Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5860, del 30-09-2008 (2008/11243)

DECRET 139/2008, de 26 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2008/09/26/139/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5860

Data del DOGV
:   30-09-2008

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2008/11243

CVE


Data del document
:   26-09-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [La Vall d'Albaida](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRET 139/2008, de 26 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell. [2008/11243]
L'Ombria del Benicadell representa el símbol social, cultural i ambiental de la societat de la comarca de la Vall d'Albaida.
A aquest especial afecte que té la societat valldalbaidina per aquesta muntanya, s'uneix la potencialitat del seu espai físic, pel fet d'albergar uns paisatges d'extraordinari valor, a causa de les formacions ecològiques que posseeix, la seua morfologia, la seua estructura de la propietat i els recursos culturals que alberga.
Quant a les formacions ecològiques, les repoblacions amb espècies, principalment del gènere Pinus, a principis del segle XX i el pas de reiterats incendis forestals durant els últims vint anys, han donat com a resultat un mosaic vegetal en què estan representades quasi totes les etapes evolutives del bosc mediterrani. També cal destacar formacions vegetals específiques d'alt valor, com la microreserva de flora de la Penyeta l'Heura.
Quant a la seua morfologia, l'Ombria del Benicadell representa una estructura ben definida d'abrupte relleu, que en la seua divisòria d'aigües limita les províncies de València i Alacant. La seua silueta, visible a grans distàncies, constitueix el fons escènic de qualsevol paisatge relacionat amb la comarca de la Vall d'Albaida. Això és a causa del gran desnivell que posseeix aquesta serra, que s'inicia en cotes d'entre 300 i 400 metres d'altitud, i en a penes 1 quilòmetre ascendeix fins als 1.104 metres d'altitud del cim, una bella cresta calcària.
En el valor paisatgístic del massís s'ha de tenir molt present el ric patrimoni cultural que posseeix. Així, els castells de Carrícola (antiga torre sentinella morisca) o el castell de Carbonera (d'època andalusina), a cavall entre els municipis d'Otos i Beniatjar, constitueixen un ric llegat arquitectònic destinat a la vigilància.
Els aprofitaments tradicionals de l'Ombria del Benicadell es limiten actualment a la recollida consuetudinària de fongs, bolets, l'apicultura, com també la pràctica cinegètica. Un aspecte que cobra molt d'auge és l'aprofitament lúdic, relatiu al senderisme, acampada, esplai o de competicions esportives, molt arrelat a la comarca, però que actualment té un gran nombre de visitants de la resta de les comarques valencianes.
La Generalitat, mitjançant l'Ordre de 15 de juny de 2005, va iniciar l'expedient de declaració del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, el qual es va exposar el 15 de juliol de 2005 a informació pública i es va declarar definitivament mitjançant el Decret 18/2006, de 27 de gener, del Consell.
El decret esmentat estableix que, en un termini de dos anys, la Generalitat, en col·laboració amb la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, ha d'elaborar un pla rector d'ús i gestió (PRUG) de l'Ombria del Benicadell, d'acord amb el qual, en desenvolupament del règim de protecció establit per aquest decret, serà el marc dins del qual s'hauran d'executar les activitats directament relacionades amb la gestió de l'espai protegit.
Atenent a la realitat concreta de la figura de paisatge protegit, aquest PRUG ha d'establir el règim de gestió adequat per a la conservació i la millora dels elements pels quals aquest espai ha merescut aquesta figura jurídica de protecció. Així, la zonificació d'aquest PRUG s'estableix des de les unitats que es tenen en aquest moment, i les que es pretén tenir en el futur, cadascuna des de l'aspecte principal del paisatge, però sense desdenyar la conservació i la millora d'altres aspectes, com els valors ambientals i culturals, que d'altra banda, van implícits en qualsevol millora paisatgística que es pretenga efectuar.
El projecte de PRUG va ser sotmés a informació pública durant un mes, a partir del 25 de juny de 2007, per raó de l'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la mateixa data. Aquest període va coincidir amb el preceptiu tràmit d'audiència als organismes públics i a les entitats i els col·lectius implicats en la gestió de l'espai.
De la mateixa manera, i de forma paral·lela als tràmits d'informació pública i audiència, el projecte de PRUG ha sigut objecte de consultes als distints organismes i entitats relacionades amb la conservació i gestió de l'espai natural protegit. En particular, ha sigut objecte d'exposició als distints col·lectius i entitats públiques i privades que tenen atribucions sobre l'ús dels recursos ambientals. En aquest procés de consultes no han faltat, així mateix, els agents socials, econòmics i culturals vinculats al paisatge protegit.
Per tot això, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 43 de la Llei del Consell, a proposta del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 26 de setembre de 2008,
DECRETE
Article únic
1. En compliment del que disposen els articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'aprova definitivament el Pla rector d'ús i gestió del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell.
2. Com a annex I d'aquest decret es recull la part normativa del pla.
3. Com a annex II d'aquest decret es recull la zonificació gràfica.
DISPOSICIONS FINALS
Primera
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Segona
Es faculta el conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment del que disposa aquest decret.
València, 26 de setembre de 2008
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge,
JOSÉ RAMÓN GARCÍA ANTÓN
ANNEX I
NORMATIVA DEL PLA RECTOR D'ÚS I GESTIÓ DEL PAISATGE PROTEGIT DE L'OMBRIA DEL BENICADELL.
TÍTOL I
DISPOSICIONS GENERALS
CAPÍTOL I
NATURALESA I EFECTES
Article 1. Naturalesa i finalitat del pla
1. Aquest Pla rector d'ús i gestió del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, d'ara en avant denominat PRUG, es redacta a l'empara dels articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
2. El PRUG, així mateix, és conforme amb el règim d'ordenació establit en el Decret 18/2006, de 27 de gener, del Consell, de declaració del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell.
3. El PRUG constitueix el marc dins del qual s'executaran les activitats directament relacionades amb la gestió del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell i, en particular, la protecció, la conservació, la millora, l'estudi, l'ensenyament, el gaudi ordenat i l'ús sostenible dels valors ambientals, paisatgístics i culturals.
4. El contingut i l'abast genèrics del PRUG responen a les determinacions de l'article 39 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
Article 2. Efecte i interpretació del PRUG
1. De conformitat amb el que disposa l'article 40 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, les determinacions del PRUG tindran caràcter vinculant, tant per a les administracions com per als particulars, prevaldran sobre el planejament urbanístic i la seua aprovació definitiva comportarà la revisió d'ofici dels plans territorials o sectorials incompatibles amb aquestes.
2. A aquest respecte, els planejaments urbanístics municipals afectats pel PRUG s'hauran d'adaptar a aquest en les seues previsions en la següent revisió d'aquests. Fins que no es produïsca aquesta revisió, prevaldrà el PRUG sobre el planejament urbanístic, excepte en aquelles determinacions d'aquest últim que impliquen un nivell de protecció més alt sobre els valors ambientals, paisatgístics i culturals que les corresponents del PRUG.
3. Les determinacions d'aquest pla s'hauran d'interpretar segons el sentit propi de la matèria de què es tracte, tenint en compte la finalitat global i els objectius del PRUG. En cas de dubte, prevaldrà la interpretació que implique un nivell de protecció més alt dels valors ambientals, paisatgístics i culturals. Els conflictes d'interpretació de les normes i directrius d'aquest PRUG seran resolts per l'administració competent en la gestió del paisatge protegit, amb un informe previ del Consell de Participació.
4. En cas de contradicció entre el text i la cartografia del pla, prevaldrà el primer sobre la segona, excepte quan la interpretació derivada dels plans vinga recolzada també per altres parts del document del PRUG, de manera que quede palesa l'existència d'un error material en el text. En cas de dubte en la interpretació de plans del PRUG a distintes escales, prevaldrà la interpretació derivada de la cartografia a menor escala.
Article 3. Tramitació, vigència i revisió
1. La tramitació del PRUG està regulada per l'article 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
2. La vigència d'aquest PRUG és de 10 anys comptadors a partir de la data de l'aprovació. Transcorregut aquest termini, es revisarà.
3. En el cas que, transcorregut el període de vigència del PRUG, no se n'haja aprovat definitivament la revisió, les determinacions d'aquest pla tindran vigència, de forma cautelar, fins al moment en què es produïsca l'esmentada aprovació definitiva.
4. No es considerarà revisió del PRUG l'alteració dels límits de les zones d'ordenació establides en la cartografia de zonificació del PRUG, sempre que aquesta alteració comporte un increment de les condicions de protecció dels valors ambientals, paisatgístics o culturals.
5. La revisió o modificació de les determinacions contingudes en aquest pla podran dur-se a terme en qualsevol moment, a iniciativa de l'òrgan gestor del paisatge protegit, o de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Article 4. Règim d'infraccions i sancions
El règim d'infraccions i sancions vigent en l'àmbit territorial del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell és l'establit, amb caràcter general, per al conjunt dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, pel títol V, articles 52 a 61, de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, o normativa que la substituïsca.
Article 5. Indemnitzacions
Les eventuals limitacions a l'ús dels béns que se'n deriven com a conseqüència de l'aprovació d'aquest pla rector d'ús i gestió, donaran lloc a indemnització quan concórreguen, simultàniament, els requisits establits per l'article 20.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
Article 6. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
Els projectes i les activitats que s'executen en l'àmbit territorial del paisatge protegit estan sotmesos al règim d'avaluació d'impactes ambientals establit, amb caràcter general, per la legislació vigent sobre aquesta matèria, de rang estatal i autonòmic.
Article 7. Informes preceptius i autoritzacions
1. Aquesta normativa determina expressament, en els corresponents apartats, les actuacions, els plans i els projectes l'execució dels qual requereix autorització o informe preceptiu de l'òrgan gestor de l'espai natural protegit.
2. Per tant, aquest informe no serà preceptiu per a l'execució de les actuacions, plans o projectes l'informe dels quals no estiga expressament requerit en aquesta normativa.
3. Els esmentats informes o autoritzacions, els quals tindran caràcter vinculant, s'hauran d'emetre, amb audiència prèvia de la corporació local afectada territorialment, sense perjudici dels informes, autoritzacions o llicències, tant sectorials com municipals, que corresponguen per a les activitats determinades.
4. Les sol·licituds d'autorització o d'informe preceptiu hauran de presentar-se acompanyades de la documentació següent:
- Identificació del sol·licitant.
- Descripció detallada de l'actuació, incloent característiques tècniques i període d'execució d'aquesta.
- Efectes previstos sobre els valors ambientals, paisatgístics i culturals del paisatge protegit, com també sobre l'ambient socioeconòmic.
- Plànol o croquis de localització de l'activitat.
- Projecte o memòria tècnica, quan corresponga.
Article 8. Finançament del paisatge protegit
Per a la gestió del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida habilitarà els crèdits oportuns, sense perjudici de les possibles aportacions materials de la Generalitat i d'organismes o entitats, tant públiques com privades, interessades a col·laborar en aquesta gestió.
Els programes per a la sostenibilitat i qualitat de vida que aproven els municipis d'acord amb la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, hauran de contenir mesures específiques amb el paisatge protegit que permeten una interrelació de la població i aquest, i que, com a mínim, hauran de representar un 30% del pressupost del programa. Es podran establir convenis entre els municipis i la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida per a la millor aplicació.
CAPÍTOL II
OBJECTIUS I CONTINGUTS DEL PRUG
Article 9. Objectius
Els objectius del Pla rector d'ús i gestió del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, d'acord amb el decret de declaració, són:
a) Conservar, regenerar, si és el cas, i incrementar el valor ecològic i paisatgístic dels hàbitats naturals i seminaturals de muntanya.
b) Conservar i millorar els paisatges harmònics generats per la interacció històrica entre el medi natural i l'activitat humana.
c) Promoure la restauració dels ecosistemes degradats, en especial els afectats per processos erosius o implantació d'infraestructures.
d) Protegir i conservar el patrimoni cultural constituït pels elements arqueològics, arquitectònics i etnològics presents en la zona.
e) Promoure la gestió racional i l'ús sostenible dels esmentats recursos ambientals i culturals, en el marc d'una estratègia de desenvolupament sostenible.
f) Fomentar programes d'actuació en matèria d'ús públic dels recursos naturals i culturals i turisme sostenible, incloent-hi l'estudi, la investigació aplicada, l'ensenyament i el gaudi ordenat d'aquests, compatibilitzant l'ús social, recreatiu i cultural del paisatge protegit amb el manteniment dels seus valors naturals.
g) Millorar els recursos humans i materials del paisatge protegit, a fi de garantir la conservació dels recursos naturals i culturals d'aquest, potenciant a més el desenvolupament social i econòmic dels municipis que l'integren, sempre sota criteris de sostenibilitat ambiental.
h) Promoure i fomentar el voluntariat ambiental i cultural a l'Ombria del Benicadell, prestant especial atenció als grups d'associacions i voluntaris locals.
i) Afavorir el manteniment del paisatge rural amb usos sostenibles respecte de les funcions d'esmorteïment i de connexió biològica amb els sistemes naturals de l'entorn.
j) Fomentar i potenciar l'ús sostenible dels recursos, garantint la biodiversitat de l'espai.
k) Aconseguir i mantenir un adequat nivell de quantitat i qualitat de les aigües superficials, fonts i brolladors, evitant qualsevol actuació que puga ser causa de la seua degradació.
l) Analitzar la presència de riscos naturals potencialment danyosos i els possibles efectes adversos, i establir mesures i actuacions per a la seua minimització o correcció.
m) Corregir progressivament els impactes negatius existents sobre els hàbitats i el paisatge, mitjançant la regeneració d'ambients degradats i la intervenció sobre els processos naturals i artificials susceptibles de provocar-los.
n) Fomentar la participació pública i privada en la gestió de l'espai protegit.
o) Establir una gestió homogènia de l'espai natural protegit, promovent la connexió entre la gestió del paisatge protegit i la gestió forestal d'aquest.
p) Millorar els mitjans humans i naturals i optimitzar les estratègies destinades a la prevenció i la lluita contra incendis forestals.
q) Definir prioritats, ajudes i normes per a la realització de projectes d'investigació relacionats amb aspectes naturals, socioeconòmics i culturals de l'Ombria del Benicadell.
r) Definir les directrius necessàries relacionades amb els plans sectorials que afecten l'àmbit territorial del paisatge protegit i puguen generar afeccions ambientals.
s) Millorar les estratègies de divulgació dels valors i recursos del paisatge protegit, a fi d'atraure visitants i afavorir el desenvolupament econòmic local.
t) Promoure la coordinació i la concurrència d'iniciatives entre la Generalitat, les administracions local i estatal, les institucions de la Unió Europea i el sector privat, en les matèries relatives a la gestió del paisatge protegit.
u) Potenciar la relació amb altres espais naturals protegits, tant a nivell autonòmic com nacional.
Article 10. Contingut
El contingut documental d'aquest pla s'ajusta al que estableix, amb caràcter general per als PRUG, l'article 39 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
CAPÍTOL III
ÀMBIT D'APLICACIÓ DEL PRUG
Article 11. Àmbit d'aplicació
1. Àrea d'esmorteïment d'impactes del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell.
De conformitat amb l'article 29 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, sobre àrees d'esmorteïment d'impactes, es declara l'àrea d'esmorteïment d'impactes del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, els límits del qual es grafien en la cartografia de zonificació d'aquest PRUG.
2. L'àmbit d'aplicació del PRUG coincideix amb els límits del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell més la zona d'esmorteïment d'impactes, tal com es recull, textualment i cartogràficament, en aquest document. La toponímia utilitzada ha sigut la que empren els habitants de la zona, recollida durant el treball de camp efectuat per a establir aquest perímetre.
3. El Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell comprén una extensió de 2103,11 hectàrees dels termes municipals d'Albaida, Atzeneta d'Albaida, Carrícola, el Palomar, Bufali, Bèlgida, Otos, Beniatjar, Ràfol de Salem i Salem, i els seus límits són els següents: partint de les coordenades UTM X: 717304 i Y: 4300772 (terme municipal d'Atzeneta d'Albaida), i seguint el sentit de les agulles del rellotge, queda definit per:
El límit entre sòl urbanitzable i no urbanitzable del planejament urbanístic vigent del terme municipal d'Atzeneta d'Albaida, arriba al camí del Pla en Roda i continua novament per la delimitació entre sòl urbanitzable i no urbanitzable establida en el planejament vigent d'Atzeneta d'Albaida.
Per aquesta delimitació s'arriba a l'assegador del Camí del Corral de Diego. A partir d'ací el límit discorre pel mateix assegador fins a encreuar-se novament amb el límit de la forest d'utilitat pública V1006V14, coordenades UTM X: 717757 i Y: 4301332, i continua per aquesta fins a arribar a la parcel·la 8, del polígon 3, del cadastre de rústica de Carrícola, i d'ací, i pel límit entre aquesta parcel·la i la 5 i 7 del mateix polígon, s'arriba a la carretera CV-615.
Continuant per la carretera s'arriba a la parcel·la 12, del polígon 3, del cadastre de rústica de Carrícola, la qual es voreja en sentit sud (aquesta parcel·la queda exclosa) fins a l'encreuament amb la forest d'utilitat pública V10310V19, i continua per aquesta fins al camí del Pou de Carrícola, pel qual continua pels límits de les parcel·les 27 i 9006, aquesta última en sentit sud, del polígon 3, del cadastre de rústica de Carrícola, les quals queden ambdues excloses, i s'arriba a la forest d'utilitat pública V10310V19.
A partir d'ací el límit enllaça amb el límit de la forest d'utilitat pública V1021V137, fins a l'encreuament amb la parcel·la 47, del polígon 3, del cadastre de rústica de Carrícola, la qual queda inclosa en l'espai protegit, i s'arriba al Camí del Garroferal.
En aquest últim punt el límit continua pel camí fins a l'encreuament amb el Camí del Pleit, i gira en aquest a la dreta. Se segueix pel mateix camí rural fins al següent encreuament i es torna a girar a la dreta i novament en el següent encreuament el límit pren la desviació cap a la dreta, i arriba a la cota 390, per la qual continua, i arriba a un camí, que es pren en sentit nord fins a assolir la cota 380, que se segueix fins al camí de la Barraca.
Des d'ací, el límit continua per aquest i gira en un primer encreuament a la dreta i immediatament després i sense abandonar el camí s'arriba a un nou encreuament, i gira a l'esquerra. Finalment, el límit arriba a un nou encreuament i gira a l'esquerra i assoleix la cota 380, per la qual continua, i arriba al barranc de la Plana.
En aquest punt el límit ascendeix pel barranc fins a la cota 400, i continua per aquesta fins a arribar al Camí del Corral del Flare, per on continua girant en un primer encreuament a l'esquerra i en un segon a la dreta fins a arribar a un camí asfaltat que puja al pou d'aigua potable d'Otos.
En aquest punt el límit gira a l'esquerra pel camí asfaltat, i arriba a un xicotet camí rural, el camí Casa Caregol, pel qual continua i assoleix la cota 450, i discorre per aquesta fins a enllaçar amb el camí el Carrascot.
Se segueix aquest camí, travessant el límit municipal entre Otos i Beniatjar fins a arribar a la carretera CV-615. En aquest punt el límit discorre per la carretera en sentit Beniatjar, i arriba a les coordenades UTM X: 723293 i Y: 4302607 un camí de terra a mà dreta, pel qual es continua i s'assoleix el camí de la Pineda, que voreja la població de Beniatjar i torna posteriorment a la carretera CV-615.
El límit discorre per la carretera fins a les coordenades UTM X: 725851 i Y: 4302607, just abans de l'entrada a la població de Ràfol de Salem. En aquest punt continua en sentit sud, voreja les parcel·les cadastrals núm. 186ª i 187, l'ermita i arriba al camí rural que uneix Ràfol de Salem amb la pedrera d'àrids, conegut com camí de la Pedrera.
Pel camí s'arriba al límit de la forest d'utilitat pública V1023V5, pel qual ascendeix fins a la cota 410, i continua per aquesta fins a arribar al camí de la Font d'Elca, pel qual discorre fins al camí conegut com cami de Monxoroví (coordenades UTM X: 726235 i Y: 4303519), i posteriorment fins al camí de la Carrasca Roja. (coordenades UTM 726422 i Y:4303222) i gira a la dreta.
Seguint per aquest, arriba a les coordenades UTM X: 726374 i Y: 4303043, des d'on continua entre el sòl no urbanitzable comú i no urbanitzable protegit del Pla general d'ordenació urbana de Salem, aprovat definitivament amb data 2 de maig de 2001 per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, fins a la carretera CV-705 que uneix les poblacions de Salem i Beniarrés.
Per la carretera s'arriba al límit amb la província d'Alacant, pel qual continua fins a arribar a la cota 520, ja al terme municipal d'Atzeneta d'Albaida, per la qual continua en sentit sud-oest, fins a arribar al límit municipal entre Atzeneta d'Albaida i el Palomar, seguint per aquest en sentit nord-oest fins al camí que es troba en les coordenades UTM X: 720319 i Y: 4299239, continuant per aquest en sentit sud-oest fins a la cota 580.
En aquest punt el límit continua per la cota en sentit sud-oest fins a trobar-se amb un camí rural en les coordenades UTM X: 719411 i Y: 4299134, continua en sentit nord pel aquest, voreja la pedrera pel límit donat per l'autorització administrativa i arriba a un camí en les coordenades UTM X: 718564 i Y: 4299165, pel qual segueix fins a arribar al barranc del Naixement, pel qual descendeix fins al seu encreuament amb la cota 470 per la qual continua pel costat dret del barranc, i arriba a un camí en les coordenades UTM X: 717242 i Y: 4299381, pel qual segueix. En el primer encreuament continua per l'esquerra i arriba a la cota 470 en les coordenades UTM X: 716894 i Y: 4299560 i es desplaça per aquesta en sentit nord-oest, i arriba a un camí en les coordenades UTM X: 716811 i Y: 4300431 i gira en sentit est i arriba a un camí de major envergadura.
En aquest punt el límit continua girant a la dreta, i arriba immediatament després un altre camí i gira de nou a la dreta per a arribar a un encreuament i continuar cap a l'esquerra, direcció al camp de futbol d'Atzeneta d'Albaida, i arriba al punt d'origen de la delimitació.
4. La zona d'esmorteïment d'impactes del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell comprén una extensió de 590,7 hectàrees dels termes municipals d'Albaida, Atzeneta d'Albaida, Carrícola, el Palomar, Bèlgida, Otos, Beniatjar i Salem, i els seus límits són els següents: partint del sud del paisatge protegit les coordenades UTM X: 720486 i Y: 4298758 (terme municipal d'Atzeneta d'Albaida), i seguint el sentit de les agulles del rellotge, queda definit per:
La carretera nacional N-340, baixant el Port d'Albaida, entra al terme municipal d'Albaida i continua per aquest fins a les coordenades X: 716314 i Y: 4299964; aquest punt és l'encreuament amb la carretera CV-617, per la qual continua direcció nord fins al punt definit per les coordenades X: 716824 i Y: 4301072, aquest punt és la rotonda que separa els termes d'Albaida i Atzeneta d'Albaida. Des d'aquest punt, es continua direcció sud pel límit municipal dels dos termes fins a la trobada amb l'espai protegit de l'Ombria del Benicadell, en el punt definit per les coordenades X: 717285 i Y: 4300744.
Des d'aquest punt, continua pel terme d'Atzeneta d'Albaida, pel límit del paisatge protegit, ja que en aquest tram no hi ha zona d'esmorteïment, fins al punt definit per les coordenades X: 718405 i Y: 4301870, és en aquest punt on s'entra al terme municipal de Carrícola. La zona d'esmorteïment segueix justament per la carretera CV-615, i travessa tot el terme municipal de Carrícola, Bèlgida, Otos i Beniatjar fins al Pontet de Beniatjar, en les coordenades X: 724396 i Y: 4303280. En aquest punt, i continuant encara per la carretera CV-615, s'arriba de nou al límit del paisatge protegit, per la inexistència de zona d'esmorteïment d'impactes, i travessa la resta del terme municipal de Beniatjar i el de Ràfol de Salem, fins a la zona coneguda com Barranc de Salem, ja al terme municipal de Salem; punt definit per X: 726295 i Y: 4304800. Ací comença, de nou, la zona d'esmorteïment d'impactes i, continuant pel barranc de Salem, s'arriba a l'encreuament amb el camí de la Carrasca Roja definit per les coordenades X: 726847 i Y: 4302881.
En aquest punt el límit continua pel camí fins al punt definit per X: 727419 i Y: 4302890 i gira a la dreta pel barranc de la Canal i continua pel barranc, en direcció nord, fins a l'encreuament amb el barranc del Frontó, definit per les coordenades X: 727593 i Y: 4303678. Segueix per aquest barranc en direcció est fins a l'encreuament amb la carretera de Beniarrés CV-614, en el punt definit per les coordenades X: 728182 i Y: 4303368.
Aquest punt és on acaba el límit de la zona d'esmorteïment d'impactes, i seguint el sentit horari, continua pel límit del paisatge protegit, dividint les províncies d'Alacant i València, fins al punt d'inici.
5. Els esmentats àmbits del paisatge protegit i de l'àrea d'esmorteïment d'impactes queden expressats gràficament en l'annex cartogràfic. En cas de dubte o discrepància, sempre prevaldrà la delimitació textual abans indicada sobre la delimitació gràfica.
TÍTOL II
NORMES GENERALS D'ORDENACIÓ
D'USOS I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
DIRECTRIUS I NORMES PER A L'ÚS PÚBLIC
SECCIÓ 1ª.
DISPOSICIONS GENERALS
Article 12. Delimitació de les zones de visita al Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell
Amb caràcter general, es podrà realitzar les visites per tot l'àmbit del paisatge protegit, i serà preferent el trànsit per les sendes habilitades a aquest efecte. Per a qualsevol trànsit organitzat de més de 25 unitats, ja siguen persones, vehicles o animals, es requerirà la corresponent autorització de l'òrgan gestor de l'espai protegit.
Article 13. Normes d'ús públic
Es respectarà tota la legislació vigent pel que fa al trànsit de persones, vehicles i animals, i, en particular, es prestarà especial atenció a:
a) No estan permeses activitats o comportaments que suposen perill o deteriorament per a la conservació del paisatge protegit, que alteren la quietud i tranquil·litat de l'espai natural, o que comporten deteriorament de la qualitat de la visita per a la resta dels visitants. Per això, els visitants i la població local hauran d'atendre, durant la seua visita al paisatge protegit, totes aquelles recomanacions publicitades per mitjà de cartells, fullets i altres recursos d'informació del paisatge protegit.
b) No està permesa l'arrancada, la recollida o tall de les plantes, com tampoc la recol·lecció dels seus fruits, flors i llavors. Tampoc està permesa la molèstia, persecució, captura o mort de fauna, dels seus ous, cries o larves, ni la recol·lecció d'elements geològics, excepte autorització de la conselleria competent en medi ambient per a fins científics, docents, de conservació o de gestió.
c) No està permés acampar en l'interior del paisatge protegit, excepte a les zones habilitades amb aquest fi. Per a la instal·lació de noves àrees d'acampada en el seu interior o l'acampada itinerant, la corresponent autorització valorarà especialment l'impacte paisatgístic.
d) En les àrees més sensibles, àrees de nidificació d'espècies protegides i en aquelles altres que s'establisquen per motius de conservació degudament justificats, podrà restringir-se temporalment el trànsit, atenent el que estipula el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell.
e) L'òrgan gestor, per motius de conservació o gestió, podrà regular, limitar i restringir temporalment l'entrada de visitants a determinades zones del paisatge protegit. Aquestes mesures hauran de ser prèviament difoses al públic i convenientment senyalitzades, no havent d'interferir amb el lliure accés dels propietaris als seus predis.
f) No està permés fumar en l'àmbit del paisatge protegit, en particular en els territoris delimitats per l'article 5 de la Llei de forests, definits com aquells terrenys en què vegeten espècies arbòries, arbustives, de matoll o herbàcies, siga espontàniament o procedisquen de plantació. Així mateix, també es prohibeix encendre foc en tot l'àmbit forestal del paisatge protegit.
g) S'ha d'evitar molestar al ramat i s'han de respectar els sistemes tradicionals d'aprofitament agrosilvopastorals.
h) Excepte en situacions d'emergència, s'ha de mantenir un volum de veu discret que no pertorbe la tranquil·litat i quietud de l'espai natural. No es permet l'ús de megàfons llevat que, per raons excepcionals de seguretat i vigilància, siga necessària la seua utilització pel personal autoritzat. Igualment, no s'hi poden usar aparells de so, xiulets, ràdios o altres instruments.
i) Excepte en situacions d'emergència o per motius d'investigació autoritzada, no estan permeses les emissions de llums o llampades enlluernadores, que alteren la tranquil·litat de la nit, mitjançant l'ús de punters làser, torxes de vídeo i altres, amb l'excepció de l'ús de llanternes individuals.
j) S'ha d'evitar tot comportament o actitud que implique una falta de consideració i respecte a la tranquil·litat de la resta dels visitants.
k) No es permet l'abandó de fems, deixalles o qualsevol altre tipus de residus orgànics o inorgànics, excepte en les infraestructures destinades a aquest efecte.
l) No es permet el bany en les fonts, els cursos i làmines d'aigua. De la mateixa manera, no s'hi poden llavar utensilis ni abocar productes contaminants com ara detergents, sabons o altres.
m) No es permet realitzar, per cap procediment, inscripcions, senyals, signes o dibuixos en pedres, arbres o en tot bé moble o immoble, excepte aquells realitzats per motius de gestió pel personal del paisatge protegit o altre personal degudament autoritzat, que siguen necessaris per a millorar i completar les xarxes de camins i sendes autoritzades per l'administració competent en matèria de medi ambient i que responguen a les directrius de senyalització establides en l'esmentat Decret 179/2004.
n) No es permet la manipulació d'elements d'investigació o vigilància ambiental instal·lades en el paisatge protegit, com ara sensors electrònics o mecànics, estacions d'aforament, tanques, balises, estaques, etcètera.
o) Els gossos de companyia hauran d'anar subjectes amb corretja i proveïts de boç per a evitar accidents i molèsties a la fauna i a altres visitants.
Article 14. Visita de grups organitzats
1. A fi d'evitar les negatives conseqüències que pot ocasionar la concentració de grups de visitants, l'òrgan gestor podrà regular la visita dels grups organitzats de visitants que acudisquen al paisatge protegit, en funció de l'època de l'any i del nombre de visitants.
2. En la regulació de les visites es podrà limitar el nombre i la grandària de grups, com també les zones on desenvolupar la seua activitat i els horaris. Aquestes regulacions podran exigir l'obtenció d'autorització per al trànsit de grups.
Article 15. Pla d'ús públic del paisatge protegit
1. L'òrgan competent sobre espais naturals protegits, en col·laboració amb la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, elaborarà un pla d'ús públic del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, el qual haurà de contenir les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat, a l'ensenyament i a l'estudi dels valors ambientals i culturals del paisatge protegit, efectuades per iniciativa pública, privada o mixta, amb la finalitat d'acostar els visitants als seus valors naturals i culturals, i que garantisca la conservació i la difusió d'aquests valors.
2. Les directrius per a l'elaboració del pla d'ús públic seran les següents:
2.1. Introducció.
- Antecedents i justificació. Definicions
2.2. Objectius de planificació.
- Objectius generals
- Objectius particulars. Es desenvoluparan els objectius per al visitant, els recursos i la gestió dels equipaments
2.3. Diagnòstic de la situació de partida.
- Marc legislatiu aplicable a l'ús públic, administració i distribució per competències
- Àmbit afectat
- Cartografia del diagnòstic
- Determinació dels recursos disponibles per a l'ús públic
- Anàlisi de l'oferta d'ús públic
- Anàlisi de la demanda
- Quantificació
- Caracterització dels visitants
- Anàlisi dels agents implicats i de l'entramat de mecanismes de finançament
- Valoració de la capacitat d'acollida i definició d'escenaris per a l'ús públic
- Detecció i previsió d'impactes i mesures correctores associades. Zonificació de la capacitat segons les activitats i fragilitat del medi
- Anàlisi dels condicionants i punts clau del model de planificació (agents implicats, models de gestió d'infraestructures, cobrament de serveis, relació amb serveis de l'exterior de l'espai)
- Directrius dels programes d'ús públic
2.4. Disseny de la planificació de l'ús públic. Programació i regulació d'activitats.
- Programa d'acollida
- Subprograma de regulació d'activitats
- Subprograma de correcció i prevenció d'impactes
- Programa d'educació ambiental
- Subprograma d'informació i comunicació
- Informació: senyalització, publicacions, ús de la imatge, promoció. Interpretació
- Subprograma de formació
- Programa de seguretat
- Programa de voluntariat
- Grau de desenvolupament de la programació. Calendari i previsió de finançament
2.5. Administració de l'ús públic.
- Fórmules en la prestació de serveis d'ús públic. Elaboració de models de plecs i fórmules de prestació de serveis
- Vies de comunicació per a la coordinació i la cooperació amb altres administracions
2.6. Avaluació i seguiment de la planificació de l'ús públic.
Article 16. Seguretat de les visites
L'òrgan gestor podrà informar els visitants sobre les zones de risc i les activitats que comporten perill de danys i lesions a les persones, però en cap cas és responsable dels accidents que puguen derivar-se dels usos tradicionals i de les activitats practicades en l'àmbit territorial del PRUG, el risc de les quals ha de ser assumit per cada visitant sota la seua pròpia responsabilitat.
Aquesta informació, la qual tindrà caràcter de recomanació, haurà de ser suficientment publicitada mitjançant cartells, fullets i altres mitjans de divulgació.
SECCIÓ 2ª.
MUNTANYISME
Article 17. Definició i criteris generals
1. A l'efecte d'aquest PRUG, s'entén per muntanyisme l'activitat esportiva que consisteix a ascendir muntanyes o realitzar travessies en aquestes i que requereix per a la seua pràctica coneixements tècnics específics. En alguns casos pot requerir mitjans tècnics de progressió i assegurament, segons les circumstàncies i la dificultat. La pràctica del muntanyisme tindrà la consideració d'ús tradicional en l'àmbit territorial del PRUG.
2. Per mitjans tècnics de progressió o assegurament s'entén la utilització de cordes, mosquetons, estreps, assegurances autorecuperables (encastadors d'expansió, encastadors, etcètera) o fixos, com també altres eines.
3. La pràctica d'escalada està autoritzada per als muntanyencs únicament en l'àrea de la Cresta del pic Benicadell, àrea tradicional per a la pràctica d'aquest esport a la serra. Les restriccions temporals hauran de ser debatudes i aprovades per l'òrgan gestor del paisatge protegit. No obstant això, podran realitzar-se activitats d'iniciació a l'escalada, recuperar-se antigues zones d'escalada tradicionals o equipar-se noves zones, amb un informe previ de l'òrgan gestor del paisatge protegit, mitjançant la sol·licitud motivada del promotor acompanyada de projecte tècnic que incloga les consideracions ambientals i socials.
SECCIÓ 3ª.
SENDERISME I RUTES
Article 18. Definició i àmbits on s'admet
1. A l'efecte d'aquest PRUG, s'entén per recorreguts de senderisme els realitzats a peu per les sendes o vies de trànsit que discórreguen per l'interior del paisatge protegit. Aquestes sendes o vies de trànsit hauran d'estar autoritzats per l'administració competent en medi ambient i, en el cas que interessen terrenys de propietat privada, s'haurà de disposar del consentiment exprés de la propietat dels predis, llevat que hi haja una servitud de pas legal o voluntària. També podran formar part d'aquesta xarxa les sendes locals existents en els distints municipis.
2. En l'àmbit del paisatge protegit, la circulació es realitzarà pels camins i vies de trànsit autoritzats. En tot cas, els visitants hauran de respectar les zones d'accés restringit temporalment i hauran de disposar de l'autorització de la propietat dels predis afectats, si és el cas.
3. A l'efecte anterior, s'estableix una xarxa de rutes temàtiques, que seran definides en el pla d'ús públic, la qual haurà de contenir les següents:
- Salem - Casa de les Planisses.
- Castelló de Rugat - antic viver forestal.
- Beniatjar - pic Benicadell.
- Otos - alt del Morro.
- Bèlgida - font Freda.
- Albaida - Atzeneta d'Albaida - Ruta del paisatge humanitzat.
- Port d'Albaida - font Freda.
- Corral de Diego - pic Benicadell.
Aquesta llista compon una xarxa que està promocionada i mantinguda per l'òrgan gestor i els ajuntaments, i constitueix la xarxa de rutes temàtiques del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell.
4. Per a la consecució d'aquesta xarxa, es podran utilitzar les sendes de xicotet recorregut i locals existents en l'espai protegit.
5. La pràctica del senderisme i l'excursionisme queda limitada i circumscrita als itineraris definits en el paisatge protegit. El trànsit per sendes o camins diferents d'aquests no es prohibirà, si bé per a l'obertura de nous itineraris i sedes d'accés caldrà ajustar-se al que establix el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural.
6. En els itineraris i sendes permesos s'haurà de mantenir el traçat existent i ja xafat, i evitar la creació de sedes secundàries o l'ampliació de les sendes preexistents.
7. Es podrà restringir l'accés per senda a algunes zones de muntanya quan hi haja raons objectives de pèrdua de biodiversitat, les quals sempre hauran d'estar perfectament informades sobre el terreny. No obstant això, si les causes que han determinat la restricció desapareixen, podrà restituir-se l'accés amb les degudes precaucions.
Article 19. Usos compatibles i incompatibles amb el senderisme a l'interior del paisatge protegit
1. Es consideren usos compatibles amb el senderisme, a més dels usos agropecuaris i forestals, l'activitat eqüestre i altres formes de desplaçament no motoritzat, sempre que no es tracte d'excursions organitzades de més de 10 animals o vehicles sense motor, i que es respecte la preferència de pas del caminant.
2. Es consideren incompatibles amb el senderisme els recorreguts en vehicles de motor. No obstant això, es permetrà aquest tipus de circulació, amb autorització expressa de l'òrgan gestor, per a realitzar funcions de vigilància i conservació, per a aprofitaments tradicionals dels predis, com també en casos d'emergència.
Article 20. Clausura i tancament d'itineraris
1. L'òrgan gestor, en col·laboració amb els ajuntaments, podrà procedir a la clausura o la modificació alternativa, temporal o permanent, de les sendes que considere necessari per raons de conservació, manteniment, restauració dels valors naturals o millora de l'ús públic. Aquestes modificacions hauran de disposar de l'autorització de la propietat dels predis afectats, sense perjudici del que estableix per l'esmentat Decret 179/2004.
2. Seran raons per al tancament de sendes l'existència de problemes erosius, l'alteració de la coberta vegetal o de la qualitat de les aigües, les molèsties a la fauna i la pertorbació de les activitats forestals, ramaderes o qualsevol altra relativa a la gestió de l'espai o la conservació del medi natural.
3. El tancament o la clausura temporal de camins o sendes es realitzarà, quan calga, de tal forma que no comporte alteracions de l'activitat agropecuària o forestal ni conculque drets de servitud o altres drets consolidats.
4. En tots els casos, la clausura o modificació alternativa de camins o sendes haurà d'estar justificada tècnicament per l'administració competent en medi ambient i anunciada amb antelació al públic, excepte raons justificades d'urgència. No obstant això, si les causes que han determinat la restricció desapareixen, podrà restituir-se l'accés amb les degudes precaucions.
SECCIÓ 4ª.
BICICLETES
Article 21. Llocs i vies d'ús
1. Es permet la circulació amb bicicletes per tots els camins i pistes públiques del paisatge protegit. Per a la circulació per pistes privades serà necessari el consentiment del titular.
2. No està permesa la circulació camp a través ni per sendes.
Article 22. Grups de ciclistes i compatibilitat amb el trànsit senderista
1. La pràctica del ciclisme es realitzarà respectant els drets i les prioritats de pas dels senderistes.
2. L'òrgan gestor del paisatge protegit, mitjançant el corresponent pla d'ús públic, podrà regular la circulació de grups de ciclistes amb vista al nombre d'integrants del grup, tenint en compte les carreteres, els traçats i les capacitats de la ruta o camí. Sense perjudici del que estableix el Decret 8/2008, pel qual es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals, tindran la consideració d'excursió organitzada a l'efecte d'aquest PRUG, els grups de ciclistes compostos per més de 15. Aquestes activitats requeriran d'autorització de l'òrgan gestor.
3. Sense perjudici del que estableix el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana, la velocitat de circulació en l'àmbit del paisatge protegit es limita a 30 km/hora.
SECCIÓ 5ª.
ACTIVITATS EQÜESTRES
Article 23. Llocs i vies d'ús
1. Es permet l'activitat eqüestre pels camins i pistes públiques del paisatge protegit. En les privades serà necessària l'autorització del propietari de la via.
2. No estan permesos els desplaçaments camp a través.
3. La pràctica eqüestre es realitzarà respectant els drets i prioritats de pas de senderistes.
4. L'òrgan gestor podrà regular la circulació de grups amb vista al nombre d'integrants, tenint en compte les carreteres, traçats i capacitats de la ruta o camí.
5. L'activitat eqüestre amb fins lucratius serà objecte de regulació i autorització per l'òrgan gestor del paisatge protegit. En el cas de finques o forests privades, aquesta regulació es farà d'acord amb els seus propietaris.
SECCIÓ 6ª.
CIRCULACIÓ DE VEHICLES MOTORITZATS
Article 24. Circulació de vehicles motoritzats
1. Es prohibeix, amb caràcter general, circular per terrenys forestals amb vehicles fora de les carreteres, pistes i camins, incloses les agrícoles i forestals; aquesta prohibició inclou la circulació d'aquests vehicles per sendes de muntanya. De totes les maneres s'haurà d'observar el que disposa la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, i les modificacions d'aquesta.
2. El pla sectorial de prevenció d'incendis assenyalarà els camins en què es prohibeix la circulació de vehicles o persones, tant de manera permanent com a temporal, depenent del tipus d'alerta.
3. En les pistes autoritzades, per circumstàncies especials i per causa motivada, es podrà prohibir la circulació de vehicles; en cas de discórrer per terrenys o forests de titularitat privada, aquesta regulació es farà d'acord amb els seus propietaris.
4. En l'àmbit del paisatge protegit es prohibeixen, en camins forestals i agrícoles, les excursions organitzades de vehicles amb motor, d'acord amb la definició establida en els articles 2, 3, 4 i 5 de l'esmentat Decret 8/2008, quan el nombre de vehicles participants siga superior a cinc. Les activitats no expressament prohibides per l'esmentat decret requeriran la deguda autorització de l'administració competent del paisatge protegit i els ajuntaments corresponents.
SECCIÓ 7ª.
ALTRES ACTIVITATS
Article 25. Esports i activitats de vol
1. L'ordenació de la navegació aèria és una competència estatal exercida pel Ministeri de Foment, sotssecretaria de Foment, Direcció General d'Aviació Civil. A fi de protegir els hàbitats faunístics del paisatge protegit de les possibles pertorbacions a conseqüència d'aquesta activitat, l'administració competent instarà a la declaració de zones sensibles per a la fauna en què es regule el vol de motor a menys d'1.000 metres sobre la vertical del terreny en l'àmbit del PRUG, excepte per raons d'emergència, salvament, rescat, investigació, gestió o altres causes de força major.
2. Es permeten els esports de vol no motoritzats, com a parapent, ala delta, etcètera, com també els globus aerostàtics, sempre que l'altura de vol siga superior a 300 metres sobre la vertical del terreny en les àrees de nidificació d'espècies protegides. El desenvolupament d'aquestes activitats es permetrà sempre que resulten compatibles amb els objectius de conservació dels valors naturals de l'àmbit del PRUG.
3. L'òrgan gestor podrà restringir l'activitat, totalment o temporalment, per raons de conservació.
SECCIÓ 8ª.
PROVES ESPORTIVES
Article 26. Autoritzacions
Amb caràcter general, no està permes en l'interior del paisatge protegit la realització de competicions, concursos o exhibicions de tipus esportiu. De forma excepcional, l'òrgan gestor, amb independència dels tràmits exigits en la legislació sectorial vigent, podrà autoritzar el trànsit pel paisatge protegit dels participants i membres de l'organització de proves de resistència, com ara maratons de muntanya, travessies o altres proves, donant preferència a aquelles que siguen organitzades pels clubs o federacions esportives. Aquesta haurà de tenir en compte els titulars de béns o drets en l'àmbit afectat per la prova.
Article 27. Norma general per a les proves esportives
1. L'organització de la prova haurà de complir, entre altres condicions que siguen aplicables, les següents:
a) Presentar amb antelació el projecte d'activitat esportiva que garantisca la conservació del paisatge protegit i la seguretat.
b) Evitar els impactes significatius sobre els recursos naturals, especialment sòls, aigua, vegetació i fauna, com també sobre les activitats recreatives i agrosilvopastorals, o sobre el patrimoni historicoartístic i cultural.
c) Desmantellar totes aquelles infraestructures i equipaments auxiliars de caràcter provisional que acompanyen l'activitat que s'ha de realitzar.
d) Executar les mesures correctores i de neteja necessàries com a conseqüència dels impactes o alteracions ambientals provocats per la realització de les proves esportives o per la concentració de públic.
2. Per a respondre del bon compliment de les condicions establides en l'apartat anterior, com també de les contingudes en l'autorització preceptiva, l'òrgan gestor del paisatge protegit podrà exigir les garanties tècniques i financeres que estime necessàries.
CAPÍTOL II
DIRECTRIUS I NORMES
DELS PROJECTES D'INVESTIGACIÓ
DISPOSICIONS GENERALS
Article 28. Autoritzacions per a la realització de projectes d'investigació
1. Les activitats d'investigació en l'àmbit del PRUG que comporten la recol·lecció d'elements geològics, l'arrancada, recollida o tall de plantes i fongs, com també la recol·lecció dels fruits, flors i llavors, o la molèstia, persecució, captura o mort de fauna, com també dels ous, cries o larves, han de ser autoritzades per l'òrgan gestor del paisatge protegit, sense perjudici de les autoritzacions dels propietaris, amb la sol·licitud prèvia de l'interessat en la forma establida legalment. Igualment, es troba sotmesa a autorització prèvia de l'òrgan gestor la instal·lació de qualsevol tipus d'infraestructura fixa o portàtil, o dispositiu electrònic o mecànic emprat amb fins científics.
2. L'autorització administrativa a què es refereix l'apartat anterior haurà d'estar motivada i especificar:
a) Les espècies o elements físics a què es refereix.
b) Els mitjans, sistemes o mètodes emprats i els seus límits, com també el personal qualificat, si és el cas.
c) Les condicions de risc i les circumstàncies de temps i lloc.
d) Els controls que s'exerciran, si és el cas.
e) L'objectiu o raó de l'acció.
3. L'autorització d'investigació podrà ser revocada, després de la comunicació prèvia a l'interessat, si s'observa incompliment de les condicions que regeixen l'autorització.
Article 29. Mitjans i mètodes
1. S'hauran de posar els mitjans adequats per a impedir la contaminació genètica o la dispersió artificial d'espècies, malalties o plagues a través del material emprat en la investigació.
2. Els investigadors hauran d'optar pels mètodes disponibles menys agressius o impactants en relació amb la conservació del medi natural.
Article 30. Comunicació de resultats i fons documental
1. En relació a les activitats subjectes a autorització d'acord amb l'article 28, els investigadors s'han de comprometre a comunicar els resultats de la investigació, i, si és el cas, remetre una còpia de les publicacions que es deriven de l'estudi a l'òrgan gestor del paisatge protegit, qui facilitarà la seua divulgació, així mateix, entre els ajuntaments.
2. La comunicació dels resultats de la investigació o la remissió de les publicacions no representarà, en cap cas, la cessió de drets d'autor de cap tipus, i l'òrgan gestor del paisatge protegit haurà de respectar els principis de confidencialitat, autorització i titularitat dels investigadors en l'ús de la informació rebuda.
Article 31. Convenis de col·laboració
L'òrgan gestor promourà la formalització de convenis de col·laboració amb entitats, públiques o privades, que tinguen per objectiu primordial, reconegut com a tal en els seus estatuts, en les normes de constitució o en l'atribució funcional, plans d'investigació o estudi.
L'òrgan gestor i l'administració competent en medi ambient podran promoure plans d'investigació, basats en els criteris generals següents:
a) Projectes d'investigació encaminats a resoldre els problemes que planteja la gestió del paisatge protegit.
b) Projectes d'investigació orientats a augmentar el coneixement científic bàsic de l'estructura i funcionament dels ecosistemes de l'àmbit del PRUG.
c) Projectes relatius al seguiment ambiental dels ecosistemes de l'àmbit del PRUG.
d) Projectes d'investigació que afecten espècies catalogades en perill d'extinció, rares o amenaçades, incloses en alguna de les figures legals de protecció.
e) Projectes dirigits a avaluar l'evolució de la restauració ambiental.
f) Projectes orientats a avaluar els impactes produïts pels distints usos i aprofitaments, com també les capacitats de càrrega dels distints ecosistemes.
g) Projectes relatius a aprofundir en el coneixement del patrimoni historicoartístic i cultural.
h) Projectes d'investigació que, per la seua naturalesa, no puguen realitzar-se fora de l'àmbit d'actuació del PRUG o que requerisquen unes condicions ambientals difícilment repetibles fora d'aquest.
i) Projectes d'investigació relatius a aprofundir en el coneixement del territori per a promoure el desenvolupament local sostenible.
j) Projectes d'investigació sobre l'ús públic i l'ordenació de l'activitat recreativa i esportiva en l'interior del paisatge protegit.
Article 32. Objectius i línies dels plans d'investigació
1. Els objectius bàsics dels plans d'investigació seran:
a) Proporcionar la base científica que assegure una correcta gestió del paisatge protegit i de la conservació dels recursos naturals d'aquest.
b) Millorar el coneixement sobre el medi físic, els processos biològics, els usos, els aprofitaments de recursos i els processos de degradació que operen sobre aquests.
c) Millorar el coneixement del patrimoni historicoartístic i cultural.
d) Promoure els acords i convenis de col·laboració amb aquelles institucions científiques que puguen desenvolupar programes d'investigació en el paisatge protegit i la seua àrea d'influència.
e) Racionalitzar i jerarquitzar els esforços econòmics i humans en matèria d'investigació.
2. Els projectes d'investigació promoguts des de l'administració competent en medi ambient per a l'àmbit del PRUG es coordinaran mitjançant la unitat administrativa gestora del paisatge protegit.
3. Les línies d'investigació prioritària seran l'ecologia forestal, la conservació i la recuperació d'espècies amenaçades, tot i que les necessitats de gestió o l'interés científic podran impulsar altres línies d'investigació.
Article 33. Programa d'investigació ecologicoforestal
1. L'objectiu bàsic d'aquest programa és aprofundir en les interrelacions ecològiques de la tècnica forestal amb el funcionament dels ecosistemes i la conservació del patrimoni biològic.
2. Amb aquest fi, el programa s'articula, seguint les directrius prioritàries definides en el Pla forestal de la Comunitat Valenciana i la seua aplicació en l'àrea d'estudi, en les línies d'investigació següents:
a) Silvicultura i ordenació forestal.
b) Conservació i restauració de la coberta vegetal. Definició de tècniques d'implantació de frondoses autòctones.
c) Valoració de la producció forestal. Estudi dels aprofitaments forestals derivats dels tractaments silvícoles.
Article 34. Programa d'investigació per a la recuperació d'espècies
1. L'objectiu bàsic d'aquest programa és la millora del coneixement de les espècies d'interés prioritari per a la conservació per considerar-se singulars, rares, endèmiques o amenaçades. Els aspectes fonamentals que s'han d'investigar són la situació actual de les poblacions i els factors o amenaces que incideixen negativament sobre aquestes; com també la prospecció de zones adequades per a la introducció i expansió d'aquestes espècies i l'assaig de mesures per a la seua recuperació.
2. Aquesta investigació bàsica servirà de fonament per a l'elaboració i posada en marxa dels plans de recuperació i conservació de les espècies, atenent al Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.
3. Es promourà el desenvolupament de programes d'investigació per a la recuperació d'aquelles espècies que, sense estar catalogades, influïsquen de manera determinant en la recuperació de les que sí que ho estan.
Article 35. Altres línies d'investigació
Per a un millor coneixement i gestió dels valors del paisatge protegit cal considerar les línies d'investigació següents:
a) Estudis relacionats amb el medi físic:
- Hidrogeologia en mitjans permeables.
- Estudis edafològics, erosió i erosionabilitat.
b) Estudis relacionats amb el medi biòtic:
- Distribució, dinàmica, diagnosi i evolució d'espècies singulars.
- Censos dinàmics i evolució d'espècies d'avifauna. Paràmetres reproductius.
- Caracterització i dinàmica de les poblacions d'amfibis i rèptils.
- Estudis relatius a la determinació de la capacitat d'acollida del territori i el seu límit de canvi acceptable mitjançant l'observació d'espècies indicadores.
- Estudis sobre aspectes funcionals dels ecosistemes forestals.
c) Estudis relacionats amb el medi socioeconòmic:
- Característiques, motivacions i preferències dels visitants del paisatge protegit. Selecció de temes interpretatius i recreatius.
- Actituds, característiques i problemàtica de la població local davant de la protecció de la natura.
- Estudi de valoració econòmica dels usos i recursos naturals
d) Estudis antropològics i historicoculturals.
e) Estudis sobre la realització, seguretat i compatibilitat dels esports de muntanya en el medi natural:
- Tècniques dels esports de muntanya, regulació jurídica i anàlisi comparada de la pràctica esportiva en zones protegides.
CAPÍTOL III
DIRECTRIUS I NORMES SOBRE ELS RECURSOS
NATURALS I CULTURALS
SECCIÓ 1ª.
ACTIVITATS EXTRACTIVES
Article 36. Activitats extractives
1. En tot l'àmbit del paisatge protegit es prohibeix l'atorgament de noves autoritzacions o concessions mineres d'explotació de recursos minerals, pel fet de considerar-se incompatible amb els objectius establits per aquest PRUG.
2. A les explotacions mineres vigents, els terrenys que successivament s'exploten hauran de ser restaurats pels titulars d'acord amb el corresponent projecte de restauració, aprovat per l'òrgan competent en mineria, entenent la restauració com a via per a aconseguir que el terreny torne a ser útil per a un determinat ús que pot ser diferent de l'original, com ara l'ús agrícola, forestal, recreatiu i creació d'estanys o àrees lacustres seminaturals, si bé hauran de primar els usos de regeneració de l'ecosistema original.
3. Els departaments competents en mineria i medi ambient hauran de vetlar pel compliment estricte i l'execució d'aquests projectes de restauració en l'àmbit de les seues competències.
Article 37. Restauració d'explotacions abandonades
1. Les explotacions abandonades seran objecte d'un programa de restauració, el contingut específic de les quals es recull en el programa d'actuacions d'aquest PRUG.
2. En cas d'ubicar-se sobre terrenys o forests de titularitat privada, aquests projectes de restauració s'hauran de realitzar d'acord amb els propietaris. Els esmentats projectes de restauració hauran de contenir, almenys, directrius per a:
- Recuperació de la coberta vegetal.
- Remodelat geomorfològic del terreny.
- Recuperació de les zones de desmunt i erosió en els talussos.
- Minimització de l'impacte visual.
- Preservar la seguretat de persona i béns.
SECCIÓ 2ª.
ACTIVITATS AGRÀRIES
Article 38. Conceptes i normes aplicables
Seran considerades agràries o agropecuàries les activitats relacionades directament amb l'explotació dels recursos vegetals del sòl i la cria, la reproducció i l'aprofitament d'espècies animals. L'exercici d'aquestes activitats haurà de ser sotmés a les normes i els plans sectorials que siguen d'aplicació.
Article 39. Àrees de cultiu
1. L'activitat agrícola pot continuar realitzant-se com a component fonamental del paisatge. Es permet l'ampliació d'àrees de cultiu sempre que tinguen caràcter de cultiu tradicional, amb informe favorable de l'òrgan gestor, qui podrà imposar condicionants estètics en les noves ampliacions.
2. Els objectius d'aquestes àrees agrícoles vénen determinats en les normes particulars de gestió de cada àrea.
3. Es prohibeixen les noves transformacions de secà en regadiu.
Article 40. Productes fitosanitaris
1. L'ús de productes fitosanitaris haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, les limitacions i els condicionaments establits pels organismes competents i a les determinacions contingudes en aquest PRUG.
2. Es prohibeix la utilització, en l'àmbit d'aplicació d'aquest PRUG, d'herbicides volàtils de qualsevol classe i, en general, de productes fitosanitaris, la classificació toxicològica dels quals siga diferent dels categories a o B per a la fauna terrestre i aqüícola, o siga tòxica o molt tòxica per al bestiar i les persones.
SECCIÓ 3ª.
CONSERVACIÓ DE SÒLS
Article 41. Pràctiques de conservació de sòls
1. En l'àmbit del PRUG no es podran destruir bancals i marges d'aquests, com tampoc és podran fer transformacions agrícoles i labors que posen en perill la seua estabilitat o comporten la seua eliminació.
2. L'estabilització i regeneració de terrenys podrà ser consensuada pels propietaris per raons ecològiques o de conservació de sòls.
Article 42. Moviments de terres
1. Queden sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental les activitats que ocasionen moviments de terra previstes en el Reial decret legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. A més, hauran de disposar de l'informe favorable de l'òrgan gestor del paisatge protegit.
2. Es prohibeixen tot tipus d'actuacions que originen o afavorisquen l'inici de processos erosius en els vessants, com també aquelles susceptibles de provocar la destrucció o el deteriorament dels sòls o de les formacions vegetals silvestres.
SECCIÓ 4ª.
APICULTURA
Article 43. Activitat apícola
1. L'activitat apícola es considera compatible amb els objectius de conservació d'aquest PRUG i desitjable en l'àmbit del paisatge protegit per la seua vital funció polinitzadora de cultius i regeneradora de la vegetació natural.
2. Aquesta activitat, sense perjudici de la legislació sectorial, haurà de ser permesa i potenciada a totes les zones de l'àmbit objecte d'aquest PRUG, si bé s'hauran de guardar les necessàries distàncies de seguretat a la rodalia de les àrees d'interés educatiu i àrees recreatives.
SECCIÓ 5ª.
AIGÜES SUBTERRÀNIES
Article 44. Captació d'aigües subterrànies
1. Queda prohibida l'obertura de nous pous o captacions d'aigua a l'interior dels límits del paisatge protegit, a excepció de les destinades a satisfer les necessitats derivades dels usos propis de les edificacions tradicionals existents al paisatge protegit i de les infraestructures d'ús públic i interés social, sempre que aquestes siguen justificades com a necessàries per a garantir l'abastiment, amb un informe previ favorable de l'òrgan gestor del paisatge protegit i sense perjudici del compliment de la legislació d'aigües vigent.
2. Els drets de l'aigua que, generats dins de l'àmbit del paisatge protegit, abastisquen aprofitaments fora o dins d'aquest, continuaran en la mateixa situació que anteriorment a l'aprovació d'aquest PRUG.
Article 45. Protecció de fonts i brolladors
1. Les obres de qualsevol tipus que es puguen realitzar en l'àmbit immediat de les fonts i brolladors existents hauran de garantir la seua permanència i hauran de respectar la tipologia tradicional. Els possibles aprofitaments de les aigües hauran de garantir el manteniment d'un cabal mínim per al seu ús pels passejants i la fauna silvestre. Hauran de disposar de l'informe preceptiu de l'òrgan gestor del paisatge protegit.
2. Per a la convenient protecció de l'aigua subterrània, els habitatges aïllats i les instal·lacions del paisatge protegit hauran de disposar dels sistemes de depuració adequats, especialment a les proximitats de fonts i brolladors.
SECCIÓ 6ª.
FORMACIONS GEOLÒGIQUES
I PUNTS D'INTERÉS GEOLÒGIC
Article 46. Coves
De conformitat amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, totes les coves existents dins de l'àmbit territorial del paisatge protegit, tant conegudes com per descobrir, es consideren protegides. El règim de protecció, ordenació i gestió d'aquestes coves és l'establit, amb caràcter general, pel Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves.
SECCIÓ 7ª.
RAMADERIA
Article 47. Ramaderia
1. Es permet el pasturatge extensiu en l'àmbit del paisatge protegit, amb les limitacions establides per les normatives sectorials en matèria ramadera i forestal. Després de la consulta amb els titulars dels aprofitaments ramaders, l'òrgan gestor del paisatge protegit podrà establir limitacions addicionals en determinats àmbits territorials de l'espai protegit, amb caràcter permanent o temporal, quan determinades finalitats de conservació dels hàbitats ho faça necessari.
2. En tot l'àmbit del paisatge protegit i de la seua àrea d'esmorteïment d'impactes queda prohibida la implantació de noves explotacions ramaderes en règim d'estabulació.
3. Els recintes per a refugi de bestiar són les úniques instal·lacions ramaderes permeses en l'àmbit del paisatge protegit. Hi haurà de primar la rehabilitació d'antigues pletes ramaderes per a la implantació de ramaderia rústica tradicional i haurà de disposar de l'informe favorable de l'òrgan gestor del paisatge protegit.
4. Les instal·lacions ramaderes existents hauran de disposar del sistema de depuració de residus i emissions, i complir el que especifica la legislació d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.
SECCIÓ 8ª.
FLORA I FAUNA SILVESTRE
Article 48. Conservació de la fauna i flora silvestre
1. S'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a la protecció de les espècies de flora i fauna silvestre en aplicació de la legislació vigent, com també qualsevol altra norma que, sobre la matèria, puga aprovar-se.
2. L'òrgan gestor del paisatge protegit o l'administració competent en matèria de medi ambient, promouran la realització de tots els acords, convenis de col·laboració, contractes i altres instruments semblants que siguen necessaris, amb els propietaris de terrenys o titulars de drets sobre aquests, per a la consecució dels objectius i finalitats que, en relació amb la flora i fauna silvestres, es determinen per a l'àmbit d'ordenació.
3. S'hauran de conservar les formacions vegetals autòctones, facilitant la regeneració d'aquelles d'especial interés, quan es produïsquen algunes de les circumstàncies següents:
a) Estar incloses en el Catàleg d'espècies amenaçades de fauna i flora silvestres o en qualsevol altra llista que les declare com a espècie protegida en la legislació vigent.
b) Constituir hàbitats d'espècies endèmiques, singulars o amenaçades.
c) Exercir un paper fonamental en la protecció, regulació hídrica i en la protecció dels sòls enfront de l'erosió.
d) Contenir un elevat valor ecològic.
4. En qualsevol cas, es considera prioritari l'establiment de mesures encaminades a la regeneració de les formacions vegetals singulars i relictes, respectant la dinàmica natural de la vegetació.
5. S'haurà de mantenir la dinàmica poblacional de la fauna, respectant els fenòmens migratoris i de dispersió, conservant les àrees de reproducció, campeig i zones habituals de pas de les poblacions animals, per a la qual cosa s'hauran d'establir les corresponents mesures de vigilància, control i conservació.
6. S'haurà de promoure la realització dels plans previstos en l'article 4 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.
7. L'administració competent en medi ambient, en col·laboració amb l'òrgan gestor del paisatge protegit, haurà d'establir les mesures de control i vigilància per a evitar la introducció i propagació d'espècies al·lòctones que posen en perill la dinàmica natural i paisatgística de l'espai protegit. En el cas que aquestes hagen sigut ja introduïdes en el medi natural, es podran iniciar plans per a la seua eradicació, si cal, pel fet d'haver-hi perill de propagació, desplaçament de les poblacions autòctones o contaminació genètica d'aquestes en l'àmbit d'aplicació del PRUG. S'haurà de fer especial insistència en espècies cinegètiques.
SECCIÓ 9ª.
RECURSOS FORESTALS
Article 49. Terrenys forestals
1. Es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en la redacció donada per la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat. En cas de dubte, prevaldrà la descripció donada per la cartografia de detall donada pel Pla general d'ordenació forestal.
2. L'administració autonòmica i local executarà un programa d'adquisició de terrenys forestals de propietat privada per a incrementar la superfície de forest pública amb un criteri de prioritat quan concórreguen totes o alguna de les condicions següents:
a) Terrenys d'alt valor ecològic.
b) Terrenys inclosos en zones d'alt risc d'erosió.
c) Terrenys que actualment es troben en estat de degradació per efecte d'incendis o inadequada gestió i disposen d'un elevat potencial ecològic per a la seua regeneració.
d) Terrenys enclavats o limítrofs amb terrenys propietat de la Generalitat.
e) Terrenys que continguen fauna o flora d'especial valor.
f) Terrenys inclosos en l'àmbit per al qual es proposa en aquest pla la declaració d'espai protegit.
g) Terrenys declarats com a forests protectores d'acord amb la legislació forestal vigent.
3. De conformitat amb l'article 103 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la Generalitat iniciarà les accions oportunes per a incorporar al seu patrimoni els terrenys rústics, vacants i erms que no figuren inscrits en el Registre de la Propietat.
4. L'administració competent, d'acord amb la Llei bàsica de forests, tramitarà la delimitació i la fitació dels terrenys forestals de propietat pública existents en l'àmbit d'aquest PRUG. Per a la millor consecució d'aquest fi es podran establir convenis de col·laboració amb l'òrgan gestor del paisatge protegit.
5. L'administració competent, mitjançant el seu òrgan forestal, promourà la declaració d'utilitat pública pel Consell, a l'efecte previst en la legislació forestal, dels terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit d'aquest PRUG que no tinguen encara aquesta consideració.
Article 50. Ordenació de recursos forestals
1. En l'àmbit territorial del PRUG l'activitat forestal s'haurà d'atenir, en la seua planificació, execució i desenvolupament, als principis fonamentals establits al respecte pel vigent Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, en l'article 3 de les ordenances del sòl forestal. Aquests principis són els següents:
a) La sostenibilitat, és a dir, l'administració i l'ús dels boscos i forests de forma i intensitat tals que incrementen la seua biodiversitat, productivitat, capacitat de regeneració, vitalitat i el seu potencial per a atendre, ara i en el futur, les funcions ecològiques, econòmiques i socials rellevants a escala local, nacional i global, i que no causen dany a altres ecosistemes.
b) La multifuncionalitat, és a dir, reconeixement del paper de les forests i boscos en la protecció del medi ambient, el manteniment dels processos vitals per al suport de la vida a la terra i en el desenvolupament econòmic i social de les nacions.
c) La integració, és a dir, unir l'àmbit forestal i la conservació de la natura en tots els seus vessants, preveient conjuntament l'administració i gestió dels espais naturals en tots els aspectes.
d) La participació, és a dir, el pla es concep en la seua elaboració i aplicació com una eina de participació pública en la gestió dels espais forestals.
e) Continuïtat, és a dir, la perduració en el temps dels objectius i les actuacions desenvolupades, amb independència de la conjuntura o cicles polítics.
2. En l'àmbit del PRUG el règim de gestió dels terrenys forestals, de titularitat tant pública com privada, és l'establit amb caràcter general per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, desenvolupada per l'esmentat Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient, en l'àmbit de les seues competències, promourà el compliment de les directrius establides a partir de la reforma de la política agrària comunitària en matèria forestal en tots els terrenys forestals inclosos en el PRUG, siguen públics o privats.
4. L'acció de la conselleria competent en matèria forestal s'haurà d'orientar a aconseguir la conservació, la millora, la restauració i l'ordenat aprofitament de les forests, siga quina siga la seua titularitat, i la seua gestió tècnica haurà de ser d'acord amb les seues característiques legals, ecològiques, forestals i socioeconòmiques.
5. Les forests, com a ecosistemes forestals, hauran de ser gestionades de forma integrada, i s'hi haurà de preveure conjuntament la vegetació, la fauna i el medi físic que les constitueixen, a fi d'aconseguir un aprofitament racional dels recursos naturals que no comprometa la seua continuïtat i garantisca la preservació de la diversitat genètica i els processos ecològics essencials.
6. En el maneig de la vegetació s'haurà de donar preferència a la protecció, conservació, regeneració, recuperació i millora de les masses d'espècies autòctones, d'aquelles que exercisquen un important paper protector i de les formacions i enclavaments d'espècies endèmiques i en perill d'extinció.
7. La conselleria competent en matèria de medi ambient i l'òrgan gestor de l'espai natural protegit elaboraran conjuntament un pla d'ordenació forestal i paisatgística de l'espai natural protegit, que serà el document de planificació i posterior execució i gestió d'aquestes matèries.
Article 51. Aprofitaments forestals
1. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del PRUG, entesos d'acord amb el que estableix l'article 30.2 de la Llei 3/1993 i en la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, hauran d'ajustar-se al que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, i el Reglament que la desenvolupa, com també al que disposa aquest PRUG.
2. No s'hi permet, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.
3. Només s'atorgarà autorització per a tallades arreu en els supòsits següents:
a) Si són convenients per a la protecció o millora dels ecosistemes.
b) Si escauen com a mesura extraordinària per raons de protecció fitosanitària.
c) Si es tracta d'arbres morts per qualsevol causa natural.
d) Si s'han d'establir tallafocs o bandes de protecció sota línies de conducció elèctrica o de comunicacions.
e) Si són imprescindibles per a la instal·lació d'infraestructures o altres actuacions sobre terrenys forestals que establisca el mateix Pla d'ordenació forestal integral del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell.
f) Les àrees tallafocs previstes en el Pla de prevenció d'incendis forestals.
g) Excepte per raons fitosanitàries, la instal·lació d'infraestructures o altres actuacions sobre terrenys forestals que establisca el mateix pla forestal del paisatge protegit.
4. L'aprofitament de pastos i recursos cinegètics podrà limitar-se quan se'n puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o hi haja arbres joves, especialment a zones repoblades o en procés de regeneració.
Article 52. Altres aprofitaments
Es prohibeix, amb caràcter general, la tala i la recol·lecció d'espècies vegetals silvestres, a excepció de la recol·lecció tradicional de fongs i de plantes, fruits i llavors silvestres. Es permet la recol·lecció en finques públiques, amb l'autorització prèvia, i en finques privades sempre sota consentiment del propietari d'aquesta. Sense perjudici del que es disposa en l'Ordre de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recollida de bolets i altres fongs al territori de la Comunitat Valenciana, i de les modificacions posteriors que puga establir el pla d'ordenació forestal i paisatgística de l'espai protegit, la recol·lecció s'haurà de regir per les normes específiques següents:
1. S'hauran de seguir les normes particulars establides per aquest PRUG pel que fa als accessos per sendes, camins i per l'interior de terrenys forestals i, en general, en tant que siga possible s'haurà d'evitar transitar fora de camins i sendes ja traçats. Aquest accés al bosc sempre s'haurà de fer a peu, des de fora del paisatge protegit o des de les zones d'aparcament degudament senyalitzades.
2. La recol·lecció tradicional queda fixada en un màxim de 5 kg per persona i dia.
3. Es prohibeix alterar durant la recol·lecció el matoll, sotabosc i la capa orgànica del sòl, manualment o utilitzant qualsevol instrument. Així mateix, es prohibeix als visitants utilitzar dins del paisatge protegit qualsevol eina per a remoure el sòl, com ara falçs, rastells, aixades o d'altres de similars.
4. S'hi hauran de recol·lectar tan sols els exemplars de bolets que hagen assolit una mesura acceptable i un estat madur, xifrada en un diàmetre mínim de 5 cm.
5. El transport dels exemplars arreplegats ha de ser, preferentment, en cistelles de vímet, palla, canya o semblants, que per la seua estructura permeten la dispersió d'espores, amb aquest fi no s'hi permetrà l'ús de recipients hermètics com ara bosses, poals, cabassos o semblants.
6. Amb caràcter subsidiari a aquestes normes, serà d'aplicació en el paisatge protegit l'ordenança municipal de recollida de bolets i fongs que promulge l'òrgan gestor del paisatge protegit, de comú acord amb els ajuntaments, en especial pel que fa a aspectes no regulats explícitament en aquesta normativa, com les espècies de fongs protegides en cadascun dels termes municipals de referència.
Article 53. Tractaments silvícoles
1. Els tractaments silvícoles hauran de perseguir prioritàriament la millora de la massa forestal, el control de l'erosió, del perill d'incendis, dels danys per vendavals, inundacions i riuades o altres riscos per a les característiques protectores de la forest, a fi d'aconseguir la màxima estabilitat forestal. Hauran de disposar de l'informe favorable de l'òrgan gestor del paisatge protegit.
2. Aquests tractaments s'hauran de dur a terme tenint presents les necessitats de refugi i cobertura tèrmica que la fauna presente en aquests ecosistemes forestals, sense que això comporte cap minva pel que fa a mesures preventives contra incendis.
3. L'administració competent haurà de fomentar la trituració dels residus procedents de tractaments silvícoles per a la ulterior incorporació al sòl, com també el seu aprofitament, reutilització o reciclatge quan siga possible.
Article 54. Repoblacions forestals
1. La repoblació de terrenys forestals, catalogats o no, haurà de regir-se pel que estableix la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, i pel Reglament que la desenvolupa, amb un informe previ de l'òrgan gestor.
2. S'haurà de tenir en compte el foment de les espècies que donen una major estabilitat ecològica i hidrològica a la zona que es pretén repoblar. En concret, es fomentarà, sempre que siga possible, la implantació de masses mixtes amb espècies de frondoses, a fi d'obtenir ecosistemes forestals amb un alt grau de maduresa i diversitat, per la qual cosa les repoblacions hauran d'orientar-se a la creació de masses mixtes de coníferes i frondoses.
3. Els mètodes de preparació del terreny hauran de ser aquells que asseguren un major percentatge d'èxit en la supervivència de la repoblació, especialment pel que fa a la captació d'aigua superficial per la planta, i comporten el menor impacte possible.
4. En tot cas, només s'hi permetran aquells mètodes de preparació del terreny que no modifiquen de forma notable l'estructura del sòl existent.
SECCIÓ 10ª.
Activitat cinegètica
Article 55. Normes generals
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PRUG, i queda subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica i als articles següents, com també al que estableixen els corresponents plans tècnics d'ordenació cinegètica.
2. Amb caràcter general, l'activitat cinegètica s'haurà de desenvolupar sota criteris d'aprofitament sostenible del recurs natural i en forma compatible amb la conservació de la fauna i flora protegides, com també amb el normal desenvolupament de les restants activitats socioeconòmiques de la zona, principalment les agrícoles, ramaderes, forestals i les relacionades amb l'ús públic o privat dels valors naturals i paisatgístics.
3. En particular, la caça està permesa en aquells terrenys que tinguen la condició legal de vedat de caça i que complisquen les condicions establides reglamentàriament per a aquesta qualificació.
4. Els procediments permesos per a la captura d'espècies i la llista de les espècies cinegètiques s'indiquen en la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de caça de la Comunitat Valenciana.
5. La introducció, el trasllat i la solta d'exemplars d'espècies cinegètiques vives requerirà l'autorització expressa de l'òrgan gestor i de l'administració competent en matèria de medi ambient i, en tot cas, haurà d'atendre al que estableix l'article 22 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de caça de la Comunitat Valenciana.
6. El titular del vedat ha de vetlar per l'estat sanitari de les espècies cinegètiques ubicades en la seua propietat, donar avís als organismes competents en matèria de sanitat animal de qualsevol brot de malaltia infecciosa que es detecte, i prendre les mesures necessàries per a evitar la seua propagació a altres zones.
7. L'administració competent en medi ambient haurà de promoure la realització de programes de maneig i prevenció, tendents a corregir fenòmens que afecten negativament els recursos cinegètics, com ara malalties, herbicides o competidors tròfics.
8. Les zones de caça controlada a l'interior del paisatge protegit, i que actualment són gestionades pels clubs esportius de caça, podran ser objecte d'una gestió comuna per l'òrgan competent, tot això de comú acord amb els clubs esportius de caça esmentats. Per a la millor consecució d'aquest fi, es podrà establir un conveni de col·laboració amb l'òrgan gestor del paisatge protegit.
Article 56. Ordenació cinegètica
1. Amb caràcter general, l'ordenació, la gestió i la pràctica de les activitats cinegètica i piscícola en l'àmbit del PRUG, estan regulades per les respectives normatives sectorials, com també en les disposicions que, en desenvolupament d'aquestes, emeta l'administració competent sobre aquestes matèries.
2. D'acord amb l'article 3 del Decret 50/1994, de 7 de març, del Consell, pel qual es regulen els plans d'aprofitament cinegètic a terrenys de règim cinegètic especial dins de l'àmbit de la Comunitat Valenciana, els titulars dels vedats que actualment no en tinguen hauran de presentar un pla tècnic d'ordenació cinegètica com a instrument de gestió per a l'aprofitament de la riquesa cinegètica de manera compatible amb la seua capacitat biològica i potenciació de les espècies existents, en el termini màxim d'un any. Aquests plans regularan l'activitat cinegètica en els distints vedats existents en l'àmbit del PRUG i hauran de ser presentats i aprovats en el termini màxim previst en la normativa sectorial vigent.
3. Poden ser objecte de caça i pesca les espècies cinegètiques i piscícoles establides, amb caràcter general, a la Comunitat Valenciana, segons la legislació sectorial aplicable.
4. Amb caràcter general, l'activitat cinegètica s'haurà d'efectuar sota criteris d'aprofitament sostenible del recurs natural i en forma compatible amb la conservació de la fauna i flora protegides, com també amb el normal desenvolupament de les restants activitats socioeconòmiques de la zona, principalment les agrícoles, ramaderes, forestals i les relacionades amb l'ús públic o privat dels valors naturals i paisatgístics.
5. La introducció, el trasllat i la solta d'exemplars d'espècies cinegètiques vives requerirà l'autorització de l'administració competent en caça.
6. No es permetrà l'aprofitament cinegètic als terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi, en els termes establits en l'article 5 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció a terrenys forestals incendiats. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prorrogar el període establit en aquest article si ho considera necessari per a una adequada protecció de la fauna de la zona o per a evitar que es veja perjudicat el procés de regeneració de la forest.
SECCIÓ 11ª.
PROTECCIÓ DEL PAISATGE
Article 57. Definicions i marc normatiu
1. A l'efecte d'aquesta normativa, constitueixen el paisatge rural tradicional i, en conseqüència, són objecte de protecció especial, tant els elements naturals i seminaturals del medi, biòtics i abiòtics, com aquells elements i conjunts artificials que, en interacció històrica amb aquells en un ambient socioeconòmic rural, han configurat el paisatge tal com apareix en l'actualitat. Qualsevol tipus de construcció, tant en l'àmbit del PRUG com en la zona d'esmorteïment d'impactes, haurà de disposar de l'informe favorable de l'òrgan gestor del paisatge protegit, sense perjudici del tràmit urbanístic que corresponga.
2. S'entén per elements naturals o seminaturals del paisatge, tant les formacions vegetals naturals i de plantació amb la seua fauna associada com els trets geomorfològics significatius.
3. S'entén per elements antròpics del paisatge el patrimoni etnogràfic constituït per les infraestructures i construccions lligades a les activitats socioeconòmiques del medi rural i els elements etnològics del patrimoni cultural local lligats a l'ús històric dels recursos naturals, incloent les formes específiques d'ús d'aquests que van configurar determinat model local d'organització dels paisatges humanitzats. En aquest concepte s'inclouen, així mateix, els elements del patrimoni arqueològic i historicoartístic.
4. Les determinacions d'aquesta secció 11ª són complementàries a les establides, amb caràcter general, per a tot el territori de la Comunitat Valenciana en matèria de protecció i ordenació del paisatge, en el títol II de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
Article 58. Condicions estètiques i requeriments paisatgístics de les construccions i instal·lacions en el medi rural
Addicionalment a les disposicions sobre edificació en el sòl no urbanitzable que estableix la secció 1ª. del capítol IV del títol II d'aquestes normes generals, s'estableix la regulació específica per a assegurar la integració paisatgística de les instal·lacions i edificacions en l'entorn següent:
1. Els valors paisatgístics es consideren un dels criteris determinants per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos en el sòl no urbanitzable. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats capaces de generar impacte paisatgístic, com també la reforma o adequació d'aquestes, hauran de realitzar-se de forma tal que se'n minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge natural o humanitzat, incorporant les mesures d'integració paisatgística que calguen.
2. A aquest respecte, l'execució d'aquestes activitats haurà de tenir en compte expressament l'efecte de la seua implantació sobre els valors paisatgístics del paisatge protegit, i els preceptius informes favorables podran supeditar-se al compliment de determinats requisits en els elements constructius, en els materials utilitzats, en els enjardinaments, en els tancaments i en l'entorn de les actuacions. Quan l'envergadura o les característiques d'aquestes així ho aconsellen, podrà exigir-se als promotors l'aportació d'un estudi de visualització del paisatge i incidència visual (conques visuals), el qual haurà d'analitzar l'impacte esperat, contemplant l'estat actual del paisatge i el resultat final després de la intervenció.
3. Les actuacions de rehabilitació i reconstrucció, hauran d'adoptar com a criteri general, les tipologies característiques de la zona. S'hauran de protegir especialment les construccions històriques i tradicionals, i evitar la importació de tipologies alienes i la pèrdua dels límits de definició entre el nucli històric i la nova edificació.
4. En l'àmbit del paisatge protegit, els respectius planejaments urbanístics municipals hauran d'establir en la seua normativa urbanística les condicions requerides per als tractaments exteriors de les edificacions i infraestructures que possibiliten la integració paisatgística d'aquestes i el manteniment de la identitat cultural del patrimoni construït del municipi.
5. Amb caràcter general, es prohibeix la instal·lació d'elements que limiten el camp visual o trenquen l'harmonia del paisatge, com ara abocadors o punts d'emmagatzemament permanent o temporal de residus de qualsevol tipus, antenes o altres instal·lacions o equipaments aliens a l'entorn paisatgístic rural. Per a les activitats existents no podran renovar-se les autoritzacions o concessions en relació amb aquestes activitats, una vegada transcorregut el seu període de vigència.
6. No es permeten les instal·lacions que presenten colors inadequats pel seu contrast amb l'entorn, excepte en aquelles en què siga imprescindible per raons de senyalètica institucional o de seguretat.
SECCIÓ 12ª.
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL
Article 59. Normes sobre conservació del patrimoni cultural del paisatge protegit
1. A fi de protegir, conservar, recuperar i promoure els valors i singularitats del medi construït tradicional i dels recursos arqueològics i historicoartístics, aquests elements i conjunts queden protegits amb caràcter general en l'àmbit del sòl no urbanitzable. Tot això sense perjudici de les determinacions de les normatives sectorials, com també de les disposicions i mesures gestores que la conselleria competent sobre conservació del patrimoni adopte en la matèria.
2. En el cas concret del patrimoni arqueològic, l'òrgan gestor del paisatge protegit, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, i amb els ajuntaments respectius, elaborarà un inventari detallat dels elements de valor arqueològic, constructiu, històric i etnogràfic.
3. Les regulacions d'aquest article s'estenen al patrimoni cultural intangible vinculat al medi rural del paisatge protegit, incloent la toponímia, les tradicions i els elements etnogràfics, desenvolupat mitjançant la interacció històrica entre el medi socioeconòmic local i l'entorn físic on s'ubica. Aquest patrimoni es considera element de protecció en aquest pla, a l'efecte d'inventari, caracterització, conservació, recuperació, estudi i difusió pública d'aquest.
4. No s'hi permeten actuacions de qualsevol tipus tendents a la destrucció, deteriorament o modificació substancial i irreversible dels valors culturals en el sòl no urbanitzable indicats en els apartats 1.a.3 d'aquest article. Es prohibeixen expressament la destrucció i la modificació substancial d'aquells edificis, construccions o infraestructures tradicionals com ara molins, aljubs, refugis de pastor, forns de calç, corrals, carboneres, pletes, neveres i altres elements constructius relacionats amb les activitats tradicionals que es troben catalogats o tinguen aptitud per a estar-ho.
5. Els planejaments urbanístics municipals hauran d'incorporar les determinacions que possibiliten el compliment del que estableix el PRUG sobre conservació del patrimoni cultural.
CAPÍTOL IV
DIRECTRIUS I NORMES SOBRE URBANISME
I INFRAESTRUCTURES
SECCIÓ 1ª.
ACTIVITAT URBANÍSTICA I EDIFICACIÓ
Article 60. Règim general urbanístic
1. Els terrenys inclosos dins del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell es classifiquen com a sòl no urbanitzable amb la qualificació de protegit.
2. En tot l'àmbit del paisatge protegit no és admissible la classificació de nou sòl urbà o urbanitzable.
3. De conformitat amb la legislació vigent en matèria de sòl no urbanitzable, només es permetrà realitzar instal·lacions, construccions o obres que tinga previstes el planejament per ser necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos naturals o per al seu gaudi públic i aprofitament col·lectiu. Igualment, es podran dur a terme les obres i instal·lacions necessàries per a la gestió de béns de domini públic o dels serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés general i per a la minoració dels riscos que van motivar la seua protecció.
4. Per raons estètiques, i sempre amb informe favorable de l'òrgan gestor del paisatge protegit, sense perjudici del tràmit urbanístic que corresponga, es podran realitzar obres en l'interior de l'espai protegit que permeten integrar paisatgísticament les construccions existents.
Article 61. Instal·lacions portàtils i desmuntables en el sòl no urbanitzable
1. Amb l'excepció dels equipaments destinats a l'ús públic, a la gestió del paisatge protegit o a l'estudi dels recursos ambientals degudament autoritzats o promoguts per l'òrgan gestor o per la conselleria competent en matèria de medi ambient, queda prohibida la instal·lació d'elements portàtils destinats a habitatge o a altres usos no relacionats amb les activitats tradicionals de l'àmbit protegit.
2. Aquesta prohibició s'estén als elements desmuntables no portàtils, amb qualsevol de les finalitats i característiques indicades en l'apartat anterior, permanents, semipermanents o efímers, construïts amb materials de rebuig de qualsevol tipus.
Article 62. Construccions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agropecuària
A aquest respecte, i sense perjudici de la legislació sectorial d'aplicació, caldrà ajustar-se al que estableix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.
Article 63. Actuacions sobre les edificacions tradicionals i d'interés patrimonial
1. En l'àmbit del sòl no urbanitzable, la rehabilitació, restauració, reconstrucció, condicionament i millora d'edificacions existents d'interés cultural pels seus valors en relació amb el medi rural tradicional o amb el patrimoni historicoartístic, haurà de ser autoritzada per l'òrgan gestor, sense perjudici del tràmit urbanístic que corresponga.
2. Les actuacions preteses, sense perjudici de les exigències que puguen establir les autoritats municipal o sectorial, hauran d'atenir-se als següents requisits mínims:
a) Hauran de respectar les característiques arquitectòniques tradicionals, especialment en les cobertes, cornises, posició de forjats, ritmes, dimensions de buits i de massissos, composició general, materials de façana, color extern i detalls constructius.
b) Per a assegurar la integració amb l'entorn de les actuacions, com també per a prevenir possibles impactes negatius sobre els valors ambientals del paisatge protegit, l'informe favorable de l'administració podrà condicionar-se a l'establiment de determinades mesures correctores.
c) En el seu estat final després de les actuacions, les edificacions resultants no podran ocupar més sòl que les construccions antigues, amb l'excepció establida en les normes particulars per a cada zona d'ordenació.
d) Els tractaments de façana s'admetran, exclusivament, per a la restitució del seu caràcter tradicional o per a la integració d'aquesta en l'ambient paisatgístic rural.
e) Queda prohibida en els immobles la instal·lació de rètols de caràcter comercial o semblant que alteren l'estructura arquitectònica o l'oculten, i hauran d'eliminar-se els existents que produïsquen aquests efectes.
3. Les determinacions d'aquest article són complementàries de les establides per la secció 11ª., capítol III, títol II, (protecció del paisatge) d'aquestes normes generals, com també d'altres normes del PRUG que siguen aplicables per a actuacions determinades en matèria de protecció de recursos ambientals i d'ús públic del medi.
Article 64. Edificacions fora d'ordenació
De conformitat amb la normativa vigent en matèria urbanística, el planejament urbanístic considerarà fora d'ordenació les edificacions existents en sòl no urbanitzable segons la classificació del sòl existent en el planejament municipal, excloent les edificacions rurals tradicionals, rehabilitades o no, construïdes amb anterioritat a l'aprovació d'aquest PRUG, que disposen de la corresponent llicència municipal i els habitatges principals al medi rural associades a l'activitat agrària.
Article 65. Vigilància urbanística
Les administracions competents hauran de garantir l'estricte compliment de la legalitat urbanística en l'àmbit del PRUG, i adoptar els mecanismes adequats per a evitar tota actuació urbanística o constructiva al marge de la legalitat establida.
Article 66. Cessions gratuïtes a l'administració de sòl no urbanitzable protegit
La Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, com a gestor del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, rebrà les cessions gratuïtes de sòl no urbanitzable protegit establides en els supòsits previstos en la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, i disposicions que la desenvolupen.
La Mancomunitat actuarà d'assessora dels municipis en què es produïsquen aquests supòsits, a fi d'una millor definició de les àrees que s'han d'identificar com a possibles cessions.
SECCIÓ 2ª.
DESENVOLUPAMENT, MILLORA
I IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES
Article 67. Millora de comunicacions
1. La possible construcció de noves carreteres en l'àmbit del PRUG requerirà l'aprovació per part del Consell, després de la declaració de compatibilitat ambiental de les obres per part de l'autoritat competent.
2. La possible ampliació o modificació substancial de les carreteres CV- 615, CV- 705, i N-340, que envaïsquen terrenys inclosos al Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, requerirà, així mateix, la declaració de compatibilitat ambiental. En el cas que l'ampliació o modificació implique una invasió dels terrenys inclosos al paisatge protegit superior als 100 metres assenyalats en l'article 69, requerirà, a més, la seua aprovació per part del Consell.
Article 68. Millora de camins
1. La construcció de camins rurals i camins o pistes forestals o les seues ampliacions de plataforma i modificacions de traçat, quan no estiguen sotmesos al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, haurà de ser autoritzada per l'òrgan gestor, sense perjudici d'altres autoritzacions o informes sectorials que siguen necessaris.
2. Als terrenys forestals inclosos al paisatge protegit no es podran construir camins de nova planta, a excepció dels destinats a la defensa contra incendis forestals, els quals, excepte en casos d'emergència, hauran d'estar prèviament previstos en el Pla de prevenció d'incendis forestals de l'Ombria del Benicadell i disposar de informe favorable de l'administració competent en medi ambient.
3. Queden excloses d'aquesta prohibició les actuacions de millora i condicionament de la xarxa existent, incloent ampliacions o modificacions de traçat, tot això sense perjudici del que disposa l'apartat 1 d'aquest article.
Article 69. Corredors d'infraestructures
A l'efecte de l'instal·lació de noves infraestructures, la xarxa viària estatal, autonòmica o local té la consideració de corredor de localització d'infraestructures, en una franja de 100 metres d'amplària a cada costat de l'eix de la carretera. La realització, si és el cas, de futures actuacions d'infraestructures de caràcter lineal, com ara línies elèctriques i de comunicacions, gasoductes o conduccions, ha de dirigir-se, amb caràcter prioritari, cap a aquests corredors.
Article 70. Telecomunicacions
1. La construcció de noves instal·lacions de telecomunicacions únicament serà permesa sobre torres de suport ja existents o d'altres de noves que puguen unificar les ja existents, sempre que siga tècnicament possible, i, en qualsevol cas, haurà de disposar de l'autorització de l'òrgan gestor, qui podrà exigir mesures d'integració paisatgística d'aquestes.
2. Queden exclosos d'aquesta limitació els destinats a la xarxa de prevenció d'incendis forestals, com també els pertanyents a la xarxa de comunicacions mòbils d'emergència i seguretat de la Generalitat.
3. Les instal·lacions que no disposen del permís d'ocupació dels terrenys hauran d'obtenir-lo en el terme d'un any des de la data de publicació d'aquest PRUG. Els camins existents amb l'únic ús d'accedir a les antenes hauran de quedar tancats i l'accés es restringirà als tècnics de manteniment del concessionari de la instal·lació i al personal del paisatge protegit.
Article 71. Línies elèctriques
1. Les noves línies elèctriques (mitjana tensió) i telefòniques en l'àmbit del paisatge protegit hauran de ser preferiblement subterrànies i, en qualsevol cas, s'hauran de recolzar en el traçat de vies de comunicació existents, i evitar en la mesura que es puga l'afecció a terrenys de forest o cultiu. L'òrgan gestor haurà de vetlar pel progressiu soterrament de les línies que incomplisquen aquesta norma amb el suport tècnic i econòmic de les diferents administracions interessades, el sector elèctric privat i la propietat.
2. Sense perjudici de la normativa sectorial d'aplicació, s'haurà de promoure l'aplicació d'energies renovables per als usos requerits a l'interior del paisatge protegit.
3. No es considera compatible a l'efecte ambiental la instal·lació de noves línies elèctriques d'alta tensió en l'àmbit del paisatge protegit.
4. Aquelles línies elèctriques preexistents que creuen llocs considerats perillosos per a la defensa contra incendis per mitjans aeris hauran de disposar obligatòriament d'avisadors, i les companyies elèctriques els hauran d'instal·lar.
CAPÍTOL V
DIRECTRIUS I NORMES
SOBRE PLANS D'ACTUACIÓ
Article 72. Programes d'actuació
1. La gestió del paisatge protegit s'haurà d'executar, amb caràcter general, dins del marc tècnic i gestor constituït pels programes d'actuació que es defineixen en les directrius per a l'execució del PRUG, els quals es desenvolupen mitjançant actuacions concretes l'execució dels quals es prioritzarà atenent a l'interés objectiu i a la urgència de cada actuació.
2. Aquests programes tenen caràcter obert, per la qual cosa les seues indicacions s'estableixen sense perjudici d'altres criteris de gestió o d'altres actuacions programades que l'òrgan gestor considere necessari executar per a una millor gestió del paisatge protegit.
3. Els programes d'actuació tenen, així mateix, caràcter indicatiu, i la seua funció és la d'orientar l'actuació gestora del paisatge protegit. L'execució d'aquests, per tant, dependrà tant de la prioritat objectiva de les actuacions com de circumstàncies de conjuntura, oportunitat i disponibilitat de recursos.
TÍTOL III
DIRECTRIUS I NORMES DE GESTIÓ ADMINISTRATIVA
Article 73. Règim general
1. De conformitat amb l'article 4 (règim de gestió) del Decret 18/2006, de 27 de gener, del Consell, de declaració del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, l'òrgan gestor del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell és la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, sense perjudici de les competències sobre ordenació i gestió dels espais naturals protegits que, amb caràcter general, corresponen a la conselleria competent en matèria de medi ambient, per raó de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
En particular, a la conselleria competent correspon l'aplicació del règim sancionador establit en el capítol V de l'esmentada Llei 11/1994, sense perjudici de la competència que sobre aquesta matèria corresponen a l'òrgan gestor del paisatge protegit d'acord amb la legislació sobre règim local.
2. Les funcions i competències pròpies de la gestió del paisatge protegit estan adscrites a la Presidència de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, sense perjudici de les delegacions que puguen derivar-se de la legislació local, el titular de la qual exerceix la direcció del paisatge protegit, i li corresponent la resolució dels expedients relatius a la gestió, a proposta del director tècnic.
3. Les labors de vigilància i seguiment d'actuacions corresponen a l'òrgan gestor del paisatge protegit, sense perjudici de la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient en les matèries que així ho aconsellen.
4. El règim de gestió del paisatge protegit està subjecte al marc establit amb caràcter genèric per als paisatges protegits per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, o legislació que la substituïsca, com també a les determinacions específiques contingudes en el Decret 18/2006, de 27 de gener, del Consell, pel qual es va declarar el Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell.
5. L'òrgan gestor promourà, sobre les matèries pròpies de la gestió de l'espai protegit, la col·laboració amb els ajuntaments i amb els organismes de les administracions autonòmica, estatal i local, com també amb les entitats i els particulars implicats en la gestió dels recursos naturals del paisatge protegit. A aquest efecte, la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida promourà, quan escaiga, la formalització dels corresponents convenis de col·laboració.
6. La Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió de l'espai protegit de les administracions locals, de l'estat, autonòmica i dels agents socials i econòmics implicats en el paisatge protegit, la constitució d'una entitat gestora mixta amb participació de les administracions estatal, autonòmica i local i del sector privat, tal com fundació, consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
7. Les activitats de gestió del paisatge protegit s'executaran, amb caràcter general, dins del marc normatiu establit per aquestes normes i d'acord amb els programes anuals d'actuació continguts en les directrius per a l'execució del PRUG.
Article 74. El director tècnic
1. Al director tècnic del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, nomenat per la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida i dependent orgànicament i funcionalment de la Presidència de dita Mancomunitat, correspon la gestió ordinària del paisatge protegit.
2. Són funcions del director tècnic l'adopció de les decisions relatives a la gestió de l'espai natural protegit que no hagen sigut expressament reservades a altres òrgans, i, en particular, l'elaboració i proposta dels pressupostos i programes de gestió, com també l'emissió d'informes exigits per la llei o els instruments d'ordenació.
3. Li corresponen les funcions assenyalades en el marc d'aquest PRUG, especialment elevar les propostes de resolucions a la Presidència, en matèria de direcció i gestió del paisatge protegit.
Article 75. Oficina de Gestió Tècnica del paisatge protegit
1. El director tècnic exerceix les seues funcions amb el suport tècnic i administratiu de l'Oficina de Gestió Tècnica del paisatge protegit.
2. Integren el personal de l'Oficina de Gestió Tècnica:
- El director tècnic, en qualitat de director tècnic de l'Oficina.
- Secretaria General de la Mancomunitat, com a suport administratiu d'aquesta.
- Soprova, SA, com a empresa pública de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida.
- Personal de la Mancomunitat que puga vincular-se a la gestió del paisatge protegit.
- Personal de la Generalitat que puga adscriure's al paisatge protegit.
- Personal dels ajuntaments l'àmbit del qual queda afectat pel paisatge protegit, que destinen els mitjans per a la gestió de l'espai protegit.
- Assistències tècniques que efectuen projectes al paisatge protegit, sota la direcció de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida.
3. A fi d'assegurar el compliment dels objectius d'aquest pla, com també de les normes o programes d'actuació que els desenvolupen, són funcions de l'Oficina de Gestió Tècnica:
a) En matèria de gestió del paisatge protegit:
- Assistència tècnica al director tècnic i, en general, a altres unitats tècniques i administratives de l'administració en matèries relacionades amb el paisatge protegit.
- Assistència i assessorament tècnic al Consell de Participació i a les comissions d'aquest.
- Emissió d'informes tècnics sobre les sol·licituds d'autoritzacions i, en general, sobre els distints procediments administratius que afecten el paisatge protegit.
- Emissió de qualsevol altre tipus d'informe tècnic que es requerisca en matèria de gestió del paisatge protegit o de seguiment dels recursos ambientals.
- Estudi i realització de propostes en relació amb la gestió.
- Seguiment tècnic de les actuacions sobre el territori i els recursos ambientals del paisatge protegit que autoritze l'administració competent en medi ambient.
- Col·laboració en el seguiment i control de les infraccions al règim jurídic del paisatge protegit que puguen cometre's, en coordinació amb les unitats tècniques de l'administració competent en medi ambient amb atribucions sobre la matèria, com també amb les forces de seguretat de l'Estat i de la Comunitat Autònoma.
- Impuls dels expedients administratius que tinguen com a objecte assumptes generals o particulars relacionats amb l'espai natural.
- Gestió dels fons documentals i bibliogràfics i de la documentació administrativa existents en l'oficina, en matèria de gestió del paisatge protegit i de coneixement del medi.
- Direcció tècnica del personal d'obres i manteniment.
- Elaboració d'un informe anual de la gestió del paisatge protegit.
- Realització de totes aquelles altres actuacions en la matèria que li encomane l'administració competent en medi ambient i, en particular, el director tècnic del paisatge protegit.
b) En matèria d'educació i difusió ambiental:
- Execució i seguiment de les activitats d'educació i divulgació que ha d'efectuar les distintes instal·lacions i equipaments del paisatge protegit, en coordinació amb les unitats tècniques de l'administració competent en medi ambient amb atribucions sobre la matèria.
- Elaboració d'una programes d'activitats d'educació ambiental, sobre aspectes relacionats amb els valors ambientals i culturals del paisatge protegit.
- Elaboració de programes de comunicació i divulgació del paisatge protegit.
- Promoció de la imatge del paisatge protegit.
- Formació del personal adscrit al paisatge protegit.
- Foment i suport tècnic a les iniciatives de voluntariat ambiental i cultural que efectuen les associacions i entitats locals al paisatge protegit.
- Proposada d'adquisició o publicació dels materials didàctics o educatius que es consideren necessaris per a l'adequada execució dels objectius que s'establisquen en relació amb l'educació ambiental, comunicació o divulgació del paisatge protegit.
- Realització d'activitats formatives en matèria d'educació ambiental i de gestió racional dels recursos naturals.
- Elaboració de totes aquelles propostes que es consideren necessàries per a un adequat funcionament del paisatge protegit en matèria d'educació i difusió ambiental.
- Realització de totes aquelles altres actuacions en la matèria que li encomane l'administració competent en medi ambient i, en particular, el director tècnic del paisatge protegit.
c) En matèria de conservació i coneixement dels recursos ambientals i culturals:
- Execució directa dels programes de seguiment i estudi de la fauna, la flora i els hàbitats del paisatge protegit que es realitzen amb mitjans propis de l'oficina.
- Seguiment de les activitats d'estudi i investigació que, sobre els valors ambientals i culturals, realitzen al paisatge protegit entitats o persones alienes a l'oficina.
- Inventari dels recursos ambientals i culturals de l'espai protegit.
- Planificació, execució i seguiment d'actuacions de conservació, regeneració o millora d'hàbitats i de poblacions de fauna i flora, en col·laboració amb altres unitats tècniques de l'administració competent en medi ambient.
- Realització de totes aquelles altres actuacions en la matèria que li encomane l'administració competent en medi ambient i, en particular, el director tècnic del paisatge protegit.
Article 76. Gerència de promoció
1. La fundació que puga constituir-se per a la gestió del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell haurà de disposar d'una gerència de promoció.
2. La Gerència de Promoció, dins de l'Oficina Tècnica de Gestió del Paisatge Protegit, es podrà delegar en la Societat per a la Promoció Socioecononómica de la Vall d'Albaida (Soprova, SA), exercirà, almenys, les funcions següents:
a) Animació dels agents locals, tant públics com privats i mixtos, necessaris per a l'execució i desenvolupament del PRUG en totes les seues possibilitats. Haurà d'incloent, en particular, el foment i la promoció de projectes i iniciatives d'actuació, col·lectives i individuals, que afavorisquen el desenvolupament socioeconòmic local en forma sostenible i compatible amb els objectius de conservació del paisatge protegit.
b) En particular, l'impuls i el desenvolupament de les tècniques d'agricultura integrada i ecològica, com també de l'activitat turística en relació amb el coneixement i el gaudi ordenat dels valors naturals i culturals del paisatge protegit.
c) Informació i assessorament administratiu, tècnic i financer als particulars i col·lectius.
d) Seguiment i gestió de les fonts de finançament públic i privat, a escala local, de comunitat autònoma, estatal i europea.
e) Coordinació de les actuacions dels distints organismes, agents i col·lectius, públics i privats, relacionats amb la gestió dels recursos naturals del paisatge protegit i l'execució del PRUG.
f) Avaluació i seguiment dels efectes ambientals, socials i econòmics provocats per l'execució del PRUG i del seu desenvolupament.
g) Suport tècnic i logístic a l'administració competent en medi ambient i als ajuntaments, en les matèries pertinents
h) Formació i capacitació dels agents locals socials i econòmics.
i) Redacció i gestió de l'execució d'un programa de foment i desenvolupament sostenible de l'activitat econòmica i social en l'àmbit del PRUG. Definició de les prioritats per a l'execució d'aquest programa, en funció de les necessitats objectives, de les disponibilitats financeres o de la conjuntura social, econòmica, administrativa i gestora.
j) Qualsevol altra funció que puga ser encomanada per la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida i, en particular, pel director tècnic.
k) Gestió del personal, les instal·lacions, els serveis i els equipaments necessaris per a l'execució d'actuacions en matèria de desenvolupament sostenible i ús públic del paisatge protegit.
l) Gestió de programes d'actuació i de projectes necessaris per a l'execució del PRUG en matèria d'ordenació, foment i promoció de l'activitat socioeconòmica sostenible i d'ús públic del paisatge protegit, en forma compatible amb els objectius de conservació dels recursos ambientals.
m) Dinamització i suport a les associacions i voluntaris que col·laboren amb el paisatge protegit en matèria de sensibilització ambiental, desenvolupament rural i bones pràctiques ambientals i protecció dels valors culturals i patrimonials de l'Ombria del Benicadell.
Article 77. Secretaria del paisatge protegit
S'encomanen a la Secretaria General de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida les funcions de caràcter administratiu en la gestió del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell. En particular, els enviaments, notificacions i comunicacions que s'efectuen, com també el seguiment administratiu d'expedients.
Article 78. Consell de Participació
1. De conformitat amb el Decret 18/2006, de 27 de gener, del Consell, de declaració del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, es crea el Consell de Participació com a òrgan col·legiat col·laborador i assessor de la conselleria competent per raó de la matèria en la gestió de l'espai protegit.
2. Les funcions del Consell de Participació són les establides, amb caràcter genèric, per l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Quant a aquestes funcions, el Consell de Participació constitueix un òrgan consultiu, assessor i representatiu, i és, així mateix, una via per a canalitzar les iniciatives de les distintes administracions i agents, públics i privats, relacionats amb la gestió del paisatge protegit en els àmbits administratiu, econòmic, social i cultural.
3. El Consell de Participació del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell es compon dels membres següents:
a) El president nat del Consell de Participació.
b) El president del Consell de Participació.
c) Un representant de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.
d) Un representant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
e) Un representant de la Conselleria de Cultura i Esport.
f) Un representant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
g) Un representant de la Conselleria de Turisme.
h) Un representant de la Diputació Provincial de València.
i) Un representant de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida.
j) Un representant per cadascun dels ajuntaments d'Albaida, Atzeneta d'Albaida, Carrícola, el Palomar, Bufali, Bèlgida, Otos, Beniatjar, Ràfol de Salem i Salem.
k) Dos representants de les organitzacions sindicals més representatives de l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, escollits per aquestes organitzacions.
l) Un representant d'associacions de propietaris de terrenys o drets forestals, agrícoles o ramaders amb interessos en el paisatge protegit, escollits per aquestes entitats de comú acord entre aquestes.
m) Un representant, amb caràcter rotatori biennal, de les societats de caçadors dels municipis del paisatge protegit, escollits per aquestes entitats de comú acord entre aquestes.
n) Un representant de les universitats de la Comunitat Valenciana, designat per la universitat que corresponga. La Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida establirà un torn biennal de representació d'aquestes entitats acadèmiques.
o) Un representant de la Federació d'Esports de Muntanya i Escalada de la Comunitat Valenciana, escollit per aquesta entitat.
p) Un representant, amb caràcter rotatori biennal, de les associacions dels municipis del paisatge protegit vinculades a la conservació i estudi de la natura o el patrimoni cultural, escollit per aquestes entitats de comú acord entre aquestes.
q) Un representant del Centre Excursionista de València, escollit per aquesta entitat.
r) Un representant del Grup d'Acció Local ADDER, Associació per al Desenvolupament i Diversificació de l'Economia Rural a la Vall d'Albaida, escollit per aquesta entitat.
4. President nat del Consell de Participació: de conformitat amb el Decret 264/2004, de 3 de desembre, del Consell, pel qual es va modificar la composició de les juntes rectores dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana, el conseller competent en matèria de medi ambient serà president nat del Consell de Participació. Quan assistisca a les seues reunions, exercirà la presidència de la sessió amb veu i vot, fins i tot diriment, tenint tots els drets i obligacions que puguen correspondre a qualsevol membre del Consell.
5. El president del Consell de Participació.
a) El president del Consell de Participació serà nomenat pel conseller competent en matèria de medi ambient, a proposta de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, podent recaure el nomenament en un dels membres del Consell.
b) En absència del president nat, les funcions d'aquest durant les sessions seran assumides pel president.
6. El secretari del Consell de Participació, el qual serà nomenat pel conseller competent en matèria de medi ambient, podrà ser un membre del Consell de Participació, o bé una persona al servei de les administracions autonòmica o local, i en aquest cas assistirà amb veu però sense dret de vot.
7. El funcionament intern del Consell de Participació es regirà per un reglament de funcionament que haurà d'aprovar el mateix Consell, la proposta del qual serà redactada pel secretari d'aquest. Fins a l'aprovació de l'expressat reglament, el funcionament del Consell es regirà d'acord amb la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
8. Per al correcte exercici de les comeses, el Consell de Participació podrà organitzar-se en les comissions que calguen. Amb caràcter permanent o temporal, aquestes comissions podran exercir, per delegació del Consell, al qual haurà de donar compte de les seues activitats, determinades funcions d'informe, proposta, assessorament i seguiment sobre matèries concretes de la gestió del paisatge protegit.
Article 79. Memòria anual de gestió del paisatge protegit
L'Oficina de Gestió Tècnica del paisatge protegit elaborarà memòries anuals de gestió, el contingut mínim del qual serà el següent:
a) informe de gestió del paisatge protegit, incloent grau d'execució de les propostes d'actuació programades per a l'anualitat considerada.
b) capítol econòmic, amb indicació d'inversions i despeses de funcionament.
c) Propostes i previsió d'actuacions per a anualitats successives.
d) altres propostes que s'estimen oportunes per a millorar el funcionament o la gestió del paisatge protegit.
Article 80. Règim de gestió forestal del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell
D'acord amb l'article 17 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la Generalitat delegarà determinades competències en matèria de gestió forestal en la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, que permeten una gestió homogènia i coherent amb els fins de la declaració del paisatge protegit.
TÍTOL IV
NORMES PARTICULARS D'ORDENACIÓ I GESTIÓ
CAPÍTOL I
ZONIFICACIÓ
Article 81. Zonificació del PRUG
En l'àmbit territorial del PRUG s'estableix una zonificació motivada per la configuració futura d'un paisatge que report els màxims beneficis ambientals, socials, culturals i paisatgístics a la societat. Ve donada per les següents categories d'ordenació:
- Àrees públiques (AP).
- Àrees recreatives (AR).
- Àrees privades forestals (APF).
- Àrees privades agrícoles en producció (APAP).
- Àrees privades degradades. (APD).
- Àrees d'esmorteïment d'impactes (AM).
CAPÍTOL II
DELIMITACIÓ DE LES ÀREES D'ORDENACIÓ
Article 82. Delimitació de les àrees d'ordenació
- Àrees públiques (AP): inclouen les forests d'utilitat pública V1006V14, V1030V19, V1029V135, V1021V137, V1018V1, V1033V151, V1019V2, V1022V4, V1023V5, com també els terrenys de lliure disposició dels ajuntaments.
- Àrees recreatives (AR): inclouen les zones d'oci i esplai del paisatge protegit, són: Font Freda, Font del Melero, Centre d'Interpretació de Carrícola, Pou d'Otos, les Fontetes.
- Àrees privades forestals (APF): són aquelles superfícies forestals d'acord amb la legislació vigent en matèria forestal, com també les superfícies forestals en què va existir un cultiu agrícola anterior.
- Àrees privades agrícoles en producció (APAP): aquelles en què es realitzen les operacions pròpies de les labors agrícoles.
- Àrees privades degradades (APD): aquelles en què ha existit un ús humà que les haja deteriorades.
- Àrees de microreserves: aquelles que han sigut legalment declarades per Decret del Consell. Inclou la microreserva denominada Penyeta l'Heura.
La delimitació cartogràfica de les distintes àrees ve recollida en l'annex cartogràfic.
CAPÍTOL III
OBJECTIUS DE L'ORDENACIÓ
Article 83. Objectius d'ordenació
L'objectiu principal d'aquesta ordenació és l'èxit d'un paisatge tradicional que report els màxims beneficis (socials, ambientals, culturals, paisatgístics i econòmics) a la població.
Article 84. Directrius de l'ordenació
El Pla integral d'ordenació forestal i paisatgística del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell desenvoluparà les directrius marcades en aquest article per a cada àrea d'ordenació i que seran:
- Àrees públiques (AP): reconstrucció del paisatge forestal típic mediterrani, d'acord amb la successió i dinàmica de la vegetació natural cap a etapes madures, afavorint la presència de masses mixtes amb elevat grau de biodiversitat. Aquesta reconstrucció també inclou possible introducció de fauna.
- Àrees recreatives (AR): zones destinades a l'oci i esplai, amb equipaments d'ús públic que siguen respectuosos amb l'estètica de l'entorn i no comporten una limitació en el seu ús per a persones de mobilitat reduïda.
- Àrees privades forestals (APF): foment de les pràctiques de gestió forestal sostenible i pràctiques agrosilvopastorals tradicionals que harmonitzen amb l'entorn, com també la recuperació mitjançant sembres i plantacions de cultius tradicionals agroforestals i rehabilitació d'infraestructures agrícoles històriques, com els murs de maçoneria seca.
- Àrees privades agrícoles en producció (APAP): foment de la continuïtat d'aquestes.
- Àrees privades degradades (APD): directrius encaminades cap a la restauració d'aquestes.
- Àrees de microreserves: objectius d'acord amb el seu pla específic de gestió, el qual haurà d'anar encaminat cap a la conservació.
CAPÍTOL IV
ÀREA D'ESMORTEÏMENT D'IMPACTES
Article 85. Àrea d'esmorteïment d'impactes
D'acord amb l'article 29 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'estableix fora de l'àmbit territorial del paisatge protegit una àrea d'esmorteïment d'impactes discontínua constituïda pels sectors següents:
- Terme municipal d'Albaida (AM1): comprén els terrenys ubicats entre els límits del paisatge protegit, la N-340 i la CV-617.
- Terme municipal de Carrícola (AM2): comprén els terrenys ubicats entre els límits del paisatge protegit i la CV-615. Queden exceptuats els terrenys annexos a nucli urbà en que es decidisca la declaració com a zona urbanitzable.
- Terme municipal de Bèlgida (AM3): comprén els terrenys ubicats entre els límits del paisatge protegit i la CV-615.
- Terme municipal d'Otos (AM4): comprén els terrenys ubicats entre els límits del paisatge protegit i la CV-615.
- Terme municipal de Beniatjar (AM5): comprén els terrenys ubicats entre els límits del paisatge protegit i la CV-615. Queden exceptuats els terrenys annexos a nucli urbà en que es decidisca la declaració com a zona urbanitzable.
- Terme municipal de Salem (AM6): comprén els terrenys ubicats entre els límits del paisatge protegit i el barranc de Salem, el camí del Falser, el barranc de la Canal i el barranc del Bolteret.
Article 86. Normes particulars de les zones d'esmorteïment
A fi de preservar la integritat del paisatge agrícola tradicional i la seua interacció amb el sòl forestal, es prohibeix la reclassificació de sòl no urbanitzable a urbanitzable en aquestes zones. Només s'acceptaran aquestes reclassificacions quan els terrenys siguen destinats a zones verdes previstes en el planejament, que comporten un increment de la qualitat paisatgística.
Els plans generals establiran les condicions estètiques adequades perquè les construccions i edificacions que s'efectuen en aquestes àrees es realitzen amb les garanties estètiques suficients que permeten mantenir l'entorn tradicional d'aquestes àrees.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5860, del 30-09-2008 (2008/11243)

DECRETO 139/2008, de 26 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2008/09/26/139/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5860

Fecha DOGV
:   30-09-2008

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2008/11243

CVE


Fecha del documento
:   26-09-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [La Vall d'Albaida](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRETO 139/2008, de 26 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell. [2008/11243]
La Ombria del Benicadell representa el símbolo social, cultural y ambiental de la sociedad de la comarca de la Vall d'Albaida.
A este especial afecto que tiene la sociedad valldalbaidina por esta montaña, se une la potencialidad de su espacio físico, por albergar unos paisajes de extraordinario valor, debido a las formaciones ecológicas que posee, su morfología, su estructura de la propiedad y los recursos culturales que alberga.
En cuanto a las formaciones ecológicas, las repoblaciones con especies, principalmente del género Pinus, a principios del siglo XX y el paso de reiterados incendios forestales durante los últimos veinte años, han dado como resultado un mosaico vegetal en el que están representadas casi todas las etapas evolutivas del bosque mediterráneo. También hay que destacar formaciones vegetales específicas de alto valor, como la microrreserva de flora de la Penyeta l'Heura.
En cuanto a su morfología, la Ombria del Benicadell representa una estructura bien definida de abrupto relieve, que en su divisoria de aguas limita las provincias de Valencia y Alicante. Su silueta, visible a grandes distancias, constituye el fondo escénico de cualquier paisaje relacionado con la comarca de la Vall d'Albaida. Esto es debido al gran desnivel que posee esta sierra, que se inicia en cotas de entre 300 y 400 metros de altitud, y en apenas 1 kilómetro asciende hasta los 1.104 metros de altitud de su cima, una hermosa cresta calcárea.
En el valor paisajístico del macizo se debe tener muy presente el rico patrimonio cultural que posee. Así, los castillos de Carrícola (antigua torre vigía morisca) o el Castell de Carbonera (de época andalusí), a caballo entre los municipios de Otos y Beniatjar, constituyen un rico legado arquitectónico destinado a la vigilancia.
Los aprovechamientos tradicionales de la Ombria del Benicadell se limitan actualmente a la recogida consuetudinaria de hongos, setas, la apicultura, así como la práctica cinegética. Un aspecto que está cobrando mucho auge es su aprovechamiento lúdico, relativo al senderismo, acampada, esparcimiento o de competiciones deportivas, muy arraigado en la comarca, pero que actualmente cuenta con un gran número de visitantes del resto de las comarcas valencianas.
La Generalitat, mediante Orden de 15 de junio de 2005, inició el expediente de declaración del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, exponiéndose el 15 de julio de 2005 a información pública y declarándose definitivamente mediante el Decreto 18/2006, de 27 de enero, del Consell.
El mencionado Decreto establece que, en un plazo de dos años, la Generalitat, en colaboración con la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, elaborará un Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) de la Ombria del Benicadell, conforme al cual, en desarrollo del régimen de protección establecido por este decreto, será el marco dentro del que se ejecutarán las actividades directamente relacionadas con la gestión del espacio protegido.
Atendiendo a la realidad concreta de la figura de paisaje protegido, este PRUG establecerá el régimen de gestión adecuado para la conservación y mejora de los elementos por los que este espacio ha merecido esta figura jurídica de protección. Así, la zonificación de este PRUG se establece desde las unidades que se tienen en este momento, y las que se pretende tener en el futuro, cada una desde el aspecto principal del paisaje, pero sin desdeñar la conservación y mejora de otros aspectos, como los valores ambientales y culturales, que, por otra parte, van implícitos en cualquier mejora paisajística que se pretenda efectuar.
El proyecto de PRUG fue sometido a información pública durante un mes, a partir del 25 de junio de 2007, en virtud del anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la misma fecha. Dicho periodo coincidió con el preceptivo trámite de audiencia a los organismos públicos y a las entidades y colectivos implicados en la gestión del espacio.
Del mismo modo, y de forma paralela a los trámites de información pública y audiencia, el proyecto de PRUG ha sido objeto de consultas a los distintos organismos y entidades relacionadas con la conservación y gestión del espacio natural protegido. En particular, ha sido objeto de exposición a los distintos colectivos y entidades públicas y privadas que tienen atribuciones sobre el uso de los recursos ambientales. En este proceso de consultas no han faltado, asimismo, los agentes sociales, económicos y culturales vinculados al paisaje protegido.
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 43 de la Ley del Consell, a propuesta del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 26 de septiembre de 2008,
DECRETO
Artículo único
1. En cumplimiento de lo dispuesto en los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se aprueba definitivamente el Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell.
2. Como anexo I del presente decreto se recoge la parte normativa del Plan.
3. Como anexo II del presente decreto se recoge la zonificación gráfica.
DISPOSICIONES FINALES
Primera
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Segunda
Se faculta al conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas necesarias para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente decreto.
Valencia, 26 de septiembre de 2008
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
El conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda,
JOSÉ RAMÓN GARCÍA ANTÓN
ANEXO I
NORMATIVA DEL PLAN RECTOR DE USO Y GESTIÓN DEL PAISAJE PROTEGIDO DE LA OMBRIA DEL BENICADELL.
TÍTULO I
DISPOSICIONES GENERALES
CAPÍTULO I
NATURALEZA Y EFECTOS
Artículo 1. Naturaleza y finalidad del Plan
1. El presente Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, en adelante denominado PRUG, se redacta al amparo de los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
2. El PRUG, asimismo, es conforme con el régimen de ordenación establecido en el Decreto 18/2006, de 27 de enero, del Consell, de declaración del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell.
3. El PRUG constituye el marco dentro del que se ejecutarán las actividades directamente relacionadas con la gestión del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell y, en particular, la protección, la conservación, la mejora, el estudio, la enseñanza, el disfrute ordenado y el uso sostenible de los valores ambientales, paisajísticos y culturales.
4. El contenido y alcance genéricos del PRUG responden a las determinaciones del artículo 39 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
Artículo 2. Efectos e interpretación del PRUG
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 40 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, las determinaciones del PRUG tendrán carácter vinculante, tanto para las Administraciones como para los particulares, prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico y su aprobación definitiva llevará aparejada la revisión de oficio de los planes territoriales o sectoriales incompatibles con las mismas.
2. A este respecto, los planeamientos urbanísticos municipales afectados por el PRUG se adaptarán a éste en sus previsiones en la siguiente revisión de los mismos. En tanto no se produzca dicha revisión, prevalecerá el PRUG sobre el planeamiento urbanístico, salvo en aquellas determinaciones de este último que impliquen un nivel de protección más alto sobre los valores ambientales, paisajísticos y culturales que las correspondientes del PRUG.
3. Las determinaciones de este Plan se interpretarán según el sentido propio de la materia de que se trate, teniendo en cuenta la finalidad global y los objetivos del PRUG. En caso de duda, prevalecerá la interpretación que implique un nivel de protección más alto de los valores ambientales, paisajísticos y culturales. Los conflictos de interpretación de las normas y directrices de este PRUG serán resueltos por la administración competente en la gestión del Paisaje Protegido, previo informe del Consejo de Participación.
4. En caso de contradicción entre el texto y la cartografía del Plan, prevalecerá el primero sobre la segunda, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por otras partes del documento del PRUG, de forma que quede patente la existencia de un error material en el texto. En caso de duda en la interpretación de planos del PRUG a distintas escalas, prevalecerá la interpretación derivada de la cartografía a menor escala.
Artículo 3. Tramitación, vigencia y revisión
1. La tramitación del PRUG está regulada por el artículo 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
2. La vigencia del presente PRUG es de 10 años, contados a partir de la fecha de su aprobación. Transcurrido dicho plazo se procederá a su revisión.
3. En el caso de que, transcurrido el periodo de vigencia del PRUG, no se hubiera aprobado definitivamente la revisión del mismo, las determinaciones de este Plan tendrán vigencia, de forma cautelar, hasta el momento en que se produzca la citada aprobación definitiva.
4. No se considerará revisión del PRUG la alteración de los límites de las zonas de ordenación establecidas en la cartografía de zonificación del PRUG, siempre que dicha alteración suponga un incremento de las condiciones de protección de los valores ambientales, paisajísticos o culturales.
5. La revisión o modificación de las determinaciones contenidas en el presente Plan podrán llevarse a cabo en cualquier momento, a iniciativa del órgano gestor del Paisaje Protegido, o de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
Artículo 4. Régimen de infracciones y sanciones
El régimen de infracciones y sanciones vigente en el ámbito territorial del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell es el establecido, con carácter general, para el conjunto de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, por el título V, artículos 52 a 61, de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, o normativa que la sustituya.
Artículo 5. Indemnizaciones
Las eventuales limitaciones al uso de los bienes que se derivaran como consecuencia de la aprobación del presente Plan Rector de Uso y Gestión, darán lugar a indemnización cuando concurran, simultáneamente, los requisitos establecidos por el artículo 20.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
Artículo 6. Régimen de evaluación de impactos ambientales
Los proyectos y actividades que se ejecuten en el ámbito territorial del Paisaje Protegido están sometidos al régimen de evaluación de impactos ambientales establecido, con carácter general, por la legislación vigente sobre dicha materia, de rango estatal y autonómico.
Artículo 7. Informes preceptivos y autorizaciones
1. La presente normativa determina expresamente, en los correspondientes apartados, las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere autorización o informe preceptivo del órgano gestor del espacio natural protegido.
2. Por tanto, dicho informe no será preceptivo para la ejecución de las actuaciones, planes o proyectos cuyo informe no esté expresamente requerido en esta normativa.
3. Los citados informes o autorizaciones, que tendrán carácter vinculante, se emitirán, previa audiencia de la Corporación Local afectada territorialmente, sin perjuicio de los informes, autorizaciones o licencias, tanto sectoriales como municipales, que correspondan para las determinadas actividades.
4. Las solicitudes de autorización o de informe preceptivo deberán presentarse acompañadas de la siguiente documentación:
- Identificación del solicitante.
- Descripción pormenorizada de la actuación, incluyendo características técnicas y periodo de ejecución de la misma.
- Efectos previstos sobre los valores ambientales, paisajísticos y culturales del paisaje protegido, así como sobre el ambiente socioeconómico.
- Plano o croquis de localización de la actividad.
- Proyecto o memoria técnica cuando corresponda.
Artículo 8. Financiación del Paisaje Protegido
Para la gestión del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida habilitará los créditos oportunos, sin perjuicio de las posibles aportaciones materiales de la Generalitat y de organismos o entidades, tanto públicas como privadas, interesadas en colaborar en dicha gestión.
Los programas para la sostenibilidad y calidad de vida que aprueben los municipios de acuerdo con la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, contendrán medidas específicas para con el Paisaje Protegido que permitan una interrelación de la población y éste, y que, como mínimo, supondrán un 30% del presupuesto del programa. Se podrán establecer Convenios entre los municipios y la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida para su mejor aplicación.
CAPÍTULO II
OBJETIVOS Y CONTENIDOS DEL PRUG
Artículo 9. Objetivos
Los objetivos del Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, de acuerdo con su Decreto de declaración, son:
a) Conservar, regenerar, en su caso, e incrementar el valor ecológico y paisajístico de los hábitats naturales y seminaturales de monte.
b) Conservar y mejorar los paisajes armónicos generados por la interacción histórica entre el medio natural y la actividad humana.
c) Promover la restauración de los ecosistemas degradados, en especial los afectados por procesos erosivos o implantación de infraestructuras.
d) Proteger y conservar el patrimonio cultural constituido por los elementos arqueológicos, arquitectónicos y etnológicos presentes en la zona.
e) Promover la gestión racional y el uso sostenible de los citados recursos ambientales y culturales, en el marco de una estrategia de desarrollo sostenible.
f) Fomentar programas de actuación en materia de uso público de los recursos naturales y culturales y turismo sostenible, incluyendo en ello el estudio, la investigación aplicada, la enseñanza y el disfrute ordenado de los mismos, compatibilizando el uso social, recreativo y cultural del Paisaje Protegido con el mantenimiento de sus valores naturales.
g) Mejorar los recursos humanos y materiales del Paisaje Protegido, con el objeto de garantizar la conservación de los recursos naturales y culturales del mismo, potenciando además el desarrollo social y económico de los municipios que lo integran, siempre bajo criterios de sostenibilidad ambiental.
h) Promover y fomentar el voluntariado ambiental y cultural en la Ombria del Benicadell, prestando especial atención a los grupos de asociaciones y voluntarios locales.
i) Favorecer el mantenimiento del paisaje rural con usos sostenibles respecto de las funciones de amortiguamiento y de conexión biológica con los sistemas naturales del entorno.
j) Fomentar y potenciar el uso sostenible de los recursos, garantizando la biodiversidad del espacio.
k) Conseguir y mantener un adecuado nivel de cantidad y calidad de las aguas superficiales, fuentes y manantiales, evitando cualquier actuación que pueda ser causa de su degradación.
l) Analizar la presencia de riesgos naturales potencialmente dañinos y sus posibles efectos adversos, estableciendo medidas y actuaciones para su minimización o corrección.
m) Corregir progresivamente los impactos negativos existentes sobre los hábitats y el paisaje, mediante la regeneración de ambientes degradados y la intervención sobre los procesos naturales y artificiales susceptibles de provocarlos.
n) Fomentar la participación pública y privada en la gestión del espacio protegido.
o) Establecer una gestión homogénea del espacio natural protegido, promoviendo la conexión entre la propia gestión del Paisaje Protegido y la gestión forestal del mismo.
p) Mejorar los medios humanos y naturales y optimizar las estrategias destinadas a la prevención y lucha contra incendios forestales.
q) Definir prioridades, ayudas y normas para la realización de proyectos de investigación relacionadas con aspectos naturales, socioeconómicos y culturales de la Ombria del Benicadell.
r) Definir las directrices necesarias relacionadas con los planes sectoriales que afecten al ámbito territorial del Paisaje Protegido y puedan generar afecciones ambientales.
s) Mejorar las estrategias de divulgación de los valores y recursos del Paisaje Protegido, con el objeto de atraer visitantes y favorecer el desarrollo económico local.
t) Promover la coordinación y la concurrencia de iniciativas entre la Generalitat, las Administraciones local y estatal, las Instituciones de la Unión Europea y el sector privado, en las materias relativas a la gestión del Paisaje Protegido.
u) Potenciar la relación con otros espacios naturales protegidos, tanto a nivel autonómico como nacional.
Artículo 10. Contenido
El contenido documental de este Plan se ajusta a lo establecido, con carácter general para los PRUG, por el artículo 39 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
CAPÍTULO III
ÁMBITO DE APLICACIÓN DEL PRUG
Artículo 11. Ámbito de aplicación
1. Área de amortiguación de impactos del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell.
De conformidad con el artículo 29 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, sobre áreas de amortiguación de impactos, se declara el área de amortiguación de impactos del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, cuyos límites se grafían en la cartografía de zonificación de este PRUG.
2. El ámbito de aplicación del PRUG coincide con los límites del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell más la zona de amortiguación de impactos, tal y como viene recogido, textual y cartográficamente, en el presente documento. La toponimia utilizada ha sido la que se emplea por los habitantes de la zona, recogida durante el trabajo de campo efectuado para establecer dicho perímetro.
3. El Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell comprende una extensión de 2103,11 hectáreas de los términos municipales de Albaida, Atzeneta d'Albaida, Carrícola, el Palomar, Bufali, Bèlgida, Otos, Beniatjar, Ráfol de Salem y Salem, siendo sus límites los siguientes: partiendo de las coordenadas U.T.M. X: 717304 e Y: 4300772 (término municipal de Atzeneta d'Albaida), y siguiendo el sentido de las agujas del reloj, queda definido por:
El linde entre suelo urbanizable y no urbanizable del planeamiento urbanístico vigente del término municipal de Atzeneta d'Albaida, alcanzando el Camí del Pla en Roda y continuando nuevamente por la delimitación entre suelo urbanizable y no urbanizable establecida en el planeamiento vigente de Atzeneta d'Albaida.
Por dicha delimitación se llega a la colada del Camino del Corral de Diego. A partir de aquí el límite discurre por la misma colada hasta cruzarse nuevamente con el linde del monte de utilidad pública V1006V14, coordenadas U.T.M. X: 717757 e Y: 4301332, continuando por éste hasta llegar a la parcela 8, del polígono 3, del catastro de rústica de Carrícola, y de ahí y por el límite entre dicha parcela y la 5 y 7 del mismo polígono se llega a la carretera CV-615.
Continuando por la carretera se alcanza la parcela 12, del polígono 3, del catastro de rústica de Carrícola, la cual se bordea en sentido sur (quedando dicha parcela excluida) hasta su cruce con el monte de utilidad pública V10310V19, continuando por éste hasta el camino del pozo de Carrícola, por el que continúa por los límites de las parcelas 27 y 9006, esta última en sentido sur, del polígono 3, del catastro de rústica de Carrícola, quedando ambas excluidas y alcanzando el monte de utilidad pública V10310V19.
A partir de aquí el límite enlaza con el linde del monte de utilidad pública V1021V137, hasta su cruce con la parcela 47, del polígono 3, del catastro de rústica de Carrícola, quedando esta incluida en el espacio protegido y llegando al Camí del Garroferal.
En este último punto el límite continúa por el camino hasta el cruce con el Camí del Pleit, virando en éste a la derecha. Se sigue por el mismo camino rural hasta el siguiente cruce y se vuelve a girar a la derecha y nuevamente en el siguiente cruce el límite toma el desvío hacia la derecha, alcanzando la cota 390, por la que continúa, alcanzando un camino, que se toma en sentido norte hasta alcanzar la cota 380, que se sigue hasta el Camí la Barraca.
Desde aquí, el límite continúa por el mismo girando en un primer cruce a la derecha e inmediatamente después y sin abandonar el camino se llega a un nuevo cruce, girando a la izquierda. Por último, el límite llega a un nuevo cruce girando a la izquierda y alcanzando la cota 380, por la que continúa, llegando al barranco de la Plana.
En ese punto el límite asciende por el barranco hasta la cota 400, continuando por la misma hasta alcanzar el Camí del Corral del Flare, por donde continúa girando en un primer cruce a la izquierda y en un segundo a la derecha hasta llegar a un camino asfaltado que sube al pozo de agua potable de Otos.
En ese punto el límite gira a la izquierda por el camino asfaltado, alcanzando un pequeño camino rural Camí Casa Caregol, por el que continúa y alcanza la cota 450, discurriendo por la misma hasta enlazar con el camino el Carrascot.
Se sigue este camino, atravesando el límite municipal entre Otos y Beniatjar hasta llegar a la carretera CV-615. En ese punto el límite discurre por la carretera en sentido a Beniatjar, alcanzando en la coordenadas U.T.M. X: 723293 e Y: 4302607 un camino de tierra a mano derecha, por el que se continúa alcanzando el Camí del Pinar, que bordea la población de Beniatjar y vuelve posteriormente a la carretera CV-615.
El límite discurre por la carretera hasta las coordenadas U.T.M. X: 725851 e Y: 4302607, justo antes de su entrada en la población de Ráfol de Salem. En ese punto continúa en sentido sur, bordea las parcelas catastrales nº 186ª y 187, la Ermita y alcanza el camino rural que une Ráfol de Salem con la cantera de áridos, conocido como Camí de la Cantera.
Por el camino se alcanza el linde del monte de utilidad pública V1023V5, por el que asciende hasta la cota 410, continuando por la misma, llegando al Camí de la Font d'Elca, por el que discurre hasta el camino conocido como Cami de Monxoroví (coordenadas U.T.M. X: 726235 e Y: 4303519), y posteriormente hasta el Camí de la Carrasca Roja. (coordenadas U.T.M. 726422 e Y:4303222) girando a la derecha.
Siguiendo por él, alcanza las coordenadas U.T.M. X: 726374 e Y: 4303043, desde donde continuará entre el suelo no urbanizable común y no urbanizable protegido del Plan General de Ordenación Urbana de Salem, aprobado definitivamente con fecha 2 de mayo de 2001 por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, hasta la carretera CV-705 que une las poblaciones de Salem y Beniarrés.
Por la carretera se alcanza el límite con la provincia de Alicante, por el que continúa hasta alcanzar la cota 520, ya en el término municipal de Atzeneta d'Albaida, por la que continúa en sentido sudoeste, hasta llegar al límite municipal entre Atzeneta d'Albaida y el Palomar, siguiendo por el mismo en sentido noroeste hasta el camino que se encuentra en las coordenadas U.T.M. X: 720319 e Y: 4299239, continuando por el mismo en sentido sudoeste hasta la cota 580.
En ese punto el límite continúa por la cota en sentido sudoeste hasta encontrarse con un camino rural en las coordenadas U.T.M. X: 719411 e Y: 4299134, continuando en sentido norte por el mismo, bordeando la cantera por el límite dado por la autorización administrativa y alcanzando un camino en las coordenadas UTM X: 718564 e Y: 4299165, por el que sigue hasta llegar el barranco del nacimiento, por el que desciende hasta su cruce con la cota 470 por la que continúa por el lado derecho del barranco, alcanzando un camino en las coordenadas UTM X: 717242 e Y: 4299381, por el que sigue. En el primer cruce continúa por la izquierda y alcanza la cota 470 en las coordenadas UTM X: 716894 e Y: 4299560 desplazándose por la misma en sentido noroeste, llegando a un camino en las coordenadas UTM X: 716811 e Y: 4300431 girando en sentido este y alcanzando un camino de mayor envergadura.
En este punto el límite continúa girando a la derecha, alcanzando inmediatamente después otro camino y girando de nuevo a la derecha para llegar a un cruce y continuar hacia la izquierda, dirección al campo de fútbol de Atzeneta d'Albaida, alcanzando el punto de origen de la delimitación.
4. La zona de amortiguación de impactos del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell comprende una extensión de 590,7 hectáreas de los términos municipales de Albaida, Atzeneta d'Albaida, Carrícola, el Palomar, Bèlgida, Otos, Beniatjar y Salem, siendo sus límites los siguientes: partiendo del sur del Paisaje Protegido las coordenadas U.T.M. X: 720486 e Y: 4298758 (término municipal de Atzeneta d'Albaida), y siguiendo el sentido de las agujas del reloj, queda definido por:
La carretera nacional N-340, bajando el Port d'Albaida, entra en el término municipal de Albaida y continúa por él hasta las coordenadas X: 716314 e Y: 4299964; este punto es el cruce con la carretera CV-617, por la que continúa dirección norte hasta el punto definido por las coordenadas X: 716824 e Y: 4301072, este punto es la rotonda que separa los términos de Albaida y Atzeneta d'Albaida. Desde este punto, se continúa dirección sur por el límite municipal de los dos términos hasta su encuentro con el espacio protegido de la Ombria del Benicadell, en el punto definido por las coordenadas X: 717285 e Y: 4300744.
Desde este punto, continúa por el término de Atzeneta d'Albaida, por el límite del Paisaje Protegido, ya que en este tramo no hay zona de amortiguación, hasta el punto definido por las coordenadas X: 718405 e Y: 4301870, es en este punto donde se entra en el término municipal de Carrícola. La zona de amortiguación sigue justamente por la carretera CV-615, atravesando todo el término municipal de Carrícola, Bèlgida, Otos y Beniatjar hasta el Pontet de Beniatjar, en las coordenadas X: 724396 e Y: 4303280. En este punto, y continuando todavía por la carretera CV-615, se alcanza de nuevo el límite del Paisaje Protegido, por la inexistencia de zona de amortiguación de impactos, y atraviesa el resto del término municipal de Beniatjar y el de Ráfol de Salem, hasta la zona conocida como Barranc de Salem, ya en le término municipal de Salem; punto definido por X: 726295 e Y: 4304800. Aquí empieza, de nuevo, la zona de amortiguación de impactos y, continuando por el Barranc de Salem, se llega al cruce con el camino de la Carrasca Roja definido por las coordenadas X: 726847 e Y: 4302881.
En este punto el límite continúa por el camino hasta el punto definido por X: 727419 e Y: 4302890 girando a la derecha por el Barranc de la Canal y continúa por dicho barranco, en dirección norte, hasta el cruce con el Barranc del Frontó, definido por las coordenadas X: 727593 e Y: 4303678. Sigue por dicho barranco en dirección este hasta el cruce con la carretera de Beniarrés CV-614, en el punto definido por las coordenadas X: 728182 e Y: 4303368.
Este punto es donde acaba el límite de la zona de amortiguación de impactos, y siguiendo el sentido horario, continúa por el límite del Paisaje Protegido, dividiendo las provincias de Alicante y Valencia, hasta el punto de inicio.
5. Los mencionados ámbitos del Paisaje Protegido y del área de amortiguación de impactos quedan expresados gráficamente en el anexo cartográfico. En caso de duda o discrepancia, siempre prevalecerá la delimitación textual antes citada sobre la delimitación gráfica.
TÍTULO II
NORMAS GENERALES DE ORDENACIÓN
DE USOS Y ACTIVIDADES
CAPÍTULO I
DIRECTRICES Y NORMAS PARA EL USO PÚBLICO
SECCIÓN 1ª
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 12. Delimitación de las zonas de visita al Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell
Con carácter general, se podrá realizar las visitas por todo el ámbito del Paisaje Protegido, siendo preferente el tránsito por los senderos habilitados al efecto. Para cualquier tránsito organizado de más de 25 unidades, ya sean personas, vehículos o animales, se requerirá la correspondiente autorización del órgano gestor del espacio protegido.
Artículo 13. Normas de uso público
Se respetará toda la legislación vigente en cuanto al tránsito de personas, vehículos y animales, y, en particular, se prestará especial atención a:
a) No están permitidas actividades o comportamientos que supongan peligro o deterioro para la conservación del Paisaje Protegido, que alteren la quietud y tranquilidad del espacio natural, o que supongan deterioro de la calidad de la visita para el resto de los visitantes. Por ello, los visitantes y la población local deberán atender, durante su visita al Paisaje Protegido, todas aquellas recomendaciones publicitadas por medio de carteles, folletos y otros recursos de información del Paisaje Protegido.
b) No está permitido el arranque, recogida o corte de las plantas, así como la recolección de sus frutos, flores y semillas. Tampoco está permitida la molestia, persecución, captura o muerte de fauna, de sus huevos, crías o larvas, ni la recolección de elementos geológicos, salvo autorización de la Conselleria competente en medio ambiente para fines científicos, docentes, de conservación o de gestión.
c) No está permitido acampar en el interior del Paisaje Protegido, salvo en las zonas habilitadas para ello. Para la instalación de nuevas áreas de acampada en su interior o la acampada itinerante, la correspondiente autorización valorará especialmente su impacto paisajístico.
d) En las áreas más sensibles, áreas de nidificación de especies protegidas y en aquellas otras que se establecieran por motivos de conservación debidamente justificados, podrá restringirse temporalmente el tránsito, atendiendo a lo estipulado por el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell.
e) El órgano gestor, por motivos de conservación o gestión, podrá regular, limitar y restringir temporalmente la entrada de visitantes a determinadas zonas del Paisaje Protegido. Estas medidas deberán ser previamente difundidas al público y convenientemente señalizadas, no debiendo interferir con el libre acceso de los propietarios a sus predios.
f) No está permitido fumar en el ámbito del Paisaje Protegido, en particular en los territorios delimitados por el artículo 5 de la Ley de Montes, definidos como aquellos terrenos en los que vegetan especies arbóreas, arbustivas, de matorral o herbáceas, sea espontáneamente o procedan de plantación. Asimismo, también se prohíbe encender fuego en todo el ámbito forestal del Paisaje Protegido.
g) Se debe evitar molestar al ganado y se deben respetar los sistemas tradicionales de aprovechamiento agrosilvopastorales.
h) Salvo en situaciones de emergencia, se ha de mantener un volumen de voz discreto que no perturbe la tranquilidad y quietud del espacio natural. No se permite el empleo de megáfonos salvo que, por razones excepcionales de seguridad y vigilancia, fuera necesaria su utilización por el personal autorizado. Igualmente, no se pueden usar aparatos de sonido, silbatos, radios u otros instrumentos.
i) Salvo en situaciones de emergencia o por motivos de investigación autorizada, no están permitidas las emisiones de luces o destellos deslumbrantes, que alteren la tranquilidad de la noche, mediante el empleo de punteros láser, antorchas de vídeo y otros, con la excepción del uso de linternas individuales.
j) Se ha de evitar todo comportamiento o actitud que implique una falta de consideración y respeto a la tranquilidad del resto de los visitantes.
k) No se permite el abandono de basuras, desperdicios o cualquier otro tipo de residuos orgánicos o inorgánicos, salvo en las infraestructuras destinadas al efecto.
l) No se permite el baño en las fuentes, los cursos y láminas de agua. De igual forma, no se pueden lavar utensilios ni verter productos contaminantes tales como detergentes, jabones u otros.
m) No se permite realizar, por cualquier procedimiento, inscripciones, señales, signos y dibujos en piedras, árboles o en todo bien mueble o inmueble, salvo aquellos realizados por motivos de gestión por el personal del Paisaje Protegido u otro personal debidamente autorizado, que sean necesarios para mejorar y completar las redes de caminos y senderos autorizados por la administración competente en materia de medio ambiente y que respondan a las directrices de señalización establecidas en el citado Decreto 179/2004.
n) No se permite la manipulación de elementos de investigación o vigilancia ambiental instaladas en el Paisaje Protegido, tales como sensores electrónicos o mecánicos, estaciones de aforo, cercas, balizas, estacas, etcétera.
o) Los perros de compañía deberán ir sujetos con correa y provistos de bozal para evitar accidentes y molestias a la fauna y a otros visitantes.
Artículo 14. Visita de grupos organizados
1. Con objeto de evitar las negativas consecuencias que pudiera ocasionar la concentración de grupos de visitantes, el órgano gestor podrá regular la visita de los grupos organizados de visitantes que acudan al Paisaje Protegido, en función de la época del año y del número de visitantes.
2. En la regulación de las visitas se podrá limitar el número y tamaño de grupos, así como las zonas en las que desarrollar su actividad y los horarios. Estas regulaciones podrán exigir la obtención de autorización para el tránsito de grupos.
Artículo 15. Plan de Uso Público del Paisaje Protegido
1. El órgano competente sobre espacios naturales protegidos, en colaboración con la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, elaborará un Plan de Uso Público del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y la gestión de las actividades ligadas al disfrute ordenado, a la enseñanza y al estudio de los valores ambientales y culturales del Paisaje Protegido, efectuadas por iniciativa pública, privada o mixta, con la finalidad de acercar a los visitantes a sus valores naturales y culturales, y que garantice la conservación y la difusión de tales valores.
2. Las directrices para la elaboración del Plan de Uso Público serán las siguientes:
2.1. Introducción.
- Antecedentes y justificación. Definiciones
2.2. Objetivos de planificación.
- Objetivos generales
- Objetivos particulares. Se desarrollarán los objetivos para el visitante, los recursos y la gestión de los equipamientos
2.3. Diagnóstico de la situación de partida.
- Marco legislativo aplicable al uso público, administración y distribución por competencias
- Ámbito afectado
- Cartografía del diagnóstico
- Determinación de los recursos disponibles para el uso público
- Análisis de la oferta de uso público
- Análisis de la demanda
- Cuantificación
- Caracterización de los visitantes
- Análisis de los agentes implicados y del entramado de mecanismos de financiación
- Valoración de la capacidad de acogida y definición de escenarios para el uso público
- Detección y previsión de impactos y medidas correctoras asociadas. Zonificación de la capacidad según las actividades y fragilidad del medio
- Análisis de los condicionantes y puntos clave del modelo de planificación (agentes implicados, modelos de gestión de infraestructuras, cobro de servicios, relación con servicios del exterior del espacio)
- Directrices de los programas de uso público
2.4. Diseño de la planificación del uso público. Programación y regulación de actividades.
- Programa de acogida
- Subprograma de regulación de actividades
- Subprograma de corrección y prevención de impactos
- Programa de educación ambiental
- Subprograma de información y comunicación
- Información: señalización, publicaciones, uso de la imagen, promoción. Interpretación
- Subprograma de formación
- Programa de seguridad
- Programa de voluntariado
- Grado de desarrollo de la programación. Calendario y previsión de financiación
2.5. Administración del uso público.
- Fórmulas en la prestación de servicios de uso público. Elaboración de modelos de pliegos y fórmulas de prestación de servicios
- Cauces de comunicación para la coordinación y la cooperación con otras Administraciones
2.6. Evaluación y seguimiento de la planificación del uso público.
Artículo 16. Seguridad de las visitas
El órgano gestor podrá informar a los visitantes sobre las zonas de riesgo y las actividades que comporten peligro de daños y lesiones a las personas, pero en ningún caso es responsable de los accidentes que pudieran derivarse de los usos tradicionales y de las actividades practicadas en el ámbito territorial del PRUG, cuyo riesgo ha de ser asumido por cada visitante bajo su propia responsabilidad.
Dicha información, que tendrá carácter de recomendación, deberá ser suficientemente publicitada mediante carteles, folletos y otros medios de divulgación.
SECCIÓN 2ª
MONTAÑISMO
Artículo 17. Definición y criterios generales
1. A los efectos del presente PRUG, se entiende por montañismo la actividad deportiva que consiste en ascender montañas o realizar travesías en ellas y que requiere para su práctica conocimientos técnicos específicos. En algunos casos puede requerir medios técnicos de progresión y aseguramiento, según las circunstancias y dificultad. La práctica del montañismo tendrá la consideración de uso tradicional en el ámbito territorial del PRUG.
2. Por medios técnicos de progresión o aseguramiento se entiende la utilización de cuerdas, mosquetones, estribos, seguros autorrecuperables (friends, empotradores, etcétera) o fijos, así como otras herramientas.
3. La práctica de escalada está autorizada para los montañeros únicamente en el área de la Cresta del pico Benicadell, área tradicional para la práctica de este deporte en la sierra. Las restricciones temporales habrán de ser debatidas y aprobadas por el órgano gestor del Paisaje Protegido. No obstante, podrán realizarse actividades de iniciación a la escalda, recuperarse antiguas zonas de escalda tradicionales o equiparse nuevas zonas, previo informe del órgano gestor del Paisaje Protegido, mediante la solicitud motivada del promotor acompañada de proyecto técnico que incluya las consideraciones ambientales y sociales.
SECCIÓN 3ª
SENDERISMO Y RUTAS
Artículo 18. Definición y ámbitos donde se admite
1. A los efectos del presente PRUG, se entiende por recorridos de senderismo los realizados peatonalmente por los senderos o vías de tránsito que discurran por el interior del Paisaje Protegido. Estos senderos o vías de tránsito deberán estar autorizados por la administración competente en medio ambiente y, en el caso de que interesaran terrenos de propiedad privada, se deberá contar con el consentimiento expreso de la propiedad de los predios, salvo que exista una servidumbre de paso legal o voluntaria. También podrán formar parte de dicha red los senderos locales existentes en los distintos municipios.
2. En el ámbito del Paisaje Protegido, la circulación se realizará por los caminos y vías de tránsito autorizados. En todo caso, los visitantes respetarán las zonas de acceso restringido temporalmente y contarán con la autorización de la propiedad de los predios afectados si fuera el caso.
3. A los efectos anteriores, se establece una red de rutas temáticas, que serán definidas en el Plan de Uso Público, que contendrán las siguientes:
- Salem - Casa de les Planisses.
- Castelló de Rugat - antiguo vivero forestal.
- Beniatjar - Pico Benicadell.
- Otos - Alt del Morró.
- Bèlgida - Font Freda.
- Albaida - Atzeneta d'Albaida - Ruta del paisaje humanizado.
- Puerto de Albaida - Font Freda.
- Corral de Diego - Pico Benicadell.
Dicho listado compone una red que está promocionada y mantenida por el órgano gestor y los Ayuntamientos, y constituye la red de rutas temáticas del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell.
4. Para la consecución de esta red, se podrán utilizar los senderos de pequeño recorrido y locales existentes en el espacio protegido.
5. La práctica del senderismo y el excursionismo queda limitada y circunscrita a los itinerarios definidos en el Paisaje Protegido. El tránsito por sendas o caminos diferentes a estos no se prohibirá, si bien para la apertura de nuevos itinerarios y sendas de acceso se atenderá a lo establecido en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural.
6. En los itinerarios y sendas permitidos se mantendrá el trazado existente y ya pisoteado, evitándose la creación de sendas secundarias o la ampliación de las sendas preexistentes.
7. Se podrá restringir el acceso por senda a algunas zonas de montaña cuando existan razones objetivas de pérdida de biodiversidad, que siempre deberán estar perfectamente informadas sobre el terreno. No obstante, si las causas que determinaron la restricción desaparecieren, podrá restituirse el acceso con las debidas precauciones.
Artículo 19. Usos compatibles e incompatibles con el senderismo en el interior del Paisaje Protegido
1. Se consideran usos compatibles con el senderismo, además de los usos agropecuarios y forestales, la actividad ecuestre y otras formas de desplazamiento no motorizado, siempre que no se trate de excursiones organizadas de más de 10 animales o vehículos sin motor, y que se respete la preferencia de paso del caminante.
2. Se consideran incompatibles con el senderismo los recorridos en vehículos a motor. No obstante lo anterior, se permitirá este tipo de circulación, con autorización expresa del órgano gestor, para realizar funciones de vigilancia y conservación, para aprovechamientos tradicionales de los predios, así como en casos de emergencia.
Artículo 20. Clausura y cierre de itinerarios
1. El órgano gestor, en colaboración con los Ayuntamientos, podrá proceder a la clausura o la modificación alternativa, temporal o permanente, de los senderos que considere necesario por razones de conservación, mantenimiento, restauración de los valores naturales o mejora del uso público. Dichas modificaciones contarán con la autorización de la propiedad de los predios afectados, sin perjuicio de lo establecido por el citado Decreto 179/2004.
2. Serán razones para el cierre de senderos la existencia de problemas erosivos, la alteración de la cubierta vegetal o de la calidad de las aguas, las molestias a la fauna y la perturbación de las actividades forestales, ganaderas o cualquier otra relativa a la gestión del espacio o la conservación del medio natural.
3. El cierre o la clausura temporal de caminos o senderos se realizará, cuando sea necesario, de tal forma que no suponga alteraciones de la actividad agropecuaria o forestal ni conculque derechos de servidumbre u otros derechos consolidados.
4. En todos los casos, la clausura o modificación alternativa de caminos o senderos habrá de estar justificada técnicamente por la administración competente en medio ambiente y anunciada con antelación al público, salvo razones justificadas de urgencia. No obstante, si las causas que determinaron la restricción desaparecieren, podrá restituirse el acceso con las debidas precauciones.
SECCIÓN 4ª
BICICLETAS
Artículo 21. Lugares y vías de uso
1. Se permite la circulación con bicicletas por todos los caminos y pistas públicas del Paisaje Protegido. Para la circulación por pistas privadas será necesario el consentimiento de su titular.
2. No está permitida la circulación campo a través ni por sendas.
Artículo 22. Grupos de ciclistas y compatibilidad con el tránsito senderista
1. La práctica del ciclismo se realizará respetando los derechos y prioridades de paso de los senderistas.
2. El órgano gestor del Paisaje Protegido, a través del correspondiente Plan de Uso Público, podrá regular la circulación de grupos de ciclistas en orden al número de integrantes del grupo, teniendo en cuenta las carreteras, trazados y capacidades de la ruta o camino. Sin perjuicio de lo establecido en el Decreto 8/2008, por el que se regula la circulación de vehículos por terrenos forestales, tendrán la consideración de excursión organizada a los efectos del presente PRUG, los grupos de ciclistas compuestos por más de 15. Dichas actividades requerirán de autorización del órgano gestor.
3. Sin perjuicio de lo establecido en el Decreto 8/2008, de 25 de enero, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por los terrenos forestales de la Comunitat Valenciana, la velocidad de circulación en el ámbito del Paisaje Protegido se limita a 30 km/hora.
SECCIÓN 5ª
ACTIVIDADES ECUESTRES
Artículo 23. Lugares y vías de uso
1. Se permite la actividad ecuestre por los caminos y pistas públicas del Paisaje Protegido. En las privadas será necesaria la autorización del propietario de la vía.
2. No están permitidos los desplazamientos campo a través.
3. La práctica ecuestre se realizará respetando los derechos y prioridades de paso de senderistas.
4. El órgano gestor podrá regular la circulación de grupos en orden al número de integrantes, teniendo en cuenta las carreteras, trazados y capacidades de la ruta o camino.
5. La actividad ecuestre con fines lucrativos será objeto de regulación y autorización por el órgano gestor del Paisaje Protegido. En el caso de fincas o montes privados, esta regulación se hará de acuerdo con sus propietarios.
SECCIÓN 6ª
CIRCULACIÓN DE VEHÍCULOS MOTORIZADOS
Artículo 24. Circulación de vehículos motorizados
1. Se prohíbe, con carácter general, circular por terrenos forestales con vehículos fuera de las carreteras, pistas y caminos, incluidas las agrícolas y forestales, incluyendo esta prohibición la circulación de estos vehículos por sendas de montaña. De todas maneras se observará lo dispuesto en la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, y sus modificaciones.
2. El Plan Sectorial de Prevención de Incendios señalará los caminos en los que se prohíbe la circulación de vehículos o personas, tanto de manera permanente como temporal, dependiendo del tipo de alerta.
3. En las pistas autorizadas, por circunstancias especiales y por causa motivada, se podrá prohibir la circulación de vehículos; en caso de discurrir por terrenos o montes de titularidad privada, esta regulación se hará de acuerdo con sus propietarios.
4. En el ámbito del Paisaje Protegido se prohíben, en caminos forestales y agrícolas, las excursiones organizadas de vehículos con motor, conforme a la definición establecida en los artículos 2, 3, 4 y 5 del citado Decreto 8/2008, cuando el número de vehículos participantes sea superior a cinco. Las actividades no expresamente prohibidas por el citado Decreto requerirán la debida autorización de la administración competente del Paisaje Protegido y los Ayuntamientos correspondientes.
SECCIÓN 7ª
OTRAS ACTIVIDADES
Artículo 25. Deportes y actividades de vuelo
1. La ordenación de la navegación aérea es una competencia estatal ejercida por el Ministerio de Fomento, Subsecretaría de Fomento, Dirección General de Aviación Civil. Con el fin de proteger los hábitats faunísticos del Paisaje Protegido de las posibles perturbaciones a consecuencia de dicha actividad, la administración competente instará a la declaración de zonas sensibles para la fauna en las que se regule el vuelo a motor a menos de 1.000 metros sobre la vertical del terreno en el ámbito del PRUG, salvo por razones de emergencia, salvamento, rescate, investigación, gestión u otras causas de fuerza mayor.
2. Se permiten los deportes de vuelo no motorizados, como parapente, ala delta, etcétera, así como los globos aerostáticos, siempre y cuando la altura de vuelo sea superior a 300 metros sobre la vertical del terreno en las áreas de nidificación de especies protegidas. El desarrollo de estas actividades se permitirá siempre que resulten compatibles con los objetivos de conservación de los valores naturales del ámbito del PRUG.
3. El órgano gestor podrá restringir la actividad, total o temporalmente, por razones de conservación.
SECCIÓN 8ª
PRUEBAS DEPORTIVAS
Artículo 26. Autorizaciones
Con carácter general, no está permitido en el interior del Paisaje Protegido la celebración de competiciones, concursos o exhibiciones de tipo deportivo. De forma excepcional, el órgano gestor, con independencia de los trámites exigidos en la legislación sectorial vigente, podrá autorizar el tránsito por el Paisaje Protegido de los participantes y miembros de la organización de pruebas de resistencia, tales como maratones de montaña, travesías u otras pruebas, dando preferencia a aquellas que sean organizadas por los clubes o federaciones deportivas. Esta autorización tendrá en cuenta a los titulares de bienes o derechos en el ámbito afectado por la prueba
Artículo 27. Norma general para las pruebas deportivas
1. La organización de la prueba deberá cumplir, entre otras condiciones que le sean aplicables, las siguientes:
a) Presentar con antelación el proyecto de actividad deportiva que garantice la conservación del Paisaje Protegido y la seguridad.
b) Evitar los impactos significativos sobre los recursos naturales, especialmente suelos, agua, vegetación y fauna, así como sobre las actividades recreativas y agrosilvopastorales, o sobre el patrimonio histórico-artístico y cultural.
c) Desmantelar todas aquellas infraestructuras y equipamientos auxiliares de carácter provisional que acompañen a la actividad a realizar.
d) Ejecutar las medidas correctoras y de limpieza necesarias como consecuencia de los impactos o alteraciones ambientales provocados por la celebración de las pruebas deportivas o por la concentración de público.
2. Para responder del buen cumplimiento de las condiciones establecidas en el apartado anterior, así como de las contenidas en la autorización preceptiva, el órgano gestor del Paisaje Protegido podrá exigir las garantías técnicas y financieras que estime necesarias.
CAPÍTULO II
DIRECTRICES Y NORMAS
DE LOS PROYECTOS DE INVESTIGACIÓN
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 28. Autorizaciones para la realización de proyectos de investigación
1. Las actividades de investigación en el ámbito del PRUG que supongan la recolección de elementos geológicos, el arranque, recogida o corte de plantas y hongos, así como la recolección de sus frutos, flores y semillas, o la molestia, persecución, captura o muerte de fauna, así como de sus huevos, crías o larvas, deben ser autorizadas por el órgano gestor del Paisaje Protegido, sin perjuicio de las autorizaciones de los propietarios, previa solicitud del interesado en la forma establecida legalmente. Igualmente, se encuentra sometida a autorización previa del órgano gestor la instalación de cualquier tipo de infraestructura fija o portátil, o dispositivo electrónico o mecánico empleado con fines científicos.
2. La autorización administrativa a que se refiere el apartado anterior deberá estar motivada y especificar:
a) Las especies o elementos físicos a los que se refiere.
b) Los medios, sistemas o métodos empleados y sus límites, así como el personal cualificado en su caso.
c) Las condiciones de riesgo y las circunstancias de tiempo y lugar.
d) Los controles que se ejercerán, en su caso.
e) El objetivo o razón de la acción.
3. La autorización de investigación podrá ser revocada, previa comunicación al interesado, si se apreciara incumplimiento de las condiciones que rigen la autorización.
Artículo 29. Medios y métodos
1. Se deberán poner los medios adecuados para impedir la contaminación genética o la dispersión artificial de especies, enfermedades o plagas a través del material empleado en la investigación.
2. Los investigadores deberán optar por los métodos disponibles menos agresivos o impactantes en relación con la conservación del medio natural.
Artículo 30. Comunicación de resultados y fondo documental
1. En relación a las actividades sujetas a autorización de acuerdo con el artículo 28, los investigadores se deben comprometer a comunicar los resultados de la investigación, y, en su caso, remitir una copia de las publicaciones que se deriven del estudio al órgano gestor del Paisaje Protegido, quien facilitará su divulgación, asimismo, entre los Ayuntamientos.
2. La comunicación de los resultados de la investigación o la remisión de las publicaciones no representará, en ningún caso, la cesión de derechos de autor de tipo alguno, debiendo el órgano gestor del Paisaje Protegido respetar los principios de confidencialidad, autorización y titularidad de los investigadores en el uso de la información recibida.
Artículo 31. Convenios de colaboración
El órgano gestor promoverá la formalización de convenios de colaboración con entidades, públicas o privadas, que tengan por objetivo primordial, reconocido como tal en sus Estatutos, en las normas de constitución o en la atribución funcional, planes de investigación o estudio.
El órgano gestor y la administración competente en medio ambiente podrán promover planes de investigación, basados en los siguientes criterios generales:
a) Proyectos de investigación encaminados a resolver los problemas que plantea la gestión del Paisaje Protegido.
b) Proyectos de investigación orientados a aumentar el conocimiento científico básico de la estructura y funcionamiento de los ecosistemas del ámbito del PRUG.
c) Proyectos relativos al seguimiento ambiental de los ecosistemas del ámbito del PRUG.
d) Proyectos de investigación que afecten a especies catalogadas en peligro de extinción, raras o amenazadas, incluidas en alguna de las figuras legales de protección.
e) Proyectos dirigidos a evaluar la evolución de la restauración ambiental.
f) Proyectos orientados a evaluar los impactos producidos por los distintos usos y aprovechamientos, así como las capacidades de carga de los distintos ecosistemas.
g) Proyectos relativos a profundizar en el conocimiento del patrimonio histórico-artístico y cultural
h) Proyectos de investigación que, por su naturaleza, no puedan realizarse fuera del ámbito de actuación del PRUG o que requieran unas condiciones ambientales difícilmente repetibles fuera del mismo.
i) Proyectos de investigación relativos a profundizar en el conocimiento del territorio para promover el desarrollo local sostenible.
j) Proyectos de investigación sobre el uso público y la ordenación de la actividad recreativa y deportiva en el interior del Paisaje Protegido.
Artículo 32. Objetivos y líneas de los planes de investigación
1. Los objetivos básicos de los planes de investigación serán:
a) Proporcionar la base científica que asegure una correcta gestión del Paisaje Protegido y de la conservación de los recursos naturales del mismo.
b) Mejorar el conocimiento sobre el medio físico, los procesos biológicos, los usos, los aprovechamientos de recursos y los procesos de degradación que operan sobre los mismos.
c) Mejorar el conocimiento del patrimonio histórico-artístico y cultural.
d) Promover los acuerdos y convenios de colaboración con aquellas instituciones científicas que puedan desarrollar programas de investigación en el Paisaje Protegido y su área de influencia.
e) Racionalizar y jerarquizar los esfuerzos económicos y humanos en materia de investigación.
2. Los proyectos de investigación promovidos desde la administración competente en medio ambiente para el ámbito del PRUG se coordinarán a través de la unidad administrativa gestora del Paisaje Protegido.
3. Las líneas de investigación prioritaria serán la ecología forestal, la conservación y la recuperación de especies amenazadas, aunque las necesidades de gestión o el interés científico podrán impulsar otras líneas de investigación.
Artículo 33. Programa de investigación ecológico-forestal
1. El objetivo básico de este programa es profundizar en las interrelaciones ecológicas de la técnica forestal con el funcionamiento de los ecosistemas y la conservación del patrimonio biológico.
2. Para ello, el programa se articulará, siguiendo las directrices prioritarias definidas en el Plan Forestal de la Comunitat Valenciana y su aplicación en el área de estudio, en las siguientes líneas de investigación:
a) Selvicultura y ordenación forestal.
b) Conservación y restauración de la cubierta vegetal. Definición de técnicas de implantación de frondosas autóctonas.
c) Valorización de la producción forestal. Estudio de los aprovechamientos forestales derivados de los tratamientos selvícolas.
Artículo 34. Programa de investigación para la recuperación de especies
1. El objetivo básico de este programa es la mejora del conocimiento de las especies de interés prioritario para la conservación por considerarse singulares, raras, endémicas o amenazadas. Los aspectos fundamentales a investigar son la situación actual de las poblaciones y los factores o amenazas que inciden negativamente sobre ellas; así como la prospección de zonas adecuadas para la introducción y expansión de estas especies y el ensayo de medidas para su recuperación.
2. Esta investigación básica servirá de fundamento para la elaboración y puesta en marcha de los planes de recuperación y conservación de las especies, atendiendo al Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas.
3. Se promoverá el desarrollo de programas de investigación para la recuperación de aquellas especies que, sin estar catalogadas, influyan de manera determinante en la recuperación de las que sí lo están.
Artículo 35. Otras líneas de investigación
Para un mejor conocimiento y gestión de los valores del Paisaje Protegido cabe considerar las siguientes líneas de investigación:
a) Estudios relacionados con el medio físico:
- Hidrogeología en medios permeables.
- Estudios edáfológicos, erosión y erosionabilidad.
b) Estudios relacionados con el medio biótico:
- Distribución, dinámica, diagnosis y evolución de especies singulares.
- Censos dinámicos y evolución de especies de avifauna. Parámetros reproductivos.
- Caracterización y dinámica de las poblaciones de anfibios y reptiles.
- Estudios relativos a la determinación de la capacidad de acogida del territorio y su límite de cambio aceptable mediante la observación de especies indicadoras.
- Estudios sobre aspectos funcionales de los ecosistemas forestales.
c) Estudios relacionados con el medio socioeconómico:
- Características, motivaciones y preferencias de los visitantes del Paisaje Protegido. Selección de temas interpretativos y recreativos.
- Actitudes, características y problemática de la población local ante la protección de la naturaleza.
- Estudio de valoración económica de los usos y recursos naturales.
d) Estudios antropológicos e histórico-culturales.
e) Estudios sobre la realización, seguridad y compatibilidad de los deportes de montaña en el medio natural:
- Técnicas de los deportes de montaña, regulación jurídica y análisis comparado de la práctica deportiva en zonas protegidas.
CAPÍTULO III
DIRECTRICES Y NORMAS SOBRE LOS RECURSOS
NATURALES Y CULTURALES
SECCIÓN 1ª
ACTIVIDADES EXTRACTIVAS
Artículo 36. Actividades extractivas
1. En todo el ámbito del Paisaje Protegido se prohíbe el otorgamiento de nuevas autorizaciones o concesiones mineras de explotación de recursos minerales, por considerarse incompatible con los objetivos establecidos por el presente PRUG.
2. En las explotaciones mineras vigentes, los terrenos que sucesivamente se vayan explotando deberán ser restaurados por sus titulares de acuerdo con el correspondiente proyecto de restauración, aprobado por el órgano competente en minería, entendiendo la restauración como vía para conseguir que el terreno vuelva a ser útil para un determinado uso que puede ser distinto del original, tales como el uso agrícola, forestal, recreativo y creación de estanques o áreas lagunares seminaturales, si bien primarán los usos de regeneración del ecosistema original.
3. Los departamentos competentes en minería y medio ambiente velarán por el cumplimiento estricto y ejecución de dichos proyectos de restauración en el ámbito de sus competencias.
Artículo 37. Restauración de explotaciones abandonadas
1. Las explotaciones abandonadas serán objeto de un programa de restauración, cuyo contenido específico se recoge en el Programa de Actuaciones de este PRUG.
2. En caso de ubicarse sobre terrenos o montes de titularidad privada, dichos proyectos de restauración se realizarán de acuerdo con los propietarios. Los citados proyectos de restauración contendrán, al menos, directrices para:
- Recuperación de la cubierta vegetal.
- Remodelado geomorfológico del terreno.
- Recuperación de las zonas de desmonte y erosión en los taludes.
- Minimización del impacto visual.
- Preservar la seguridad de persona y bienes.
SECCIÓN 2ª
ACTIVIDADES AGRARIAS
Artículo 38. Conceptos y normas aplicables
Serán consideradas agrarias o agropecuarias las actividades relacionadas directamente con la explotación de los recursos vegetales del suelo y la cría, la reproducción y el aprovechamiento de especies animales. El ejercicio de estas actividades tendrá que ser sometida a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación.
Artículo 39. Áreas de cultivo
1. La actividad agrícola puede continuar realizándose como componente fundamental del paisaje. Se permite la ampliación de áreas de cultivo siempre que tengan carácter de cultivo tradicional, bajo informe favorable del órgano gestor, quien podrá imponer condicionantes estéticos en las nuevas ampliaciones.
2. Los objetivos de estas áreas agrícolas vienen determinados en las normas particulares de gestión de cada área.
3. Se prohíben las nuevas transformaciones de secano en regadío.
Artículo 40. Productos fitosanitarios
1. El uso de productos fitosanitarios tendrá que ajustarse a las normes y planes sectoriales que les sean de aplicación, de acuerdo con los periodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes y a las determinaciones contenidas en este PRUG.
2. Se prohíbe la utilización, en el ámbito de aplicación de este PRUG, de herbicidas volátiles de cualquier clase y, en general, de productos fitosanitarios, cuya clasificación toxicológica sea distinta de les categorías A o B para la fauna terrestre y acuícola, o sea tóxica o muy tóxica para el ganado y las personas.
SECCIÓN 3ª
CONSERVACIÓN DE SUELOS
Artículo 41. Prácticas de conservación de suelos
1. En el ámbito del PRUG no se podrá proceder a la destrucción de bancales y márgenes de éstos, así como a transformaciones agrícolas y labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.
2. La estabilización y regeneración de terrenos podrá ser consensuada por los propietarios por razones ecológicas o de conservación de suelos.
Artículo 42. Movimientos de tierras
1. Quedan sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental las actividades que acarreen movimientos de tierra previstas en el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de proyectos. Además, deberán contar con el informe favorable del órgano gestor del Paisaje Protegido.
2. Se prohíbe todo tipo de actuaciones que originen o favorezcan el inicio de procesos erosivos en las vertientes, así como aquellas susceptibles de provocar la destrucción o deterioro de los suelos o de las formaciones vegetales silvestres.
SECCIÓN 4ª
APICULTURA
Artículo 43. Actividad apícola
1. La actividad apícola se considera compatible con los objetivos de conservación del presente PRUG y deseable en el ámbito del Paisaje Protegido por su vital función polinizadora de cultivos y regeneradora de la vegetación natural.
2. Dicha actividad, sin perjuicio de la legislación sectorial, será permitida y potenciada en todas las zonas del ámbito objeto del presente PRUG, si bien se guardarán las necesarias distancias de seguridad en las cercanías de las áreas de interés educativo y áreas recreativas.
SECCIÓN 5ª
AGUAS SUBTERRÁNEAS
Artículo 44. Captación de aguas subterráneas
1. Queda prohibida la apertura de nuevos pozos o captaciones de agua en el interior de los límites del Paisaje Protegido, a excepción de las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de los usos propios de las edificaciones tradicionales existentes en el Paisaje Protegido y de las infraestructuras de uso público e interés social, siempre que éstas sean justificadas como necesarias para garantizar el abastecimiento, previo informe favorable del órgano gestor del Paisaje Protegido y sin perjuicio del cumplimiento de la legislación de aguas vigente.
2. Los derechos del agua que, generados dentro del ámbito del Paisaje Protegido, abastezcan aprovechamientos fuera o dentro del mismo, continuarán en la misma situación que anteriormente a la aprobación del presente PRUG.
Artículo 45. Protección de fuentes y manantiales
1. Las obras de cualquier tipo que se pudieran realizar en el ámbito inmediato de las fuentes y manantiales existentes deberán garantizar su permanencia y respetarán su tipología tradicional. Los posibles aprovechamientos de sus aguas deberán garantizar el mantenimiento de un caudal mínimo para su uso por los paseantes y la fauna silvestre. Contarán con informe preceptivo del órgano gestor del Paisaje Protegido.
2. Para la conveniente protección del agua subterránea, las viviendas aisladas y las instalaciones del Paisaje Protegido dispondrán de los sistemas de depuración adecuados, especialmente en las cercanías de fuentes y manantiales.
SECCIÓN 6ª
FORMACIONES GEOLÓGICAS
Y PUNTOS DE INTERÉS GEOLÓGICO
Artículo 46. Cuevas
De conformidad con el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, todas las cuevas existentes dentro del ámbito territorial del Paisaje Protegido, tanto conocidas como por descubrir, se consideran protegidas. El régimen de protección, ordenación y gestión de estas cuevas es el establecido, con carácter general, por el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas.
SECCIÓN 7ª
GANADERÍA
Artículo 47. Ganadería
1. Se permite el pastoreo extensivo en el ámbito del Paisaje Protegido, con las limitaciones establecidas por las normativas sectoriales en materia ganadera y forestal. Previa consulta con los titulares de los aprovechamientos ganaderos, el órgano gestor del Paisaje Protegido podrá establecer limitaciones adicionales en determinados ámbitos territoriales del espacio protegido, con carácter permanente o temporal, cuando determinadas finalidades de conservación de los hábitats lo haga necesario.
2. En todo el ámbito del Paisaje Protegido y de su área de amortiguación de impactos queda prohibida la implantación de nuevas explotaciones ganaderas en régimen de estabulación.
3. Los recintos para refugio de ganado son las únicas instalaciones ganaderas permitidas en el ámbito del Paisaje Protegido. Primará la rehabilitación de antiguos apriscos ganaderos para la implantación de ganadería rústica tradicional y contará con el informe favorable del órgano gestor del Paisaje Protegido.
4. Las instalaciones ganaderas existentes deberán contar con sistema de depuración de residuos y emisiones, cumpliendo con lo especificado en la legislación de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.
SECCIÓN 8ª
FLORA Y FAUNA SILVESTRE
Artículo 48. Conservación de la fauna y flora silvestre
1. Se adoptarán las medidas necesarias para la protección de las especies de flora y fauna silvestre en aplicación de la legislación vigente, así como cualquier otra norma que, sobre la materia, pueda aprobarse.
2. El órgano gestor del Paisaje Protegido o la administración competente en materia de medio ambiente, promoverán la realización de cuantos acuerdos, convenios de colaboración, contratos y otros instrumentos similares, que sean necesarios, con los propietarios de terrenos o titulares de derechos sobre los mismos, para la consecución de los objetivos y finalidades que, en relación con la flora y fauna silvestres, se determinen para el ámbito de ordenación.
3. Se conservarán las formaciones vegetales autóctonas, facilitando la regeneración de aquellas de especial interés, cuando se produzcan algunas de las siguientes circunstancias:
a) Estar incluidas en el Catálogo de Especies Amenazadas de Fauna y Flora Silvestres o en cualquier otro listado que las declare como especie protegida en la legislación vigente.
b) Constituir hábitats de especies endémicas, singulares o amenazadas.
c) Desempeñar un papel fundamental en la protección, regulación hídrica y en la protección de los suelos frente a la erosión.
d) Contener un elevado valor ecológico.
4. En cualquier caso, se considera prioritario el establecimiento de medidas encaminadas a la regeneración de las formaciones vegetales singulares y relictas, respetando la dinámica natural de la vegetación.
5. Se mantendrá la dinámica poblacional de la fauna, respetando los fenómenos migratorios y de dispersión, conservando las áreas de reproducción, campeo y zonas habituales de paso de las poblaciones animales, para lo cual se establecerán las correspondientes medidas de vigilancia, control y conservación.
6. Se promoverá la realización de los planes contemplados en el artículo 4 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas.
7. La Administración competente en medio ambiente, en colaboración con el órgano gestor del Paisaje Protegido, establecerá medidas de control y vigilancia para evitar la introducción y propagación de especies alóctonas que pongan en peligro la dinámica natural y paisajística del espacio protegido. En el caso de que éstas hubieran sido ya introducidas en el medio natural, se podrán iniciar planes para su erradicación si fuera necesario por existir peligro de propagación, desplazamiento de las poblaciones autóctonas o contaminación genética de éstas en el ámbito de aplicación del PRUG. Se hará especial hincapié en especies cinegéticas.
SECCIÓN 9ª
RECURSOS FORESTALES
Artículo 49. Terrenos forestales
1. Se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en la redacción dada por la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat. En caso de duda, prevalecerá la descripción dada por la cartografía de detalle dada por el Plan General de Ordenación Forestal.
2. La Administración autonómica y local ejecutará un programa de adquisición de terrenos forestales de propiedad privada para incrementar la superficie de monte público con un criterio de prioridad cuando concurran todas o alguna de las siguientes condiciones:
a) Terrenos de alto valor ecológico.
b) Terrenos incluidos en zonas de alto riesgo de erosión.
c) Terrenos que actualmente se hallen en estado de degradación por efecto de incendios o inadecuada gestión y cuenten con un elevado potencial ecológico para su regeneración.
d) Terrenos enclavados o colindantes con terrenos propiedad de la Generalitat.
e) Terrenos que contengan fauna o flora de especial valor.
f) Terrenos incluidos en el ámbito para el que se propone en este Plan la declaración de espacio protegido.
g) Terrenos declarados como montes protectores de acuerdo a la legislación forestal vigente.
3. De conformidad con el artículo 103 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la Generalitat iniciará las acciones oportunas para incorporar a su patrimonio los terrenos rústicos, vacantes y baldíos que no figuren inscritos en el Registro de la Propiedad.
4. La Administración competente, conforme a la Ley básica de Montes, tramitará el deslinde y amojonamiento de los terrenos forestales de propiedad pública existentes en el ámbito de este PRUG. Para la mejor consecución de este fin se podrán establecer Convenios de colaboración con el órgano gestor del Paisaje Protegido.
5. La Administración competente, a través de su órgano forestal, promoverá la declaración de utilidad pública por el Consell, a los efectos previstos en la legislación forestal, de los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito de este PRUG que no tengan todavía dicha consideración.
Artículo 50. Ordenación de recursos forestales
1. En el ámbito territorial del PRUG la actividad forestal se atendrá, en su planificación, ejecución y desarrollo, a los principios fundamentales establecidos al respecto por el vigente Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana, en el artículo 3 de las Ordenanzas del Suelo Forestal. Estos principios son los siguientes:
a) La sostenibilidad, es decir, la administración y uso de los bosques y montes de forma e intensidad tales que incrementen su biodiversidad, productividad, capacidad de regeneración, vitalidad y su potencial para atender, ahora y en el futuro, las funciones ecológicas, económicas y sociales relevantes a escala local, nacional y global, y que no causen daño a otros ecosistemas.
b) La multifuncionalidad, es decir, reconocimiento del papel de los montes y bosques en la protección del medio ambiente, el mantenimiento de los procesos vitales para el sustento de la vida en la tierra y en el desarrollo económico y social de las naciones.
c) La integración, es decir, aunar el ámbito forestal y la conservación de la naturaleza en todas sus vertientes, contemplando conjuntamente la administración y gestión de los espacios naturales en todos sus aspectos.
d) La participación, es decir, el Plan se concibe en su elaboración y aplicación como una herramienta de participación pública en la gestión de los espacios forestales.
e) Continuidad, es decir, la perduración en el tiempo de los objetivos y las actuaciones desarrolladas, con independencia de la coyuntura o ciclos políticos.
2. En el ámbito del PRUG el régimen de gestión de los terrenos forestales, de titularidad tanto pública como privada, es el establecido con carácter general por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, desarrollada por el citado Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana.
3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente, en el ámbito de sus competencias, promoverá el cumplimiento de las directrices establecidas a partir de la reforma de la política agraria comunitaria en materia forestal en todos los terrenos forestales incluidos en el PRUG, sean públicos o privados.
4. La acción de la Conselleria competente en materia forestal se orientará a lograr la conservación, mejora, restauración y ordenado aprovechamiento de los montes, cualquiera que sea su titularidad, y su gestión técnica deberá ser acorde con sus características legales, ecológicas, forestales y socioeconómicas.
5. Los montes, como ecosistemas forestales, deberán ser gestionados de forma integrada, contemplándose conjuntamente la vegetación, la fauna y el medio físico que los constituyen, con el fin de conseguir un aprovechamiento racional de los recursos naturales que no comprometa su continuidad y garantice la preservación de la diversidad genética y los procesos ecológicos esenciales.
6. En el manejo de la vegetación se dará preferencia a la protección, conservación, regeneración, recuperación y mejora de las masas de especies autóctonas, de las que desempeñen un importante papel protector y de las formaciones y enclaves de especies endémicas y en peligro de extinción.
7. Se elaborará conjuntamente, entre la Conselleria competente en materia de medio ambiente y el órgano gestor del espacio natural protegido, un Plan de Ordenación Forestal y Paisajística del espacio natural protegido, que será el documento de planificación y posterior ejecución y gestión de dichas materias.
Artículo 51. Aprovechamientos forestales
1. Los aprovechamientos forestales en el ámbito del PRUG, entendidos conforme a lo establecido en el artículo 30.2 de la Ley 3/1993 y en la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, deberán ajustarse a lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, y el Reglamento que la desarrolla, así como a lo dispuesto en este PRUG.
2. No se permite, con carácter general, la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.
3. Sólo se otorgará autorización para cortas a hecho en los siguientes supuestos:
a) Si fuesen convenientes para la protección o mejora de los ecosistemas.
b) Si procediese como medida extraordinaria por razones de protección fitosanitaria.
c) Si se tratase de árboles muertos por cualquier causa natural.
d) Si se debiese establecer cortafuegos o bandas de protección bajo líneas de conducción eléctrica o de comunicaciones.
e) Si fuesen imprescindibles para la instalación de infraestructuras u otras actuaciones sobre terrenos forestales que establezca el propio Plan de Ordenación Forestal Integral del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell.
f) Las áreas cortafuegos contempladas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales.
g) Salvo por razones fitosanitarias, la instalación de infraestructuras u otras actuaciones sobre terrenos forestales que establezca el propio Plan Forestal del Paisaje Protegido.
4. El aprovechamiento de pastos y recursos cinegéticos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas repobladas o en proceso de regeneración.
Artículo 52. Otros aprovechamientos
Se prohíbe, con carácter general, la tala y la recolección de especies vegetales silvestres, a excepción de la recolección tradicional de hongos y de plantas, frutos y semillas silvestres. Se permite la recolección en fincas públicas, previa autorización, y en fincas privadas siempre bajo consentimiento del propietario de ésta. Sin perjuicio de lo que se dispone en la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se regula la recogida de setas y otros hongos en el territorio de la Comunitat Valenciana, y de las modificaciones posteriores que pueda establecer el Plan de Ordenación Forestal y Paisajística del espacio protegido, la recolección se regirá por las normas específicas siguientes:
1. Se seguirán las normas particulares establecidas por este PRUG en lo que se refiere a los accesos por sendas, caminos y por el interior de terrenos forestales y, en general, dentro de lo posible se evitará transitar fuera de caminos y sendas ya trazadas. Este acceso al bosque siempre será a pie, desde fuera del paisaje protegido o desde las zonas de aparcamiento debidamente señalizadas.
2. La recolección tradicional queda fijada en un máximo de 5 kg por persona y día.
3. Se prohíbe alterar durante la recolección el matorral, bosque bajo y la capa orgánica del suelo, manualmente o utilizando cualquier instrumento. Asimismo, se prohíbe a los visitantes utilizar dentro del Paisaje Protegido cualquier herramienta para remover el suelo, tales como hoces, rastrillos, azadas u otros similares.
4. Se recolectarán tan sólo los ejemplares de setas que hayan alcanzado una medida aceptable y para un estado maduro, cifrada en un diámetro mínimo de 5 cm.
5. El transporte de los ejemplares recogidos será, preferentemente, en cestas de mimbre, paja, caña o similares, que por su estructura permiten la dispersión de esporas, por ello no se permitirá el uso de recipientes herméticos tales como bolsas, cubos, capazos o similares.
6. Con carácter subsidiario a estas normas, serán de aplicación en el Paisaje Protegido la ordenanza municipal de recogida de setas y hongos que fuera promulgada por el órgano gestor del Paisaje Protegido, de común acuerdo con los Ayuntamientos, en especial en lo referente a aspectos no regulados explícitamente en la presente normativa, como las especies de hongos protegidas en cada uno de los términos municipales de referencia.
Artículo 53. Tratamientos selvícolas
1. Los tratamientos selvícolas perseguirán prioritariamente la mejora de la masa forestal, el control de la erosión, del peligro de incendios, de los daños por vendavales, inundaciones y riadas u otros riesgos para las características protectoras del monte, con el fin de lograr la máxima estabilidad forestal. Deberán contar con el informe favorable del órgano gestor del paisaje protegido.
2. Estos tratamientos se llevarán a cabo teniendo presentes las necesidades de refugio y cobertura térmica que la fauna presente en estos ecosistemas forestales, sin que ello suponga ninguna merma en lo que a medidas preventivas contra incendios se refiere.
3. La Administración competente fomentará la trituración de los residuos procedentes de tratamientos selvícolas para su ulterior incorporación al suelo, así como su aprovechamiento, reutilización o reciclaje cuando sea posible.
Artículo 54. Repoblaciones forestales
1. La repoblación de terrenos forestales, catalogados o no, deberá regirse por lo establecido en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, y por el Reglamento que la desarrolla, previo informe del órgano gestor.
2. Se deberá tener en cuenta el fomento de las especies que den una mayor estabilidad ecológica e hidrológica a la zona que se pretende repoblar. En concreto, se fomentará, siempre que sea posible, la implantación de masas mixtas con especies de frondosas, con el fin de obtener ecosistemas forestales con un alto grado de madurez y diversidad, por lo que las repoblaciones deberán orientarse a la creación de masas mixtas de coníferas y frondosas.
3. Los métodos de preparación del terreno serán aquellos que aseguren un mayor porcentaje de éxito en la supervivencia de la repoblación, especialmente en lo referente a la captación de agua superficial por la planta, y supongan el menor impacto posible.
4. En cualquier caso, sólo se permitirán aquellos métodos de preparación del terreno que no modifiquen de forma notable la estructura del suelo existente.
SECCIÓN 10ª
ACTIVIDAD CINEGÉTICA
Artículo 55. Normas generales
1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del PRUG, quedando sujeta a los periodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y artículos siguientes, así como en lo establecido en los correspondientes planes técnicos de ordenación cinegética.
2. Con carácter general, la actividad cinegética se desarrollará bajo criterios de aprovechamiento sostenible del recurso natural y en forma compatible con la conservación de la fauna y flora protegidas, así como con el normal desarrollo de las restantes actividades socioeconómicas de la zona, principalmente las agrícolas, ganaderas, forestales y las relacionadas con el uso público o privado de los valores naturales y paisajísticos.
3. En particular, la caza está permitida en aquellos terrenos que tengan la condición legal de coto de caza y que cumplan las condiciones establecidas reglamentariamente para dicha calificación.
4. Los procedimientos permitidos para la captura de especies y el listado de las especies cinegéticas se relacionan en la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana.
5. La introducción, traslado y suelta de ejemplares de especies cinegéticas vivas requerirá la autorización expresa del órgano gestor y de la administración competente en materia de medio ambiente y, en todo caso, atenderá a lo establecido en el artículo 22 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana.
6. El titular del coto ha de velar por el estado sanitario de las especies cinegéticas ubicadas en su propiedad, dar aviso a los organismos competentes en materia de sanidad animal de cualquier brote de enfermedad infecciosa que se detecte, y tomar las medidas necesarias para evitar su propagación a otras zonas.
7. La Administración competente en medio ambiente promoverá la realización de programas de manejo y prevención, tendentes a corregir fenómenos que afecten negativamente a los recursos cinegéticos, tales como enfermedades, herbicidas o competidores tróficos.
8. Las zonas de caza controlada en el interior del Paisaje Protegido, y que actualmente son gestionadas por los clubes deportivos de caza, podrán ser objeto de una gestión común por el órgano competente, todo ello de común acuerdo con los mencionados clubes deportivos de caza. Para la mejor consecución de este fin, se podrá establecer un Convenio de colaboración con el órgano gestor del Paisaje Protegido.
Artículo 56. Ordenación cinegética
1. Con carácter general, la ordenación, la gestión y la práctica de las actividades cinegética y piscícola en el ámbito del PRUG, están reguladas por sus respectivas normativas sectoriales, así como por las disposiciones que, en desarrollo de las mismas, emita la administración competente sobre dichas materias.
2. De acuerdo con el artículo 3 del Decreto 50/1994, de 7 de marzo, del Consell, por el que se regulan los planes de aprovechamiento cinegético en terrenos de régimen cinegético especial dentro del ámbito de la Comunitat Valenciana, los titulares de los cotos que actualmente no lo tengan, deberán presentar un Plan Técnico de Ordenación Cinegética, como instrumento de gestión para el aprovechamiento de la riqueza cinegética de modo compatible con su capacidad biológica y potenciación de las especies existentes, en el plazo máximo de un año. Estos Planes regularán la actividad cinegética en los distintos cotos existentes en el ámbito del PRUG y deberán ser presentados y aprobados en el plazo máximo previsto en la normativa sectorial vigente.
3. Pueden ser objeto de caza y pesca las especies cinegéticas y piscícolas establecidas, con carácter general, en la Comunitat Valenciana, según la legislación sectorial aplicable.
4. Con carácter general, la actividad cinegética se desarrollará bajo criterios de aprovechamiento sostenible del recurso natural y en forma compatible con la conservación de la fauna y flora protegidas, así como con el normal desarrollo de las restantes actividades socioeconómicas de la zona, principalmente las agrícolas, ganaderas, forestales y las relacionadas con el uso público o privado de los valores naturales y paisajísticos.
5. La introducción, traslado y suelta de ejemplares de especies cinegéticas vivas requerirá la autorización de la administración competente sobre caza.
6. No se permitirá el aprovechamiento cinegético en los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio, en los términos establecidos en el artículo 5 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados. La Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá prorrogar el período establecido en dicho artículo, si lo considera necesario para una adecuada protección de la fauna de la zona o para evitar que se vea perjudicado el proceso de regeneración del monte.
SECCIÓN 11ª
PROTECCIÓN DEL PAISAJE
Artículo 57. Definiciones y marco normativo
1. A los efectos de esta normativa, constituyen el paisaje rural tradicional y, en consecuencia, son objeto de protección especial, tanto los elementos naturales y seminaturales del medio, bióticos y abióticos, como aquellos elementos y conjuntos artificiales que, en interacción histórica con aquéllos en un ambiente socioeconómico rural, han configurado el paisaje tal y como aparece en la actualidad. Cualquier tipo de construcción, tanto en el ámbito del PRUG como en la zona de amortiguación de impactos, deberá contar con el informe favorable del órgano gestor del Paisaje Protegido, sin perjuicio del trámite urbanístico que corresponda.
2. Se entiende por elementos naturales o seminaturales del paisaje, tanto las formaciones vegetales naturales y de plantación con su fauna asociada como los rasgos geomorfológicos significativos.
3. Se entiende por elementos antrópicos del paisaje el patrimonio etnográfico constituido por las infraestructuras y construcciones ligadas a las actividades socioeconómicas del medio rural y los elementos etnológicos del acerbo cultural local ligados al uso histórico de los recursos naturales, incluyendo las formas específicas de uso de los mismos que configuraron determinado modelo local de organización de los paisajes humanizados. En este concepto se incluyen, asimismo, los elementos del patrimonio arqueológico e histórico-artístico.
4. Las determinaciones de esta sección 11ª son complementarias a las establecidas, con carácter general, para todo el territorio de la Comunitat Valenciana en materia de protección y ordenación del paisaje, en el título II de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.
Artículo 58. Condiciones estéticas y requerimientos paisajísticos de las construcciones e instalaciones en el medio rural
Adicionalmente a las disposiciones sobre edificación en el suelo no urbanizable que establece la sección 1ª del capítulo IV del título II de estas normas generales, se establece la siguiente regulación específica para asegurar la integración paisajística de las instalaciones y edificaciones en el entorno:
1. Los valores paisajísticos se consideran uno de los criterios determinantes para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos en el suelo no urbanizable. En consecuencia, la implantación de usos o actividades capaces de generar impacto paisajístico, así como la reforma o adecuación de las mismas, deberán realizarse de forma tal que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje natural o humanizado, incorporando las medidas de integración paisajística que sean necesarias.
2. A este respecto, la ejecución de dichas actividades deberá tener en cuenta expresamente los efectos de su implantación sobre los valores paisajísticos del Paisaje Protegido, pudiendo supeditarse los preceptivos informes favorables al cumplimiento de determinados requisitos en los elementos constructivos, en los materiales utilizados, en los ajardinamientos, en los cerramientos y en el entorno de las actuaciones. Cuando la envergadura o las características de las mismas así lo aconsejen, podrá exigirse a los promotores la aportación de un estudio de visualización del paisaje e incidencia visual (cuencas visuales) que analizará el impacto esperado, contemplando el estado actual del paisaje y el resultado final tras la intervención.
3. Las actuaciones de rehabilitación y reconstrucción, deberán adoptar, como criterio general, las tipologías características de la zona. Se protegerán especialmente las construcciones históricas y tradicionales, evitando la importación de tipologías ajenas y la pérdida de los límites de definición entre el casco histórico y la nueva edificación.
4. En el ámbito del Paisaje Protegido, los respectivos planeamientos urbanísticos municipales establecerán en su normativa urbanística las condiciones requeridas para los tratamientos exteriores de las edificaciones e infraestructuras, que posibiliten la integración paisajística de las mismas y el mantenimiento de la identidad cultural del patrimonio construido del municipio.
5. Con carácter general, se prohíbe la instalación de elementos que limiten el campo visual o rompan la armonía del paisaje, tales como vertederos o puntos de almacenamiento permanente o temporal de residuos de cualquier tipo, antenas u otras instalaciones o equipamientos ajenos al entorno paisajístico rural. Para las actividades existentes no podrán renovarse las autorizaciones o concesiones en relación con dichas actividades, una vez transcurrido su periodo de vigencia.
6. No se permiten las instalaciones que presenten coloridos inadecuados por su contraste con el entorno, excepto en aquellas en que sea imprescindible por razones de señalética institucional o de seguridad.
SECCIÓN 12ª
PROTECCIÓN DEL PATRIMONIO CULTURAL
Artículo 59. Normas sobre conservación del patrimonio cultural del Paisaje Protegido
1. Con el fin de proteger, conservar, recuperar y promocionar los valores y singularidades del medio construido tradicional y de los recursos arqueológicos e histórico-artísticos, dichos elementos y conjuntos quedan protegidos con carácter general en el ámbito del suelo no urbanizable. Todo ello sin perjuicio de las determinaciones de las normativas sectoriales, así como de las disposiciones y medidas gestoras que la Conselleria competente sobre conservación del patrimonio adopte en la materia.
2. En el caso concreto del patrimonio arqueológico, el órgano gestor del Paisaje Protegido, en colaboración con la Conselleria competente en materia de patrimonio cultural, y con los Ayuntamientos respectivos, elaborará un inventario pormenorizado de los elementos de valor arqueológico, constructivo, histórico y etnográfico.
3. Las regulaciones de este artículo se extienden al patrimonio cultural intangible vinculado al medio rural del paisaje protegido, incluyendo la toponimia, las tradiciones y los elementos etnográficos, desarrollado mediante la interacción histórica entre el medio socioeconómico local y el entorno físico donde se ubica. Dicho patrimonio se considera elemento de protección en este Plan, a los efectos de inventario, caracterización, conservación, recuperación, estudio y difusión pública del mismo.
4. No se permiten actuaciones de cualquier tipo tendentes a la destrucción, deterioro o modificación sustancial e irreversible de los valores culturales en el suelo no urbanizable indicados en los apartados 1 a 3 de este artículo. Se prohíbe expresamente la destrucción y la modificación sustancial de aquellos edificios, construcciones o infraestructuras tradicionales tales como molinos, aljibes, refugios de pastor, hornos de cal, corrales, carboneras, apriscos, neveras y otros elementos constructivos relacionados con las actividades tradicionales que se encuentren catalogados o tengan aptitud para estarlo.
5. Los planeamientos urbanísticos municipales deberán incorporar determinaciones que posibiliten el cumplimiento de lo establecido en el PRUG sobre conservación del patrimonio cultural.
CAPÍTULO IV
DIRECTRICES Y NORMAS SOBRE URBANISMO
E INFRAESTRUCTURAS
SECCIÓN 1ª
ACTIVIDAD URBANÍSTICA Y EDIFICACIÓN
Artículo 60. Régimen general urbanístico
1. Los terrenos incluidos dentro del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell se clasifican como suelo no urbanizable con la calificación de protegido.
2. En todo el ámbito del Paisaje Protegido no es admisible la clasificación de nuevo suelo urbano o urbanizable.
3. De conformidad con la legislación vigente en materia de suelo no urbanizable, sólo se permitirá realizar instalaciones, construcciones u obras que tenga previstas el planeamiento por ser necesarias y compatibles con el mejor aprovechamiento, conservación, cuidado y restauración de los recursos naturales o para su disfrute público y aprovechamiento colectivo. Igualmente, se podrán llevar a cabo las obras e instalaciones necesarias para la gestión de bienes de dominio público o de los servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés general y para la minoración de los riesgos que motivaron su protección.
4. Por razones estéticas, y siempre bajo informe favorable del órgano gestor del Paisaje Protegido, sin perjuicio del trámite urbanístico que corresponda, se podrán realizar obras en el interior del espacio protegido, que permitan integrar paisajísticamente las construcciones existentes en él.
Artículo 61. Instalaciones portátiles y desmontables en el suelo no urbanizable
1. Con la excepción de los equipamientos destinados al uso público, a la gestión del Paisaje Protegido o al estudio de los recursos ambientales debidamente autorizados o promovidos por el órgano gestor o por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, queda prohibida la instalación de elementos portátiles destinados a vivienda o a otros usos no relacionados con las actividades tradicionales del ámbito protegido.
2. Dicha prohibición se extiende a los elementos desmontables no portátiles, con cualquiera de las finalidades y características indicadas en el apartado anterior, permanentes, semipermanentes o efímeros, construidos con materiales de desecho de cualquier tipo.
Artículo 62. Construcciones e instalaciones relacionadas con la actividad agropecuaria
A este respecto, y sin perjuicio de la legislación sectorial de aplicación, se estará a lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.
Artículo 63. Actuaciones sobre las edificaciones tradicionales y de interés patrimonial
1. En el ámbito del suelo no urbanizable, la rehabilitación, restauración, reconstrucción, acondicionamiento y mejora de edificaciones existentes de interés cultural por sus valores en relación con el medio rural tradicional o con el patrimonio histórico-artístico, deberá ser autorizada por el órgano gestor, sin perjuicio del trámite urbanístico que corresponda.
2. Las actuaciones pretendidas, sin perjuicio de las exigencias que pudieran establecer las autoridades municipal o sectorial, deberán atenerse a los siguientes requisitos mínimos:
a) Deberán respetar las características arquitectónicas tradicionales, especialmente en las cubiertas, cornisas, posición de forjados, ritmos, dimensiones de huecos y de macizos, composición general, materiales de fachada, color externo y detalles constructivos.
b) Para asegurar la integración con el entorno de las actuaciones, así como para prevenir posibles impactos negativos sobre los valores ambientales del Paisaje Protegido, el informe favorable de la administración podrá condicionarse al establecimiento de determinadas medidas correctoras.
c) En su estado final tras las actuaciones, las edificaciones resultantes no ocuparán más suelo que las construcciones antiguas, con la excepción establecida en las normas particulares para cada zona de ordenación.
d) Los tratamientos de fachada se admitirán, exclusivamente, para la restitución de su carácter tradicional o para la integración de la misma en el ambiente paisajístico rural.
e) Queda prohibida en los inmuebles la instalación de rótulos de carácter comercial o similar que alteren la estructura arquitectónica o la oculten, debiendo eliminarse los existentes que produzcan dichos efectos.
3. Las determinaciones de este artículo son complementarias de las establecidas por la sección 11ª, capítulo III, título II, (Protección del paisaje) de estas normas generales, así como de otras normas del PRUG que fueran aplicables para actuaciones determinadas en materia de protección de recursos ambientales y de uso público del medio.
Artículo 64. Edificaciones fuera de ordenación
De conformidad con la normativa vigente en materia urbanística, el planeamiento urbanístico considerará como fuera de ordenación las edificaciones existentes en suelo no urbanizable según la clasificación del suelo existente en el planeamiento municipal, excluyendo las edificaciones rurales tradicionales, rehabilitadas o no, construidas con anterioridad a la aprobación del presente PRUG, que dispongan de la correspondiente licencia municipal y las viviendas principales en medio rural asociadas a la actividad agraria.
Artículo 65. Vigilancia urbanística
Las Administraciones competentes garantizarán el estricto cumplimiento de la legalidad urbanística en el ámbito del PRUG, adoptando los mecanismos adecuados para evitar toda actuación urbanística o constructiva al margen de la legalidad establecida.
Artículo 66. Cesiones gratuitas a la administración de suelo no urbanizable protegido
La Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, como gestor del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, recibirá las cesiones gratuitas de suelo no urbanizable protegido establecidas en los supuestos contemplados en la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, y disposiciones que la desarrollen.
La Mancomunitat actuará de asesor de los municipios en los que se produzcan tales supuestos, con el fin de una mejor definición de las áreas a identificar como posibles cesiones.
SECCIÓN 2ª
Desarrollo, mejora
e implantación de infraestructuras
Artículo 67. Mejora de comunicaciones
1. La posible construcción de nuevas carreteras en el ámbito del PRUG requerirá su aprobación por parte del Consell, tras la declaración de compatibilidad medioambiental de las obras por parte de la autoridad competente.
2. La posible ampliación o modificación sustancial de las carreteras CV- 615, CV- 705, y N-340, que invadieran terrenos incluidos en el Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, requerirá, asimismo, la declaración de compatibilidad medioambiental. En el caso de que la ampliación o modificación suponga una invasión de los terrenos incluidos en el Paisaje Protegido, superior a los 100 metros señalados en el artículo 69, requerirá, además, su aprobación por parte del Consell.
Artículo 68. Mejora de caminos
1. La construcción de caminos rurales y caminos o pistas forestales o sus ampliaciones de plataforma y modificaciones de trazado, cuando no estén sometidos al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, deberá ser autorizada por el órgano gestor, sin perjuicio de otras autorizaciones o informes sectoriales que fueran necesarios.
2. En los terrenos forestales incluidos en el Paisaje Protegido no se podrán construir caminos de nueva planta, con excepción de los destinados a la defensa contra incendios forestales, los cuales, salvo en casos de emergencia, deberán estar previamente contemplados en el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Ombria del Benicadell y contar con informe favorable de la administración competente en medio ambiente.
3. Quedan excluidas de esta prohibición las actuaciones de mejora y acondicionamiento de la red existente, incluyendo ampliaciones o modificaciones de trazado, todo ello sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado 1 de ese artículo.
Artículo 69. Corredores de infraestructuras
A los efectos de la instalación de nuevas infraestructuras, la red viaria estatal, autonómica o local tiene la consideración de corredor de localización de infraestructuras, en una franja de 100 metros de anchura a cada lado del eje de la carretera. La realización, en su caso, de futuras actuaciones de infraestructuras de carácter lineal, tales como líneas eléctricas y de comunicaciones, gasoductos o conducciones, debe dirigirse, con carácter prioritario, hacia dichos corredores.
Artículo 70. Telecomunicaciones
1. La construcción de nuevas instalaciones de telecomunicaciones únicamente será permitida sobre torres de soporte ya existentes u otras nuevas que pudieran unificar las ya existentes, siempre que sea técnicamente posible, y, en cualquier caso, deberá contar con la autorización del órgano gestor, quien podrá exigir medidas de integración paisajística de las mismas.
2. Quedan excluidos de esta limitación los destinados a la red de prevención de incendios forestales, así como los pertenecientes a la red de comunicaciones móviles de emergencia y seguridad de la Generalitat.
3. Las instalaciones que no dispongan del permiso de ocupación de los terrenos deberán obtenerlo en el término de un año desde la fecha de publicación de este PRUG. Los caminos existentes con el único uso de acceder a las antenas, deberán quedar cerrados y el acceso se restringirá a los técnicos de mantenimiento del concesionario de la instalación y al personal del Paisaje Protegido.
Artículo 71. Líneas eléctricas
1. Los nuevos tendidos eléctricos (media tensión) y telefónicos en el ámbito del Paisaje Protegido serán preferiblemente subterráneos y, en cualquier caso, se apoyarán en el trazado de vías de comunicación existentes, evitando en lo posible la afección a terrenos de monte o cultivo. El órgano gestor velará por el progresivo enterramiento de las líneas que incumplan esta norma con el soporte técnico y económico de las diferentes Administraciones interesadas, el sector eléctrico privado y la propiedad.
2. Sin perjuicio de la normativa sectorial de aplicación, se promoverá la aplicación de energías renovables para los usos requeridos en el interior del Paisaje Protegido.
3. No se consideran compatibles a efectos ambientales la instalación de nuevas líneas eléctricas de alta tensión en el ámbito del Paisaje Protegido.
4. Aquellas líneas eléctricas preexistentes que crucen lugares considerados peligrosos para la defensa contra incendios por medios aéreos deberán disponer obligatoriamente de avisadores, debiendo proceder las compañías eléctricas a su instalación.
CAPÍTULO V
DIRECTRICES Y NORMAS
SOBRE PLANES DE ACTUACIÓN
Artículo 72. Programas de actuación
1. La gestión del Paisaje Protegido se ejecutará, con carácter general, dentro del marco técnico y gestor constituido por los programas de actuación que se definen en las directrices para la ejecución del PRUG, los cuales se desarrollan mediante actuaciones concretas cuya ejecución se priorizará atendiendo al interés objetivo y a la urgencia de cada actuación.
2. Dichos programas tienen carácter abierto, por lo cual sus indicaciones se establecen sin perjuicio de otros criterios de gestión o de otras actuaciones programadas que el órgano gestor considere necesario ejecutar para una mejor gestión el Paisaje Protegido.
3. Los programas de actuación tienen, asimismo, carácter indicativo, siendo su función la de orientar la actuación gestora del Paisaje Protegido. La ejecución de los mismos, por tanto, dependerá tanto de la prioridad objetiva de las actuaciones como de circunstancias de coyuntura, oportunidad y disponibilidad de recursos.
TÍTULO III
DIRECTRICES Y NORMAS DE GESTIÓN ADMINISTRATIVA
Artículo 73. Régimen general
1. De conformidad con el artículo 4 (Régimen de gestión) del Decreto 18/2006, de 27 de enero, del Consell, de declaración del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, el órgano gestor del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell es la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, sin perjuicio de las competencias sobre ordenación y gestión de los espacios naturales protegidos que, con carácter general, corresponden a la Conselleria competente en materia de medio ambiente, en virtud de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
En particular, a dicha Conselleria competente corresponde la aplicación del régimen sancionador establecido en el capítulo V de la citada Ley 11/1994, sin perjuicio de las competencia que sobre esta materia corresponden al órgano gestor del Paisaje Protegido conforme a la legislación sobre régimen local.
2. Las funciones y competencias propias de la gestión del Paisaje Protegido están adscritas a la Presidencia de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, sin perjuicio de las delegaciones que puedan derivarse de la legislación local, cuyo titular ostenta la dirección del Paisaje Protegido, correspondiéndole la resolución de los expedientes relativos a la gestión, a propuesta del director técnico.
3. Las labores de vigilancia y seguimiento de actuaciones corresponden al órgano gestor del Paisaje Protegido, sin perjuicio de la colaboración de la Conselleria competente en materia de medio ambiente en las materias que así lo aconsejen.
4. El régimen de gestión del Paisaje Protegido está sujeto al marco establecido con carácter genérico para los paisajes protegidos por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, o legislación que la sustituya, así como a las determinaciones específicas contenidas en el Decreto 18/2006, de 27 de enero, del Consell, por el que se declaró el Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell.
5. El órgano gestor promoverá, sobre las materias propias de la gestión del espacio protegido, la colaboración con los Ayuntamientos y con los organismos de las Administraciones autonómica, estatal y local, así como con las entidades y particulares implicados en la gestión de los recursos naturales del Paisaje Protegido. A tal efecto, la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida promoverá, cuando proceda, la formalización de los correspondientes convenios de colaboración.
6. La Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del espacio protegido de las Administraciones locales, del estado, autonómica y de los agentes sociales y económicos implicados en el Paisaje Protegido, la constitución de una entidad gestora mixta con participación de las Administraciones estatal, autonómica y local y del sector privado, tal como fundación, consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.
7. Las actividades de gestión del Paisaje Protegido se ejecutarán, con carácter general, dentro del marco normativo establecido por las presentes normas y de acuerdo con los programas anuales de actuación contenidos en las directrices para la ejecución del PRUG.
Artículo 74. El director técnico
1. Al director técnico del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, nombrado por la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida y dependiente orgánica y funcionalmente de la Presidencia de dicha Mancomunitat, corresponde la gestión ordinaria del Paisaje Protegido.
2. Son funciones del director técnico la adopción de las decisiones relativas a la gestión del espacio natural protegido que no hayan sido expresamente reservadas a otros órganos, y, en particular, la elaboración y propuesta de los presupuestos y programas de gestión, así como la emisión de informes exigidos por la Ley o los instrumentos de ordenación.
3. Le corresponden las funciones señaladas en el marco de este PRUG, especialmente el elevar las propuestas de resoluciones a la Presidencia, en materia de dirección y gestión del Paisaje Protegido.
Artículo 75. Oficina de Gestión Técnica del Paisaje Protegido
1. El director técnico ejerce sus funciones con el soporte técnico y administrativo de la Oficina de Gestión Técnica del Paisaje Protegido.
2. Integran el personal de la Oficina de Gestión Técnica:
- El director técnico, en calidad de director técnico de la Oficina.
- Secretaría General de la Mancomunitat, como soporte administrativo de ésta.
- Soprova, SA., como empresa pública de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida.
- Personal de la Mancomunitat que pudiera vincularse a la gestión del Paisaje Protegido.
- Personal de la Generalitat que pudiera adscribirse al Paisaje Protegido.
- Personal de los Ayuntamientos cuyo ámbito queda afectado por el Paisaje Protegido, que destinen los medios para la gestión del espacio protegido.
- Asistencias técnicas que desarrollen proyectos en el Paisaje Protegido, bajo la dirección de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida.
3. Con el fin de asegurar el cumplimiento de los objetivos de este Plan, así como de las normas o programas de actuación que lo desarrollen, son funciones de la Oficina de Gestión Técnica:
a) En materia de gestión del Paisaje Protegido:
- Asistencia técnica al director técnico y, en general, a otras unidades técnicas y administrativas de la administración en materias relacionadas con el Paisaje Protegido.
- Asistencia y asesoramiento técnico al Consejo de Participación y a las comisiones del mismo.
- Emisión de informes técnicos sobre las solicitudes de autorizaciones y, en general, sobre los distintos procedimientos administrativos que afecten al Paisaje Protegido.
- Emisión de cualquier otro tipo de informe técnico que fuera requerido en materia de gestión del paisaje protegido o de seguimiento de los recursos ambientales.
- Estudio y realización de propuestas en relación con la gestión.
- Seguimiento técnico de las actuaciones sobre el territorio y los recursos ambientales del Paisaje Protegido que se autoricen por la administración competente en medio ambiente.
- Colaboración en el seguimiento y control de las infracciones al régimen jurídico del Paisaje Protegido que puedan cometerse, en coordinación con las unidades técnicas de la administración competente en medio ambiente con atribuciones sobre la materia, así como con las Fuerzas de Seguridad del Estado y de la Comunidad Autónoma.
- Impulso de los expedientes administrativos que tengan como objeto asuntos generales o particulares relacionados con el espacio natural.
- Gestión de los fondos documentales y bibliográficos y de la documentación administrativa existentes en la Oficina, en materia de gestión del Paisaje Protegido y de conocimiento del medio.
- Dirección técnica del personal de obras y mantenimiento.
- Elaboración de un informe anual de la gestión del Paisaje Protegido.
- Realización de todas aquellas otras actuaciones en la materia que sean encomendadas por la administración competente en medio ambiente y, en particular, por el director técnico del Paisaje Protegido.
b) En materia de educación y difusión ambiental:
- Ejecución y seguimiento de las actividades de educación y divulgación a desarrollar las distintas instalaciones y equipamientos del Paisaje Protegido, en coordinación con las unidades técnicas de la administración competente en medio ambiente con atribuciones sobre la materia.
- Elaboración de una programas de actividades de educación ambiental, sobre aspectos relacionados con los valores ambientales y culturales del Paisaje Protegido.
- Elaboración de programas de comunicación y divulgación del Paisaje Protegido.
- Promoción de la imagen del Paisaje Protegido.
- Formación del personal adscrito al Paisaje Protegido.
- Fomento y apoyo técnico a las iniciativas de voluntariado ambiental y cultural que se desarrollen por asociaciones y entidades locales en el Paisaje Protegido.
- Propuesta de adquisición o publicación de los materiales didácticos o educativos que se consideren necesarios para la adecuada ejecución de los objetivos que se establezcan en relación con la educación ambiental, comunicación o divulgación del Paisaje Protegido.
- Realización de actividades formativas en materia de educación ambiental y de gestión racional de los recursos naturales.
- Elaboración de todas aquellas propuestas que se consideren necesarias para un adecuado funcionamiento del Paisaje Protegido en materia de educación y difusión ambiental.
- Realización de todas aquellas otras actuaciones en la materia que sean encomendadas por la administración competente en medio ambiente y, en particular, por el director técnico del Paisaje Protegido.
c) En materia de conservación y conocimiento de los recursos ambientales y culturales:
- Ejecución directa de los programas de seguimiento y estudio de la fauna, la flora y los hábitats del Paisaje Protegido que se realicen con medios propios de la Oficina.
- Seguimiento de las actividades de estudio e investigación que, sobre los valores ambientales y culturales, se realicen en el Paisaje Protegido por entidades o personas ajenas a la Oficina.
- Inventario de los recursos ambientales y culturales del espacio protegido.
- Planificación, ejecución y seguimiento de actuaciones de conservación, regeneración o mejora de hábitats y de poblaciones de fauna y flora, en colaboración con otras unidades técnicas de la administración competente en medio ambiente.
- Realización de todas aquellas otras actuaciones en la materia que sean encomendadas por la administración competente en medio ambiente y, en particular, por el director técnico del Paisaje Protegido.
Artículo 76. Gerencia de Promoción
1. La fundación que pueda constituirse para la gestión del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell contará con una Gerencia de Promoción.
2. La Gerencia de Promoción, dentro de la Oficina Técnica de Gestión del Paisaje Protegido, se podrá delegar en la Societat per a la Promoció Socioecononómica de la Vall d'Albaida (Soprova, SA.), ejercerá, al menos, las siguientes funciones:
a) Animación de los agentes locales, tanto públicos como privados y mixtos, necesarios para la ejecución y desarrollo del PRUG en todas sus posibilidades. Incluyendo, en particular, el fomento y la promoción de proyectos e iniciativas de actuación, colectivas e individuales, que favorezcan el desarrollo socioeconómico local en forma sostenible y compatible con los objetivos de conservación del Paisaje Protegido.
b) En particular, impulso y desarrollo de las técnicas de agricultura integrada y ecológica, así como de la actividad turística en relación con el conocimiento y el disfrute ordenado de los valores naturales y culturales del Paisaje Protegido.
c) Información y asesoramiento administrativo, técnico y financiero a los particulares y colectivos.
d) Seguimiento y gestión de las fuentes de financiación pública y privada, a escala local, de comunidad autónoma, estatal y europea.
e) Coordinación de las actuaciones de los distintos organismos, agentes y colectivos, públicos y privados, relacionados con la gestión de los recursos naturales del Paisaje Protegido y la ejecución del PRUG.
f) Evaluación y seguimiento de los efectos ambientales, sociales y económicos provocados por la ejecución del PRUG y de su desarrollo.
g) Apoyo técnico y logístico a la administración competente en medio ambiente y a los Ayuntamientos, en las materias pertinentes
h) Formación y capacitación de los agentes locales sociales y económicos.
i) Redacción y gestión de la ejecución de un programa de fomento y desarrollo sostenible de la actividad económica y social en el ámbito del PRUG. Definición de las prioridades para la ejecución de dicho programa, en función de las necesidades objetivas, de las disponibilidades financieras o de la coyuntura social, económica, administrativa y gestora.
j) Cualquier otra función que pueda ser encomendada por la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida y, en particular, por el director técnico.
k) Gestión del personal, las instalaciones, los servicios y los equipamientos necesarios para la ejecución de actuaciones en materia de desarrollo sostenible y uso público del Paisaje Protegido.
l) Gestión de programas de actuación y de proyectos necesarios para la ejecución del PRUG en materia de ordenación, fomento y promoción de la actividad socioeconómica sostenible y de uso público del Paisaje Protegido, en forma compatible con los objetivos de conservación de los recursos ambientales.
m) Dinamización y apoyo a las asociaciones y voluntarios que colaboren con el Paisaje Protegido en materia de sensibilización ambiental, desarrollo rural y buenas prácticas ambientales y protección de los valores culturales y patrimoniales de la Ombria del Benicadell.
Artículo 77. Secretaría del Paisaje Protegido
Se le encomienda a la Secretaría General de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida las funciones de carácter administrativo en la gestión del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell. En particular, los envíos, notificaciones y comunicaciones que se efectúen, así como el seguimiento administrativo de expedientes.
Artículo 78. Consejo de Participación
1. De conformidad con el Decreto 18/2006, de 27 de enero, del Consell, de Declaración del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, se crea el Consejo de Participación como órgano colegiado colaborador y asesor de la Conselleria competente por razón de la materia en la gestión del espacio protegido.
2. Las funciones del Consejo de Participación son las establecidas, con carácter genérico, por el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. En razón de dichas funciones, el Consejo de Participación constituye un órgano consultivo, asesor y representativo, siendo, asimismo, un cauce para canalizar las iniciativas de las distintas Administraciones y agentes, públicos y privados, relacionados con la gestión del Paisaje Protegido en los ámbitos administrativo, económico, social y cultural.
3. El Consejo de Participación del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell se compone de los siguientes miembros:
a) El Presidente nato del Consejo de Participación.
b) El Presidente del Consejo de Participación.
c) Un representante de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.
d) Un representante de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
e) Un representante de la Conselleria de Cultura y Deporte.
f) Un representante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.
g) Un representante de la Conselleria de Turismo.
h) Un representante de la Diputación Provincial de Valencia.
i) Un representante de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida.
j) Un representante por cada uno de los Ayuntamientos de Albaida, Atzeneta d'Albaida, Carrícola, el Palomar, Bufali, Bèlgida, Otos, Beniatjar, Ráfol de Salem y Salem.
k) Dos representantes de las organizaciones sindicales más representativas del ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, elegidos por dichas organizaciones.
l) Un representante de asociaciones de propietarios de terrenos o derechos forestales, agrícolas o ganaderos con intereses en el Paisaje Protegido, elegido por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.
m) Un representante, con carácter rotatorio bienal, de las sociedades de cazadores de los municipios del Paisaje Protegido, elegidos por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.
n) Un representante de las Universidades de la Comunitat Valenciana, designado por la Universidad que corresponda. La Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida establecerá un turno bienal de representación de dichas entidades académicas.
o) Un representante de la Federación de Deportes de Montaña y Escalada de la Comunitat Valenciana, elegido por dicha entidad.
p) Un representante, con carácter rotatorio bienal, de las asociaciones de los municipios del Paisaje Protegido vinculadas a la conservación y estudio de la naturaleza o el patrimonio cultural, elegido por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.
q) Un representante del Centro Excursionista de Valencia, elegido por dicha entidad.
r) Un representante del Grupo de Acción Local ADDER, Associació per al Desenvolupament i Diversificació de l'Economia Rural a la Vall d'Albaida, elegido por dicha entidad.
4. Presidente nato del Consejo de Participación: de conformidad con el Decreto 264/2004, de 3 de diciembre, del Consell, por el que se modificó la composición de las Juntas Rectoras de los Parques Naturales de la Comunitat Valenciana, el conseller competente en materia de medio ambiente será Presidente nato del Consejo de Participación. Cuando asista a sus reuniones, ostentará la Presidencia de la sesión con voz y voto, incluso dirimente, teniendo todos los derechos y obligaciones que puedan corresponder a cualquier miembro del Consejo.
5. El Presidente del Consejo de Participación.
a) El Presidente del Consejo de Participación será nombrado por el conseller competente en materia de medio ambiente, a propuesta de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, pudiendo recaer el nombramiento en uno de los miembros del Consejo.
b) En ausencia del Presidente nato, las funciones de éste durante las sesiones serán asumidas por el Presidente.
6. El Secretario del Consejo de Participación, que será nombrado por el conseller competente en materia de medio ambiente, podrá ser un miembro del Consejo de Participación, o bien una persona al servicio de las Administraciones autonómica o local, en cuyo caso asistirá con voz pero sin derecho a voto.
7. El funcionamiento interno del Consejo de Participación se regirá por un Reglamento de funcionamiento que aprobará el mismo Consejo, cuya propuesta será redactada por el Secretario del mismo. Hasta la aprobación del expresado Reglamento, el funcionamiento del Consejo se regirá de acuerdo con la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
8. Para el correcto desempeño de los cometidos, el Consejo de Participación podrá organizarse en las comisiones que fueran necesarias. Con carácter permanente o temporal, dichas comisiones podrán ejercer, por delegación del Consejo, al que darán cuenta de sus actividades, determinadas funciones de informe, propuesta, asesoramiento y seguimiento sobre materias concretas de la gestión del Paisaje Protegido.
Artículo 79. Memoria anual de gestión del Paisaje Protegido
La Oficina de Gestión Técnica del Paisaje Protegido elaborará memorias anuales de gestión, cuyo contenido mínimo será el siguiente:
a) Informe de gestión del Paisaje Protegido, incluyendo grado de ejecución de las propuestas de actuación programadas para la anualidad considerada.
b) Capítulo económico, con indicación de inversiones y gastos de funcionamiento.
c) Propuestas y previsión de actuaciones para anualidades sucesivas.
d) Otras propuestas que se estimen oportunas para mejorar el funcionamiento o la gestión del Paisaje Protegido.
Artículo 80. Régimen de gestión forestal del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell
De acuerdo con el artículo 17 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la Generalitat delegará determinadas competencias en materia de gestión forestal en la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, que permitan una gestión homogénea y coherente con los fines de la declaración del Paisaje Protegido.
TÍTULO IV
NORMAS PARTICULARES DE ORDENACIÓN Y GESTIÓN
CAPÍTULO I
ZONIFICACIÓN
Artículo 81. Zonificación del PRUG
En el ámbito territorial del PRUG se establece una zonificación motivada por la configuración futura de un paisaje que reporte los máximos beneficios ambientales, sociales, culturales y paisajísticos a la sociedad. Viene dada por las siguientes categorías de ordenación:
- Áreas públicas (AP).
- Áreas recreativas (AR).
- Áreas privadas forestales (APF).
- Áreas privadas agrícolas en producción (APAP).
- Áreas privadas degradadas. (APD).
- Áreas de amortiguación de impactos (AM).
CAPÍTULO II
DELIMITACIÓN DE LAS ÁREAS DE ORDENACIÓN
Artículo 82. Delimitación de las áreas de ordenación
- Áreas públicas (AP): incluyen los montes de utilidad pública V1006V14, V1030V19, V1029V135, V1021V137, V1018V1, V1033V151, V1019V2, V1022V4, V1023V5, así como los terrenos de libre disposición de los Ayuntamientos.
- Áreas recreativas (AR): incluyen las zonas de ocio y esparcimiento del Paisaje Protegido, son: Font Freda, Font d'el Melero, Centro de Interpretación de Carrícola, Pou d'Otos, Les Fontetes.
- Áreas privadas forestales (APF): son aquellas superficies forestales conforme a la legislación vigente en materia forestal, así como las superficies forestales en las que existió un cultivo agrícola anterior.
- Áreas privadas agrícolas en producción (APAP): aquellas en las que se realizan las operaciones propias de las labores agrícolas.
- Áreas privadas degradadas (APD): aquellas en las que ha existido un uso humano que las haya deteriorado.
- Áreas de microrreservas: aquellas que han sido legalmente declaradas por Decreto del Consell. Incluye la Microrreserva denominada Penyeta L'Heura.
La delimitación cartográfica de las distintas áreas viene recogida en el anejo cartográfico.
CAPÍTULO III
OBJETIVOS DE LA ORDENACIÓN
Artículo 83. Objetivos de ordenación
El objetivo principal de esta ordenación es el logro de un paisaje tradicional que reporte los máximos beneficios (sociales, ambientales, culturales, paisajísticos y económicos) a la población.
Artículo 84. Directrices de la ordenación
El Plan Integral de Ordenación Forestal y Paisajística del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell desarrollará las directrices marcadas en este artículo para cada área de ordenación y que serán:
- Áreas públicas (AP): reconstrucción del paisaje forestal típico mediterráneo, conforme a la sucesión y dinámica de la vegetación natural hacia etapas maduras, favoreciendo la presencia de masas mixtas con elevado grado de biodiversidad. Esta reconstrucción también incluye posible introducción de fauna.
- Áreas recreativas (AR): zonas destinadas al ocio y esparcimiento, con equipamientos de uso público que sean respetuosos con la estética del entorno y no supongan una limitación en su uso por personas de movilidad reducida.
- Áreas privadas forestales (APF): fomento de las prácticas de gestión forestal sostenible y prácticas agrosilvopastorales tradicionales que armonicen con el entorno, así como la recuperación mediante siembras y plantaciones de cultivos tradicionales agro-forestales y rehabilitación de infraestructuras agrícolas históricas, como los muros de mampostería seca.
- Áreas privadas agrícolas en producción (APAP): fomento de su continuidad.
- Áreas privadas degradadas (APD): directrices encaminadas hacia su restauración.
- Áreas de microrreservas: objetivos de acuerdo con su plan específico de gestión, que irá encaminado hacia la conservación.
CAPÍTULO IV
ÁREA DE AMORTIGUACIÓN DE IMPACTOS
Artículo 85. Área de amortiguación de impactos
De acuerdo con el artículo 29 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se establece fuera del ámbito territorial del Paisaje Protegido un área de amortiguación de impactos discontinua constituida por los siguientes sectores:
- Término municipal de Albaida (AM1): comprende los terrenos ubicados entre los límites del Paisaje Protegido, la N-340 y la CV-617.
- Término municipal de Carrícola (AM2): comprende los terrenos ubicados entre los límites del Paisaje Protegido y la CV-615. Quedan exceptuados los terrenos anexos a casco urbano en que se decida la declaración como zona urbanizable.
- Término municipal de Bèlgida (AM3): comprende los terrenos ubicados entre los límites del Paisaje Protegido y la CV-615.
- Término municipal de Otos (AM4): comprende los terrenos ubicados entre los límites del Paisaje Protegido y la CV-615.
- Término municipal de Beniatjar (AM5): comprende los terrenos ubicados entre los límites del Paisaje Protegido y la CV-615. Quedan exceptuados los terrenos anexos a casco urbano en que se decida la declaración como zona urbanizable.
- Término municipal de Salem (AM6): comprende los terrenos ubicados entre los límites del Paisaje Protegido y el barranco de Salem, el camino de El Falser, el Barranco de la Canal y el barranc de El Bolteret.
Artículo 86. Normas particulares de las zonas de amortiguación
Con el fin de preservar la integridad del paisaje agrícola tradicional y su interacción con el suelo forestal, se prohíbe la reclasificación de suelo no urbanizable a urbanizable en dichas zonas. Sólo se aceptarán dichas reclasificaciones cuando los terrenos sean destinados a zonas verdes previstas en el planeamiento, que supongan un incremento de la calidad paisajística.
Los Planes Generales establecerán las condiciones estéticas adecuadas para que las construcciones y edificaciones que se desarrollen en estas áreas se realicen con las garantías estéticas suficientes que permitan mantener el entorno tradicional de dichas áreas.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI