Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6805, del 27-06-2012 (2012/6197)

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benlloch, les Coves de Vinromà, la Jana, la Salzadella, San Rafael del Río, Sant Mateu, la Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea, Xert, Bèlgida, Planes, Xilxes, Sant Jordi, Albalat dels Sorells i Segorbe. Expedients número 325/05 AIA i altres.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6805

Data del DOGV
:   27-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6197

CVE


Data del document
:   26-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Xert](javascript:void(0))
    * [Salzadella, la](javascript:void(0))
    * [San Rafael del Río](javascript:void(0))
    * [Vilanova d'Alcolea](javascript:void(0))
    * [Planes](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [Sant Jordi](javascript:void(0))
    * [Chilches](javascript:void(0))
    * [Benlloc](javascript:void(0))
    * [Torre d'en Doménec, la](javascript:void(0))
    * [Jana, la](javascript:void(0))
    * [Albalat dels Sorells](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [Bèlgida](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benlloch, les Coves de Vinromà, la Jana, la Salzadella, San Rafael del Río, Sant Mateu, la Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea, Xert, Bèlgida, Planes, Xilxes, Sant Jordi, Albalat dels Sorells i Segorbe. Expedients número 325/05 AIA i altres. [2012/6197]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 325/05 AIA Benlloch, les Coves de Vinromà, la Jana, la Salzadella, San Rafael del Río, Sant Mateu, la Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea i Xert; 56/06 AIA Bèlgida; 77/06 AIA Planes; 44/07 AIA Xilxes; 45/07 AIA Xilxes; 127/07 AIA Sant Jordi; 243/07 AIA Albalat dels Sorells; 50/08 AIA Segorbe.  
  
València, 26 d'abril de 2012. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 235/05-AIA  
Títol: autovia de la Plana. CV-10. Tram Vilanova d'Alcolea - San Rafael del Río.  
Promotor: Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Obres Públiques. Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: en els termes municipals de Benlloch, les Coves de Vinromà, la Jana, la Salzadella, San Rafael del Río, Sant Mateu, la Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea i Xert (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte bàsic és la definició de les obres necessàries en l'àmbit informatiu per a materialitzar la prolongació de l'autovia de la Plana CV-10 des de l'enllaç al futur aeroport de Castelló i accés a Benlloch, fins als voltants del molí de Canet a San Rafael del Río. També s'inclouen en el projecte la definició de la variant de San Rafael del Río i l'adequació de l'antiga CV-10.  
La nova autovia projectada es troba prevista en el programa d'estructuració territorial del Pla d'Infraestructures Estratègiques de la Comunitat Valenciana, que pretén donar continuïtat a l'eix viari interior en la província de Castelló.  
L'11 d'abril de 2005 es firma un protocol de col·laboració entre el Ministeri de Foment i la Generalitat Valenciana per a l'execució de diverses actuacions en les seues respectives xarxes de carreteres i per al canvi de titularitat d'alguns trams de les esmentades xarxes. En l'esmentat protocol s'inclou la prolongació de l'autovia CV-10 en la província de Castelló, la qual cosa implica que estiga previst que l'execució de l'autovia la realitze el Ministeri de Foment, mentres que l'adequació de l'actual CV-10 i la variant de San Rafael del Río corresponga a la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Al juliol de 2005 el Ministeri de Foment va redactar l'Estudi Informatiu N-340. Autovia. Tram: Castelló - l'Hospitalet de l'Infant. Subtram: la Jana - el Perelló, en el qual planteja tres opcions per al tram corresponent entre la Jana i San Rafael del Río i que definix el traçat en la seua prolongació en la província de Tarragona. Una de les alternatives plantejades s'identifica amb la solució triada per a este tram en el projecte bàsic de referència.  
En data 1 d'octubre de 2007, es publica en el BOE l'aprovació provisional per la Direcció General de Carreteres, per Resolució de 14 d'agost de 2007, de l'estudi informatiu i l'estudi d'impacte ambiental de clau EI.1-E-143.A autovia A-7. Tram: Castelló - L'Hospitalet de l'Infant. Subtram: la Jana- el Perelló. Nova alternativa San Rafael del Río - el Perelló, i s'inicia el procés corresponent d'informació pública durant trenta dies hàbils.  
Els termes municipals afectats per la nova autovia són els següents: Benlloch, les Coves de Vinromà, la Jana, la Salzadella, San Rafel del Río, Sant Mateu, la Torre d'en Doménec, Traiguera, Vilanova d'Alcolea i Xert.  
La longitud total del tronc d'autovia és de 57.763 metres i el pendent longitudinal màxim adoptat per a esta és del 5%.  
Estan previstos els enllaços següents:  
- Enllaç 1. Origen del projecte, accés a Benlloch i al futur aeroport de Castelló. Inclòs en el projecte del tram precedent: la Pobla Tornesa - Vilanova d'Alcolea.  
- Enllaç 2. PK 8+000. Entorn de la Torre d'en Doménec.  
- Enllaç 3. PK 13+600. A l'altura de la partida mas de Tarragó.  
- Enllaç 4. PK 18+600. Enllaç amb CV-129 (Albocàsser).  
- Enllaç 5. PK 27+600. Entorn de mas de Gregori.  
- Enllaç 6. PK 33+000. Enllaç amb CV-130.  
- Enllaç 7. PK 36+900. Enllaç amb CV-132.  
- Enllaç 8. PK 41+300. Enllaç amb la N-232.  
- Enllaç 9. PK 46+000. Inclou un ramal de connexió amb la N-232.  
- Enllaç 10. PK 57+700. Enllaç amb CV-100 a Rossell i amb la CV-11 a Vinaròs.  
S'han dissenyat un total de 8 viaductes per a salvar els següents cursos d'aigua interceptats per la traça:   
- Barranc de la Pena-roja. PK 10+950. Longitud 180 metres.  
- Barranc de la Pedrallarga. PK 12+000. Longitud 210 metres.  
- Barranc de Valltorta. PK 20+300. Longitud 180 metres.  
- Riu Segarra. En el ramal de connexió entre l'enllaç 5 i l'antiga CV-10.  
- Riu Segarra. PK 29+700. Longitud 90 metres.  
- Rambla de Cervera. PK 38+600. Longitud 180 metres.  
- Riu Cervol. PK 52+400. Longitud 150 metres.  
- Barranc de la Cova Alta (dels Rodejos). PK 52+900. Longitud 150 metres.  
El traçat de l'autovia s'ha dissenyat per a una velocitat de projecte de 120 km/h corresponent al tipus AV-120, segons la Instrucció de Carreteres 3.1.I.C.  
La secció transversal projectada està formada per dos calçades separades amb dos carrils de 3,50 metres d'amplària cada un, voreres d'emergència exteriors de 2,50 metres i interiors d'1,50 metres, bermes laterals d'1,00 metres i mitjana àmplia de 12,00 metres d'ample.  
Per als camins de servici s'ha projectat una secció d'entre 4,00 i 6,00 metres depenent de les seues característiques i importància.  
Per a la reposició dels trams de carretera que són interceptats per l'autovia, s'ha adoptat en passos superiors i inferiors una secció transversal 7/10 amb bermes de 0,5 metres i una secció 6/8 per als passos superiors de camins.  
Els talussos adoptats per al càlcul dels moviments de terres són de 2H:1V en els terraplens i oscil·len entre 1H:1V i 2H:3V per als desmunts, amb l'excepció d'alguns trams del traçat en els quals s'ha adoptat un valor de 1H:3V.  
Els moviments de terres previstos s'han estimat en 6.950.000 m³ d'excavacions en desmunts i 6.495.000 m³ en terraplens per a l'alternativa seleccionada; s'ha aconseguit una bona compensació de terres i s'han requerit uns 550.000 m³ de préstecs per a la coronació de terraplens.  
La ubicació de les instal·lacions auxiliars d'obra, així com els préstecs i abocadors necessaris, no s'han definit amb el grau de detall exigible per a este tipus d'instal·lacions en el present projecte, i s'ha emplaçat la seua anàlisi i desplegament amb profunditat per al futur projecte de construcció. En l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EIA) s'han establit les zones d'exclusió d'estes, i s'ha realitzat una zonificació a partir de criteris ambientals i legals.  
2. Alternatives  
Els condicionants ambientals que s'han considerat en els diferents traçats estudiats han sigut, entre altres, els punts d'encreuament amb els cursos d'aigua interceptats, especialment el barranc de la Valltorta, les afeccions a la via Augusta i a la senda Via Augusta, la compensació del moviment de terres, les afeccions a vies pecuàries, a la fauna i a les formacions vegetals presents al llarg del traçat.  
L'anàlisi d'alternatives realitzat en l'estudi d'impacte ambiental planteja en una primera fase, per a l'elecció de possibles corredors i a escala 1/50.000, quatre alternatives:  
- Alternativa 1: el corredor triat per a esta alternativa discorre per l'oest de la vall, pròxim a la Sierra Engarcerán i en la falda de la muntanya de la Solana, allunyat de l'antiga CV-10 sempre que siga factible.  
  
- Alternativa 2: pròxim a l'actual CV-10 en el marge oest, excepte en les zones urbanes.  
- Alternativa 3: variant als voltants de la Torre d'en Doménec entre els PK 6+000 i 12+000. Discorre a l'oest de la Torre d'en Doménec.  
- Alternativa 4: variant en la part final del traçat entre la cruïlla amb la N-232 i San Rafael del Río. El seu traçat discorre a l'oest de la serra del Solà.  
El comú denominador de totes estes alternatives ha sigut el plantejament de corredors a l'oest de l'actual CV-10, circumstància que s'argumenta en l'estudi de solucions a causa de les majors afeccions existents en el marge est com a conseqüència de l'orografia més abrupta, l'elevat nombre d'edificacions, indústries i servicis públics existents i la dificultat d'accés a les poblacions interiors.  
  
Després d'una valoració d'estes, en la següent fase es passa a analitzar amb major detall dos alternatives fruit d'una combinació de les plantejades inicialment a una escala gràfica 1/10.000. Estes dos alternatives, denominades A i B, tal com es descriuen en el projecte bàsic, es componen de diversos trams de les anteriors alternatives plantejades:  
  
- Alternativa A: es correspon íntegrament amb l'alternativa 1 plantejada inicialment.  
- Alternativa B: es correspon amb l'alternativa 2 i la variant que discorre per l'oest de la Torre d'en Doménec.  
L'anàlisi de les alternatives es realitza dividint el traçat en quatre grans trams:  
- Entre l'enllaç al futur aeroport i el barranc de la Valltorta.  
- Entre el barranc de la Valltorta i la carretera N-232.  
- Entre la carretera N-232 i l'enllaç a San Rafael del Río.  
- Tram corresponent amb la variant de San Rafael del Río.  
Després d'una valoració qualitativa i quantitativa de les dos alternatives en els diferents trams en què s'ha dividit el traçat, es conclou que globalment les dos alternatives presenten afeccions semblants, i hi ha tan sols lleugeres diferències en alguns trams de la carretera. L'alternativa finalment seleccionada és l'alternativa A per criteris tècnics i funcionals.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 de desembre de 2005, la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA), corresponents al projecte bàsic autovia de la Plana CV-10. Tram: Vilanova d'Alcolea - San Rafael del Río (Castelló), i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic autovia de la Plana CV-10. Tram: Vilanova d'Alcolea - San Rafael del Río, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el BOE núm. 309, de 27 de desembre de 2005, i en el DOGV núm. 5.164, de 28 de desembre de 2005, i es van presentar un total de 33 al·legacions, de les quals 8 són institucionals i 25 de particulars, segons consta en el certificat emés pel cap del Servici de l'Oficina del Pla de Carreteres, que pertany a la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
En data 4 de maig de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a la Direcció General d'Obres Públiques la remissió del certificat de la informació pública, còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental, així com les respostes donades a estes i l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
En data 27 de novembre de 2006, l'Oficina del Pla de Carreteres va remetre el certificat de la informació pública, còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental i les respostes donades a estes.  
3. Resum d'al·legacions  
S'han rebut les al·legacions següents: Asociación Protectora de la Naturaleza Levantina - Ecologistas en Acción - Vinaròs (APNAL-EA), Colla Ecologista La Carrasca - Ecologistes en Acció - Alcoi, Ajuntament de Sant Mateu, Ajuntament de la Salzadella, Ajuntament de les Coves de Vinromà, Ajuntament de Vilanova d'Alcolea, Ajuntament de la Torre d'en Doménec, Ajuntament de San Rafael del Río, Ajuntament de Tírig i la Diputació Provincial de Castelló.  
D'entre les al·legacions abans indicades es dóna una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i solament del que es referix als dits aspectes ambientals.  
L'Ajuntament de Sant Mateu indica que per al dimensionament del drenatge transversal hauria d'adoptar-se un període de retorn de 500 anys també per a les vies secundàries. A més, indica que s'hauria de garantir la permeabilitat territorial de la zona donant continuïtat a tots els camins interceptats per la traça, i estos haurien de ser dissenyats amb el gàlib necessari per al trànsit de camions i maquinària agrícola. De la mateixa manera, considera insuficient la secció transversal projectada per als camins de servici paral·lels a la traça. Finalment, assenyala l'afecció a un pou d'aigua potable i a la canalització d'este, per la qual cosa sol·licita un lleuger desplaçament de la traça d'uns 50 metres cap al nord-oest.  
L'Ajuntament de les Coves de Vinromà sol·licita una modificació de l'enllaç 4 per a minimitzar l'afecció a la masia d'Atanasio, la implantació de mesures correctores d'impacte acústic al costat de la granja existent en l'encreuament del barranc de la Valltorta, la continuïtat del camí de la Coloma per mitjà de pas superior i la minimització dels terraplens existents entre el PK 13 i el PK 15,5.  
L'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea assenyala l'absència d'accés directe i sol·licita la continuïtat de camins i l'accés a les finques afectades.  
L'Ajuntament de Tírig sol·licita un nou enllaç en el tram que discorre entre el mas d'en Rieres i el mas del Tonto, en el terme de les Coves de Vinromà.  
L'Ajuntament de la Torre d'en Doménec manifesta la seua preferència per un traçat alternatiu en el seu entorn més pròxim que discórrega a l'est de l'actual CV-10.  
L'Ajuntament de la Salzadella considera necessari la implantació de pantalles acústiques en dos zones de la traça a causa de la proximitat d'edificacions. La resta de l'informe s'expressa en els mateixos termes que el descrit anteriorment de l'Ajuntament de Sant Mateu.  
Posteriorment, en data 24 de gener de 2008, es reben en la Direcció General de Gestió del Medi Natural dos al·legacions addicionals per part de l'Ajuntament de la Salzadella, en què es proposa un ajust del traçat tenint en consideració el corredor utilitzat per la línia d'alta velocitat al seu pas per esta localitat.  
L'Ajuntament de San Rafael del Río indica l'afecció d'una via pública amb vegetació de ribera i al paratge denominat molí de Canet als voltants del tram final del projecte. Sol·licita que es modifique el traçat cap a l'est en aproximadament quatre quilòmetres.  
L'Asociación Protectora de la Naturaleza Levantina - Ecologistas en Acción (APNL-EA) assenyala l'omissió en l'estudi d'impacte ambiental de la microreserva la cova Alta, la presència de rouredes (Quercus faginea), en què destaca els exemplars afectats pel traçat en el barranc de Benifarguell, a Sant Mateu. Pel que fa a la selecció d'espècies per a la revegetació de diferents zones del traçat, indica la deficiència en el treball de camp efectuat, i realitza algunes consideracions respecte d'això dels exemplars triats per a la revegetació dels talussos del riu Cervol i la mescla d'espècies utilitzada en alguns barrancs. De la mateixa manera, considera insuficients les mesures correctores proposades en l'EIA en relació amb les afeccions sobre la vegetació, fauna, paisatge, etc. De l'estudi de patrimoni cultural inclòs en l'EIA assenyala la contradicció entre part del contingut i les conclusions d'este.  
La Colla Ecologista la Carrasca - Ecologistes en Acció es manifesta en els mateixos termes anteriorment descrits per l'APNL-EA.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
  
En data 23 de febrer de 2007, es va efectuar consulta als servicis territorials de Medi Ambient de Castelló.  
Informes sectorials  
A continuació es fa un breu resum de la informació obtinguda dels informes rebuts.  
Informe del Servici Territorial de Medi Ambient  
En data 17 de maig de 2007, es rep informe respecte d'això del projecte de referència del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
  
L'esmentat informe, després de realitzar una valoració ambiental dels diferents trams del traçat proposat, conclou amb una sèrie de consideracions entre les quals es destaquen les següents:   
«Entre els PK 5+000 i 15+000 el traçat de menor impacte ambiental és l'alternativa 2, per ajustar-se millor a la topografia del terreny i requerir menor moviment de terres. Les alternatives 1 i 3 han de desestimar-se perquè el seu traçat no està justificat, la seua execució comporta un elevat moviment de terres i un impacte paisatgístic elevat. El desenrotllament de l'alternativa 3 suposa, a més, introduir una nova barrera territorial que aïllarà el nucli urbà de la Torre d'en Doménec entre dos vies de comunicació.  
Entre els PK 20+000 i 30+000 resulta més favorable des del punt de vista ambiental l'execució de l'alternativa 2, per discórrer per terrenys de menor pendent i requerir, per tant, menor moviment de terres. L'alternativa 1 que discorre per la serra de la Solana ha de desestimar-se per afectar terrenys de topografia abrupta i substrat rocós.  
Respecte al projecte de reconversió de l'actual CV-10, cal assenyalar que les vores d'esta carretera es troben ocupades en molts trams per exemplars arboris d'oms (Ulmus minor), els quals han de mantindre's i millorar-se, per mitjà de tractaments silvícoles adequats. Així, els usos cicloturistes o de passeig d'esta via es veurien potenciats amb el manteniment i desenrotllament d'esta vegetació arbòria.  
Respecte a les possibles afeccions a les vies pecuàries, haurà de complir-se la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries. D'acord amb l'article 13 de l'esmentada llei hauran d'adequar-se passos al mateix nivell per a permetre la continuïtat del pas ramader, ateses les característiques i tipologia del vial, els quals se senyalitzaran convenientment. Haurà de comunicar-se la modificació del traçat de les vies pecuàries en esta Direcció Territorial de Medi Ambient, com a conseqüència d'una obra pública. No obstant això, hauran de modificar-se els passos inferiors projectats amb marcs de 2 metres d'alçària, per ser insuficients per al pas de cavalleries i projectar-los amb un mínim de 3 metres.  
Com a mesura correctora haurà de determinar-se el destí final dels materials sobrants de l'excavació, bé per al seu ús en la mateixa obra com a material reutilitzable o com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. En cap cas, s'abandonaran els materials sobrants en el mateix emplaçament. També és possible la reutilització del material sobrant com a àrid per empreses de la zona, atés que majoritàriament es tracta de graves i arenes. No hi ha en l'entorn abocadors de residus inerts legalitzats, per la qual cosa este no resulta un destí possible per a l'eliminació dels materials sobrants.»  
Finalment, l'informe assenyala una sèrie de mesures correctores de caràcter general per a la correcta adequació ambiental del projecte.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a:   
- Segons l'article 2 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, hi ha afecció a:  
- Barranc de la Font.  
- Barranc de Forcales o de la Font Roja.  
- Barranc de la Carrasqueta.  
- Barranc de la Pena-roja.  
- Barranc de la Pedrallarga.  
- Barranc del Mas Vell.  
- Barranc de la Valltorta.  
- Barranc del Forat.  
- Barranc de la Rambla.  
- Riu Benifarguell de Sant Mateu.  
- Rambla de Cervera.  
- Riu Cervol.  
- Patrimoni Cultural.  
La Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana va concedir el permís de prospecció arqueològica amb el número d'expedient 2005/00109-CS.  
Hi ha afecció a la Via Augusta en diferents punts del traçat.  
No consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- En virtut de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, el traçat afecta les vies pecuàries següents:  
- Vereda del Camí de la Fusta (Benlloch). PK 1+300. Ample 20,89 metres.  
- Assagador del Camí dels Romans (Benlloch). PK 1+200. Ample 4 metres.  
- Assagador del Pas Real (Vilanova d'Alcolea). PK 6+700. Ample 20,89 metres.  
- Canyada Real de les Monges i de Carbó (les Coves de Vinromà). PK 17+400. Ample 75,22 metres.  
- Canyada Real de la Bassa Llora (les Coves de Vinromà). PK 18+600. Ample 75,22 metres.  
- Assagador Real (la Salzadella). PK 26+680. Ample 37,5 metres.  
- Assagador de Santa Bàrbara (la Salzadella). PK 30+800. Ample 12 metres.  
- Assagador de la Teuleria (la Salzadella). PK 28+100. Ample 10 metres.  
- Assagador del Puntarro (la Salzadella). PK 28+700. Ample 6 metres.  
- Vereda del Parat (Sant Mateu). PK 32+720. Ample 20,89 metres.  
- Vereda de Madrid a Barcelona (Sant Mateu). PK 36+900 i 37+840. Ample 20,89 metres.  
- Assagador d'Aiguanova (Sant Mateu). PK 32+980. Ample 8 metres.  
- Assagador del Camí Roch i Font de Morella (Sant Mateu). PK 35+200. Ample 4 metres.  
- Assagador del Povet (Sant Mateu). PK 34+260. Ample 5 metres.  
- Assagador d'en Folch (la Jana). PK 45+150. Ample 37,61 metres.  
- Vereda del Camí de les Carretes (la Jana). PK 44+900. Ample 20,89 metres.  
- Canyada Real del Gallo (Traiguera i San Rafael del Río). PK 55+600 i enllaç San Rafael del Río. Ample 75,22 metres.  
- Assagador del Boveral (Traiguera). PK 51+150. Ample 37,61 metres.  
- PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana.  
S'han identificat al llarg del traçat les següents zones catalogades amb risc d'inundació d'acord amb el PATRICOVA:  
- Barranc de la Font. Nivell de risc 4 (freqüència 25-100 anys. Calat <0,8m).  
- Barranc de Tornés. Nivell de risc 6 (freqüència 100-500 anys. Calat <0,8m).  
- Barranc de la Pedrallarga. Nivell de risc 3 (freqüència <25 anys. Calat <0,8m).  
- Zona endorreica pròxima al barranc del Bosc. Nivell de risc 6. (freqüència 100-500 anys. Calat <0,8m).  
- Rambla de Cervera. Nivell de risc 6 (freqüència 100-500 anys. Calat <0,8m).  
- Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial de Corredors d'Infraestructures. Hi ha afecció als voltants de l'enllaç 1 d'accés a Benlloch al traçat previst en el pla d'acció territorial, en terrenys denominats àmbit d'actuació. El traçat de l'autovia s'ha dissenyat perquè discórrega en terraplè, de manera que permeta el traçat en túnel de la infraestructura hidràulica i evite l'afecció a la bassa de Benlloch prevista.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció en els termes municipals de les Coves de Vinromà, la Jana, Traiguera i San Rafael del Río, coincidint amb les principals vies interceptades, algunes zones de vessant i algun enclavament puntual en el tram final de la carretera. La resta del traçat discorre principalment sobre sòl no urbanitzable.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
Les actuacions compreses en el projecte es troben emmarcades en la província de Castelló, en les comarques de la Plana Alta i el Baix Maestrat, concretament entre l'enllaç amb la CV-152 d'accés a Benlloch i a les instal·lacions aeroportuàries de Castelló, i el molí de Canet en el terme municipal de San Rafael del Río.  
Des del punt de vista geològic, l'àrea d'estudi es troba en la zona d'enllaç de la serralada ibèrica i la serralada costanera catalana.  
  
Al llarg de l'orogènia alpina, a causa de la compressió triàsica s'alça en la part més oriental d'Ibèria la serralada ibèrica, que afecta tant el sòcol hercinià, el triàsic i la cobertora jurassicocretàcica formada per depòsits carbonatats de grossària molt variable.  
Les estructures tenen una orientació dominant NW-SE. Són encavalcaments i plecs de grans dimensions que afecten tant la cobertora com el sòcol.  
Posteriorment, en el període de distensió dels plegaments ibèrics, s'alça la serralada costanera catalana, la característica fonamental de la qual és la presència de grans falles escalonades, subverticals i orientades aproximadament en direcció NE-SW i obliqües a l'orientació del la serralada ibèrica.  
Com a conseqüència d'això, es produïx la intersecció de les falles del sòcol i la cobertora que quartera el modelatge ibèric i dóna estructures d'alts i fosses paral·lels a la línia de costa. Moltes d'estes fosses servixen de vas de recepció de la conca terciària.  
Les falles continuen actives encara després de depositar-se el terciari, perquè es veu com estes afecten els conglomerats terciaris. Estes falles poden arribar a aconseguir salts d'uns 1.000 metres en alguns punts.  
Durant el quaternari els rius han continuat depositant sediments i configurat, juntament amb les erosions de pendent, la morfologia actual de la zona.  
El traçat de l'autovia discorre per una d'estes fosses tectòniques recobertes per materials terciaris i quaternaris, més concretament per la denominada fossa Salzadella-Benlloch de direcció catalànide. Els materials afectats per la traça de l'autovia són les calcàries i margues del Chateniens miocé (terciari) i argiles i graves del quaternari.  
  
Referent als desmunts previstos en el projecte, els talussos previstos en alguns trams no són adequats des del punt de vista de la revegetació, i en els de major altura s'hauria d'estudiar la conveniència d'executar bermes intermèdies.  
Els punts d'interés geològic més pròxims a la traça de l'autovia són el modelatge fluvial de la rambla de Cervera, on es mostren les característiques de la sedimentació al·luvial en clima mediterrani, i l'àrea de la Valltorta, on s'observen importants fenòmens d'erosió fluvial de gran bellesa geomorfològica. En els abrics i coves llaurats per l'erosió es conserva un dels millors conjunts d'art rupestre llevantí.  
  
L'àrea d'estudi es troba situada sobre el sistema aqüífer núm. 55 Javalambre-Maestrat, i més concretament dins del subsistema núm. 56/03 Maestrat, que pertany a les comarques del Maestrat i els Ports de Morella. La vulnerabilitat dels aqüífers està classificada quasi en la totalitat del recorregut de la traça com a mitjana-baixa, excepte dos zones situades entre els termes municipals de Sant Mateu - la Jana i Canet lo Roig - Traiguera i la Jana.  
La xarxa hidrogràfica de la província de Castelló està caracteritzada per posseir cursos curts i respondre a un règim típicament mediterrani de fortes avingudes i poca duració. La distribució de les conques hidrogràfiques de la província responen segons els subsistemes aqüífers als quals pertanyen. De la xarxa hidrogràfica de l'àrea objecte d'estudi es destaca especialment la presència del barranc de la Valltorta, la rambla de Cervera i el riu Cervol, a més del barranc de la Font, barranc de Forcales o de la Font Roja, barranc de la Carrasqueta, barranc de la Pena-roja, barranc de la Pedrallarga, barranc del Mas vell, barranc del Forat, barranc de la Rambla i el riu Benifarguell.  
La vegetació potencial en la zona objecte d'estudi s'ha descrit com la corresponent amb la sèrie termomesomediterrània iberollevantina i la sèrie mesomediterrània castellanoaragonesa, que estan caracteritzades per la presència de coscollars, llentiscleres, ginebrars i argelagars, entre altres espècies vegetals.  
Respecte a la vegetació actual de la zona, esta és el resultat de la substitució de la vegetació característica a favor dels cultius de secà, ametlers i oliveres majorment, i en alguns terrenys garrofera, cereals i vinya. La vegetació natural es correspon principalment amb les associades als nombrosos cursos d'aigua presents en la zona d'actuació i amb les zones de vessants i tossals presents en alguns punts del traçat. Hi ha en diferents punts de la traça exemplars d'oliveres i garroferes de gran port que es veuran afectats per l'actuació.  
  
La fauna de la zona ha sigut caracteritzada indicant les espècies i ambients faunístics de major interés. S'han identificat com a àrees d'interés faunístic les corresponents amb la zona de cria de l'esparver cendrós, el riu del Xorro, les àrees inundables llacuna de Sant Mateu i partida de les Llacunes, i els corredors naturals existents en els cursos d'aigua més importants. Es destaca en l'estudi com a espècies de major interés i més habituals en la zona a la tortuga d'estany (Emys orbicularis), esparver cendrós (Circus pygargus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), arpella vulgar (Circus aeruginosus), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus), duc (Bubo bubo), enganyapastors (Caprimulgus europaeus), còlit negre (Oenanthe leucura) i tallareta cuallarga (Sylvia undata).  
  
El paisatge en l'àrea d'estudi s'ha descrit en l'EIA a través de la definició de tres unitats de paisatge, corresponents amb el corredor de Cabanes - les Coves de Vinromà, el pla de Sant Mateu i el pla de Vinaròs, i s'ha valorat la qualitat paisatgística com a mitjana per a les dos primeres unitats i baixa per a l'última.  
No es preveu la reposició dels murs de maçoneria de contenció de bancals agrícoles existents en l'àrea d'estudi i que es consideren de gran importància a efectes culturals i d'integració paisatgística.  
  
La reposició de pas de les diferents vies pecuàries interceptades, descrites anteriorment, s'ha previst per mitjà de diferents obres de drenatge, passos inferiors i passos superiors, i s'ha destacat la insuficiència d'estes en les obres de drenatge que es projecten per mitjà de marcs bicel·lulars de tres metres d'amplària per dos metres d'alçària.  
En l'àmbit d'estudi del projecte els espais naturals inclosos en la Xarxa Natura 2000 més pròxims a la traça, encara que a una certa distància, i que no es veuran afectats directament pel traçat projectat són els següents: LIC ES5223002 l'Alt Maestrat, LIC ES5223036 Serra d'Irta, LIC ES5223055 Sierra Engarcerán, LIC ES5233001 Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivan, ZEPA ES5233001 la Tinença de Benifassà - Turmell i la ZEPA inclosa en la proposta d'ampliació de la xarxa ampliada de ZEPA Planiols - Calaf i Valentí - Donvals - Benasques.  
  
A més, es localitzen les microreserves del barranc del Mas Roig i toll Negre a Traiguera, barranc de la Cova Alta a Canet lo Roig i pont de la Jana a Sant Mateu, situada la més pròxima a uns 600 metres de la traça.  
S'han identificat en l'estudi els següents hàbitats naturals d'interés comunitari inclosos en la Directiva 92/43/CEE, al llarg del traçat de la carretera: codi 3250 rius mediterranis de cabal permanent amb Glacium flavum, codi 5210 matolls arborescents de Juniperus ssp, codi 5330 matolls termomediterranis i preestèpics, codi 6110 prats calcaris càrstics o basòfils d'Alysso-Sedion albi, codi 6430 formacions d'herbes altes (megaforbios) eutròfiques, codi 92D0 galeries i matollars riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae) i codi 9340 alzinars de Quercus ilex et Quercus rotundifolia.  
  
L'estudi de patrimoni cultural s'ha referit a la proximitat del traçat d'uns quants jaciments arqueològics existents en l'àrea d'estudi, així com a la presència de la Via Augusta i senda Via Augusta en gran part de l'àrea d'estudi, i assenyala l'afecció a la senda Via Augusta en la part inicial del traçat. En la memòria de l'estudi i després de la prospecció arqueològica efectuada s'han descrit una sèrie de béns d'interés etnològics i arqueològics situats en l'àmbit de l'actuació.  
  
L'anàlisi de l'impacte acústic de la infraestructura lineal s'ha realitzat per mitjà d'un model teòric de predicció dels nivells acústics en l'entorn de la carretera, utilitzant una metodologia de caràcter genèric i estudiant en detall els trams que queden dins de les distàncies obtingudes i amb nuclis de població. Finalment, es conclou que no cal executar cap mesura correctora, ja que no se superen els valors màxims admissibles en els nuclis urbans de la Torre d'en Doménec, mas d'en Rieres i la Jana.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Amb este epígraf es pretén remarcar en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
  
Els principals impactes generats durant la fase de construcció són els següents:  
- Increment de la terbolesa de les aigües per aportacions d'elements fins procedents dels moviments de terra i excavacions en la construcció de les fonamentacions de ponts i estructures, com del formigonat i llavat de materials, els efluents de les quals aboquen directament als llits.  
  
- Destrucció de la vegetació de ribera a causa de l'ocupació del sòl per la infraestructura i les obres complementàries.  
- Contaminació química deguda a l'abocament de residus no inerts, com ara olis de maquinària, combustibles, productes químics, etc., derivats del parc de maquinària i instal·lacions.  
- Interrupcions temporals de llits per a facilitar els processos de construcció.  
- Pèrdua de sòl agrícola.  
- Afecció a nivells freàtics per la necessitat de recórrer a préstecs i pel depòsit de materials sobrants en abocadors.  
- Impacte sobre la fauna, com a conseqüència de la pèrdua de l'hàbitat. Redistribució de la fauna vertebrada.  
- Alteració de les característiques de les vies pecuàries de l'àrea d'estudi.  
Quant als impactes que es generaran durant la fase d'explotació, els més destacables en este cas són els que s'enumeren a continuació:  
  
- La presència de l'autovia representarà un obstacle per a la fauna, a més del risc d'atropellament implícit en este tipus d'infraestructures lineals.  
- Deteriorament de la qualitat de les aigües superficials per l'abocament de substàncies al medi a causa de l'ús normal de l'autovia o com a conseqüència d'accidents de transit.  
- Augment dels nivells sonors.  
- Impactes sobre el paisatge. Intrusió visual.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Estes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'este tipus d'infraestructures viàries.  
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
- Interrupció temporal de les obres durant les fases de desbrossament i moviment de terres, des de l'1 de març fins al 31 d'agost, en les possibles zones de cria d'esparver cendrós assenyalades en el mapa d'àrees d'interés faunístic ubicades en el tram inicial des de Vilanova d'Alcolea fins al nord de les Coves de Vinromà i en el tram final al sud de San Rafael del Río.  
- Jalonament temporal en tota la zona d'ocupació de les obres, prestant especial atenció a les zones amb vegetació natural d'interés presents en llits de rius i barrancs, en el tossal del Mas del Rei, vessant de la Solana i la serra del Solà.  
- Seguiment arqueològic de les obres.  
- Trasplantament d'exemplars arboris singulars afectats. S'inclouen els següents: oliveres (Olea europaea), garroferes (Ceratonia siliqua), carrasques (Quercus rotundifolia), roures valencians (Quercus faginea), savines (Juniperus phoenicea) i ginebres (Juniperus oxycedrus). La selecció dels exemplars a trasplantar s'incorporarà en el projecte de construcció, en què s'identifica la seua descripció i localització.  
- S'instal·laran passos canadencs per a impedir la incorporació a l'autovia de fauna de mitjanes i grans mides en totes les eixides o incorporacions a esta en els trams compresos entre PK 25+500 - PK 28+500 i PK 30+500 - PK 33+800.  
- Es realitzarà plantació de barreres vegetals de port elevat a un costat i a l'altre de l'autovia en els trams amb major presència d'esparver cendrós, entre els PK 0+000 - PK 2+700 i PK 56+100 - PK 57+100.  
  
- Sistemes de fuga que permeten l'eixida de l'autovia a animals que queden atrapats en esta. Estos sistemes consistiran en la disposició de portes basculants en els punts més conflictius de la carretera i l'execució de rampes en cunetes i arquetes per a permetre l'eixida d'animals que hi caiguen.  
- Evitar per efecte de l'ocupació del sòl l'existència de parcel·les xicotetes.  
L'EIA ha inclòs una valoració econòmica de les mesures preventives i correctores a disposar, i ha realitzat els mesuraments i pressupostos necessaris per a l'execució d'estes.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, cal assenyalar que l'administració que s'haurà de fer càrrec de la vigilància ambiental, tal com està previst en el Protocol de Col·laboració, és el Ministeri de Foment, per la qual cosa l'esmentada administració ha d'establir les partides pressupostàries necessàries per a la realització de l'esmentada vigilància.  
El programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. S'han d'establir en el corresponent projecte de construcció associat a cada variable ambiental a controlar els indicadors d'impacte, els valors llindars, la freqüència de control i les mesures addicionals a implantar.  
  
El programa de vigilància ambiental ha fixat la periodicitat en la realització dels diferents informes, en els quals es donarà compte del compliment del programa, així com dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'estos efectes amb què van ser previstos en l'EIA.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. El projecte es troba inclòs en l'annex I.8.g.3 del Decret 32/2006, que modifica l'annex del Decret 162/1990.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007 de 27 de juliol del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte bàsic autovia de la Plana CV-10. Tram: Vilanova d'Alcolea-San Rafael del Río promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que este es realitze amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, amb els condicionants establits en l'apartat segon i tenint en compte les consideracions que determine l'informe que emeta la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
En el cas que com a conseqüència de l'informe de la Direcció General de Patrimoni s'haja de modificar el traçat proposat ara avaluat, s'haurà de remetre el nou projecte per a la seua avaluació i emissió d'una resolució complementària.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plans, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament tots els gastos derivats del programa de vigilància ambiental.  
2. La present declaració d'impacte ambiental quedarà supeditada en el tram corresponent entre la Jana i San Rafael del Río a l'avaluació global d'este dins de l'estudi informatiu corresponent a l'autovia A-7. Tram: Castelló - L'Hospitalet de l'Infant. Subtram: la Jana - el Perelló i l'estudi informatiu autovia A-7 Tram: Castelló - L'Hospitalet de l'Infant. Subtram: la Jana - el Perelló. Nova alternativa San Rafael del Río - el Perelló.  
3. En el tram que discorre pel vessant de la serra de la Solana s'haurà d'ajustar el traçat, tant en planta com en alçat, a fi de minimitzar l'afecció a les zones de vegetació natural existents, així com minimitzar els moviments de terra necessaris.  
4. Minimització de l'afecció a les aigües superficials i subterrànies  
  
Les basses de tractament d'aigües residuals han de ser convenientment impermeabilitzades amb geotèxtils o semblants. Les aigües residuals de les casetes d'obra hauran de ser depositades en fosses sèptiques convenientment estanques. En funció del volum, estes aigües seran retirades per una empresa especialitzada i transportades a l'estació depuradora d'aigües residuals més pròxima.  
Respecte al drenatge superficial de la carretera, en el projecte de construcció s'haurà de realitzar un estudi específic on es definisca la disposició dels baixants, els punts d'abocament d'estos, a fi d'evitar en la mesura que siga possible l'abocament directe als llits naturals, especialment sensibles, presents al llarg del traçat. Una de les mesures a implantar consistirà en la disposició de dipòsits d'aigua pluvial o rases filtrants en les zones d'abocament més sensibles. Estes mesures hauran de reflectir-se en el projecte de construcció.  
En cas d'abocament, haurà de sol·licitar-se autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a fi que este organisme jutge la conveniència o no d'abocar les esmentades aigües.  
Quant a la hidrogeologia, a l'efecte de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies s'estudiaran:  
- Localització d'aqüífers, zona de recàrrega i surgència.  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments.  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
El terreny sobre el qual se situen els contenidors que continguen residus potencialment contaminants haurà d'estar format per una capa d'argila, sobre la qual se situarà una làmina, de fàcil col·locació i retirada, de material sintètic i impermeable. En tots els casos necessaris s'ha d'habilitar el terreny per a suportar la pressió mecànica dels contenidors.  
5. El disseny i característiques dels viaductes i llits projectats hauran d'adequar-se a les consideracions que respecte d'això emeta la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció.  
6. S'haurà de realitzar en el projecte de construcció un estudi de vegetació i flora encaminat a complementar el realitzat en l'EIA i amb major grau de detall, a fi d'adequar la correcta revegetació d'estes i salvaguardar les espècies singulars que puguen veure's afectades per les obres.  
7. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i s'adequaran i es reestructuraran amb la realització d'esta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tindre repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls d'obra o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en este programa.  
8. Passos de fauna. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. En particular, l'esmentat estudi preveurà l'adequació de les obres de drenatge, com ara passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels mencionats passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional.  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostreig necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
9. Hauran d'executar-se cunetes de guarda en aquells talussos del desmunt que, per les característiques dels materials que els constituïsquen, evidencien un major risc d'erosió. Així mateix, s'hauran de disposar bermes d'ample no major a 1,5 metres en aquells talussos del desmunt que superen els 5 metres d'alçària, i estes es revegetaran amb vegetació arbòria autòctona.  
10. En l'annex corresponent no s'han tingut en compte les reposicions de murs a base de pedra de paredar de pedra seca existents al llarg del traçat. Estos murs es consideren de gran importància a efectes culturals i d'integració paisatgística, i complixen a més funcions d'estabilització de vessants enfront de processos erosius d'escolament. Per tant, la seua reposició haurà de ser pressupostada i especificada en el plec de prescripcions tècniques particulars, així com reflectida en el corresponent pla.  
11. Els materials de rebliment i els reblert de tot-u que siguen necessaris per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, se sotmetran, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
De la mateixa manera, els llocs que puguen triar-se com a abocadors, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció, els excedents no aprofitats de terres i pedres no contaminades d'excavació i desmunt, codificats d'acord amb la Llista Europea de Residus com a LER 17 05 04 i LER 20 02 02, es consideren residus inerts adequats i queden exempts d'aplicació del Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
No obstant això, d'acord amb l'article 6 del decret mencionat, els residus inerts adequats estan sotmesos a declaració administrativa, i el titular del residu que pretenga dur a terme la utilització d'este haurà de disposar de la corresponent autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. En l'article 7 de l'esmentat decret s'especifica com iniciar i tramitar el procediment per a obtindre l'autorització administrativa dels abocadors a projectar.  
12. Durant l'execució de les obres no es realitzaran treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a estes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
13. D'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, s'ha de realitzar un estudi acústic de l'entorn de la traça. L'estudi acústic ha d'incloure cartografia, a escala adequada, en què se situen l'isòfon llindar assenyalats per l'esmentada legislació, i s'establiran en conseqüència, si és el cas, les mesures correctores oportunes. S'haurà d'incloure en el pressupost les campanyes acústiques que es duguen a terme durant la fase d'explotació de l'obra, estes campanyes es realitzaran amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat exigits.  
14. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de tal manera que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas estes recollides temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, al finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subpaviment de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en estes.  
15. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i les altres restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
16. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
  
17. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental es presentarà, davant d'esta direcció general, un informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.  
18. El promotor de la infraestructura realitzarà les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental, i plasmarà els resultats obtinguts de l'esmentada vigilància en informes tècnics ambientals que elaborarà amb caràcter trimestral durant el període de garantia de les obres i que traslladarà a esta direcció general per al seu vistiplau. El primer dels dits informes es remetrà en el termini de 30 dies des de la finalització de les obres, i s'hi plasmaran, amb reportatge fotogràfic complementari, les mesures executades, així com el resum de les incidències que hagen pogut aparéixer durant el període de construcció. Els successius informes arreplegaran ja el seguiment i vigilància de l'eficàcia de les mesures adoptades i proposaran, en funció dels resultats obtinguts, les mesures correctores complementàries que es consideren necessàries.  
19. Atesa l'afecció a les vies pecuàries vereda del Camí de la Fusta, assagador del Camí dels Romans, assagador del Pas Real, canyada Real de Les Monges i del Carbó, canyada real de la Bassa Llora, assagador Real, assagador de Santa Bàrbara, assagador de la Teuleria, assagador del Puntarro, vereda del Parat, vereda de Madrid a Barcelona, assagador d'Aiguanova, assagador del Camí Roch i font de Morella, assagador del Povet, assagador d'en Folch, vereda del Camí de les Carretes, canyada Real del Gallo, assagador del Boveral, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
D'acord a l'informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló, s'haurà de disposar d'una altura de pas mínima de tres metres en els encreuaments de vies pecuàries.  
20. Si durant l'execució de les obres es produïx qualsevol troballa d'elements pertanyents al patrimoni historicoartístic, el fet s'informarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
21. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atés que este tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana en la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 30 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 56/2006 AIA.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana de Bèlgida.  
Promotor: Ajuntament de Bèlgida.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: Terme municipal de Bèlgida (València).  
Descripció del projecte.  
Objecte del Projecte  
El Pla General d'Ordenació Urbana de Bèlgida planifica el terme i ordena el seu nucli urbà.  
Les directrius de l'ordenació del PGOU són les següents:  
a) En el nucli urbà.  
Protegir l'ambient urbà del nucli històric.  
Millorar la integració d'este nucli en el seu entorn.  
Propiciar la creació de vivendes de protecció pública, d'acord amb les condicions assenyalades en la Llei 16/2003 i en l'article 18.1.d de la LOTPP.  
Millorar els accessos a la població, amb càrrec als nous sectors.  
  
Completar la urbanització i edificació en les zones del contorn urbà, i donar continuïtat a la xarxa viària i regularització de l'entorn.  
Completar les dotacions urbanes, amb els nivells de qualitat i integració ambiental adequats.  
Millorar la dotació de places d'aparcament.  
b) Les àrees destinades a usos industrials.  
Evitar la seua extensió cap a les zones residencials, i concentrar-se en els polígons de nova creació, allunyats de la població. Evitar que el trànsit que estos originen haja de travessar les zones residencials, per mitjà d'accessos independents connectats directament a les carreteres principals.  
Reduir els seus impactes paisatgístics i les molèsties per soroll per mitjà d'àmplies zones verdes en el contorn amb la CV-667 que servisquen com a barrera acústica i visual. Per a això, es proposa incloure en la vegetació arbratge de port alt i fulla perenne (no coníferes), i terraplens amb pendents del 25% al 30% perpendiculars a la carretera.  
Separar la xarxa de sanejament que arreplega les activitats industrials de la de la resta de la població, i establir per a aquelles un sistema separatiu d'aigües pluvials i fecals.  
Facilitar el control de la no-superació dels paràmetres d'abocament establits per mitjà d'arquetes prèvies a la connexió a la xarxa, i imposar en cas contrari la depuració prèvia necessària.  
c) La infraestructura viària.  
d) El sòl no urbanitzable.  
Establir la protecció adequada per a la conservació dels valors ambientals, en funció de les característiques de cada sòl.  
Evitar la implantació d'activitats qualificades susceptibles de produir perjuís a la població. A este efecte l'ajuntament podrà rebutjar la proposta si es considera que estos perjuís superen els beneficis que estes actuacions puguen reportar.  
Fomentar la conservació i el coneixement dels elements d'interés cultural; incloure'ls en el Catàleg de Béns i Espais Protegits, i evitar actuacions que puguen danyar els béns.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El municipi de Bèlgida està situat en el límit sud de la comarca de la Vall d'Alba, a escassa distància d'Albaida, Ontinyent i l'Olleria, i a uns 81 km de València capital. El seu límit sud arriba a la cresta de la serra del Benicadell, que limita amb la província d'Alacant.  
El nucli urbà de Bèlgida està situat en la part central i plana del terme, sobre una lloma que contínua en direcció nord-sud, entre els barrancs del Molí de Bèlgida i del Rabosar, i al costat de la carretera CV-667.  
En conjunt, el terme ocupa una extensió d'uns 17,25 km², i mesura de nord a sud 8.740 metres i d'est a oest 3.220 metres.  
El terme fita pel nord-oest amb Montaverner, pel nord i l'est amb Otos i la Pobla del Duc, pel sud amb Muro de Alcoy, pel sud-oest amb la serra de Bufali i Carrícola; i per l'oest amb el Palomar.  
  
- Planejament vigent i proposat  
Bèlgida compta en l'actualitat amb normes subsidiàries homologades a la LRAU, aprovades definitivament i publicades en el DOGV de 28.08.1998. El planejament anterior estava constituït per:  
- Normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en data 23 de desembre de 1986, i publicades en el BOP de 19.08.1987.  
- Modificació núm. 1 de les normes subsidiàries, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió de 13 de març de 1990, i publicades en el BOP de 25.05.1990.  
- Modificació núm. 2 de les normes subsidiàries, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió de 7 de novembre de 1995, i publicades en el DOGV de 26.12.1995, que convertia les normes subsidiàries en les del tipus B de Reglament de Planejament, per incloure sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial (el Tossalet).  
- Modificació núm. 3 de les normes subsidiàries, consistent en la requalificació parcial de sòl no urbanitzable i canvi en les ordenances del mateix sòl.  
- Pla Parcial Industrial el Tossalet, aprovat definitivament per l'Ajuntament en el Ple del 29 d'octubre de 1998 i publicat en el DOGV de 28.01.1999.  
- Pla especial per a l'execució del projecte de xarxa de distribució de reg sectoritzada, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió de 27 de juny de 2003, i publicada en el DOGV de 22.09.2004.  
- Declaració com a paisatge protegit de la serra del Benicadell, mitjançant l'Orde de 30 de maig de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, i mesures cautelars per este mitjançant l'Acord de 10 de juny de 2005, del Consell de la Generalitat.  
La comparativa resum entre les dades de les normes subsidiàries anteriors a la seua homologació i les superfícies assignades pel PGOU previst és la següent:  
  
  
No figura en esta taula el sòl urbanitzable industrial del Tossalet, reclassificat i ordenat per mitjà de pla parcial aprovat en 1999, i altres modificacions recents en la qualificació del sòl.  
Comparant amb les superfícies corresponents als mateixos tipus de sòl en el planejament anterior, els principals canvis són els següents:  
  
- Un increment d'1,7 ha del sòl urbà, a causa d'ajustos de contorn del nucli residencial.  
- La creació d'una bossa de sòl urbanitzable residencial (sectors 1 i 3) i industrial (sector 4). El sector 2, corresponent al polígon industrial el Tossalet, ja estava aprovat per mitjà del pla parcial i es trobava en execució, encara que no ho arreplegava el quadre de superfícies del planejament anterior per ser posterior a este.  
- En sòl no urbanitzable hi ha un sensible increment de la superfície protegida, si ho comparem amb les normes subsidiàries anteriors.  
  
  
  
  
\* Superfície que ja està computada en les de la resta i en el total.  
El PGOU classifica com a sòl no urbanitzable els terrenys exclosos del procés d'urbanització. Dins d'este es distingixen les zones següents:  
1. Sòl no urbanitzable comú (SNUC)  
Destinada principalment a usos rústics, dins d'esta es distingixen les següents subzones en funció dels usos permesos:  
a) Comuna A. Constituïx la major part de SNUC, entre la serra del Benicadell al sud i la CV-60 al nord. En esta es permetran les actuacions de tipus aïllat i limitada superfície, impropis de les zones urbanes.  
  
b) Comuna B. Situada entorn del nucli urbà actual, entre els barrancs de la Font Freda, del Rabosar i el polígon industrial del Tossalet. En esta limiten els usos per a evitar molèsties a la població i actuacions que puguen dificultar el seu desenrotllament urbà o la implantació de servicis per a la població en este àmbit.  
c) Comuna C. Situada al nord de la CV-60, allunyada de la població. En esta es permetran també actuacions que no puguen ubicar-se en altres àrees per la seua incompatibilitat amb la proximitat d'àrees residencials.  
2. Sòl no urbanitzable de protecció especial (SNUPE)  
Comprén les zones amb valors ambientals singulars, protegides com a espais naturals i per al coneixement, ús i gaudi públics compatibles amb la seua conservació.  
Només s'hi permetran, amb caràcter general, actuacions vinculades a la conservació i adequació per a gaudi públic d'estos espais.  
Composta per les àrees de les fonts de Baix i del Grapat, la plageta del riu de Micena i la font Freda. Esta última inclou l'àrea de la Penyeta de l'Heura, declarada microreserva de flora, i totes estes figuren en el Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
3. Sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNUPF)   
Comprén els sòls naturals, seminaturals o incultes amb vegetació d'interés per a la conservació, i coincidix amb la seua delimitació amb l'àrea prevista per a la seua declaració com a paisatge protegit de la serra del Benicadell (mitjançant l'Orde de 30 de maig de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge), que inclou la forest d'utilitat pública de l'esmentada serra (V1018V1), al sud del terme.  
Ha sigut declarat paisatge protegit per Decret 18/2006, de 27 de gener, del Consell de la Generalitat, l'Ombria del Benicadell.  
En esta només es permetran, amb caràcter general, actuacions vinculades a la conservació d'este espai, aïllades i de molta escassa superfície construïda.  
4. Sòl no urbanitzable de protecció agrícola (SNUPA)  
Comprén àmplies àrees de relleu abancalat cultivades amb fruiters diversos, en la mitat nord del terme, separats per barrancs de les zones amb aprofitaments urbanístics. Es protegix per a preservar els usos i paisatge agrícola tradicionals d'este territori, en un àmbit fora de les àrees de major expectativa urbanística.  
En estes només es permetran, amb caràcter general, actuacions vinculades al seu ús agrícola i de molta escassa superfície construïda.  
5. Sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs (SNUPB)  
  
Comprén llits d'aigua principals i el seu entorn immediat, amb vegetació pròpia de ribera o possibilitats de recuperar-la.  
6. Sòl no urbanitzable de protecció de pous i fonts (SNUPP)  
  
Comprén l'àrea entorn d'estos, amb un radi mínim de 50 metres, i limita les actuacions a fi d'evitar la seua contaminació i sobreexplotació.  
7. Sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures (SNUPI)  
Comprén les carreteres, vies pecuàries, els recorreguts d'interés singular, les línies d'alta tensió i les seues zones de protecció assenyalades en la seua legislació sectorial corresponent. El pla indica la seua situació i amplària per a facilitar les labors de conservació.  
8. Sòl no urbanitzable de protecció per risc d'inundació (SNURI)  
  
Comprén la superfície assenyalada amb risc d'inundació de nivell 6 en la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Tramitació administrativa  
En data 30 de novembre de 2005, el Ple de l'Ajuntament de Bèlgida acorda aprovar provisionalment el PGOU del terme municipal.  
  
En data 20 de febrer de 2006 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de Bèlgida, en què se sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.  
Informació pública  
En ple, en sessió extraordinària, de l'Ajuntament de Bèlgida, celebrat el dia 15 de setembre de 2005 s'adopta, entre altres, l'acord per a sotmetre al Pla General d'Ordenació Urbana de Bèlgida i el seu estudi d'impacte ambiental a exposició pública.  
La documentació es va exposar al públic en el DOCV núm. 5.105, de 3 d'octubre de 2005, i per mitjà d'anunci publicat en el diari Levante del dia 28 de setembre de 2005.  
Resum d'al·legacions  
Es presenta un certificat de data 9 de novembre de 2005, de l'Ajuntament de Bèlgida, en què se certifica que durant el període d'exposició al públic no s'hi han presentat al·legacions.  
Consultes  
En l'expedient consta que es van realitzar les consultes següents:  
- 22 de Setembre de 2005. Consulta realitzada als ajuntaments del Palomar, Carrícola, Pobla del Duc, Muro de Alcoy, Montaverner, Bufali i Otos, en què s'informa del període d'exposició pública d'acord amb el que disposa l'article 38.2 de la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística de la Comunitat Valenciana.  
- 25 d'octubre de 2005. Consulta realitzada a l'Entitat de Sanejament d'Aigües EPSAR, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Educació, la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida i EGEVASA.  
Peticions d'informació o documentació complementària.  
El 23 de maig de 2006, la Direcció General de Gestió del Medi Natural comunica al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial els aspectes que hauran de ser ampliats i/o justificats abans que s'emeta la declaració d'impacte ambiental:  
1. S'haurà d'ampliar l'EDAR de Bèlgida, o bé, s'hauran d'executar les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats.  
2. Per a l'abocament de les aigües pluvials als barrancs existents, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
3. Segons l'EIA, l'abastiment d'aigua procedix d'un pou situat al sud de la població, prop de l'àrea de la font Freda, i segons l'informe emés per EGEVASA, l'abastiment es realitza a través d'una perforació situada al nord de Bèlgida, denominat pou de la Nevera. Caldrà aclarir este aspecte.  
4. Informe favorable del Servici Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge relatiu al tractament de les vies pecuàries del municipi.  
5. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
6. L'emplaçament previst per a l'abocador inert es considera molt poc apropiat, i caldrà estudiar i buscar emplaçaments alternatius, que impliquen un menor impacte ambiental i paisatgístic. S'han de buscar àrees degradades i amb poca incidència visual, i que es troben a més de 500 metres del nucli urbà.  
Encara que este tipus d'actuació requerirà un projecte i un estudi d'impacte ambiental propi, la ubicació de l'abocador proposada en el Pla General i l'EIA hauria d'estar justificada d'una manera més concreta, amb almenys un estudi d'alternatives i una justificació de l'alternativa triada, que incloga la incidència visual de l'abocador.  
7. Als barrancs que discorren per terme municipal se'ls aplica el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
En la xarxa de barrancs, independentment de la protecció genèrica establida, s'haurà de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 metres a cada costat del llit del barranc afectat.  
  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el PGOU en la zona de policia de llits del barranc afectat, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
8. Hi ha un afluent del barranc de la Mata que creua la CV-667 al costat del camí de la Pirotècnia, i que, després de passar per la CV-667, no s'establix la seua corresponent protecció, i es qualifica com a sòl no urbanitzable comú A.  
S'ha d'establir la seua corresponent protecció i qualificar-lo com la resta dels barrancs del municipi.  
9. Pla superposat de les àrees forestals que han patit incendis i les zones que es reclassifiquen.  
10. El sector 4 i el sector 2 s'ha proposat sobre anterior sòl de protecció agrícola i s'han qualificat com a sòl urbanitzable industrial. S'han de justificar els motius que han eliminat la protecció d'este sòl.  
  
La ubicació del sector 4 proposada en el PGOU haurà d'estar justificada amb almenys un estudi d'alternatives i una justificació de l'alternativa triada.  
11. Part dels sectors 1 i 4 s'ubica en zones de risc d'esllavissament mitjà, sense que s'establisquen mesures correctores en l'EIA. Es recomana que es proposen mesures correctores en l'EIA i que s'incloguen en la normativa urbanística o, si no n'hi ha, es restringisquen usos en este tipus de zones.  
12. Les zones de risc d'inundació de nivell 6 han sigut qualificades com a SNUPB, mentres que altres zones s'han qualificat com a SNU comú A i C. L'article 22 del PATRICOVA regula els usos en estes zones, per la qual cosa la corresponent normativa urbanística haurà de ser concorde amb les restriccions del PATRICOVA.  
Els sectors industrials 2 i 4 limiten amb zona de risc d'inundació de nivell 6. S'han d'ampliar les mesures preventives i correctores per a pal·liar este risc en estos sectors industrials.  
13. Informe favorable sobre l'estudi de paisatge emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
14. Informe favorable de l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
15. Informe favorable dels servicis tècnics de la Conselleria d'Infraestructures, quant a la compatibilitat del planejament proposat amb la planificació de carreteres.  
16. Zonificació numèrica dels polígons industrials, a l'efecte de compatibilitzar i harmonitzar les esmentades activitats amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories i/o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
17. El sector 4 o polígon industrial el Rentonall limita amb sòl forestal, per la qual cosa s'han d'aplicar mesures de protecció del sòl forestal adjacent al sector.  
En data d'eixida de 9 de març de 2007, basant-se en la documentació rebuda, es realitza el requeriment de documentació següent:  
1. Informe favorable relatiu al tractament de les vies pecuàries del municipi del Servici Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
3. Per a l'abocament de les aigües pluvials als barrancs existents, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca.  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el PGOU en la zona de policia de llits del barranc afectat, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
4. Nou estudi de paisatge amb el contingut i la documentació dels articles 29 i 44 de Reglament de Paisatge de la CV, i l'informe favorable emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. S'adjunta l'informe emés per l'Àrea d'Urbanisme.  
5. S'han d'esmenar les deficiències de l'estudi acústic, segons l'informe emés per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. S'adjunta l'esmentat informe.  
6. S'ha d'incorporar a la cartografia del PGOU de Bèlgida la delimitació de la microreserva, i a la normativa del PGOU, un apartat específic per a la microreserva on s'especifique que només estan permesos els usos que respecten la protecció establida per les dos normes esmentades en l'informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat. S'adjunta l'esmentat informe.  
7. Informe favorable dels servicis tècnics de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, quant a la compatibilitat del planejament proposat amb la planificació de carreteres.  
Documentació complementària  
En resposta a un requeriment del 23 de maig de 2006, de la Direcció Territorial, l'Ajuntament de Bèlgida envia, el 14 de juny de 2006, a l'esmentada direcció la documentació de caràcter ambiental següent:  
  
- Informe emés per l'equip redactor del PGOU en què es proposen les modificacions o aclariments al document aprovat provisionalment.  
  
En data 16 d'agost de 2006 envien la documentació següent:  
  
- PGOU aprovat provisionalment amb modificacions en format digital.  
- Pla I-9 amb els incendis forestals des de 1993.  
- Pla OE-1 de classificació del sòl amb modificacions indicades en el requeriment.  
- Nova secció afegida a les Normes Urbanístiques del PGOU: zona de protecció per risc d'inundació.  
- Informe emés per l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament.  
- Informe d'EGEVASA sobre l'abastiment previst en el PGOU.  
  
- Còpia de la documentació remesa a l'Oficina del Pla de Carreteres.  
- Còpia de la sol·licitud remesa a l'organisme de conca.  
En data 8 de gener de 2007 es rep informe desfavorable sobre l'estudi de paisatge.  
En data 7 de març de 2007 es rep la documentació següent:  
  
- Informe favorable de la divisió de carreteres, de data 22 de març de 2006.  
- Informe favorable de l'estudi acústic, de data 7 de novembre de 2006.  
Informes sectorials  
En resposta a les consultes realitzades pel Servici d'Impacte Ambiental, es van emetre els informes següents:  
Informe sobre l'estudi de paisatge del PGOU de Bèlgida, de data 21 de desembre de 2006.  
Conclou que: «[...] s'haurà de completar la documentació presentada per a poder emetre un informe que valore la integració paisatgística respecte del model de creixement urbanístic previst en l'estudi de paisatge del PGOU de Bèlgida, i s'haurà d'aportar un nou document de l'estudi de paisatge amb el contingut i documentació dels articles 29 i 44 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana».  
Informe favorable sobre l'estudi acústic del tècnic d'Activitats Qualificades.  
De data 7 de novembre de 2006, l'informe versa sobre l'estudi acústic relatiu al PGOU de Bèlgida, realitzat pel Servici d'Assistència Tècnica de Cooperació Municipal de la Diputació de València.  
  
«[...] Com a conclusió s'indica que la posada en funcionament del pla incrementarà els nivells de soroll del seu entorn d'ubicació, i no se superaran els criteris de qualitat acústica, a pesar d'això s'han dissenyat mesures correctores per a millorar el nivell de qualitat urbana i evitar possibles molèsties pel soroll.  
Les mesures correctores es basen a situar zones verdes com a separació de les principals fonts sonores en les zones residencials i restricció dels nivells d'emissió de les activitats industrials. Les futures actuacions hauran de ser compatibles, des del punt de vista acústic, amb esta situació.  
Amb estes observacions i tenint en compte les mesures correctores de l'estudi, el tècnic que el subscriu les considera acceptables i emet un informe favorable sobre l'expedient només als efectes pel que fa a l'acústica».  
Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic.  
De data 8 de juny de 2006, conclou amb les observacions següents:  
«L'estudi acústic presentat inclou la identificació de les principals fonts sonores existents, els mesuraments en punts representatius de cada àrea, la corresponent zonificació i una sèrie de mesures correctores.  
  
A partir dels resultats dels mesuraments realitzats, es realitza una anàlisi sobre la situació acústica existent en el municipi. No obstant això, l'esmentat estudi hauria sigut més representatiu si a partir dels resultats dels mesuraments s'haguera esbossat el mapa de soroll del municipi.  
Atés que es tracta d'un municipi de menys de 20.000 habitants, l'estudi acústic del planejament general del municipi hauria de contindre:  
  
- Classificació i usos previs del sòl en el municipi, segons el que establix la Llei 7/2002.  
- Classificació del sòl dels municipis limítrofs en els límits amb el municipi.  
- Identificació de les activitats i infraestructures sorolloses en el municipi.  
- Compatibilitat de les zones reclassificades com a urbanitzables amb els nivells de soroll existents i els focus de soroll de l'entorn».  
Informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial  
En data 23 de maig de 2006 s'informa que:  
«1. Este informe es referix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a (i) espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 com a llocs d'interés comunitari (LIC), inclosos en la llista aprovada per Acord del Govern Valencià, de data 10 de juliol de 2001, en virtut de la Directiva 92/43/CEE, (ii) espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la Xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus; (iii) espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
  
2. El projecte consistix en la revisió del pla general de l'esmentat municipi.  
3. El projecte planteja la classificació d'uns terrenys en l'extrem sud del municipi, pràcticament coincidents amb la delimitació definitiva del paisatge protegit de l'Ombria del Benicadell (Decret 18/2006, de 27 de gener de 2006, del Consell de la Generalitat, de declaració del paisatge protegit de l'Ombria del Benicadell) com a sòl no urbanitzable amb la qualificació de protecció especial i forestal, i no hi ha en el municipi altres afeccions de la normativa mencionada en el punt 1.  
  
4. La delimitació s'ajusta majoritàriament (per excés) a la delimitació proposada per al paisatge protegit i en molts escassos trams, esta és molt lleugerament menor que la delimitació donada al paisatge protegit.  
5. Conclusió: per tot això, s'emet un informe favorable al dit projecte sense perjuí de la legislació sectorial vigent, si bé als efectes de la futura gestió de l'espai protegit es planteja la conveniència que ambdós delimitacions (sòl no urbanitzable protegit i paisatge protegit) coincidisquen en la seua integritat.»  
Informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat  
En data 20 de juliol de 2006, informa que:  
«La millor manera de garantir el compliment de la protecció establida pel Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual es crea una figura de protecció d'espècies silvestres anomenada «microreserva vegetal» (DOGV núm. 2.379, de 03.11.1994) per a totes les microreserves, i per l'Ordre de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 33 microreserves vegetals en la província d'Alacant i 29 microreserves vegetals en la província de València (DOGV núm. 3.505, de 28.05.1999). Per a la microreserva de la Penyeta de l'Heura, és la incorporació a la cartografia del PGOU de Bèlgida de la delimitació de la microreserva i la incorporació a la normativa del PGOU d'un apartat específic per a la microreserva on s'especifique que només estan permesos els usos que respecten la protecció establida per les dos normes mencionades».  
Propostes dels informes d'ampliació de documentació de dates 4 i 29 de juny de 2006 (modificacions o aclariments en resposta als requeriments realitzats).  
En resum, fan referència als aspectes següents:  
1. «Sobre l'EDAR de Bèlgida  
Es proposa afegir la condició de comptar amb l'informe favorable de l'EPSAR prèviament a l'aprovació de plans i programes que despleguen estes actuacions, en les fitxes de planejament i gestió, i en l'article 4.2 de les Normes Urbanístiques del PG.  
2. Sobre abocaments d'aigües pluvials en el municipi  
Incloure una instal·lació de tractament previ al punt d'abocament, a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües pluvials. Es proposa per a això:  
- Incloure esta condició en les fitxes de planejament i gestió, i en l'article 4.2 de les Normes Urbanístiques del PG, amb càrrec a les noves àrees a urbanitzar previstes en el pla, en proporció als seus aprofitaments, i comptant amb l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent prèviament a l'aprovació dels plans i programes que desenrotllen estes actuacions.  
- Sol·licitar a l'organisme de conca corresponent un informe sobre requeriments de superfície i ubicació de les instal·lacions de pretractament mencionades.  
3. Sobre els barrancs del terme  
Es proposa afegir l'obligació de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 metres a cada costat dels barrancs, en l'article 9.1.9.3 de les Normes Urbanístiques del PG.  
Es proposa afegir l'obligació d'obtindre autorització prèvia de l'organisme de conca corresponent per a les actuacions tocant a zones de policia de llits. Sent l'única àrea d'este tipus pròxima als barrancs dibuixats el sector 4, es proposa afegir esta condició a la seua fitxa de planejament i gestió.  
4. Sobre la protecció de llits i barrancs en el PG.  
Es proposa incloure en l'àrea de protecció de llits i barrancs (SNUPB) la superfície indicada de l'afluent al barranc de la Mata.  
5. Sobre el risc d'esllavissament en els sectors 1 i 4.  
Per al sector 1 es proposa una ordenació adaptada a la topografia abancalada de l'àrea, de manera que s'eviten nous moviments de terres i es consoliden els bancals existents com a fre a l'erosió i a l'esllavissament. La canalització subterrània de les aigües pluvials, de manera que s'evite l'escolament actual en superfície, també es considera que reduirà estos riscos. Com a mesures addicionals es proposa protegir els sòls el pendent dels quals supere el talús natural amb làmines geotèxtils o semblants, i evitar nous desmunts sense estudis previs que garantisquen l'estabilitat del terreny resultant. Es proposen afegir estes condicions a la seua fitxa de planejament i gestió.  
El sector 4 s'ha delimitat procurant adaptar-se a la topografia i evitant ocupar les àrees amb major risc, al costat dels barrancs. Per al seu desenrotllament, a ordenar per mitjà de pla parcial, es proposen mesures semblants, a afegir a l'article 8.2.3 de les Normes Urbanístiques del PG i a la seua fitxa de planejament i gestió:  
- Ordenació adaptada a la topografia abancalada de l'àrea, de manera que s'eviten nous moviments de terra.  
- Garantir la completa evacuació de les aigües pluvials per mitjà de canalització subterrània, de manera que s'eviten escolaments en superfície.  
- Protegir els sòls el pendent dels quals supere el talús natural amb làmines geotèxtils o semblants.  
- Evitar nous desmunts sense estudis previs que garantisquen l'estabilitat del terreny resultant.  
- Prohibir el depòsit de materials potencialment contaminants en l'espai lliure interior de parcel·la.  
6. Sobre el risc d'inundació en el municipi  
Es proposa establir la protecció per risc d'inundació en les zones assenyalades pel PATRICOVA amb este risc (a nivell 6) aplicant en estes allò que s'hi ha regulat. A este efecte, es proposa afegir la zona de protecció per risc d'inundació en els plans i normativa del PG, per a l'àrea delimitada amb este risc en l'EIA i la cartografia temàtica inclosa en els plans d'informació del PG, coincident amb allò que s'ha assenyalat en el PATRICOVA, i aplicar allò que s'hi ha regulat per a esta zona.  
  
S'afig a les Normes Urbanístiques del PGOU la secció 9, en què regula els usos en la zona de protecció per risc d'inundació:  
- Ús dominant: rústic (excepte ramader, extractiu o miner), fins que no afecte negativament el risc d'inundació.  
- Usos compatibles: únicament els assenyalats com a tals en el PATRICOVA per al nivell de risc 6 i que no suposen risc per a les persones o de contaminació en cas d'inundació.  
- Usos incompatibles: els assenyalats com a tals en el PATRICOVA per al nivell de risc 6. Es prohibix amb caràcter general:  
a) Realitzar obres de qualsevol tipus que impossibiliten el pas d'aigua.  
b) Emmagatzemar residus tòxics perillosos.  
c) La construcció de soterranis.  
d) Usos residencials o industrials de qualsevol tipus.  
7. Sobre el sector 4  
Es proposa afegir en l'article 8.2.3 de les Normes Urbanístiques del PG, sobre condicions de desenrotllament del sector 4, les mesures següents:   
a) Ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària separant la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dos terços de l'altura total de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
b) En els establiments industrials de risc mitjà i alt situats en llocs de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres en un 100%, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
  
c) La mencionada franja de protecció, així com el camí perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal, s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
d) La zona edificada o urbanitzada ha de disposar preferentment de dos vies d'accés alternatives, cada una de les quals ha de complir:  
Amplària mínima lliure: 5 m  
Altura mínima lliure o gàlib: 4 m  
Capacitat portant del vial: 2.000 kp/m²  
En els trams corbs, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traça d'una corona circular els radis mínims de la qual han de ser de 5,30 metres i de 12,50 metres, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 metres.  
e) Quan no es puga disposar de les dos vies alternatives indicades en el paràgraf anterior, l'accés únic ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 metres de radi.  
f) Els vials d'accés i les seues cunetes hauran de mantindre's lliures de vegetació, i disposaran d'una franja de protecció de 10 metres, a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dos terços de l'altura total de cada peu.  
En el traçat de xarxes d'abastiment d'aigua incloses en les actuacions de planejament urbanístic ha de considerar-se una instal·lació d'hidrants. Els hidrants han d'estar situats en llocs fàcilment accessibles, fora de llocs destinats a circulació i estacionament de vehicles, degudament senyalitzats d'acord amb la Norma UNE 23033 i distribuïts de tal manera que la distància entre estos, mesurada per espais públic, no siga major de 200 metres.  
La xarxa hidràulica que abastix els hidrants ha de permetre-li funcionament simultani de dos hidrants consecutius durant dos hores, cada un d'estos amb un cabal de 1.000 l/min i una pressió mínima de 10 mca.  
  
Si per motius justificats, la instal·lació d'hidrants no pot connectar-se a una xarxa general d'abastiment d'aigua, ha d'haver-hi una reserva d'aigua adequada per a proporcionar el cabal abans indicat.  
g) Les zones edificades, així com en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals, disposaran dels plans d'autoprotecció d'empresa, nucli de població aïllada o urbanització que arreplega el pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Govern Valencià).  
Com a resposta a les consultes realitzades per l'Ajuntament, diversos organismes oficials van emetre els informes sectorials següents:  
  
Certificat de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida sobre recollida de residus sòlids urbans.  
De data 2 de novembre de 2005, certifica:  
«Que el municipi de Bèlgida està integrat a la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida.  
Que el servici de gestió dels residus sòlids urbans és un servici mancomunat, que es presta als 34 municipis que formen part de la Mancomunitat, entre els quals es troba el municipi de Bèlgida.  
Que l'execució d'este servici, dins del marc del que establix el Pla de Minimització de Residus de la Vall d'Albaida, aprovat per la Mancomunitat, en sessió plenària de 25 de maig de 1999, està adjudicada a l'empresa Reciclados Integrales SA.  
Que el municipi de Bèlgida té garantit el servici de gestió integral dels residus sòlids urbans, en relació amb l'aprovació del seu PGOU, actualment en tramitació.»  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Bèlgida per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel PGOU de Bèlgida (València)  
De data 30 de novembre de 2005, comunica el següent:  
«1. L'EDAR de Bèlgida dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 200 m³/dia. Actualment tracta cabals inferiors al de disseny, i el cabal mitjà és de 138 m³/dia l'any 2005.  
2. Segons les dades aportades pel sol·licitant, la modificació descrita generarà un cabal estimat en 1.449 m³/dia en època estival (condicions punta).  
3. El II Pla director de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana no considera actuacions d'ampliació i millora per a esta depuradora.  
4. D'acord amb el que s'ha assenyalat en el Reglament de Gestió Urbanística (Reial Decret 3288/1978) en l'article 59.1.b, els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació, o d'acord amb el que s'ha assenyalat en la LRAU, en l'article 30.1.B, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats de sanejament i depuració que generen, i sol·liciten la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible que se suplementen les infraestructures públiques en el que siga necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents o desitjables.  
5. El cost estimat d'este suplement d'infraestructures es calcularà en funció dels habitants equivalents a servir, sent un habitant equivalent aquell que ocasiona un abocament de 60 g de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. L'import, per cada desenrotllament urbanístic de l'esmentat suplement d'infraestructures s'establirà en el moment en què es produïsca la corresponent sol·licitud del fet que s'informe la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades per un determinat desenrotllament en la infraestructura pública de depuració.  
Conclusió  
Per allò que s'ha assenyalat més amunt, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals per mitjà de la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa de la viabilitat del tractament de l'EDAR de Bèlgida de les aigües residuals generades pel desplegament del PGOU de Bèlgida (València) sempre que es complisca amb els condicionants següents:  
1. Al seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenrotllaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques seran efectuades pel peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A este efecte, els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial, a més de disposar de la mencionada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
3. Hauran de coordinar-se la necessària ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons vagen tenint lloc estos, ja que, perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenrotllaments, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Bèlgida.  
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuat, als efectes de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Bèlgida.  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Bèlgida per a admetre els cabals residuals generats pel PGOU de Bèlgida.  
De data 19 de juny de 2006 informa: «[...] que amb la configuració actual de la depuradora de Bèlgida no es podria tractar l'aigua residual generada pel desenrotllament del PGOU de la localitat, per la qual cosa haurà de coordinar-se la necessària ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons vagen tenint lloc estos, ja que, perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenrotllaments, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Bèlgida».  
A este efecte es mantindran tots els condicionants descrits en l'informe de registre d'entrada 1204/2005 (de data 30 de novembre de 2005).  
Informe sobre la viabilitat d'abastiment d'aigua potable al municipi de Bèlgida previst pel PGOU, d'EGEVASA.  
De data 28 d'octubre de 2005, després dels corresponents càlculs, «[...] obté que la demanda punta de la població prevista pel PGOU resulta ser de 1.265,65 m³/dia».  
Que sumat al consum màxim de la població actualment (572,71 m³/dia) és de 1.838,36 m³/dia. Açò representa un equivalent total de 19 hores de bombament al dia. Per la qual cosa s'observa que l'extracció potencial d'aigües és clarament suficient per a l'increment de la demanda.  
Este càlcul es realitza sense tindre en compte l'aportació del brollador, ja que al ser variable pot descendir o desaparéixer a causa de períodes de sequera.  
Conclusions  
Atés la situació actual de l'abastiment d'aigua potable a Bèlgida i la demanda prevista pel PGOU, en l'actualitat és viable assumir l'increment previsible.»  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits en la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 ni de les ZEPA designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000.  
Al sud del terme es troba part del paisatge protegit de l'Ombria del Benicadell, que va ser declarat paisatge protegit per Decret 18/2006, de 27 de gener, del Consell de la Generalitat. Esta figura establix un règim especial de protecció, que serà desplegat pel Pla Rector d'Ús i Gestió de l'Espai Protegit. El PGOU qualifica este paisatge protegit com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
  
El Servici d'Ordenació Sostenible del Medi emet informe favorable del PGOU de Bèlgida sense perjuí de la legislació sectorial vigent, si bé als efectes de la futura gestió de l'espai protegit es planteja la conveniència que les delimitacions del sòl no urbanitzable protegit i el paisatge protegit coincidisquen en la seua integritat.  
També hi ha una microreserva de flora, que està situada al sud del terme municipal, que abasta també el terme de Bufali, en la serra, i es denomina Penyeta de l'Heura, amb una superfície de 1.414 ha i un perímetre de 511 metres. En el PGOU està classificada com a sòl no urbanitzable de protecció especial.  
El Servici de Conservació de la Biodiversitat informa sobre la protecció del PGOU de Bèlgida a la microreserva de la Penyeta de l'Heura, i consideren que la millor protecció és la incorporació a la cartografia del PGOU de Bèlgida de la delimitació de la microreserva i la incorporació a la normativa del PGOU d'un apartat específic per a la microreserva on s'especifique que només estan permesos els usos que respecten la protecció establida per les normes següents:  
- Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual es crea una figura de protecció d'espècies silvestres denominada microreserva vegetal.  
- Orde de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 33 microreserves vegetals en la província d'Alacant i 29 microreserves vegetals en la província de València.  
2. Forests  
Les forests públiques i privades gestionades per l'Administració es troben regulades per la Llei 43/2003, de 21 de desembre, de Forests, i per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Dins del terme municipal de Bèlgida se situa una forest d'utilitat pública que es denomina la Serra i està al sud del terme municipal, en l'àrea muntanyosa de la serra del Benicadell. El planejament actual la qualifica com de protecció forestal i paisatgística.  
3. Domini públic hidràulic  
La Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, vigent durant la tramitació del Pla, determina en l'article 20.6 que l'ordenació detallada dels sòls urbanitzables limítrofs amb els llits haurà de disposar terrenys destinats a espais públics lliures d'edificació al costat del domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió, amb les dimensions adequades a la seua naturalesa, règim hidràulic, i condicions paisatgístiques.  
  
D'altra banda, els llits d'aigua o rambles, pertanyents al domini públic hidràulic, estan regulats pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
  
Els principals llits d'aigua en el municipi són els següents:  
- El barranc de Micena, riu Túria, límit nord del municipi.  
- El barranc de la Mata, que desemboca en l'anterior (al qual afluïxen els barrancs del Palomar, de Redaguanya i del Molí de Bèlgida, en què al seu torn desemboca el del Pi, que arreplega els de la Font Freda, del Brull i de Lluna).  
- Atarcó i la Solana, afluents per l'oest del barranc del Molí de Bèlgida, que prenen diferents noms en els seus recorreguts.  
- De la Font Freda, del Brull i de Lluna, afluent pel sud i l'est del barranc del Molí. Una vegada reunits, sol denominar-se com el barranc del Pi.  
- Del Català, afluent per l'oest del barranc del Palomar.  
- Els de Bufali, Chaco, Rantovall, Batle, Talpó, Pleit, etc., menors en importància i afluents dels anteriors.  
El PGOU assenyala estes zones com de protecció de llits i barrancs (SNUPB), incloent en la seua normativa referència a la legislació sectorial corresponent. En la normativa del PGOU establix el Règim General d'Usos.  
Hi ha un afluent del barranc de la Mata que creua la CV-667 al costat del camí de la Pirotècnia, i després de passar per la CV-667 no s'establix la seua corresponent protecció, i es qualifica com a sòl no urbanitzable comú A. S'ha d'establir la seua corresponent protecció i qualificar-lo com la resta dels barrancs del municipi.  
En la documentació enviada el 16 d'agost de 2006 esmenen este aspecte, incloent-se en l'àrea de protecció de llits i barrancs (SNUPB) la superfície de l'afluent al barranc de la Mata. Això suposa un increment de 5.050,94 m² de SNUPB a costa de SNUCA.  
A més proposen incloure una instal·lació de pretractament previ al punt d'abocament, a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis i greixos arrossegats per les aigües pluvials. Es proposa per a això:  
  
- Incloure esta condició en les fitxes de planejament i gestió, i en l'article 4.2 de les Normes Urbanístiques del PGOU, amb càrrec a les noves àrees a urbanitzar previstes en el pla, i comptant amb informe favorable de l'organisme de conca corresponent prèviament a l'aprovació dels plans i programes que desenrotllen estes actuacions.  
- Sol·licitar a l'organisme de conca corresponent un informe sobre requeriments de superfície i ubicació de les instal·lacions de pretractament mencionades.  
També proposen afegir l'obligació de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 metres a cada costat dels barrancs, en l'article 9.1.9.3 de les Normes Urbanístiques del PGOU.  
Es proposa afegir l'obligació d'obtindre autorització prèvia de l'organisme de conca corresponent per a les actuacions tocant a zones de policia de llits. Sent l'única àrea d'este tipus pròxima a barrancs dibuixats el sector 4, es proposa afegir esta condició a la seua fitxa de planejament i gestió.  
4. Vies pecuàries  
Les vies pecuàries estan regulades per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, en la qual s'indica com a fi principal el manteniment de la integritat superficial de les vies, la idoneïtat dels itineraris i traçats, junt amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb este.  
El terme municipal de Bèlgida compta amb les següents vies pecuàries:  
  
  
  
Totes estes han sigut cartografiades en el Pla General. En les Normes Urbanístiques del PGOU s'establixen les condicions particulars per a les vies pecuàries i s'indica que els usos en estes hauran d'ajustar-se a les limitacions assenyalades en els articles 16 i 17 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
Cal destacar que pel sector urbanitzable sense ordenació detallada SZRs discorre la assagador del Camí del Palomar, i el sector industrial amb ordenació detallada SZIc limita amb la assagador del Camí de la Solana. Haurà d'assegurar-se el correcte tractament d'estes vies.  
  
En qualsevol cas, s'haurà d'obtindre l'informe favorable del Servici de Vies Pecuàries amb relació al tractament d'este tipus de vies.  
5. Patrimoni cultural  
La Conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats els béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, i que té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
  
El patrimoni cultural s'analitza detalladament en el Catàleg de Béns i Espais Protegits del PGOU de Bèlgida.  
L'esmentat catàleg conté fitxes individuals de cada element per a facilitar la seua protecció, incloent-hi els espais naturals. S'aplica un nivell de protecció cultural als elements de qualsevol classe arreplegats en el Catàleg pel seu interés per a la conservació per motius històrics, artístics, etnològics, paisatgístics, botànics, arquitectònics, etc.  
  
De totes maneres es requerirà un informe de la Conselleria de Cultura que done la seua conformitat a la classificació atorgada a estos béns, i si és procedent o no establir una àrea de protecció i especificar els usos permesos i restringits als voltants. Este informe serà preceptiu perquè s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
  
6. Carreteres  
La Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, indica en els seus articles 32 i 33 l'autorització prèvia de l'administració titular de la via, per a la realització d'obres o instal·lacions, en la zona de domini públic (3 m) o zona de protecció (25 m), no relacionades amb la construcció, conservació o explotació de la via.  
  
Les principals vies de comunicació del terme:  
a) La carretera CV-60, del túnel de l'Olleria a Gandia, creuant el terme de Bèlgida per la seua banda nord.  
b) La carretera CV-667, que arriba a Bèlgida procedent del Palomar, travessant el nucli urbà i enllaçant pel nord amb la CV-60.  
c) La carretera CV-615, que comunica Atzeneta d'Albaida amb Carrícola i Otos, travessant el terme de Bèlgida pel sud.  
d) La carretera CV-616, que comunica Otos amb la nova CV-60, enllaçant en la part nord del terme municipal de Bèlgida, pròxim a Torralba i Micena.  
e) La xarxa de camins rurals en el terme, principalment d'ús agrícola, destacant el camí de Benigánim, que partix del nucli urbà en direcció nord; l'antic camí a la Pobla del Duc, en direcció nord nord-est, paral·lel a la carretera CV-667; el camí d'Otos, en direcció sud-est, i el camí d'Atzeneta, en direcció oest.  
El PGOU establix per a estes vies les zones de protecció pertinents, i comprén com a mínim allò que s'ha regulat en la seua normativa sectorial corresponent. Les classifica com a sòl no urbanitzable de protecció viària SNUPV.  
Hi ha un informe desfavorable del Servici de Planificació de Carreteres, de data 13 d'abril de 2004, pel fet que no s'han previst accessos (que no siguen indirectes) als sòls urbanitzables, tant els residencials com l'industrial, des de la carretera CV-667.  
Com a conseqüència d'este informe desfavorable, l'arquitecte de Bèlgida realitza modificacions per a eliminar els possibles accessos directes de sòls urbanitzables a l'esmentada carretera.  
La Divisió de Carreteres emet un informe favorable en data 22 de març de 2006, en què confirma que han sigut esmenats els punts de l'anterior informe de 13 d'abril de 2004.  
7. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent en la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) part del terme municipal correspon a terreny classificat com a forestal.  
S'han classificat estes zones com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i com a sòl no urbanitzable de protecció de barrancs.  
El sòl que es reclassifica a urbanitzable industrial, SZIs i SZIc, limita amb sòl forestal. S'han d'aplicar mesures correctores per a evitar l'afecció a este sòl. En la documentació remesa, es proposa afegir en l'article 8.2.3 de les Normes Urbanístiques del PG, sobre condicions del sector 4, mesures de protecció del sòl forestal.  
8. Incendis forestals  
El canvi d'ús a urbà o urbanitzable d'una superfície que haja patit els efectes d'un incendi forestal es troba regulat per la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Sòl no Urbanitzable; per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, i per la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests.  
La Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana cita, en l'article 59.1: «Els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi queden subjectes a les prohibicions de classificació o reclassificació urbanística preceptuades en la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Sòl no Urbanitzable».  
En el terme municipal de Bèlgida s'han produït diversos incendis forestals: en 1994, que va afectar pràcticament la totalitat de la forest pública de Bèlgida; en 1995, de 2,65 ha; en 1998, de 0,85 ha; en 2000, d'1 ha, i en 2001 de 0,40 i 0,12 ha.  
A la vista de la cartografia disponible de la Conselleria, no es reclassifiquen estes zones incendiades en el PGOU de Bèlgida, i estan classificades com a sòl no urbanitzable.  
En data 8 d'agost de 2006 es presenta la cartografia de les àrees forestals que han patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de Sòl no Urbanitzable.  
9. Risc d'inundació  
El Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) és un pla d'acció territorial de caràcter sectorial dels previstos en la Llei 6/1989, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana.  
Consultant la cartografia temàtica s'observa com els barrancs de Micena i de la Mata han sigut classificats com a zona de risc 6.  
  
Estes zones de risc 6 han sigut qualificades com a sòl no urbanitzable protecció de barrancs SNUPB i com a sòl no urbanitzable protecció agrícola SNUPA.  
El sector 2 i el sector 4 es troben molt prop de la zona de risc d'inundació, i ambdós estan reclassificats de sòl no urbanitzable protegit a sòl urbanitzable industrial.  
En resposta a la sol·licitud de documentació, de 23 de maig de 2006, es crea la zona de protecció per risc d'inundació (SNURI), que correspon a la superfície assenyalada amb este risc (nivell 6) en la cartografia temàtica. S'afig a les Normes Urbanístiques del PGOU la secció 9, on regula els usos en la zona de protecció per risc d'inundació. També proposen mesures correctores enfront del risc d'inundació, concretant per al sector 1 i per al sector 4.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades per mitjà de la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
En la zona de forest de la serra del Benicadell, al sud del terme, el nivell és moderat, i en la resta del terme és baix.  
El sòl urbà o urbanitzable del terme municipal es troba en zona de contaminació d'aqüífers baixa. La zona de risc moderada està qualificada com a SNUPF.  
Els sectors industrials també se situen en esta zona de risc de contaminació baixa.  
- Risc d'esllavissament-despreniment  
En el terme de Bèlgida este risc arriba a nivells elevats en els primers vessants de la serra del Benicadell, de pendent acusat. Este risc es dóna també a nivell mitjà en les zones de barrancs, per l'existència de materials no consolidats i pendents moderats puntualment, i a nivell baix en la franja de transició cap a la vall, formada per materials detrítics solts, encara que una topografia més suau.  
  
En la resta del terme, este risc es considera nul atés el seu pendent suau o moderat i la seua litologia dominant de materials consolidats, principalment margues.  
El sector 1 (SZRc) i el sector 4 (SZIs) estan afectats per risc mitjà, on es permetrà la construcció de vivendes unifamiliars, indústries, etc. En resposta al requeriment de documentació, proposen mesures correctores per al sector 1 i 4, que s'afigen a les seues fitxes de planejament i gestió.  
- Erosió actual  
De nivell moderat en la zona de muntanya de la serra del Benicadell, al sud del terme, passant a nivell molt alt en la cara sud d'esta serra, ja en la província d'Alacant.  
De nivell baix en la resta del terme, passant a molt baix en el sistema al·luvial que es produïx en les zones de rambles i barrancs.  
Les unitats d'execució residencial i el sòl urbanitzable industrial s'ubiquen en zones de risc d'erosió molt baix.  
- Risc d'erosió potencial  
El nivell d'erosió és baix en la part de relleus suaus de fons de vall i moderat en el sistema al·luvial de rambles i barrancs, en la part nord del terme.  
L'àrea de la muntanya de la serra del Benicadell, al sud del terme, passaria a un nivell de risc molt alt, semblant al que ja té en la cara sud d'esta serra.  
2. Vegetació  
El terme està dominat per cultius de secà, mentres que la vegetació natural, a través de comunitats serials del carrascar termòfil, es presenta fonamentalment en l'extrem sud del terme, cobrint els relleus de la serra del Benicadell.  
En menys extensió, també apareixen reductes de vegetació natural en els vessants i riberes dels llits de rius i barrancs que creuen el terme.  
Es pot dividir el terme en tres zones amb diferents valors per a la conservació de les comunitats vegetals:  
- Cultius agrícoles. La vegetació natural és escassa o d'escàs valor i el valor de conservació és baix.  
- Relleus de la serra del Benicadell en la part sud del terme. La vegetació natural dominant és relativament homogènia i amb un baix nivell de desenrotllament, però presenta espècies endèmiques, complix el paper de protecció del sòl i tendix a regenerar el bosc potencial, per la qual cosa el seu valor per a la conservació es pot considerar com a mitjà.  
- Riberes i penyals. La vegetació més evolucionada respecte a la seua sèrie i la presència d'endemismes, respectivament, conferixen a estes comunitats un valor per a la conservació alt.  
La microreserva de flora ha sigut qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció especial, on només es permetran, amb caràcter general, actuacions vinculades a la conservació i adequació per a gaudi públic d'estos espais.  
En esta microreserva es troben les espècies prioritàries: Biscutella mantana i Centaurea spachii.  
3. Fauna  
Des del punt de vista faunístic, i atenent principalment l'ornitofauna, es poden distingir quatre zones dins del terme municipal, que corresponen a la zona urbana, la zona de cultius, la zona de matoll, a la qual pertanyen les elevacions de la serra del Benicadell, en l'extrem sud del terme, i la zona de riberes.  
4. Explotació dels recursos naturals  
Abastiment d'aigua potable  
Segons l'EIA l'aprovisionament urbà d'aigua potable procedix d'un pou situat al sud de la població, prop de l'àrea de la Font Freda. Segons dades del pla anterior, esta captació es realitza a una profunditat de 250 metres i dóna un cabal de 60 m³/h. D'ací va a un depòsit pròxim, on és tractada, i d'ací es conduïx al poble baixant per un camí paral·lel a la assagador de la Plana, que limita el terme amb Carrícola en un tram, passant per un segon depòsit regulador.  
La gestió de l'aigua la realitza l'Ajuntament de Bèlgida, i realitza controls analítics periòdicament. L'empresa EGEVASA és responsable de la gestió del Servici Municipal d'Aigües Potables en la població de Bèlgida.  
EGEVASA presenta un document on determina la viabilitat de la demanda d'aigua potable futura per a un màxim de 597 vivendes noves previstes pel PGOU des de l'actual infraestructura hidràulica de la població de Bèlgida.  
  
  
  
El municipi de Bèlgida té una població de 689 habitants, segons les dades de l'any 2000; si s'afigen els 1.911 nous habitants estimats, la població total tindria uns 2.600 habitants. Per la qual cosa el consum total en punta, sumant l'increment màxim pels desenrotllaments urbans previstos, seria de 566.822 l/dia.  
I tenint en compte la segona residència o vivenda de temporada s'obtindria un total de 3.494 habitants en època estival, amb la qual cosa el consum total estimat seria de 698.833 l/dia.  
Així el consum total en punta, sumant l'increment màxim pels desenrotllaments urbans previstos al consum estimat per les zones urbanitzades existents ocupades resulta d'1.265.655 l/dia segons dades del PGOU.  
Segons este informe l'abastiment actual a la població de Bèlgida es realitza a través d'una perforació situada al sud de Bèlgida, denominat pou de la Nevera, en la serra del Benicadell i prop de l'àrea de la Font Freda.  
El consum màxim de l'abastiment comptant amb l'aportació de brolladors de 572,71 m³/dia. La capacitat d'extracció actual del bombament és de 95,75 m³/hora de bombament.  
La demanda punta de la població prevista pel PGOU resulta ser de 1.265 m³/dia, que sumat al consum màxim de la població actualment (572,71 m³/dia) és de 1.838,36 m³/dia. Açò representa un equivalent total de 19 hores de bombament al dia. Per la qual cosa s'observa que l'extracció potencial d'aigües és clarament suficient per a l'increment de la demanda, amb la qual cosa conclou que en l'actualitat és viable assumir l'increment previsible.  
Aigües residuals  
Segons l'EIA el nucli urbà compta amb xarxa de sanejament col·lectiva, que arreplega les aigües residuals de la població; connecta a una EDAR situada al nord del nucli urbà, i aboca les aigües depurades al barranc del Molí de Bèlgida.  
La situació de la població en una lloma entre dos barrancs facilita que les aigües pluvials siguen evacuades directament a estos, la qual cosa ja succeïx en alguns punts.  
El PGOU preveu la implantació de sistemes de sanejament separatiu per a totes les àrees de nova creació, per a evitar sobrecarregar la xarxa i assegurar-ne la depuració en època de pluges torrencials.  
Està prevista la connexió del polígon El Tossalet SZIc a esta depuradora, per mitjà d'estació de bombament ateses les cotes del terreny. El PGOU establix condicions per a esta connexió, i ha de disposar de sistema separatiu i garantir la no-superació dels límits d'abocament establits disposant d'arqueta de registre abans de la connexió a la xarxa general, per a la seua comprovació.  
El nou polígon El Rentonall SZIs haurà de comptar amb la seua pròpia EDAR en la zona de cotes més baixes del sector, i abocar les seues aigües depurades a afluents del barranc del Micena.  
En els nous sectors es preveu la reutilització de les aigües pluvials i, previ control sanitari, les depurades, per al reg de les zones verdes o de les zones agrícoles pròximes. Per a això, les EDAR i sobreeixidors de pluvials hauran de comptar amb depòsit d'emmagatzematge, bombament i xarxa de reg, amb la qual cosa es minimitze el consum.  
Hi ha un informe de l'EPSAR sobre la capacitat per a admetre els cabals d'aigües residuals generades pel PGOU de Bèlgida, en el qual informa que l'EDAR de Bèlgida està dissenyada per a tractar 200 m³/dia, i la modificació generarà un cabal estimat en 1.449 m³/dia en època estival.  
D'això es deduïx que l'EDAR de Bèlgida no té prou capacitat, i segons este informe, el II Pla director de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana no preveu actuacions d'ampliació i millora per a esta depuradora.  
L'informe conclou que haurà de coordinar-se la necessària ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons vagen tenint lloc estos. O bé, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats.  
Residus sòlids urbans  
La Mancomunitat de la Vall d'Albaida gestiona el tractament de RSU per mitjà de conveni amb l'empresa Recisa, que arreplega diàriament els residus sòlids urbans depositats en contenidors. Els residus són transportats a l'abocador d'Ador.  
La quantitat de RSU generats a Bèlgida s'estima en 252 tm/any, a raó d'1 kg per habitant i dia aplicats a la població resident (689 h.).  
  
Amb la previsió de creixement estimada (2.600 h.) esta quantitat passaria a 3.550 tm/any, aplicant la proporció anterior.  
La Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida remet un certificat, de data 2 de novembre de 2005, en què garantix el servici de gestió integral de residus sòlids urbans a través de l'empresa Recisa.  
  
5. Ocupació del sòl  
Es resumix a continuació les carències en l'avaluació ambiental i les principals afeccions dels canvis d'ús del sòl proposats pel PGOU de Bèlgida:  
Abocador de residus inerts  
Havent aconseguit el problema una dimensió supramunicipal, proposen que l'abocament de residus inerts es resolga de manera mancomunada amb els municipis de la comarca, per mitjà de la creació d'un abocador degudament autoritzat per a això, i s'elimina del PGOU el seu emplaçament proposat.  
SZRc o sector 1  
Correspon al sector 1 amb ordenació detallada en la vora sud del nucli urbà, fins al límit amb Carrícola. Es preveu de realització immediata, per la qual cosa compta ja amb ordenació. Es preveuen en este tipologies de vivendes entre mitgeres, vivendes adossades i vivendes aïllades.  
Es tracta d'una requalificació d'aproximadament 70.251,74 m² que s'han inclòs en este sector urbanitzable residencial. Presenta una topografia abancalada i es troba ocupada per cultius agrícoles, amb parcel·les de reduïda dimensió.  
S'ha de valorar les afeccions que es puguen produir per esta requalificació i, en qualsevol cas, s'haurà d'assegurar la conservació de la via pecuària assagador de la Plana, que limita i travessa el sector, de 8 metres d'amplària legal. Se'ls requerix que proposen mesures correctores davant del risc de esllavissament, que afecta la part est del sector.  
En la documentació remesa, proposen mesures correctores davant del risc d'esllavissament, que afegiran a la seua fitxa de planejament i gestió.  
SZRs o sector 3  
Este sector 3 té una superfície de 51.153,74 m², sense ordenació detallada per estar prevista la seua realització a mitjà termini, situat en la vora oest del nucli. S'hi preveuen tipologies semblants a les del sector 1.  
Els terrenys a ocupar són terrenys de cultiu, alguns d'estos abandonats.  
El sector és travessat per la via pecuària assagador del Camí del Palomar, de 10 metres d'amplària legal.  
SZIc o sector 2  
Es tracta d'un sector industrial de 100.350,99 m², denominat polígon industrial El Tossalet.  
En l'àrea del Tossalet, a uns 300 metres del nucli urbà, s'està desenrotllant un polígon industrial (per mitjà de pla parcial aprovat en 1998) que ha servit per a ubicar la nova cooperativa i donarà cabuda a les xicotetes indústries de la població.  
En la visita a la zona s'observa que este polígon industrial ja té indústries en ple funcionament, com una cooperativa agrícola. No està ocupat en la seua totalitat, ja que queden moltes parcel·les buides i camps encara sense transformar. És una zona abancalada, amb diferents altures.  
En l'informe d'ampliació de documentació s'indica que l'ús dominant és l'industrial que, de conformitat amb l'article 5.2.3.2 de les Normes Urbanístiques del PGOU, exclou activitats nocives, perilloses o insalubres de grau 4 o 5, i les qualificades per radiacions ionitzants, emmagatzematge de substàncies explosives o que generen vapors inflamables, segons el Nom. Act. MINP. S'assenyalen com a usos compatibles el terciari i el dotacional.  
SZIs o sector 4  
Es proposa un nou polígon industrial de 310.340,47 m² en l'àrea del Rentonall, limítrof per l'oest amb la CV-667.  
Es proposa sobre anterior sòl no urbanitzable comú. En l'actualitat hi ha camps de secà en plena producció, com s'observa en la visita a la zona. La ubicació d'este sector haurà d'estar justificada, almenys, amb un estudi d'alternatives i una justificació de l'alternativa triada.  
  
En la documentació remesa a l'agost de 2006 indiquen que els principals motius per a la ubicació triada són la seua proximitat a les principals carreteres, la seua extensió sense ocupar zones de barrancs ni de protecció de la CV-60, ateses les previsions de possible creixement d'esta via, la seua topografia plana i l'absència de vies pecuàries i elements d'interés cultural.  
El sector limita amb sòl forestal i afectat per risc d'esllavissament mitjà. En resposta al requeriment de documentació, proposen les mesures correctores davant del risc d'esllavissament.  
Al limitar amb sòl forestal, s'han d'aplicar mesures de protecció del sòl forestal adjacent al sector. En la documentació remesa proposen afegir a l'article 8.2.3 de les Normes Urbanístiques del PGOU, sobre condicions de desenrotllament del sector 4, mesures de protecció del sòl forestal.  
En resposta al requeriment sobre la zonificació del polígon industrial, de data 23 de maig de 2006, indiquen que l'ús dominant és l'industrial que, conforme amb l'article 5.2.3.2 de les Normes Urbanístiques del PGOU, exclou activitats nocives, perilloses o insalubres de grau 4 o 5, i les qualificades per radiacions ionitzants, emmagatzematge de substàncies explosives o que generen vapors inflamables, segons el Nom. Act. MINP. S'assenyalen com a usos compatibles el terciari i el dotacional.  
  
6. Contaminació acústica  
La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, en l'article 25 cita: «En els instruments de planejament urbanístic haurà de preveure's la informació i les propostes contingudes en els plans acústics municipals. A falta d'estos, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la seua reducció».  
  
S'emet un informe favorable sobre l'estudi acústic en data 7 de novembre de 2006.  
7. Paisatge  
La Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en l'article 11, establix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge junt amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística.  
  
És obvi que en primer lloc s'han de detectar les requalificacions i actuacions que provocaran impactes visuals, perquè l'estudi que es realitze servisca per a evitar, corregir o minorar eixos impactes.   
L'estudi de paisatge haurà de centrar-se en les actuacions aïllades en el territori, com ara l'abocador, els sectors SZRc, SZRs, SZIc i SZIs; analitzar la seua incidència visual, possibles alternatives; valorar els impactes, i, en el cas de produir-se impactes visuals greus, establir mesures correctores que s'hauran de transcriure a la normativa del PGOU o bé buscar altres ubicacions.  
L'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial emet un informe sobre l'estudi de paisatge en què conclou que haurà de completar-se la documentació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
4. Als efectes del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, el Pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera, apartat 2, de l'esmentada llei. En la tramitació del procediment d'avaluació ambiental s'han seguit les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006.  
5. Cal advertir, igualment, que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els punts requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006 als denominats informes de sostenibilitat, sinó que inclús es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència complix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, i haurà de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.  
  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Es considera acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el PGOU de Bèlgida, a València, el promotor del qual és l'Ajuntament de Bèlgida, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions que s'establixen a continuació.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment de les condicions següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'haurà d'obtindre un informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que el dit informe resulte desfavorable, així s'haurà d'entendre també la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Quant a la protecció a les vies pecuàries, es mantindrà la integritat superficial i continuïtat de les vies pecuàries (traçat i amplària legal) i s'assegurarà també la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris amb aquell, en els termes esmentats en la Llei 3/1995.   
3. S'ha de presentar l'informe favorable relatiu al tractament de les vies pecuàries del municipi de Bèlgida, dels servicis territorials de Medi Ambient de València, de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades pròpies de la present declaració.  
En el cas que el dit informe siga desfavorable, així s'haurà d'entendre també la present declaració d'impacte ambiental.  
4. La delimitació del paisatge protegit de l'Ombria del Benicadell ha de coincidir amb la classificació de sòl no urbanitzable protegit.  
5. S'ha d'incorporar a la normativa del PGOU un apartat específic per a la microreserva de flora Penyeta de l'Heura, on s'especifiquen que només estan permesos els usos que respecten la protecció establida per les normes següents:  
- Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual es crea una figura de protecció d'espècies silvestres denominada microreserva vegetal.  
- Orde de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 33 microreserves vegetals a la província d'Alacant i 29 microreserves vegetals a la província de València.  
6. S'establirà un perímetre de protecció de 300 m per a les captacions d'aigua potable davant d'aquelles activitats o instal·lacions que puguen afectar la qualitat o quantitat de les aigües.  
7. S'haurà de coordinar la necessària ampliació de l'EDAR de Bèlgida amb els desenrotllaments urbanístics segons es vagen produint, o bé, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats.  
8. Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats en SNU, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de fosses sèptiques i pous cegos.  
9. S'haurà de disposar de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la nova xarxa separativa d'aigües pluvials, en els punts d'abocament establits.  
S'ha d'incloure una instal·lació de pretractament previ al punt d'abocament, a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües pluvials.  
10. S'ha d'afegir a les normes urbanístiques tots els apartats establits en els informes d'ampliació de documentació, de 4 i 29 de juny de 2006, en relació amb l'Àrea de Protecció de Llits i Barrancs, mesures de protecció forestal, usos en la zona de protecció per risc d'inundació, usos i zonificació en la zona industrial i mesures davant del risc d'esllavissament.  
11. Per al sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs, les normes urbanístiques hauran de preveure la necessitat d'obtindre un informe previ de l'organisme de conca corresponent per a qualsevol construcció que es vullga realitzar dins dels 100 metres de policia en la zona de protecció de llits, així com per a qualsevol modificació que afecte el domini públic hidràulic.  
A més, s'ha d'afegir l'obligació de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat dels barrancs.  
  
12. S'ha d'incloure en el sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs, la totalitat de la superfície de l'afluent del barranc de la Mata, que creua la CV-667 al costat del camí de la pirotècnia.  
13. S'han de complir totes i cada una de les mesures correctores especificades en l'estudi d'impacte ambiental i en els informes d'ampliació de documentació de 4 i 29 de juny de 2006.  
14. S'haurà d'obtindre l'informe favorable de l'estudi de paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme.   
Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades pròpies de la present declaració.  
15. S'establirà una seqüència per a l'execució dels diferents sectors de sòl urbanitzable residencial, a fi de garantir un esgotament total d'este tipus de sòl abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
16. El material necessari per a realitzar l'esplanada dels diferents sectors haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, i s'haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Caldrà disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
17. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
18. Els residus sòlids inerts, procedents de les activitats extractives o del desenrotllament del sòl urbanitzable, hauran de traslladar-se a abocador o a gestor autoritzat, i l'Ajuntament exigirà, als productors d'este tipus de residus, els documents d'entrega corresponents.  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.   
  
  
València, 22 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 77/2006-AIA.  
Títol: modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes (Alacant).   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Planes i DT Alacant.  
Localització: terme municipal de Planes, al costat del nucli urbà.  
  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
Esta modificació pretén la reclassificació de 6.586,92 m² de sòl no urbanitzable d'especial protecció com a sòl urbà, i uns 910,24 m² de sòl no urbanitzable com a sòl urbà, que permeta adequar les necessitats d'ampliació d'instal·lacions i infraestructures de la indústria allí ubicada.  
Es tracta d'una bossa de terreny situada a un costat i a l'altre del camí Barranquils (via pecuària assagador de la Cova de la Vila) que està situada al nord-oest de la població. S'urbanitzarà l'esmentat camí Barranquils fins a l'entroncament amb la carretera C-3311.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
A continuació es descriuen les condicions urbanístiques de l'àrea considerada segons la modificació plantejada:  
a) Situació urbanística  
Sòl urbà ordenança 3a industrial amb ordenança especial.  
b) Condicions de l'edificació  
Tipologia característica: industrial aïllada.  
Ocupació: 55%  
Nre. de plantes: baixa + una.   
Edificabilitat màxima: 0,725 m²t/m²s.  
c) Condicions d'ús  
Ús característic: industrial existent, excepte el que especifica l'article 172.1 de les normes subsidiàries.  
d) Afeccions del terreny  
Superfície sòl privat: 9.0647,87 m².  
Superfície adscrita a ús públic (xarxa viària): 1.217,14 m².  
Superfície adscrita a ús públic (EL): 652,76 m².  
Superfície total de l'àrea virtual: 11.517,77 m².  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta un examen d'alternatives tècnicament viables justificat per les necessitats d'ampliar la zona industrial amb ordenança especial perquè siga capaç de contindre l'ampliació de les instal·lacions industrials de l'empresa més important de la localitat, que actualment disposa d'una parcel·la de superfície d'uns 3.399,94 m² i uns 2.728 m² construïts sobre esta.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 9 de març de 2006, es rep la documentació relativa a la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes (Alacant), remesa per la Direcció Territorial d'Alacant d'esta conselleria, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental i projecte. S'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
La modificació puntual juntament amb l'estudi d'impacte ambiental es van exposar al públic, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 5.191, de 3 de febrer de 2006, i no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari interventor de l'Ajuntament de Planes de, 6 de març de 2006.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 2 d'octubre de 2006, se sol·licita l'ampliació de la documentació a l'Ajuntament de Planes. En contestació, amb data 9 de febrer, l'Ajuntament de Planes remet la documentació complementària. Amb data 28 de març de 2007, se sol·licita una altra ampliació de documentació a l'Ajuntament de Planes. En contestació a la segona sol·licitud, amb data 19 de desembre de 2007, l'Ajuntament de Planes remet un informe de sostenibilitat ambiental i la documentació restant.  
  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la seua tramitació:  
1. Resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de 12 de setembre de 2005, per la qual s'autoritza l'ocupació temporal de la via pecuària assagador de la Cova de la Vila per a la instal·lació de tanca paral·lela temporal, en el terme municipal de Planes, d'acord amb l'informe forestal complementari de la Direcció Territorial d'Alacant, de 27 de juliol de 2005, pel qual es justifica l'excepcionalitat de l'ocupació, d'acord amb el que establix l'article 14 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.  
2. Informe de 5 de febrer de 2007, de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Planes per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la modificació núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes (Alacant). Este informe conclou que segons les dades aportades no es generarà un cabal d'aigües residuals, ja que l'esmentada modificació afecta únicament la reclassificació d'uns 7.500 m² per a l'ampliació d'una fusteria existent. Atés que la modificació núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes no generarà un augment de cabal a abocar en l'EDAR de Planes, no cal aplicar el suplement d'infraestructures i, per tant, s'informa de la viabilitat del tractament de l'EDAR de Planes de les aigües residuals generades.  
  
Afeccions legals ambientals  
1. Espais naturals protegits  
El projecte plantejat no afecta cap espai natural protegit de la Comunitat Valenciana.  
2. Vies pecuàries  
La via pecuària assagador de la Cova de la Vila travessa de nord-est a sud-oest el sector proposat, creua el nucli urbà de Planes, agafa el camí de Barranquils fins a arribar a la carretera de Muro-Pego. L'Ajuntament de Planes urbanitzarà el camí de Barranquils des del nucli urbà fins a l'entroncament amb la C-3311, amb la qual cosa quedarà integrat en el nucli urbà el tram de via pecuària afectat per l'actuació, del qual l'Ajuntament ha iniciat el tràmit en esta conselleria per a la desafecció en l'esmentat tram. La desafecció es farà de manera que el camí de Barranquils mantinga l'amplària de 9 metres, i s'urbanitzarà de manera que tinga sentit la classificació dels terrenys annexos com a sòl urbà industrial.  
La desafecció de l'assagador de la Cova de la Vila, així com qualsevol actuació que es realitze sobre esta, haurà de realitzar-se d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
L'Ajuntament de Planes haurà d'assegurar, en els termes que preveu la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, la continuïtat i idoneïtat d'itinerari, amb la seua amplària legal, de l'esmentada via pecuària que travessa els terrenys afectats.   
3. Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana   
No hi ha cap terreny classificat com a sòl forestal, registrat per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, dins de l'àmbit del sector proposat.  
No obstant això, respecte de la via pecuària afectada pel sector, l'actuació haurà de ser compatible amb el que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, així com el seu reglament aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, en relació amb el tractament de les vies pecuàries.  
4. Rambles i llits   
Dins de l'àmbit del sector no transcorre cap barranc o llit que puga veure's afectat per la modificació.   
En el supòsit que l'actuació afecte els servicis i infraestructures de reg limítrofs, s'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.  
5. PATRICOVA  
D'acord amb el PATRICOVA i consultada la seua cartografia, en el sector objecte d'estudi no hi ha cap zona classificada com a zona de risc d'inundació.   
6. Disponibilitat de recursos hídrics, residus urbans i aigües residuals  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics: la indústria realitza la seua activitat des de fa 35 anys, en els quals ha estat connectada a la xarxa municipal d'abastiment d'aigua. L'ampliació de les instal·lacions existents que es plantegen en la modificació núm. 4 de Planes no suposaran un increment en la demanda de recursos hídrics que no puguen ser abastits per la xarxa municipal. No obstant això, l'Ajuntament de Planes va sol·licitar, el 15 de desembre de 2005, un informe a l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat de recursos hídrics en compliment de l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
  
Respecte de la gestió de les aigües residuals: l'informe de l'EPSAR aportat assegura la viabilitat del tractament de l'EDAR de Planes de les aigües residuals generades pel fet que no es generarà un cabal d'aigües residuals, ja que l'esmentada modificació afecta únicament la reclassificació d'uns 7.500 m² per a l'ampliació d'una fusteria existent.   
  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans: tots els residus generats per l'activitat són arreplegats i gestionats per l'empresa autoritzada Acteco Productos y Servicios, SL, d'acord amb els documents d'acceptació de residus presentats pel promotor (el productor d'un residu tòxic i perillós, abans del seu trasllat des del lloc d'origen fins una instal·lació de tractament o eliminació, haurà de tindre, com a requisit imprescindible, un compromís documental d'acceptació per part del gestor). Per tant, estos documents demostren que l'empresa instal·lada objecte de la modificació puntual núm. 4 de Planes ja té la gestió de residus generats.  
7. Jaciments arqueològics   
En la documentació aportada no es presenta l'informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relatiu a l'estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental anterior a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Considerar acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials li siguen aplicables, la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes (Alacant), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i supeditat al compliment de les condicions exposades en el punt segon d'esta declaració.  
  
  
Segon  
Se supedita l'aprovació definitiva al fet que es reflectisca en les fitxes de planejament i gestió de la modificació puntual les condicions següents:  
1. Abans de l'aprovació del projecte d'urbanització del sector de sòl urbanitzable, i així es disposarà en les fitxes de planejament i gestió de la modificació puntual núm. 4, haurà d'estar resolt l'expedient per a la desafecció de la via pecuària assagador de la Cova de la Vila sol·licitat per l'Ajuntament de Planes a esta conselleria.  
2. Les mesures correctores es completaran amb els aspectes següents:  
Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials que cal usar en les obres d'urbanització i edificació, i s'evitarà l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal; s'evitarà la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, i s'optarà preferiblement per les espècies autòctones i/o els cultius ja existents.  
En el supòsit que s'afecte servicis i infraestructures de reg, s'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària d'estes, i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i quedarà prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
L'abocament generat haurà de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
3. Correspon a l'òrgan competent en l'aprovació del pla el seguiment i vigilància del compliment de les condicions de la declaració d'impacte ambiental. L'òrgan ambiental podrà demanar informació respecte d'això i efectuar les comprovacions necessàries per a verificar el compliment de les condicions, per a la qual cosa la Comissió Territorial d'Urbanisme remetrà una còpia de l'acord d'aprovació de la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries de Planes (Alacant).   
  
4. Són nuls de ple dret les resolucions o els acords d'autorització o aprovació de qualsevol projecte, pla o programa que s'adopten sense observar, totalment o absolutament, els procediments d'avaluació ambiental que regula la llei.   
5. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i les condicions exposades hauran de ser arreplegades per la normativa urbanística del pla parcial, tant en allò que es referix al mateix plantejament en si com en el que correspon a les respectives fases d'execució i funcionament.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 20 de maig de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 44/07 AIA.  
Títol: Homologació i pla parcial del sector SUZTR-1 del terme municipal de Xilxes (Castelló).  
Promotor: Ajuntament de Xilxes (Castelló).  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Localització: nord-est del nucli urbà de Xilxes, entre este i el litoral, separat de la població per l'autopista AP-7 i les seues vies de servici.   
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El present projecte consistix en l'homologació modificativa d'un sector de sòl no urbanitzable en el municipi de Xilxes i l'ordenació de l'àrea homologada a través del corresponent pla parcial; amb l'objectiu de desenrotllar un sector de sòl urbanitzable residencial i terciari, d'1.619.138 m²s de superfície total, que se situaria dins d'un polígon delimitat al nord-est pel límit entre els municipis de Xilxes i Moncofa, al nord-oest per l'autopista AP-7, al sud-oest per la carretera CV-2280 entre el nucli urbà principal i el nucli de platja de Xilxes i al sud-est pel perímetre de la zona humida Marjal i estanys d'Almenara, i es preveu una reserva residencial de 5.500 vivendes i activitat esportiva amb implantació de camp de golf de 18 clots, que ocupa una posició central en el complex residencial que es distribuirà majoritàriament al nord i al sud d'este.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àrea avaluada es troba en el centre del municipi de Xilxes, concretament a l'est del nucli urbà i ocupant terrenys que la separen del nucli litoral denominat les Cases. El polígon es troba delimitat al nord-est pel límit entre els municipis de Xilxes i Moncofa, al nord-oest per l'autopista AP-7, al sud-oest per la carretera CV-2280 (entre el nucli urbà principal i el nucli de la platja de Xilxes) i al sud-est pel perímetre de la marjal d'Almenara, segons s'establix en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
  
Planejament vigent i proposat  
La superfície objecte d'homologació està classificada en les normes subsidiàries vigents en el municipi (aprovades l'any 1993) com a sòl no urbanitzable comú, per la qual cosa es proposa la reclassificació dels terrenys afectats a sòl urbanitzable, i qualificació com a sòl urbanitzable d'ús residencial, dotacional i terciari.  
Ordenació prevista i usos  
Cal destacar, quant a l'ordenació prevista, la disposició d'usos següent:   
- L'àmbit d'homologació té una superfície d'1.863.684 m², dels quals, 248.103 m² corresponen a la xarxa primària adscrita destinada a protecció d'infraestructures ferroviàries i carreteres, i l'índex d'edificabilitat bruta és de 0,349 i l'edificabilitat total de 565.000 m²t.  
  
- El camp de golf previst, amb una superfície total de 581.739 m², ocupa una posició central en el sector, i s'articula entorn de la superfície d'ús hoteler i d'altres elements associats a la pràctica esportiva que se'n deriva.  
- Les superfícies adscrites a les dotacions públiques es localitzaran en les àrees perifèriques, al sud i sud-oest del sector, pròximes a la carretera de la platja (atés que esta constituiria el seu principal accés), cosa que implica una major accessibilitat a la població resident en el nucli de Xilxes.   
- Les zones residencials es distribuïxen al nord i al sud del camp de golf i formen dos grups de blocs orientats en direcció est-oest, i es disposa una estreta banda d'habitatges adossats entre el grup de blocs situat al nord i el camp de golf.   
- La tipologia d'edificació predominant seria la de bloc agrupat en illa, i el coeficient d'edificabilitat màxima és de 2,20 m²t/m² per a blocs de 16 plantes i 1,0 m²t/m² per a les vivendes unifamiliars en filera. El coeficient d'ocupació varia entre el 13,57 i el 50%.  
  
- Les zones verdes de majors dimensions, tant de la xarxa primària com secundària, es disposen en els costats est i oest del sector, i actuen a manera de bandes de transició respecte a la marjal d'Almenara i l'AP-7, respectivament.  
- Entre la zona verda situada a l'oest i l'AP-7 es localitzaria una banda de 85 metres d'amplària, aproximadament, en la qual no es preveuen modificacions, pel fet que quedaria reservat com a sòl per a infraestructures ferroviàries; esta inclouria cultius de cítrics a més del vial de servici de l'autopista.   
Tramitació administrativa  
Amb data 7 de març de 2007, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló remet un estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons el certificat municipal subscrit pel secretari de l'Ajuntament de Xilxes, de 30 de maig de 2005, en la sessió plenària celebrada el 28 de maig de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el projecte d'homologació i pla parcial del sector residencial i terciari SUZTR-1.  
  
1. Informació pública  
L'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada per al desenrotllament de la unitat d'execució que resulta de la delimitació, homologació i pla parcial del sector de sòl urbanitzable denominat Xilxes-Golf, promoguda per la mercantil Xilxes Golf Resort SL, va ser sotmesa a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, número 4.819, de 13 d'agost de 2004, en el BOP de Castelló, número 97, de 12 d'agost de 2004, i en el periòdic Mediterráneo de Castelló, de l'11 d'agost d'eixe mateix any.   
  
Durant el dit termini d'informació pública es van presentar 15 al·legacions al mencionat programa, i no se'n considera cap de caràcter ambiental. També s'han presentat 5 alternatives tècniques a la iniciadora del procediment.   
Mitjançant un decret de l'alcaldia, de 4 d'octubre de 2004, es va resoldre exposar públicament, per un termini de 20 dies hàbils, les cinc alternatives presentades en competència amb la primera, amb la possibilitat de presentar al·legacions en contra, però descartant, en tot cas, la presentació de noves alternatives en competència. La publicació del corresponent edicte va tindre lloc en el periòdic Mediterráneo, de 18 d'octubre de 2004, i en el DOGV número 4.872, de 28 d'octubre de 2004; l'Ajuntament de Xilxes va procedir a l'obertura de les pliques presentades, amb data 11 de març de 2005, i es va seleccionar finalment l'alternativa tècnica i proposició jurídica presentades per la mercantil Urbanizaciones y Edificaciones Costa del Pla, SL, amb les modificacions, condicions i requisits derivats dels informes sol·licitats per l'Ajuntament de Xilxes.   
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
- El 22 de juny de 2006 es remet requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló, així com una còpia d'este a l'Ajuntament de Xilxes, en què se sol·licita la documentació complementària, que a continuació s'indica, necessària per a poder continuar l'avaluació ambiental del projecte:   
a) Respecte a la documentació que ha de remetre el Servici Territorial:  
1. Informe sobre estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
2. Informe sobre l'estudi acústic presentat, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
3. Informe del Servici Territorial de Medi Ambient sobre l'afecció a la via pecuària assagador del Palmeral i Ràfol i el camí de Moncofa (Via Augusta) que travessa d'est a oest el terç meridional de l'àrea d'actuació.  
b) Quant a la documentació que ha de remetre el promotor:  
1. Certificat municipal en què es concreten les dates en què es va realitzar el procediment d'informació pública, els mitjans en què es va efectuar la publicació i el nombre d'al·legacions presentades, així com la seua corresponent desestimació o acceptació.   
2. Certificat municipal corresponent a l'aprovació provisional pel Ple de l'Ajuntament  
3. S'ha de presentar un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenrotllament de l'actuació plantejada, tal com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, atés que, com s'assenyala en la documentació remesa, el municipi de Xilxes s'abastix en l'actualitat dels pous Salvador 1, Salvador 2 i Castellas, entre altres, sobre els quals l'Ajuntament de Xilxes és propietari o hi té participació.   
4. Informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües residuals, considerant els diferents usos a què es destinaran (reg de l'àrea de joc del camp de golf, parcs i jardins públics). S'hauran d'obtindre també les corresponents autoritzacions de canvi d'ús que es plantegen en el projecte.  
  
5. S'haurà d'aportar un informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Certificat d'organisme gestor autoritzat en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
7. Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR municipal respecte a la viabilitat de gestió de les aigües residuals generades arran del desenrotllament del sector plantejat.   
8. Atés que la documentació aportada no permet una major concreció respecte d'això, es requerix un informe en què s'avalue més concretament els possibles efectes susceptibles de produir-se sobre la dinàmica hídrica dels terrenys limítrofs amb el sector proposat, segons els canvis que es prevegen introduir en el sistema de reg i drenatge de l'àmbit d'actuació, els quals, hauran de ser més àmpliament concretats.   
  
9. Haurà de concretar-se el destí de les aigües pluvials que es generen en el sector, si seran abocades a la xarxa de sanejament municipal, o s'efectuarà l'abocament a llit públic, i en este cas haurà d'obtindre's la corresponent autorització de l'organisme de conca. S'han de dibuixar els punts d'abocament d'estes.   
- Amb dates 7 i 9 d'abril de 2008, es remet la documentació aportada pel promotor del projecte en resposta, parcialment, al requeriment anterior. No obstant això, amb data de hui, continuen sense ser remesos al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica els informes següents:  
1. Informe sobre estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
2. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi (en què es justifique adequadament l'origen d'estos, la titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca i la inscripció en els registres corresponents; la qualitat de les aigües, la necessitat o no de tractament i la realització o no d'obres d'infraestructures, i s'adjuntaran, així mateix, tots els certificats o documents justificatius que es consideren rellevants), com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
3. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües residuals, considerant els diferents usos a què es destinaran (reg de l'àrea de joc del camp de golf, parcs i jardins públics). S'hauran d'obtindre també les corresponents autoritzacions de canvi d'ús que es plantegen en el projecte.  
4. Haurà de concretar-se el destí de les aigües pluvials que es generen en el sector, si seran abocades a la xarxa de sanejament municipal o s'efectuarà el seu abocament a llit públic, i en este cas s'haurà d'obtindre la corresponent autorització de l'organisme de conca i s'hauran de dibuixar els punts d'abocament d'estes.   
Informes sectorials  
1. Certificat de 26 de juny de 2007, subscrit per l'apoderat de la mercantil Reciclados Palancia Belcaire, adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals del pla zonal III i VIII, àrea de gestió 2, en què, entre altres consideracions s'exposa el compromís pel qual els residus urbans generats en el municipi de Xilxes reben un tractament correcte i s'afig la referència relativa a què les instal·lacions proposades podran tractar els residus que es deriven de l'aprovació definitiva del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi, una vegada les instal·lacions per al tractament dels RSU plantejades al consorci entren en funcionament.   
2. Certificat del secretari de la Comunitat d'Usuaris d'Aigua de Regs La Séquia de Xilxes, d'11 de juny de 2007, en el qual subscriu, entre altres qüestions, les que s'assenyalen a continuació:   
«En la Junta General celebrada el dia 8 de juny de 2007, es va adoptar l'acord d'autoritzar a Xilxes Golf Resort, SL l'execució de tots els canvis que siguen necessaris incorporar a la xarxa de reg de la CUAR La Séquia, amb l'objectiu de reposar el seu servici fora de l'àmbit del sector SUZRT-1, tot això d'acord amb les indicacions que, a la vista del projecte d'urbanització que s'elabore, es considere necessari establir per esta comunitat per a garantir el reg dels seus associats».   
3. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de 8 de juny de 2006, en què se certifica que l'EDAR de Xilxes està dissenyada per a tractar un cabal de 900 m³/dia, tractant actualment cabals superiors a esta xifra. Després de revisar la documentació rebuda de l'ajuntament de la dita localitat, el cabal generat s'estima en 2.738,20 m³/dia; no obstant això, en el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana es preveuen actuacions d'ampliació de les instal·lacions; actuacions que es concretaran en un conveni entre l'Ajuntament de Xilxes i l'Entitat de Sanejament d'Aigües, per tant, l'EPSAR informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR municipal del cabal generat, sempre que es complisquen les condicions següents:  
  
- Al seu dia, el promotor del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les efectuarà el peticionari a càrrec seu.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A este efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments de la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.   
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions previstes en la planta a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.   
  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament les quantitats que resulten del conveni actualment en tramitació entre esta entitat i l'Ajuntament de Xilxes.  
Paral·lelament, entre la documentació tècnica, també s'adjunta una còpia del conveni entre l'Ajuntament de Xilxes i l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (EPSAR), relatiu a l'execució de les infraestructures de sanejament i depuració en el municipi; no obstant això, no se n'ha considerat el contingut en la present resolució perquè no està firmat el dit document i no consta cap prova de conformitat entre ambdós parts respecte a l'esmentat conveni.   
4. Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 20 d'abril de 2007, relatiu a la possible afecció del projecte a:   
- Llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana que figuren en la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, publicada en el Diari Oficial de la Unió Europea el 21-09-2006, per decisió de la Comissió de 19 de juliol de 2006, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (transposició a l'ordenament jurídic espanyol per mitjà de Reial Decret 1995/1997, de 7 de desembre).  
- Espais inclosos en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord del Govern Valencià de 10 de setembre de 2002.   
En el dit informe es constata que el sector SUZRT-1 limita pel sud i est amb el LIC (ES 5223007) Marjal d'Almenara i amb la zona humida catalogada núm. 4 Marjal i estanys d'Almenara, i atés que es troba una part d'este dins del seu perímetre d'afecció, s'establixen, entre altres, les consideracions següents:   
- Atés que el desenrotllament del sector, per destinar-se a zona d'edificabilitat i zona de viari públic, comporta una disminució de 913.831 m² de superfície d'infiltració que pot afectar la marjal i estanys d'Almenara i el LIC Marjal d'Almenara.  
- Atés l'envergadura del projecte i el possible impacte que sobre la zona humida puga provocar l'ús de les instal·lacions, per analogia amb l'article 29 de la Llei 11/1994, que tracta sobre la delimitació d'àrees d'amortiment d'impactes i en consonància amb la zona de policia definida en el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.   
- Atés que en el límit est, el sector limita amb una àrea de vulnerabilitat molt alta a la contaminació d'aigües subterrànies, es recomana, amb caràcter general, una franja de protecció mínima de 100 metres en què no s'admeten usos urbanístics amb potencial contaminant.   
  
- Atés, com a referència, que en el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Moncofa, limítrof amb el de Xilxes, i que compartix el mateix LIC i la mateixa zona humida catalogada, s'arreplega expressament, quant a mesures preventives i correctores per a la preservació dels valors naturals dels espais protegits, que en el detall del sector limítrof a la zona humida es tinga en compte la zona de protecció de 500 metres, i s'ordena el sector de manera que se situen usos compatibles sobre la dita zona de protecció.   
  
D'acord amb estes consideracions, en conclusió s'informa el següent:   
- El desenrotllament del projecte queda supeditat a l'ampliació de l'EDAR (necessària per a escometre el reg del terreny de camp de golf) i a la nova construcció de la dessalinitzadora que es durà a terme en el municipi de Moncofa (necessària per a abastir d'aigua potable l'increment de població).   
-El promotor del projecte haurà d'elaborar un estudi hidrogeològic de detall firmat per un tècnic competent, on es prevegen les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del present pla parcial i la seua repercussió sobre la marjal i estanys d'Almenara. A més, el dit balanç hídric tindrà en compte tota la disminució de la superfície d'infiltració dels nous sectors reclassificats en el pla general del municipi.   
- S'haurà de procedir a una redistribució del sector en el sentit de situar la major part de la superfície dedicada a zona verda pública i zona de joc a l'espai limítrof amb el LIC i la marjal, a fi que quede lliure d'edificació i la zona d'afecció complisca la funció de zona d'amortiment d'impactes sobre els espais protegits.   
Posteriorment, el 2 de maig de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals remet un nou informe sobre la base de les modificacions introduïdes pel promotor del projecte en l'ordenació detallada del sector, per la qual es proposa preservar una franja perimetral de 100 metres de la zona humida Marjal i estanys d'Almenara, lliure d'edificació. S'informa respecte d'això el que a continuació es transcriu (incloent-s'hi també la referència que es fa en l'esmentat informe, quant a l'Estudi hidrològic i d'escolament de pluvials remés per la mercantil Xilxes Golf Resort, SL, amb data 9 d'abril de 2008, al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica):   
  
- «Les modificacions a l'estudi hidrològic i evacuació de pluvials presentades conclouen que no es preveu un efecte negatiu sobre els nivells freàtics en la zona de la marjal, sempre que es disminuïsca l'extracció d'aigua dels pous, no es disminuïsca la infiltració de les pluvials i s'incremente la infiltració de les aigües depurades. Perquè esta situació puga produir-se és necessari que el desenrotllament del projecte d'homologació i pla parcial del sector SUZRT-1, quede supeditat a la nova construcció de la dessalinitzadora que es durà a terme en el municipi de Moncofa (necessària per a abastir d'aigua potable l'increment de població) i a l'ampliació de l'EDAR (necessària per a escometre el reg dels terrenys dels camps de golf)».  
  
- «El perímetre d'afecció de 500 metres entorn dels límits de la zona humida que establix l'acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, té per funció amortir els impactes negatius que puguen donar-se sobre l'espai protegit, per la qual cosa preservar només els 100 primers metres i deixar-los lliures d'edificació no és una mesura suficient que complisca la funció d'amortiment sobre la zona humida. Per la qual cosa tenint en compte la gran superfície dedicada a zona verda pública i zona esportivorecreativa del sector, s'hauran de redistribuir a fi que la zona d'afecció corresponent a la zona humida Marjal i estanys d'Almenara quede lliure d'edificació».   
  
5. Informe del Servici d'Ordenació Territorial, de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 8 de juny de 2007, en el qual se subscriu que l'àmbit de la zona d'estudi no es troba afectat per risc d'inundació, segons el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Així mateix, s'informa també que «pel que fa a l'afecció que l'actuació urbanística poguera causar a la marjal, l'ordenació detallada del sector preveu la ubicació d'espais lliures i zones verdes públiques (parc de la xarxa primària) limítrofs amb la marjal d'Almenara, per la qual cosa es complixen les previsions contingudes en el PATRICOVA sobre les condicions d'ús de sòl al costat de llits i zones humides; tot això sense perjuí del perímetre d'afecció que haja establit la planificació ambiental vigent (Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana)».   
  
6. Certificat subscrit per l'alcalde de l'Ajuntament de Xilxes, de 23 de maig de 2006, en el qual se certifica la disponibilitat d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos sol·licitats derivats del present projecte, i manifesta, així mateix, les consideracions següents:  
  
- La mercantil Xilxes Golf Resort, SL ha sol·licitat a este ajuntament un certificat de capacitat per al subministrament de 2.908 m³/dia per a ús residencial del sector SUZRT-1.  
- El municipi de Xilxes s'abastix en l'actualitat dels pous Salvador 1, Salvador 2 i Castellas, que disposen d'uns recursos anuals d'1.261.440, 977.616 i 946.080 m³, respectivament, la qual cosa suposa un total de 3.185.136 m³/any.   
- Que el consum actual no supera els 300.000 m³/any, per la qual cosa hi ha una reserva de 2.885.136 m³/any.  
- El període d'estada previst per a este tipus d'actuacions residencials s'estima en 100 dies l'any, per la qual cosa el consum necessari seria de 290.800 m³/any.  
- A més dels pous de subministrament actual, l'Ajuntament de Xilxes és propietari o té participació en els pous següents: el Salvador Reg (3.311.280 m³/any), Consorci d'Aigües de la Plana Baixa (217.330 m³/any), Cuar 1 (3.058.992 m³/any), Cuar 2 (3.185.136 m³/any) i Cuar 3 (1.040.688 m³/any).   
- Una part dels volums dels pous anteriors dedicats a reg en l'actualitat es preveu la tramitació davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al seu canvi d'ús a consum humà.  
- L'Ajuntament de Xilxes ha firmat un acord d'intencions amb la societat estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies (ACUAMED) en què l'esmentada societat manifesta la seua intenció de realitzar una planta potabilitzadora d'osmosi inversa per a l'abastiment dels municipis de Xilxes, Moncofa i la Vall d'Uixó.  
7. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura i Esport, d'11 d'abril de 2007, pel qual s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, l'annex a l'estudi d'impacte ambiental del PDAI sector SUZRT-1 de Xilxes, document refós de l'estudi d'impacte ambiental que incorpora les modificacions de l'annex i document de síntesi; condicions que s'incorporen en la present declaració d'impacte ambiental, les consideracions arqueològiques que es detallen a continuació:   
  
- El polígon format pel camí del Ràfol, el camí Nou i la carretera del Mar, a excepció de les parcel·les 318 a 321, així com la parcel·la situada entre el camí de Moncofa i els límits nord-est i nord-oest del PAI quedarà subjecte a seguiment d'obres durant la fase d'urbanització, que necessàriament haurà de ser prèvia a la construcció d'edificis, i s'haurà d'excavar, a més, íntegrament si apareixen restes arqueològiques.   
  
- El polígon delimitat pel camí de Moncofa, el límit nord-est del PAI, el camí del Ràfol o camí Vell i el límit nord-oest del PAI, a més de les parcel·les 318 a 321, quedaran subjectes a les condicions següents:   
  
- Abans de qualsevol tipus d'actuació que implique remoció del subsòl, desbrossament o arrancament d'arbres, que en qualsevol cas exigiran l'autorització de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, el promotor del PAI haurà de realitzar la prospecció geofísica (georadar) de totes les parcel·les, amb l'aprovació prèvia del projecte corresponent, que necessàriament haurà de comprendre la totalitat de la superfície i no s'admet la seua realització per lots, parcel·les, fases o unitats d'execució independents.   
- Els resultats de la prospecció seran avaluats per esta direcció general, que emetrà un informe vinculant respecte d'això i ordenarà la realització de sondejos, excavació en àrea o qualsevol altra intervenció que considere convenient, a fi de delimitar l'afecció real de la urbanització sobre el patrimoni cultural valencià.   
- L'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació urbanística exigible per a l'aprovació del PAI haurà de preveure la possibilitat que, com a resultat de les actuacions arqueològiques, no siga possible el desenrotllament urbanístic d'un sector o de tot l'àmbit situat entre els camins de Moncofa i del Ràfol (incloent-hi les parcel·les 318 a 321) i preveure els mecanismes per a modificar el projecte urbanitzador i fer-lo compatible amb la conservació del patrimoni cultural.  
8. Còpia del conveni regulador per al finançament i explotació de la dessalinitzadora de Moncofa, entre la societat estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies, SA (ACUAMED) i l'Ajuntament de Xilxes, d'1 de desembre de 2006, en el qual, entre altres consideracions, es descriuen les obres hidràuliques que s'han previst fer i que són les següents:   
  
- Planta d'aigua dessalada de mar amb una capacitat provisional de producció de 32.000 metres cúbics, ampliables a 60.000. La capacitat definitiva és objecte dels convenis corresponents.  
- De la dita capacitat total, la producció destinada a l'Ajuntament de Xilxes és de 6.000 metres cúbics diaris, ampliables a 10.000, amb una producció màxima estimada en:  
2,2 hm³/any en l'entrada en servici de la planta.  
3,6 hm³/any en 2015.  
- Conduccions i infraestructures de regulació necessàries perquè els usuaris puguen disposar de l'aigua dessalada en els punts d'entrega respectius.  
- Infraestructures d'evacuació de salmorres i incorporació al medi marí.   
9. Informe acústic de 28 de juny, elaborat pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el qual s'indiquen, entre altres consideracions, aquells apartats que faltarien desenrotllar en la documentació presentada, basant-se en el que disposa l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, pel qual s'establix el contingut mínim dels estudis acústics que han d'incloure els diferents instruments de planejament urbanístic, i s'indiquen les qüestions següents respecte d'això:  
- Encara que en la documentació presentada s'indica l'ús del sòl abans de l'actuació programada, haurien d'indicar-se els usos del sòl en l'entorn de l'actuació, de manera que es puga analitzar la influència de l'entorn sobre el projecte proposat.   
- L'ús residencial previst amb requalificació no preveu suposadament ni activitats ni infraestructures, per la qual cosa no cal desenrotllar en l'estudi una modelització per mitjà de mètodes matemàtics del soroll produït per les activitats i infraestructures previstes, segons els models recomanats per la Directiva 2002/49/CEE o els adoptats com a oficials pel Govern.   
- S'adjunta un pla de la situació acústica prèvia a l'ordenació prevista, però no s'indica l'escala ni els usos del sòl; per la qual cosa hauria de presentar-se un pla de la caracterització posterior a l'ordenació prevista.   
En el dit informe també es fa referència al fet que a pesar de desconéixer-se la data d'iniciació del procediment, la data d'elaboració de l'estudi presentat és anterior a la publicació del Decret 104/2006, de gestió i planificació en matèria de contaminació acústica, per la qual cosa es considera que la documentació s'ajusta suficientment al contingut mínim requerit.  
El mencionat informe conclou al·ludint, com a condició indispensable, a la necessitat de tindre en consideració les mesures correctores proposades en l'estudi; així mateix, es destaquen les següents mesures desenrotllades en este:  
- Ateses les característiques de la zona, el soroll ambiental, excloent-ne el de l'AP-7, no presenta cap problema, ja que les vivendes estan separades de les de vies de comunicació AP-7 i possible traçat de l'AVE per una franja de terreny que es destinarà a zona verda.  
- S'indica la possibilitat d'implementar una barrera de terra amb arbreda en la seua part superior, tan pròxima com siga possible a les vies de circulació. Amb una alçària entre 2 i 3 metres, podria considerar-se una atenuació entorn dels 6-8 dB(A), que seria suficient perquè els nivells sonors en les vivendes pròximes estiguen per davall dels límits proposats per la Llei 7/2002.   
10. En resposta a la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, efectuada per la mercantil Xilxes Golf Resort, SL, relativa a la concessió de reutilització d'aigües depurades amb destinació a regs (cabal punta superior a 8 l/s i superfície regable de 90,66 ha), amb data d'entrada 10 d'agost de 2006, en el Registre General del dit organisme, l'enginyera tècnica d'obres públiques de la dita confederació emet un informe, amb data 16 de novembre de 2006, en què comunica, entre altres, les consideracions que es transcriuen a continuació:  
  
«Com a conseqüència de la modificació prevista en l'EDAR municipal, passant a la nova EDAR de Xilxes, es requerix també la corresponent autorització d'abocament de la depuradora a domini públic hidràulic, d'acord amb l'article 245 i següent del Reial Decret 606/2003, de 23 de maig, per a poder accedir a la reutilització d'aigües depurades, que ha d'emetre el Servici de Qualitat de les Aigües d'esta confederació, ja que és requisit indispensable per a realitzar qualsevol tràmit administratiu en possibles concessions per a l'aprofitament de l'afluent de l'EDAR.  
Una vegada favorable l'autorització d'abocament, es procedirà al tràmit administratiu de concessió per a reutilització de les aigües residuals.»   
11. Informe del Servici de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, de 27 de juny de 2007, pel qual es constata que la via pecuària VP núm. 2 assagador del Palmeral i del Ràfol, que travessa el sector proposat d'oest a est, està perfectament identificada i es proposa la seua integració en la nova ordenació urbanística mantenint l'amplària legal i necessària classificada de 10 metres dins del vial que longitudinalment transcorre pel mateix traçat, denominat D de la xarxa primària, el disseny de carril bici del qual i passeig de vianants enjardinat s'adapta als usos compatibles i complementaris establits en la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, té continuïtat amb l'exterior i es manté la seua integritat superficial.   
En la reparcel·lació, els terrenys dins del sector corresponents a la via pecuària hauran d'inscriure's i adjudicar-se a la Generalitat Valenciana com a tal VP núm. 2 assagador del Palmeral i del Ràfol, Domini Públic Hidràulic de la Generalitat Valenciana, que consta inscrita al núm. A03/12/053/0002, tom 3, pàgina 513, de registre, en l'Inventari General de Béns i Drets de la Generalitat Valenciana, ja que és transferida per l'Estat a la Comunitat Valenciana, per mitjà de Reial Decret 2365/84 de 8 de febrer.  
Així mateix, en l'esmentat informe s'indica que el camí de Moncofa (Via Augusta) no consta classificat com a via pecuària en la classificació vigent aprovada per OM-1/2/1973.  
12. Informe (previ) del Servici d'Abocaments de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'11 de gener de 2008, basant-se en la documentació aportada davant del dit organisme per l'Ajuntament de Xilxes, en dates 26 de desembre de 2006 i 28 de novembre de 2007, relativa a la nova EDAR de Xilxes i l'obtenció de l'autorització d'abocament d'aigües residuals depurades a domini públic hidràulic; considerant el destí previst de l'efluent (1.186.250 m³/any) la séquia de la Ratlla. En el dit informe, s'establixen les consideracions que es transcriuen a continuació:  
- En esta fase de la planificació urbanística, el titular no disposa de les dades que este organisme considera imprescindibles per a la concessió de l'autorització definitiva de l'abocament.  
- Haurà de presentar-se documentació més concreta abans del desenrotllament urbanístic previst en el planejament municipal.  
- Remesa tota la documentació serà analitzada per tècnics del servici d'abocaments, i si l'abocament és compatible amb el compliment dels objectius de qualitat del medi receptor, es prosseguirà la tramitació de l'expedient.  
Afeccions legals  
- Per l'interior de l'àrea d'actuació transcorre la via pecuària denominada assagador del Palmeral i del Ràfol, amb una amplària legal i necessària de 10 metres; catalogada per Orde ministerial d'1 de febrer de 1973, publicada en el BOE d'1de març de 1973 i en el BOP del 22 de febrer d'eixe mateix any. L'assagador s'aproxima a l'àrea seguint el traçat del camí del Palmeral i creua l'autopista fins a trobar el camí Vell de la Mar.   
Esta via pecuària es veurà afectada en proposar-se la seua inclusió en un vial de major amplària i s'indica en l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental que el seu traçat actual i la seua funcionalitat seran respectats.   
- Pel que fa al Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la superfície ocupada pel sector limita en el costat est amb una àrea d'inundació de risc 3; els plans d'informació del document d'homologació, aportats pel promotor del projecte, i la documentació tècnica que els acompanya indiquen que el límit de la zona inundable coincidix amb el del sector de sòl urbanitzable que cal desenrotllar i no hi ha, per tant, afecció sobre l'àrea de risc d'inundació; així mateix, l'informe del Servici d'Ordenació Territorial, de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 8 de juny de 2007, també subscriu que l'àmbit de la zona estudiada no es troba afectat per risc d'inundació.   
  
- El sector limita pel sud i est amb el LIC (ES 5223007) Marjal d'Almenara i amb la zona humida catalogada núm. 4 Marjal i estanys d'Almenara, i es troba una part d'este dins del seu perímetre d'afecció.  
  
- El municipi de Xilxes es troba inclòs en el Pla Zonal de Residus de les zones III i VIII, aprovat per Orde de 16 de febrer de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, modificatiu del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. En el Pla, Xilxes s'adscriu a la zona 2, integrada per 57 municipis de les comarques de l'Alt Palància, la Plana Baixa i el Camp de Morvedre  
Consideracions ambientals   
- L'àrea d'actuació presenta una topografia pràcticament plana, amb cotes màximes en l'extrem nord de 9,2 metres; i mínimes en el límit est, presentant cotes que oscil·len entre els 0,6 i 0,8 metres.  
  
- El sòl es troba ocupat pràcticament en la seua totalitat, pel cultiu de regadiu, amb clara predominança dels cítrics sobre les hortalisses.  
   
- Juntament amb la predominança en el sector de vegetació de caràcter nitròfil, també destaca l'existència d'algunes espècies arbòries disseminades que han sigut plantades al costat de les casetes agrícoles o dels camins. Poden observar-se alguns exemplars de pi blanc (Pinus halepensis), figueres (Ficus carica), magraners (Púnica granatum), figueres de pala (Opuntia ficus-indica) i també piteres (Agave americana). D'altra banda, la proximitat d'ambients de marjal, situats al sud-est del sector, pot afavorir la presència d'espècies pròpies d'estos ambients de manera ocasional.   
- El sistema de reg predominant és per inundació, i s'observa en la zona distints pous de bombament, així com el corresponent sistema de canals associats a este. Les séquies es troben revestides majoritàriament per formigó o rajola, i la més destacable és la séquia Major de Xilxes, que seguix el traçat del camí del Ràfol. D'esta partixen altres séquies menors que distribuïxen els cabals cap a l'est. També destaca la xarxa d'assarbs excavats directament sobre el sòl, sense obra de fàbrica, que distribuïxen l'aigua als camps de cultiu.  
  
- L'àrea del sector no presenta llits naturals en tota la seua superfície.   
- Entre les consideracions exposades en l'anàlisi hídrica global, inclosa en la documentació tècnica aportada pel promotor del projecte, al llarg de la tramitació del present expedient, s'al·ludix que el canvi d'ús del sòl no repercutirà en un augment de l'aigua que s'extreia actualment de l'aqüífer. Així com que la solució per a emprendre l'abastiment futur al municipi de Xilxes requerix la construcció d'una planta dessalinitzadora i s'ha firmat, per a això, un conveni regulador amb la societat estatal d'Aigües de las Conques Mediterrànies (ACUAMED) per al finançament i l'explotació de la dessalinitzadora de Moncofa, i s'han ampliat determinats aspectes de l'esmentat conveni en l'apartat de la present declaració relatiu a informes sectorials.   
  
- Encara que de l'anàlisi hidrològica que es realitza del sector es conclou que el canvi d'ús del sòl no preveu un efecte negatiu sobre els nivells freàtics en la zona de la marjal, no queda justificat que l'ordenació proposada dels 100 als 500 metres de la zona d'afecció o conca siga l'alternativa més idònia de les existents que complisca la funció d'amortiment sobre la zona humida, per la qual cosa, s'hauran de redistribuir a fi que quede justificat quina és alternativa d'ordenació més idònia que garantisca la delimitació de la zona d'afecció o conca que complisca la funció principal d'esta, que és la d'amortiment sobre la zona humida, segons el que disposa l'article 15.4 de la Llei 11/1994, en relació amb l'Acord de 10.09.02, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
  
- La depuració de les aigües residuals urbanes s'efectua per mitjà de l'estació depuradora de Xilxes, situada al sud del nucli urbà, entre este i l'autopista del Mediterrani. Els efluents de l'EDAR, una vegada depurats, s'evacuen per mitjà de canonada subterrània per a descarregar en séquies de reg que, finalment, aboquen al mar.  
Segons el que disposa l'estudi d'impacte ambiental, es preveu la seua ampliació en la mateixa ubicació de l'actual i es preveu, en el corresponent projecte, un cabal mitjà de 2.000 m³/dia i punta de 2.600 m³/dia; la qual cosa suposaria poder donar servici a una població de 10.000 habitants, aproximadament.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les mesures preventives i correctores que s'han d'adoptar, cal destacar, entre altres, algunes que a continuació es detallen:  
- Es preservaran els horitzons superficials del sòl i es mantindrà la superfície agrària limítrof amb el sector en condicions adequades per a la seua explotació.  
- Els materials sobrants en els treballs d'esplanació i anivellació del terreny, quan es tracte fonamentalment dels horitzons superiors del sòl, es conservaran en monticles de secció trapezoïdal amb una alçària màxima de 3 metres per a ser utilitzats en la preparació de terrenys que hagen de ser revegetats, com és el cas de les àrees esportives o els parcs públics de l'àmbit de l'homologació o altres àrees situades fora d'este àmbit.  
- Tant els materials que puguen ser necessaris per al condicionament de les àrees de joc del camp de golf com els materials d'ompliment i el tot-u que siguen necessaris per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
- En les àrees esportives i els parcs i jardins públics s'utilitzaran espècies de baix requeriment hídric, quan estes siguen compatibles amb les necessitats de disseny i manteniment.  
- El disseny de les noves zones verdes públiques inclouran sistemes efectius d'estalvi d'aigua, com a mínim: programadors de reg, aspersors de curt abast en zones de praderia, reg per goteig en zones arbustives i en arbres, així com instal·lació de detectors d'humitat en el sòl.  
  
- S'evitarà la utilització de productes fitosanitaris en les zones verdes i parcs públics situats a una distància inferior a 100 metres del límit est del sector, per constituir el límit amb el perímetre establit per a la marjal d'Almenara en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
- Les àrees residencials, dotacionals i terciàries, així com els vials i àrees d'aparcament, tindran pavimentació impermeable i s'habilitarà un sistema de canalització d'aigües pluvials que asseguren el seu abocament final en la xarxa de sanejament municipal o, alternativament, en llit públic amb l'autorització prèvia d'abocament expedit per l'organisme de conca.  
- Els escolaments pluvials del camp de golf i parc públic de la xarxa primària es concentraran en un sistema de llacunes artificials creat en l'interior d'estos espais i hauran d'estar impermeabilitzades. Les dites llacunes hauran d'estar comunicades hidràulicament entre si, a fi que el sistema actue com a reservori i regulador d'aigua associat als sistemes de reg. Paral·lelament, i en cas de necessitat, les llacunes podran proveir-se per mitjà d'excedents d'aigua residual convenientment tractada.  
  
-Tota nova construcció d'edificis de vivendes col·lectives o individuals ha de tindre obligatòriament comptadors individuals d'aigua per a cada vivenda i local. Així mateix, tindran mecanismes de reducció del consum d'aigua en els punts de subministrament d'aigua (aixetes, dutxes i cisternes).  
- Els projectes d'enjardinament preveuran la inclusió prioritària d'espècies vegetals pròpies del bioclima i del sector corològic en què s'inclou l'àrea d'actuació. La inclusió d'espècies exòtiques, a més de complir els requeriments de baix rendiment hídric, haurà d'acompanyar-se d'informes adequats que garantisquen la seua innocuïtat pel que fa a la competència amb les espècies sensibles pròximes a la zona d'implantació.  
- Es preveuran espais en els vials o zones lliures per a la instal·lació de contenidors de fem de conformitat amb les directrius especificades en el Pla Zonal de Residus per al municipi de Xilxes.  
- Prèviament a la utilització de les aigües residuals per a reg, l'entitat gestora haurà d'obtindre per part de la Conselleria de Sanitat la corresponent autorització per al reg per mitjà d'aigües residuals en les condicions d'explotació previstes.  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental consta d'un conjunt de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres, referits a les diferents fases d'execució i explotació del projecte, que permeten detectar les possibles desviacions de les previsions efectuades i que puguen generar efectes negatius de rellevància sobre el medi ambient. Poden destacar-se, entre altres, els indicadors següents:  
- Protecció del sòl durant els treballs de preparació del terreny i pavimentació:   
- Existència en la superfície urbanitzada, durant els treballs d'urbanització, de cúmuls temporals de terra procedent dels horitzons superficials amb la disposició i volums adequats.  
- Existència durant la fase de replantejament i amb caràcter previ a l'execució de qualsevol obra, d'una delimitació del sector per mitjà de tanca o qualsevol altre sistema de senyalització temporal.  
- Absència durant els treballs d'urbanització de qualsevol residu o material d'obra en les zones limítrofes al sector.  
- Absència a la finalització dels treballs d'urbanització de qualsevol residu o material d'obra en l'interior del sector o en les zones limítrofes.  
- Existència de certificat de procedència de les aportacions d'arenes i terres vegetals quantificades en el projecte de camp de golf, tot això amb caràcter previ a l'autorització per a l'execució d'este.  
- Prevenció de la contaminació del sòl i les aigües per vessaments o abocaments de combustibles i/o carburants:  
- Presència a l'inici de l'obra d'un espai habilitat per a operacions de proveïment de carburant i/o manteniment de maquinària si estes tasques s'han de realitzar a peu d'obra.  
- Absència d'indicis de vessaments de combustibles i/o carburants sobre el terreny durant el desenrotllament de les obres d'urbanització i a l'acabament.  
- Optimització del consum d'aigua per a reg:  
- Existència, a l'inici de l'explotació, d'un programa de regs, que establisca una previsió detallada en el calendari dels cabals necessaris en funció de la disponibilitat d'aigua en el sòl, les condicions climàtiques i les necessitats fisiològiques de la gespa, així com la seua procedència i la disponibilitat de les instal·lacions i mitjans tècnics necessaris per a la seua aplicació.  
- Existència dels mitjans tècnics adequats per a l'aplicació eficient dels regs i el mesurament dels cabals usats, així com registres documentals sobre els consums al llarg de l'any.  
- Optimització de l'ús de fertilitzants i pesticides:  
- Existència a l'inici de l'explotació d'un programa de fertilització i d'un programa de control de plagues detallats que establisquen una previsió de l'aplicació de fertilitzants i productes fitosanitaris en condicions ordinàries i extraordinàries d'explotació. Els programes inclouran, entre altres aspectes, la previsió de les necessitats nutritives de la gespa, tenint en compte l'aportació de nutrients per l'aigua de reg, un protocol de selecció de fitosanitaris que assegure l'ús dels productes de menor risc ambiental, a més de les condicions en què s'han d'aplicar fertilitzants i fitosanitaris per a maximitzar la seua efectivitat i disminuir potencials riscos ambientals.  
  
- Existència en les zones verdes i parcs públics situats a l'est del sector d'un sistema de senyalització en la línia de 100 metres respecte al perímetre de la marjal que indique la prohibició d'aplicació de fitosanitaris.  
- Control d'escolaments i filtracions:   
- Inclusió en el projecte d'urbanització dels sistemes de sanejament separatius que impedisquen fugues d'aigües residuals o d'escolament i previsió de punt d'abocament al llit públic amb les característiques de qualitat mínimes establides per la Directiva 80/77/CEE modificada per la Directiva 98/83/CEE.  
- Existència de paviment impermeable en totes les superfícies no enjardinades en les àrees d'ús residencial, terciari i dotacional, així com en vials i aparcaments.  
- Millora de la gestió de la demanda d'aigua:  
- Inclusió, en les condicions d'edificabilitat del pla parcial, de l'obligatorietat d'instal·lar dispositius d'estalvi d'aigua en les vivendes i altres edificis de nova construcció.  
- Inclusió, en les ordenances particulars del pla parcial, de les condicions tècniques de les condicions i dispositius per a reg eficient en jardins privats.  
- Protecció del paisatge:   
- Inclusió en el pla parcial de les directrius sobre tractament de formes, volums, colors i textures dels edificis inclosos en el sector.  
  
- Inclusió en el projecte d'urbanització o en el projecte específic d'enjardinament del parc públic de la xarxa primària de pantalles vegetals disposats per a l'ocultació de la urbanització respecte al traçat de l'AP-7.  
- Protecció del patrimoni historicoartístic:   
- Inclusió en els plecs de condicions de realització de les obres, tant en el projecte d'urbanització com en el del camp de golf, de les instruccions i partides pressupostàries necessàries per a afrontar la necessitat de supervisar els treballs de moviment de terres per part de tècnic competent en matèria de patrimoni.  
- Existència de registres amb els resultats de la supervisió realitzada pel tècnic competent i firmat per este amb la periodicitat acordada segons el pla de treball establit.  
Existència a la fi d'obra d'un traçat adequat per a la Via Augusta que permeta la connexió dels trams adjacents.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, basant-me en tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Es considera acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, l'homologació i pla parcial del sector SUZTR-1 en el terme municipal de Xilxes (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això i amb les condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
No obstant això, la present declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst, que requerix efectuar, per a la seua aprovació, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, així com el reglament que la desplega. Així mateix, independentment de l'avaluació ambiental del camp de golf, que haurà d'efectuar-se en el seu moment, el reg d'este, així com el de les zones verdes enjardinades, s'haurà d'efectuar, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental presentat, amb aigües residuals adequadament depurades, i s'haurà de disposar, prèviament a la seua aprovació definitiva, la justificació sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment de les condicions que es desenrotllen a continuació:   
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte:  
a) S'obtindrà l'informe sobre estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà emés per la Direcció General del Paisatge de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Aquelles consideracions que es desprenguen de l'esmentat informe seran considerades com a pròpies de la present declaració.  
b) L'ordenació proposada s'haurà de redistribuir a fi que quede justificada quina és l'alternativa d'ordenació més idònia que garantisca la delimitació de la zona d'afecció o conca que complisca la funció principal d'esta, que és la d'amortiment sobre la zona humida.  
  
2. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització (i així es disposarà en les corresponents fitxes de planejament del sector):  
a) Respecte a la reutilització de les aigües depurades (amb destinació a regs) que es planteja en el projecte, i d'acord amb el que establix l'article 109 (règim jurídic de la reutilització) del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües s'hauran d'obtindre les corresponents autoritzacions li siguen aplicables i s'adequaran a les condicions que s'hi establisquen quant a abocament i qualitats exigibles basant-se en els usos a què es destinen les aigües depurades que, tal com consta en la documentació complementària aportada al llarg de la tramitació de la present declaració, s'emprarien per a efectuar el reg del camp de golf i la resta de zones verdes previstes en el sector.  
  
b) Haurà de justificar-se la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
c) S'obtindrà l'autorització de l'organisme de conca competent (adequant-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents), respecte a l'abocament d'aigües depurades a domini públic hidràulic, abocament a llit de les aigües pluvials (en cas que estes siguen abocades a llit públic) i per a l'abocament indirecte a les aigües subterrànies realitzat per mitjà de filtració a través del sòl o del subsòl a causa del reg del camp de golf.  
  
d) Es presentarà un estudi hidrogeològic detallat i firmat per tècnic competent, on s'analitze i valore la situació actual i la situació futura una vegada es desenrotlle el pla parcial, en relació amb la possible afecció a la zona humida limítrofa, i s'obtinga l'informe favorable de l'òrgan competent en la matèria. El contingut del dit estudi s'adequarà en tot moment a les determinacions que establisca el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i es donarà resposta a totes les sol·licituds i consideracions que este considere pertinents per a una adequada avaluació d'este.  
  
e) Haurà de complir les condicions establides en l'Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de 8 de juny de 2006, així mateix, atés que es plantegen actuacions d'ampliació de les instal·lacions de l'EDAR de Xilxes, estes hauran de concretar-se en un conveni entre l'Ajuntament de Xilxes i l'Entitat de Sanejament d'Aigües.   
  
f) Es presentarà davant del Servici de Conservació de la Biodiversitat d'esta conselleria, amb l'objectiu que emeta un informe favorable, un estudi en què es detallen les espècies de flora que cal utilitzar en parcs, jardins públics i zones esportives, i s'adequarà en tot moment a les consideracions i indicacions que el dit servici efectue respecte d'això.   
  
g) Respecte a la instal·lació d'una xarxa d'enllumenat, s'aportaran dades més concretes relatives al pla d'il·luminació que pretén desenrotllar-se, i es presentarà davant del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per al seu corresponent informe.  
h) Haurà de justificar-se el que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana, que és aplicable al present projecte, i s'haurà de justificar el compliment i, si és el cas, adaptació a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, capacitat d'acollida i vulnerabilitat ambiental d'estos, integració paisatgística, disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, establides en els articles 14, 15, 16, apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 de l'esmentada llei.  
i) D'acord amb el que disposa l'informe acústic de 28 de juny, elaborat pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, encara que, tenint en compte les característiques de la zona, el soroll ambiental, exclòs el de l'AP-7, no presenta cap problema, ja que les vivendes estan separades de les vies de comunicació AP-7 i del possible traçat de l'AVE per una franja de terreny que es destinarà a zona verda, s'hauria d'implantar una barrera de terra amb arbreda en la part superior, tan pròxima com siga possible a les vies de circulació, amb una alçada entre 2 i 3 metres, la qual cosa suposaria una atenuació entorn dels 6-8 dB(A), suficient perquè els nivells sonors en les vivendes pròximes es troben per davall dels límits proposats per la Llei 7/2002.  
j) D'acord amb el que establixen els informes elaborats pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de 20 d'abril de 2007 i 2 de maig de 2008, el desenrotllament del projecte queda supeditat a l'ampliació de l'EDAR (necessària per a escometre el reg del terreny de camp de golf) i a la nova construcció de la dessalinitzadora que es durà a terme en el municipi de Moncofa (necessària per a abastir d'aigua potable l'increment de població).   
  
k) Es complirà el que establix l'informe del Servici de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, de 27 de juny de 2007, relatiu a la reparcel·lació, i s'indicarà que els terrenys dins del sector corresponents a la via pecuària núm. 2 assagador del Palmeral i del Ràfol, hauran d'inscriure's i adjudicar-se a la Generalitat Valenciana com a tal VP l, Domini Públic Hidràulic de la Generalitat Valenciana, que consta inscrita al núm. A03/12/053/0002, tom 3, pàgina 513, de registre, en l'Inventari General de Béns i Drets de la Generalitat Valenciana, ja que ha sigut transferida per l'Estat a la Comunitat Valenciana, per mitjà de Reial Decret 2365/1984 de 8 de febrer.  
  
3. Prèviament que s'atorguen les llicències d'ocupació dels usos residencials i esportius en el sector, es comprovarà que:  
a) La xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua tinga la qualitat adequada d'acord al RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris relatius a la qualitat de l'aigua de consum.  
b) Es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions de depuració en el moment de l'inici d'ocupació i l'abocament complisca els valors límit d'emissió que fixe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte d'això.   
4. Haurà de complir les condicions establides en l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura i Esport, d'11 d'abril de 2007, pel qual s'establixen, entre altres consideracions, les següents:   
  
- El polígon format pel camí del Ràfol, el camí Nou i la carretera del Mar, a excepció de les parcel·les 318 a 321, així com la parcel·la situada entre el camí de Moncofa i els límits nord-est i nord-oest del PAI quedarà subjecte a seguiment d'obres durant la fase d'urbanització, que necessàriament haurà de ser prèvia a la construcció d'edificis, i, a més, s'haurà d'excavar íntegrament si apareixen restes arqueològiques.   
  
- El polígon delimitat pel camí de Moncofa, el límit nord-est del PAI, el camí del Ràfol o camí Vell i el límit nord-oest del PAI, a més de les parcel·les 318 a 321 quedaran subjectes a les condicions següents:  
   
- Prèviament a qualsevol tipus d'actuació que implique remoció del subsòl, desbrossament o arrancament d'arbres, que en qualsevol cas exigiran l'autorització de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, el promotor del PAI haurà de realitzar la prospecció geofísica (georadar) de totes les parcel·les, abans de l'aprovació del projecte corresponent, que necessàriament haurà de comprendre la totalitat de la superfície, i no s'admetrà la seua realització per lots, parcel·les, fases o unitats d'execució independents.   
- Els resultats de la prospecció seran avaluats per esta direcció general, que emetrà un informe vinculant respecte d'això, i s'ordenarà la realització de sondejos, excavació en àrea o qualsevol altra intervenció que es considere convenient, a fi de delimitar l'afecció real de la urbanització sobre el patrimoni cultural valencià.   
Paral·lelament, tal com també s'assenyala en l'esmentat informe, si com a resultat de les actuacions arqueològiques no és possible el desenrotllament urbanístic d'un sector o de tot l'àmbit situat entre els camins de Moncofa i Ràfol (incloent-hi les parcel·les 318 a 321), s'haurà de modificar el projecte urbanitzador i fer-lo compatible amb la conservació del patrimoni cultural, la qual cosa serà objecte de l'obtenció del corresponent informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura i Esport i de la posterior resolució complementària a la present per part d'esta Direcció General del Medi Natural.  
5. Totes les actuacions que es desenrotllen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que este s'altere en el menor grau possible, i es propiciarà l'adequació a la seua topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ús de colors en sostres i façanes que permeten una major mimetització.   
  
6. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'Administració una memòria o informe anual en què concrete el desenrotllament i avanç de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, els controls realitzats i qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el desenrotllament d'esta.   
  
7. Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
8. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
9. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
10. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials que cal usar en les obres d'urbanització i edificació, i s'evitarà l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
11. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i quedarà prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
12. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra, i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i el manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
13. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres i que siga susceptible d'aprofitament es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària d'estes, i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
14. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada; s'haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada, i s'hauran de tindre les autoritzacions sectorials preceptives.  
15. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a l'arreplega selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment en la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
16. S'integraran en el sector, en la mesura que siga possible, o bé en altres àrees del municipi, els exemplars arboris existents actualment disseminats en l'àrea d'actuació. S'establirà un programa adequat per al seu manteniment que n'assegure la pervivència.   
17. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en estes condicions, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció del sector, i es valoraran adequadament pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
18. D'acord amb el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 20 de maig de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 45/07 AIA.  
Títol: Homologació i pla parcial del sector SUZTR-2 (Golf Costa Malvarrosa) del terme municipal de Xilxes (Castelló).  
Promotor: Ajuntament de Xilxes (Castelló).  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Localització: terme municipal de Xilxes (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Amb el present projecte es proposa la construcció d'una urbanització residencial, que amb una densitat mitjana de l'orde de 35 vivendes/hectàrea, preveu l'edificació de 4.338 vivendes, aproximadament; així com un camp de golf, de 18 clots, que ocuparà una superfície aproximada de 55 hectàrees. Independentment de la reserva de sòl destinat a equipament públic (docent i altres), zones verdes i vials, també es preveu la implantació d'hotels i activitats terciàries; no obstant això, en la documentació tècnica s'assenyala que el nombre màxim de plantes de les edificacions no serà superior a quatre.  
Paral·lelament, el projecte també preveu, amb independència de les esmentades dotacions públiques de caràcter local que exigix el Reglament de Planejament en proporció a l'edificabilitat dels terrenys, la qualificació de 268.346,19 m² de nous terrenys dotacionals, exteriors al sector pròpiament dit, dels quals, 144.856,62 m² es qualificarien de parcs i espais lliures públics i la resta es destinarien a diferents funcions de servici públic i, fonamentalment, a la millora de l'accessibilitat general, no sols del sector objecte de l'actuació urbanística, sinó del municipi i del nucli urbà.  
La població censada al municipi de Xilxes, el 21 de desembre de 2006, és de 2.678 habitants. Amb el desenrotllament del present sector la població potencial s'incrementaria en 9.110 habitants (si s'esgoten completament les seues determinacions i es produïx una ocupació total del nou parc residencial), no obstant això, segons es desprén de la previsió de població efectuada pel promotor del projecte i tenint en compte tots els sectors a desenrotllar en el municipi, la població potencial se situarà en 35.849 habitants (la qual cosa representa 13 vegades més que la població actual).   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àrea avaluada es localitza entre la carretera CV-2280 (entre el nucli urbà principal i el nucli de la platja de Xilxes), la zona humida Marjal i estanys d'Almenara, el límit del terme municipal de la Llosa i l'autopista AP-7.  
Planejament vigent i proposat  
L'àmbit territorial del sector ocupa una superfície total d'1.239.413 m²s, i es proposa la implantació d'un camp de golf de 18 clots i una reserva residencial de 4.338 vivendes (la qual cosa representa aproximadament 9.110 habitants).  
De la superfície total del sector, 422.609 m²s estaran destinats a l'edificabilitat (la qual cosa representa el 34% del total), 549.138 m²s al camp de golf (44% del total) i els restants 266.827 m²s es destinaran a zona de viari públic (la qual cosa representa el 22%); per la qual cosa aproximadament el 56% de la superfície total del sector, 689.436 m²s, serà urbanitzat.   
Per a l'ordenació detallada dels terrenys, s'indiquen una sèrie d'instruccions que hauran de seguir-se en el planejament d'estos, entre les quals cal destacar les que s'enumeren a continuació:  
  
a) Al costat del camp de golf proposat, l'ordenació urbanística detallada qualificarà una zona no inclosa en el camp pròpiament dit, associada a la dotació de servicis administratius i socials, així com per a la implantació, com a mínim, d'un hotel. L'edificabilitat mínima disponible per a esta zona i per a la que conté el camp de golf pròpiament dit és de 13.304,36 m²t.  
b) L'amplària mínima de les calçades del viari local serà de 3,50 metres; l'amplària mínima de les places d'aparcament, de 2,50 m, i l'amplària mínima de les voreres, de 2,00 metres.  
c) S'haurà de donar continuïtat a un viari principal interior entre els accessos exteriors al sector per l'oest i pel nord, de manera que s'establisca una connexió directa entre estos. El dit vial mantindrà una secció útil constant composta per dos carrils de circulació en cada sentit de trànsit, amb una amplària de 3,50 metres cada un.  
d) Amb independència de la reserva d'aparcament públic en superfície que resulte de la reglamentació urbanística, al servici de l'activitat esportiva golf es preveurà una reserva addicional pública en superfície de 360 places.  
e) Es restituirà sense còmput d'edificabilitat i en zona directament accessible des de viari públic el pou denominat els Valleros.  
f) L'ermita del Crist de la Jonquera s'integrarà en l'ordenació i es respectarà la seua titularitat privada i la parcel·la que ocupa en l'actualitat, així com la seua edificabilitat (178,08 m²t).  
i) Almenys el 25% de l'edificabilitat disponible per a usos terciaris no relacionats amb la pràctica del golf, es destinarà a ús comercial.  
Tramitació administrativa  
En data 7 de març de 2007, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló remet un estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons el certificat municipal subscrit pel secretari de l'Ajuntament de Xilxes, d'1 de juliol de 2005, en la sessió plenària celebrada el 30 de juny de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el projecte d'homologació i pla parcial del sector residencial i terciari SUZTR-2.  
  
1. Informació pública  
D'acord amb el certificat municipal, de 22 de juny de 2007, l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada per al desenrotllament de la unitat d'execució resultant de la delimitació, homologació i pla parcial del sector de sòl urbanitzable denominat sector Costa Malvarrosa, promoguda per la mercantil Costa Malvarrosa, SA, va ser sotmesa a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, número 4.867, de 21 d'octubre de 2004, i en el diari Levante, de 9 d'octubre, d'eixe mateix any.   
Durant el dit termini d'informació pública es van presentar 10 al·legacions al programa mencionat, i no es va considerar cap d'estes de caràcter ambiental. S'han presentat, així mateix, 4 alternatives tècniques a la iniciadora del procediment.   
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
- El 22 de juny de 2006 es remet un requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló, així com una còpia d'este a l'Ajuntament de Xilxes, i se sol·licita la documentació complementària que s'indica a continuació, necessària per a poder continuar l'avaluació ambiental del projecte:   
a) Respecte a la documentació que el Servici Territorial ha de remetre:   
1. Informe sobre estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
2. Informe sobre l'estudi acústic presentat, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
b) Quant a la documentació que el promotor ha de remetre:  
1. Certificat municipal en què es concrete les dates en què es va realitzar el procediment d'informació pública, els mitjans en què es va efectuar la publicació i el nombre d'al·legacions presentades, així com la seua corresponent desestimació o acceptació.   
2. Certificat municipal corresponent a l'aprovació provisional pel ple de l'Ajuntament  
3. S'ha de presentar informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenrotllament de l'actuació plantejada, tal com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, atés que, tal com s'assenyala en la documentació remesa, el municipi de Xilxes s'abastix en l'actualitat dels pous Salvador 1, Salvador 2 i Castellas, entre altres, sobre els quals l'Ajuntament de Xilxes és propietari o té participació.   
4. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües residuals, considerant els diferents usos a què s'hagen de destinar. S'hauran d'obtindre també les corresponents autoritzacions de canvi d'ús que es plantegen en el projecte.  
5. S'haurà d'aportar un informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Certificat d'organisme gestor autoritzat en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
7. Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR municipal respecte a la viabilitat de gestió de les aigües residuals generades arran del desenrotllament del sector plantejat.   
8. Atés que la documentació aportada no permet una major concreció respecte d'això, es requerix un informe en què s'avaluen més concretament els possibles efectes susceptibles de produir-se sobre la dinàmica hídrica dels terrenys limítrofs amb el sector proposat, segons els canvis que es prevegen introduir en el sistema de reg i drenatge de l'àmbit d'actuació, els quals hauran de ser més àmpliament concretats. Així mateix, s'haurà de presentar autorització de la Comunitat d'Usuaris d'Aigua de Regs la Séquia de Xilxes, atés que tal com s'assenyala en la documentació aportada la gestió de la xarxa de reg dels terrenys d'ús agrícola afectats pel projecte és competència de la dita comunitat.   
  
9. Haurà de concretar-se el destí de les aigües pluvials que es generen en el sector, i s'ampliarà la informació relativa al sistema que es preveu d'evacuació d'aigües pluvials.   
10. Haurà de concretar-se, tal com s'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental remés, les característiques i ubicació de l'espai previst en l'àmbit del camp de golf, en què s'efectuarà l'arreplega i el compostatge dels residus vegetals resultants de les podes i talls de gespa, així com el destí d'estos.   
- En dates 7 i 9 d'abril de 2008, es remet la documentació aportada pel promotor del projecte en resposta, parcialment, al requeriment anterior. No obstant això, amb data de hui, continuen sense ser remesos al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica els informes següents:  
1. Informe sobre estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
2. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi (en què es justifique adequadament l'origen d'estos, la titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca, i inscripció en els registres corresponents, la qualitat de les aigües, la necessitat o no de tractament i la realització o no d'obres d'infraestructures. S'adjuntaran, així mateix, tots els certificats o documents justificatius que es consideren rellevants), tal com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
  
3. Informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües residuals, considerant els diferents usos a què s'hagen de destinar (reg de l'àrea de joc del camp de golf, parcs i jardins públics), i s'han d'obtindre també les corresponents autoritzacions de canvi d'ús que es plantegen en el projecte.  
4. Haurà de concretar-se el destí de les aigües pluvials que es generen en el sector, si seran abocades a la xarxa de sanejament municipal o s'efectuarà el seu abocament a llit públic i, en este cas, s'haurà d'obtindre la corresponent autorització de l'organisme de conca. S'han de dibuixar els punts d'abocament d'estes.   
Informes sectorials  
1. Certificat de 26 de juny de 2007, subscrit per l'apoderat de la mercantil Reciclados Palancia Belcaire, adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals del pla zonal III i VIII, àrea de gestió 2, en què, entre altres consideracions, s'exposa el compromís pel qual els residus urbans generats en el municipi de Xilxes reben un tractament correcte i s'afig la referència relativa que les instal·lacions proposades podran tractar els residus que es deriven de l'aprovació definitiva del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi, una vegada les instal·lacions per al tractament dels RSU plantejades al consorci entren en funcionament.   
2. Certificat del secretari de la Comunitat d'Usuaris d'Aigua de Regs la Séquia de Xilxes, d'11 de juny de 2007, en el qual subscriu entre altres qüestions, les que s'assenyalen a continuació:   
«En la Junta General celebrada el dia 11 de juny de 2007, es va adoptar l'acord d'autoritzar a Costa Malvarrosa, SL, l'execució de tots els canvis que siguen necessaris incorporar a la xarxa de reg de la CUAR la Séquia, amb l'objecte de reposar el seu servici fora de l'àmbit del sector SUZRT-2, tot això d'acord amb les indicacions que, a la vista del projecte d'urbanització que s'elabore, es considere necessari establir per esta comunitat per a garantir el reg dels seus associats».   
3. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de 8 de juny de 2006, en el qual se certifica que l'EDAR de Xilxes està dissenyada per a tractar una cabal de 900 m³/dia i tracta actualment cabals superiors a esta xifra. Després de revisar la documentació rebuda de l'ajuntament d'esta localitat, el cabal generat s'estima en 1.809,20 m³/dia; no obstant això, en el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana s'establixen actuacions d'ampliació de les instal·lacions, actuacions que es concretaran en un conveni entre l'Ajuntament de Xilxes i l'Entitat de Sanejament d'Aigües; per tant, l'EPSAR informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR municipal del cabal generat, sempre que es complisquen les condicions següents:  
  
- Al seu dia, el promotor del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari a càrrec seu.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A este efecte, els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments de la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta entitat de sanejament, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.   
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions previstes en la planta a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.   
  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament les quantitats que resulten del conveni actualment en tramitació entre esta entitat i l'Ajuntament de Xilxes.  
Paral·lelament, entre la documentació tècnica també s'adjunta una còpia del conveni entre l'Ajuntament de Xilxes i l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (EPSAR), relatiu a l'execució de les infraestructures de sanejament i depuració en el municipi; no obstant això, no s'ha considerat el contingut d'este en la present resolució perquè no està firmat el dit document i no consta cap prova de conformitat entre ambdós parts respecte a l'esmentat conveni.   
4. Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 20 d'abril de 2007, relatiu a la possible afecció del projecte a:   
- Llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana que figuren en la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, publicada en el Diari Oficial de la Unió Europea el 21-09-2006, per Decisió de la Comissió, de 19 de juliol de 2006, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (transposició a l'ordenament jurídic espanyol per mitjà del Reial Decret 1995/1997, de 7 de desembre).  
- Espais inclosos en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord del Govern Valencià, de 10 de setembre de 2002.   
En el dit informe es constata que el sector SUZRT-2 limita pel sud i est amb el LIC (ES 5223007) Marjal d'Almenara i amb la zona humida catalogada núm. 4 Marjal i estanys d'Almenara, i atés que es troba una part d'este dins del seu perímetre d'afecció s'establixen, entre altres, les consideracions següents:   
- Atés que el desenrotllament del sector, per destinar-se a zona d'edificabilitat i zona de viari públic, comporta una disminució de 689.436 m² de superfície d'infiltració que pot afectar la marjal i estanys d'Almenara i el LIC Marjal d'Almenara.  
- Atés l'envergadura del projecte i el possible impacte que sobre la zona humida puga provocar l'ús de les instal·lacions, per analogia amb l'article 29 de la Llei 11/1994, que tracta sobre la delimitació d'àrees d'amortiment d'impactes i en consonància amb la zona de policia definida en el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.   
- Atés que en el límit sud, el sector limita amb una àrea de vulnerabilitat molt alta a la contaminació d'aigües subterrànies, i es recomana, amb caràcter general, una franja de protecció mínima de 100 metres en què no s'admeten usos urbanístics amb potencial contaminant.   
  
- Atés, com a referència, que en el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Moncofa, limítrof amb el de Xilxes, i que compartix el mateix LIC i la mateixa zona humida catalogada, s'arreplega expressament, quant a mesures preventives i correctores per a la preservació dels valors naturals dels espais protegits, que en el detall del sector limítrof a la zona humida es tinga en compte la zona de protecció de 500 metres, i s'ordene el sector de manera que se situen «usos compatibles» sobre la dita zona de protecció.   
  
Basant-se en estes, s'informa, en conclusió, el següent:   
- El desenrotllament del projecte queda supeditat a l'ampliació de l'EDAR (necessària per a escometre el reg del terreny de camp de golf) i a la nova construcció de la dessalinitzadora que es durà a terme en el municipi de Moncofa (necessària per a abastir d'aigua potable l'increment de població).   
- El promotor del projecte haurà d'elaborar un estudi hidrogeològic de detall firmat per tècnic competent on es prevegen les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del present pla parcial i la seua repercussió sobre la marjal i estanys d'Almenara. A més, el dit balanç hídric tindrà en compte tota la disminució de la superfície d'infiltració dels nous sectors reclassificats en el pla general del municipi.   
  
- S'haurà de procedir a una redistribució del sector en el sentit de situar la major part de la superfície dedicada a zona verda pública i zona de joc a l'espai limítrof amb el LIC i la marjal, a fi que quede lliure d'edificació i la zona d'afecció complisca la funció de zona d'amortiment d'impactes sobre els espais protegits.   
Posteriorment, el 2 de maig de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals remet un nou informe basant-se en les modificacions introduïdes pel promotor del projecte en l'ordenació detallada del sector, per la qual cosa es proposa preservar una franja perimetral de 100 metres de la zona humida Marjal i estanys d'Almenara, lliure d'edificació. S'informa respecte d'això el que a continuació es transcriu (incloent-hi també la referència que es fa en l'esmentat informe, quant a l'estudi hidrològic i d'escolament de pluvials remés per la mercantil Xilxes Golf Resort SL, en data 9 d'abril de 2008, al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica):  
  
-«Les modificacions a l'estudi hidrològic i evacuació de pluvials presentades conclouen que no es preveu un efecte negatiu sobre els nivells freàtics en la zona de la marjal, sempre que es disminuïsca l'extracció d'aigua dels pous, no es disminuïsca la infiltració de les pluvials i s'incremente la infiltració de les aigües depurades. Perquè esta situació puga produir-se és necessari que el desenrotllament del projecte d'homologació i pla parcial del sector SUZRT-2 quede supeditat a la nova construcció de la dessalinitzadora que es durà a terme en el municipi de Moncofa (necessària per a abastir d'aigua potable l'increment de població) i a l'ampliació de l'EDAR (necessària per a escometre el reg dels terrenys dels camps de golf)».  
  
-«El perímetre d'afecció de 500 metres entorn dels límits de la zona humida que establix l'acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, té per funció amortir els impactes negatius que puguen donar-se sobre l'espai protegit, per la qual cosa preservar només els 100 primers metres i deixar-los lliures d'edificació no és una mesura suficient que complisca la funció d'amortiment sobre la zona humida. Per la qual cosa tenint en compte la gran superfície dedicada a zona verda pública i zona esportivorecreativa del sector, s'hauran de redistribuir a fi que la zona d'afecció corresponent a la zona humida Marjal i estanys d'Almenara quede lliure d'edificació».   
  
5. Informe del Servici d'Ordenació Territorial de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 8 de juny de 2007, en què se subscriu que l'àmbit de la zona d'estudi no es troba afectat per risc d'inundació, segons el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Així mateix, s'informa també que «pel que fa a l'afecció que l'actuació urbanística poguera causar a la marjal, l'ordenació detallada del sector preveu la ubicació d'espais lliures i zones verdes públiques (parc de la xarxa primària) limítrofs amb la marjal d'Almenara, per la qual cosa es complixen les previsions contingudes en el PATRICOVA sobre les condicions d'ús de sòl al costat de llits i zones humides; tot això sense perjuí del perímetre d'afecció que haja establit la planificació ambiental vigent (Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana)».   
  
6. Certificat subscrit per l'alcalde de l'Ajuntament de Xilxes, de 23 de maig de 2006, en què se certifica la disponibilitat d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos sol·licitats derivats del present projecte, i es manifesten així mateix les consideracions següents:  
  
- La mercantil Costa Malvarrosa, SL, ha sol·licitat a este ajuntament un certificat de capacitat per al subministrament de 1.944 m³/dia per a ús residencial del sector SUZRT-2.  
- El municipi de Xilxes s'abastix en l'actualitat dels pous Salvador 1, Salvador 2 i Castellas, que disposen d'uns recursos anuals d'1.261.440, 977.616 i 946.080 m³ respectivament, la qual cosa suposa un total de 3.185.136 m³/any.   
- Que el consum actual no supera els 300.000 m³/any, per la qual cosa hi ha una reserva de 2.885.136 m³/any.  
- El període d'estada previst per a este tipus d'actuacions residencials s'estima en 100 dies l'any, per la qual cosa el consum necessari seria de 194.400 m³/any.  
- A més dels pous de subministrament actual, l'Ajuntament de Xilxes és propietari o té participació en els pous següents: el Salvador Reg (3.311.280 m³/any), Consorci d'Aigües de la Plana Baixa (217.330 m³/any), Cuar 1 (3.058.992 m³/any), Cuar 2 (3.185.136 m³/any) i Cuar 3 (1.040.688 m³/any).   
- Una part dels volums dels pous anteriors dedicats a reg en l'actualitat es preveu la tramitació davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al seu canvi d'ús a consum humà.  
- L'Ajuntament de Xilxes ha firmat un acord d'intencions amb la Societat Estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies (ACUAMED) en què l'esmentada societat manifesta la seua intenció de realitzar una planta potabilitzadora d'osmosi inversa per a l'abastiment dels municipis de Xilxes, Moncofa i la Vall d'Uixó.  
7. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura i Esport, de 10 d'abril de 2007, pel qual s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, el projecte de modificació i homologació a la Llei 6/1994, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística de les Normes Subsidiàries del Planejament de Xilxes en l'àmbit del sector Golf Costa Malvarrosa (SUZRT-2), i s'establixen les consideracions següents:  
- No es coneixen en la zona d'homologació béns immobles d'interés cultural.  
- Realitzada la prospecció arqueològica, es va establir que, per a poder emetre l'informe a què fa referència l'article 11 de la Llei 4/1998, l'Estudi d'Impacte Ambiental hauria de contindre l'obligació de realitzar un programa previ de sondejos arqueològics manuals en l'àrea de màxima acumulació de materials romans. A més, es considerava necessari establir un programa de sondejos mecànics per la resta de les zones on han aparegut materials i el seguiment arqueològic de les obres d'urbanització. Segons els resultats dels sondejos manuals, mecànics i seguiments es podran establir noves cauteles aplicables bé a la urbanització, bé als solars que resulten finalment afectats.  
  
- El text dels documents aportats no s'ajusta exactament a l'informe de la memòria de la prospecció, ja que contenen com a cautela, quan ja s'ha realitzat i els seus resultats ja s'han avaluat, per la qual cosa la declaració d'impacte hauria de referir-se a les cauteles que se'n deriven: programa de sondejos manuals en l'àrea de major concentració de materials romans, programa de sondejos mecànics en les àrees de dispersió de menor densitat i seguiment arqueològic de totes les actuacions de desbrossament o que impliquen remoció del subsòl, per xicoteta que esta siga.   
- La presència de materials romans segurament haurà de posar-se en relació amb el pròxim jaciment de l'Alter, i durant els treballs de prospecció es va constatar una àrea de major concentració de materials limitada per la carretera de Xilxes a la platja i el polígon format per les coordenades següents:  
- 741602 4407200  
- 741627 4407082  
- 741647 4406996  
- 741736 4406914  
- 741800 4406853  
- 741904 4406862  
- 741996 4406910  
- 741073 4406946  
En esta zona és on hauran de realitzar-se els sondejos manuals per a avaluar la incidència de les obres sobre el patrimoni arqueològic.  
- Entorn de la zona anteriorment descrita, en un radi de 100 metres, hauran de dur-se a terme sondejos mecànics abans de la realització de qualsevol obra que implique remoció del subsòl o desbrossament.   
  
Al seu torn, l'esmentat informe establix les condicions que es detallen a continuació:   
- Les restes arqueològiques de l'ermita del Crist de la Jonquera hauran de respectar-se i integrar-se en la urbanització.   
- Una vegada aprovat el PAI i abans de la reparcel·lació, l'agent urbanitzador haurà de dur a terme les actuacions arqueològiques següents: programa de sondejos arqueològics manuals en les parcel·les situades dins del polígon de major concentració de materials que s'expressa en el present informe, excavació mecànica en les parcel·les també concretades en este informe i seguiment arqueològic de la resta d'obres d'urbanització del PAI.  
- Una vegada aprovada la reparcel·lació, les parcel·les que queden en les àrees en què hauran de realitzar-se sondejos manuals i mecànics i simple seguiment arqueològic quedaran subjectes a l'aplicació del règim cautelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, modificada per la Llei 5/2007.   
8. Còpia del conveni regulador per al finançament i explotació de la dessalinitzadora de Moncofa, entre la Societat Estatal de les Aigües de les Conques Mediterrànies, SA (ACUAMED) i l'Ajuntament de Xilxes, d'1 de desembre de 2006, en el qual, entre altres consideracions, es descriuen les obres hidràuliques que s'ha previst realitzar, i estes són les següents:   
- Planta d'aigua dessalada de mar amb una capacitat provisional de producció de 32.000 metres cúbics ampliables a 60.000. La capacitat definitiva serà objecte dels corresponents convenis.  
- De la dita capacitat total, la producció destinada a l'Ajuntament de Xilxes és de 6.000 metres cúbics diaris, ampliables a 10.000, amb una producció màxima estimada en:  
2,2 hm³/any en l'entrada en servici de la planta.  
3,6 hm³/any en 2015.  
- Conduccions i infraestructures de regulació necessàries perquè els usuaris puguen disposar de l'aigua dessalada en els punts d'entrega respectius.  
- Infraestructures d'evacuació de salmorres i incorporació al medi marí.   
9. Informe acústic de 28 de juny, elaborat pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el qual s'indiquen, entre altres consideracions, aquells apartats que faltarien desenrotllar en la documentació presentada, basant-se en el que disposa l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, pel qual s'establix el contingut mínim dels estudis acústics que han d'incloure els diferents instruments de planejament urbanístic i s'indiquen les següents qüestions respecte d'això:  
- Encara que en la documentació presentada s'indica l'ús del sòl abans de l'actuació programada, hauria d'indicar-se els usos del sòl en l'entorn de l'actuació, de manera que es puga analitzar la influència de l'entorn sobre el projecte proposat.   
- L'ús residencial previst amb requalificació no preveu suposadament ni activitats ni infraestructures, per la qual cosa no cal desenrotllar en l'estudi una «modelització per mitjà de mètodes matemàtics del soroll produït per les activitats i infraestructures previstes, segons els models recomanats per la Directiva 2002/49/CEE o els adoptats com a oficials pel Govern».   
- S'adjunta un pla de la situació acústica prèvia a l'ordenació prevista, però no s'indica l'escala ni els usos del sòl; per la qual cosa hauria de presentar-se un pla de la caracterització posterior a l'ordenació prevista.   
En el dit informe també es fa referència al fet que a pesar de desconéixer-se la data d'iniciació del procediment, la data d'elaboració de l'estudi presentat és anterior a la publicació del Decret 104/2006, de gestió i planificació en matèria de contaminació acústica, per la qual cosa es considera que la documentació s'ajusta suficientment al contingut mínim requerit.  
L'informe mencionat conclou al·ludint, com a condició indispensable, a la necessitat de tindre en consideració les mesures correctores proposades en l'estudi; així mateix, es destaquen les següents mesures desenrotllades en este:  
- Ateses les característiques de la zona, el soroll ambiental, excloent-ne el de l'AP-7, no presenta cap problema, ja que les vivendes estan separades de les vies de comunicació AP-7 i possible traçat de l'AVE per una franja de terreny que es destinarà a zona verda.  
- S'indica la possibilitat d'implementar una barrera de terra amb arbreda en la seua part superior, tan pròxima com siga possible a les vies de circulació. Amb una alçària entre 2 i 3 metres, podria considerar-se una atenuació entorn dels 6-8 dB(A), que seria suficient perquè els nivells sonors en les vivendes pròximes estiguen per davall dels límits proposats per la Llei 7/2002.   
10. Informe (previ) del Servici d'Abocaments de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'11 de gener de 2008, basant-se en la documentació aportada davant del dit organisme per l'Ajuntament de Xilxes, amb dates 26 de desembre de 2006 i 28 de novembre de 2007, relativa a la nova EDAR de Xilxes i l'obtenció de l'autorització d'abocament d'aigües residuals depurades a domini públic hidràulic; considerant el destí previst de l'efluent (1.186.250 m³/any) la séquia de la Ratlla. En el dit informe s'establixen les consideracions que es transcriuen a continuació:  
- En esta fase de la planificació urbanística, el titular no disposa de les dades que este organisme considera imprescindibles per a la concessió de l'autorització definitiva de l'abocament.  
- S'haurà de presentar documentació més concreta abans del desenrotllament urbanístic previst en el planejament municipal.  
- Remesa tota la documentació, serà analitzada per tècnics del servici d'abocaments i, si l'abocament és compatible amb el compliment dels objectius de qualitat del medi receptor, es prosseguirà la tramitació de l'expedient.  
Afeccions legals  
- El sector limita pel sud i est amb el LIC (ES 5223007) Marjal d'Almenara i amb la zona humida catalogada núm. 4 Marjal i estanys d'Almenara, i es troba una part d'este dins del seu perímetre d'afecció.   
  
- El municipi de Xilxes es troba inclòs en el Pla Zonal de Residus de les zones III i VIII aprovat per Orde de 16 de febrer de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, modificatiu del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. En el pla, Xilxes s'adscriu a la zona 2, integrada per 57 municipis de les comarques de l'Alt Palància, la Plana Baixa i el Camp de Morvedre.  
- Pel que fa al Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA); els plans d'informació del document d'Homologació, aportats pel promotor del projecte, i la documentació tècnica que els acompanya, indiquen que no hi ha afecció sobre l'àrea de risc d'inundació; així mateix, l'informe del Servici d'Ordenació Territorial de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 8 de juny de 2007, també subscriu que l'àmbit de la zona estudiada no es troba afectat per l'esmentat risc.  
  
Consideracions ambientals  
- Respecte al disseny del camp de golf proposat, es determinen una sèrie de directrius amb l'objectiu d'assegurar el compliment de les previsions en matèria mediambiental que s'indiquen en el projecte presentat; destaquen les que fan referència a la previsió de zones per a acumulació d'aigües (llacs); les quals, exerciran una funció d'ordenació de recorreguts i integració paisatgística i permetran l'acumulació de cabals procedents de pluja, amb l'objectiu de poder utilitzar-se per a reg. Així mateix, l'escolament no arreplegat en estes zones haurà d'evacuar-se a llit públic i s'asseguraran que no es produïx abocament en zones exteriors.  
- El sòl es troba ocupat pràcticament en la seua totalitat pel cultiu de regadiu, amb clara predominança dels cítrics sobre les hortalisses.  
  
- Al costat de la predominança en el sector de vegetació de caràcter nitròfil, també destaca l'existència d'algunes espècies arbòries disseminades que han sigut plantades al costat de les casetes agrícoles o al costat dels camins. D'altra banda, la proximitat d'ambients de marjal, situats al sud-est del sector, pot afavorir la presència d'espècies pròpies d'estos ambients de manera ocasional.   
- La presència d'edificacions en l'àmbit del sector és molt reduïda. Es pot destacar l'existència d'una nau d'emmagatzematge de productes agrícoles, quatre construccions destinades a granges de cria d'animals per a consum alimentari, alguna vivenda unifamiliar i casetes per a guardar els apers de cultiu o d'infraestructura local de reg, així com una xicoteta construcció religiosa (ermita). No obstant això, també cal destacar la presència al costat de la carretera CV-230 (que comunica el nucli urbà amb la platja i limita al sector pel nord) de dos infraestructures per a la prestació de servicis urbanístics de caràcter estructural, i estes són la conducció d'impulsió d'aigües residuals des de la platja fins a l'estació depuradora i la canonada general d'abastiment d'aigües a la zona de la platja.  
- No s'ha descrit, d'altra banda, risc d'inundació que afecte l'àmbit que és objecte del projecte, ni en la cartografia científica oficial de la Comunitat Valenciana, ni en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
- No es disposa, en l'àmbit del que serà el sector, de cap infraestructura de característiques urbanes, encara que sí que s'observen un parell de línies elèctriques aèries de mitjana tensió.  
- Entre les consideracions exposades en l'anàlisi hídrica global, inclòs en la documentació tècnica aportada pel promotor del projecte al llarg de la tramitació del present expedient, s'al·ludix al fet que el canvi d'ús del sòl no repercutirà en un augment de l'aigua extreta actualment de l'aqüífer. Així com també que la solució per a abordar l'abastiment futur al municipi de Xilxes requerix la construcció d'una planta dessalinitzadora; per a això s'ha firmat un conveni regulador amb la Societat Estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies (ACUAMED) per al finançament i explotació de la dessalinitzadora de Moncofa, i s'han ampliat determinats aspectes de l'esmentat conveni en l'apartat de la present declaració relatiu a informes sectorials.   
  
- Encara que de l'anàlisi hidrològica que es realitza del sector es conclou que el canvi d'ús del sòl no preveu un efecte negatiu sobre els nivells freàtics en la zona de la marjal, no queda justificat que l'ordenació proposada dels 100 a 500 metres de la zona d'afecció o conca siga l'alternativa més idònia de les existents que complisca la funció d'amortiment sobre la zona humida, per la qual cosa, s'hauran de redistribuir a fi que quede justificat quina és l'alternativa d'ordenació més idònia que garantisca la delimitació de la zona d'afecció o conca que complisca la funció principal d'esta, que és la d'amortiment sobre la zona humida, segons el que disposa l'article 15.4 de la Llei 11/1994, en relació amb l'Acord de 10.09.02, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
  
- En resposta a la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, efectuada per la mercantil Costa Malvarrosa, SL, relativa a la concessió de reutilització d'aigües depurades amb destinació a regs (cabal punta superior a 8 l/s, i superfície regable de 90,66 ha), amb data d'entrada 10 d'agost de 2006, en el Registre General del dit organisme, l'enginyera tècnica d'obres públiques de la dita confederació emet un informe, amb data 4 d'octubre de 2006, en el qual es fa saber, entre altres, les consideracions que es transcriuen a continuació:  
  
«Com a conseqüència de la modificació prevista en l'EDAR municipal, passant a la nova EDAR de Xilxes, es requerix també la corresponent autorització d'abocament de la depuradora a domini públic hidràulic, d'acord amb l'article 245 i següent del Reial Decret 606/2003, de 23 de maig, per a poder accedir a la reutilització d'aigües depurades, que ha d'emetre el Servici de Qualitat de les Aigües d'esta confederació, i és requisit indispensable per a realitzar qualsevol tràmit administratiu en possibles concessions per a l'aprofitament de l'afluent de l'EDAR.  
  
Una vegada favorable l'autorització d'abocament, es procedirà al tràmit administratiu de concessió per a reutilització de les aigües residuals.»   
- Quant a l'emplaçament i característiques de la zona d'arreplega i/o compostatge del camp de golf, en la documentació remesa s'inclou un document complementari en què s'especifica la dita qüestió. S'ha considerat preferible l'arreplega dels retalls de gespa generats durant les segues al seu escampament sobre el terreny, atés que estos poden constituir una font de contaminació per fitosanitaris; per la qual cosa, el sistema de compostatge es dissenyarà de manera que el procés quede protegit dels agents meteorològics i el sòl de possibles filtracions, fins a la seua entrega a un gestor autoritzat.  
No obstant això, alguns dels criteris que es tindran en compte quant a l'emplaçament de l'àrea d'arreplega i/o compostatge seran, entre altres, els següents:  
- Ubicació en zona de vulnerabilitat mitjana a la contaminació de l'aigua subterrània, que és la categoria de mínima vulnerabilitat existent en l'àrea d'actuació.  
- Ubicació fora de la banda de protecció de 500 metres de la marjal de Nules-Almenara.  
Indicant-se igualment que la zona estarà proveïda de paviment impermeable i drenatge per a l'arreplega de lixiviats que permeta el seu tractament de manera controlada; així com la utilització d'arques o contenidors de compostatge situats sota coberta per a la seua protecció dels agents meteorològics.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les mesures preventives i correctores que cal adoptar, cal destacar, entre altres, algunes que es detallen a continuació:  
- Tots els residus no reutilitzables (trasplantaments) en la restauració paisatgística del mateix camp de golf seran remesos a la planta de compostatge de Calles.   
- Es preveu la generació de diverses tipologies de residus tòxics i perillosos, fertilitzants, herbicides, etc., encara que sempre en xicotetes quantitats. No obstant això, en la fase de construcció i de manteniment del camp de golf, es definirà una àrea susceptible d'emmagatzemar de manera adequada i temporal este tipus de residus, que posteriorment seran gestionats per un gestor o gestors autoritzats i registrats per la Comunitat Valenciana per a la seua valoració o eliminació.  
- Les restes de podes de les zones enjardinades i gespa del camp seran arreplegades, triturades i compostades per a la seua posterior incorporació al sòl de les zones enjardinades, tot això en l'interior del mateix recinte esportiu en àmbits especials habilitats amb este fi.   
- Es projecta realitzar la plantació d'aproximadament 100 arbres per carrer de diferents espècies, principalment autòctones, i de manera singular exemplars de coscoll (Quercus) a fi de representar la vegetació climatòfila característica de la zona, i augmentar esta xifra allí on es considere necessari.   
- Per al reg i manteniment del camp de golf no s'utilitzaran recursos del sistema d'abastiment d'aigua potable, sinó que s'utilitzaran aigües residuals depurades, les quals seran objecte dels tractaments terciaris corresponents per a obtindre els estàndards de qualitat que es determinen. Així mateix, es dissenyarà un sistema de reg que tinga com a objecte minimitzar el consum d'aigua.  
- Es disposarà d'un espai específic en el recinte del camp de golf, prou allunyat de les zones de residència o ús urbà (equipaments, hotels, terciaris, etc.) en el qual es duran a terme les tasques d'arreplega i compostatge dels residus vegetals resultants de podes i talls de gespa. El dit espai estarà convenientment tancat amb vegetació i integrat en el paisatge esportiu.  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental consta d'un conjunt de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres, referits a les diferents fases d'execució i explotació del projecte, que permeten detectar les possibles desviacions de les previsions efectuades i que puguen generar efectes negatius de rellevància sobre el medi ambient. Es poden destacar, entre altres, els controls següents:  
- Relatius a l'execució d'obres:  
- Setmanalment es realitzarà un control visual de pols depositat sobre la vegetació en un radi de 250 metres al voltant del perímetre exterior de l'àrea d'actuació.  
- Es realitzarà un estricte control sobre la gestió dels residus tòxics i perillosos.  
- Setmanalment es controlaran i reposaran, si és el cas, les senyalitzacions d'obra i els elements de seguretat.  
-En cada canvi d'oli de la maquinària es procedirà al reglatge dels motors de combustió interna i al reconeixement de l'estat dels silenciadors.  
- Les espècies vegetals que es desitgen introduir en els jardins i que no siguen autòctones o introduïdes des d'antic en la zona hauran de ser objecte d'informe per les autoritats mediambientals de la Generalitat Valenciana.  
- Setmanalment es realitzaran controls per a determinar el grau d'aplicació de la vigent normativa en matèria de prevenció de riscos laborals.   
- Relatius a la fase de funcionament i explotació de la urbanització:  
- Mensualment es comprovarà la deposició de pols i volàtils sobre la vegetació en una franja de 50 metres d'amplària mesurada des del perímetre exterior de l'àrea d'actuacions.  
- Anualment es controlarà la gestió dels residus sòlids urbans, inerts, especials i, si és el cas, perillosos que es generen.  
- En el supòsit d'instal·lació de gasolineres estes es dotaran de piezòmetres per al control de possibles fugues de combustibles que puguen contaminar el sòl i les aigües subterrànies. El control d'estos piezòmetres es realitzarà semestralment.  
- Anualment es controlarà l'estat de les xarxes de distribució d'aigua potable i d'evacuació d'aigües residuals i pluvials.  
- Cada dos mesos es controlarà l'estat de la senyalització de trànsit.  
- Es controlarà, d'acord amb la vigent reglamentació tecnicosanitària, l'aigua d'abastiment.  
- Relatius a la fase de funcionament i explotació del camp de golf:  
  
- Mensualment es controlaran els volums d'aigua, fertilitzants i biocides aplicats al camp de golf.  
- Mensualment es controlarà la qualitat de les aigües procedents de depuració usades per al reg del camp.  
-Trimestralment es controlarà l'evolució de les espècies autòctones plantades en les zones verdes del recinte esportiu a fi d'assegurar-ne l'adequat desenrotllament i aclimatació.  
- Amb ocasions de pluges importants es controlarà el bon funcionament dels sistemes de drenatge i evacuació, i es revisaran mensualment les reixetes d'engolidors i albellons a fi de mantindre-les netes i sense obstruccions.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, sobre la base de tot el que s'ha exposat abans i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Es considera acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, l'homologació i pla parcial del sector SUZTR-2 (Golf Costa Malva-rosa) en el terme municipal de Xilxes (Castelló); sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
No obstant això, esta declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst i requerix, per a la seua aprovació, efectuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que establix la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, com també el reglament que la desplega. Així mateix, independentment de l'avaluació ambiental del camp de golf, que haurà d'efectuar-se en el seu moment, el reg del camp, i també el de les zones verdes enjardinades, haurà d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental presentat, amb aigües residuals adequadament depurades, i s'haurà de disposar, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva, la justificació sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenrotllen a continuació:   
1 Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte:  
a) S'obtindrà l'informe sobre estudi de paisatge, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que emetrà la Direcció General del Paisatge de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
  
Aquelles consideracions que es desprenguen de l'esmentat informe seran considerades pròpies de la present declaració.  
b) L'ordenació proposada haurà de redistribuir-se a fi que quede justificat quina és l'alternativa d'ordenació més idònia que garantisca la delimitació de la zona d'afecció o conca que complisca la seua funció principal, que és la d'amortiment sobre la zona humida.  
  
2. Prèviament al començament de les obres d'urbanització (i així es disposarà en les corresponents fitxes de planejament del sector):  
a) Respecte a la reutilització de les aigües depurades (amb destinació a regs) que es planteja en el projecte, i d'acord amb el que establix l'article 109 (Règim jurídic de la reutilització) del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, hauran d'obtindre's les corresponents autoritzacions que s'hi apliquen, i adequar-se a les condicions que s'hi establisquen quant a abocament i qualitats exigibles, basant-se en els usos a què es destinen les aigües depurades, que, tal com consta en la documentació complementària aportada al llarg de la tramitació de la present declaració, s'emprarien per a efectuar el reg del camp de golf i de la resta de zones verdes previstes en el sector.  
  
b) Haurà de justificar-se la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
c) S'obtindrà l'autorització de l'organisme de conca competent (adequant-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents), en l'abocament d'aigües depurades a domini públic hidràulic, en l'abocament a llit de les aigües pluvials (en cas que siguen abocades a llit públic) i en l'abocament indirecte a les aigües subterrànies fet per mitjà de filtració a través del sòl o del subsòl a causa del reg del camp de golf.  
  
d) Es presentarà un estudi hidrogeològic detallat i firmat per un tècnic competent, on s'analitze i es valore la situació actual i la situació futura una vegada es desenrotlle el pla parcial, en relació amb la possible afecció a la zona humida limítrofa, i s'obtindrà l'informe favorable de l'òrgan competent en la matèria. El contingut del dit estudi s'adequarà en tot moment a les determinacions que establisca el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i es donarà resposta a totes les sol·licituds i consideracions que considere pertinents per a una adequada avaluació de l'estudi.  
e) Haurà de complir els condicionants establits en l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), del 8 de juny de 2006; així mateix, atés que es plantegen actuacions d'ampliació de les instal·lacions de l'EDAR de Xilxes, estes hauran de concretar-se en un conveni entre l'Ajuntament de Xilxes i l'Entitat de Sanejament d'Aigües.   
  
f) Es presentarà davant del Servici de Conservació de la Biodiversitat d'esta conselleria, amb l'objectiu que siga informat favorablement, un estudi en què es detallen les espècies de flora a utilitzar en parcs, jardins públics i zones esportives; que s'adequarà en tot moment a les consideracions i indicacions que el dit servici efectue respecte d'això.   
  
g) Respecte a la instal·lació d'una xarxa d'enllumenat, s'aportaran dades més concretes relatives al pla d'il·luminació que pretén desenrotllar-se, i es presentarà davant del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per l'informe corresponent.  
h) Haurà de justificar-se el que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de camps de golf en la Comunitat Valenciana, que és aplicable al present projecte; justificar-se'n el compliment i, si és el cas, l'adaptació a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, la capacitat d'acollida i la seua vulnerabilitat ambiental, la integració paisatgística, la disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, que s'establixen en els articles 14, 15, 16, apartats de l'1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 de la llei esmentada.  
i) D'acord amb el que disposa l'informe acústic del 28 de juny, elaborat pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, encara que, tenint en compte les característiques de la zona, el soroll ambiental, excloent-ne el de l'AP-7, no presenta cap problema, ja que les vivendes estan separades de les vies de comunicació AP-7 i del possible traçat de l'AVE, per una franja de terreny que es destinarà a zona verda, hauria d'implantar-se una barrera de terra amb arbreda en la part superior, tan pròxima com siga possible a les vies de circulació i amb una alçària entre 2 i 3 metres, la qual cosa suposaria una atenuació entorn dels 6-8 dB (A), suficient perquè els nivells sonors en les vivendes pròximes es troben per baix dels límits que proposa la Llei 7/2002.  
j) D'acord amb el que establixen els informes elaborats pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de 20 d'abril de 2007 i de 2 de maig de 2008, el desenrotllament del projecte queda supeditat a l'ampliació de l'EDAR (necessària per a escometre el reg del terreny de camp de golf), i a la nova construcció de la dessaladora que es durà a terme en el municipi de Moncofa (necessària per a abastir d'aigua potable l'increment de població).   
  
3. Abans que s'atorguen les llicències d'ocupació dels usos residencials i esportius en el sector, es comprovarà que:  
a) La xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua presente la qualitat adequada d'acord amb el RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris relatius a la qualitat de l'aigua de consum.  
b) Es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions de depuració en el moment del començament d'ocupació i l'abocament complisca els valors límit d'emissió que fixe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte d'això.   
4. Haurà de complir els condicionants establits en l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura i Esport, del 10 d'abril de 2007, pel qual s'establixen, entre altres consideracions, les següents:   
  
-Les restes arqueològiques de l'ermita de la Crist de la Jonquera hauran de respectar-se i integrar-se en la urbanització.   
-Una vegada aprovat el PAI i amb anterioritat a la reparcel·lació, l'agent urbanitzador haurà de dur a terme les actuacions arqueològiques següents: programa de sondejos arqueològics manuals en les parcel·les situades dins del polígon de major concentració de materials, excavació mecànica en les parcel·les també concretades en este informe i seguiment arqueològic de la resta d'obres d'urbanització del PAI.  
  
-Una vegada aprovada la reparcel·lació, les parcel·les que queden en les àrees en què hauran de fer-se sondejos manuals i mecànics, i un seguiment arqueològic simple, quedaran subjectes a l'aplicació del règim cautelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, modificada per la Llei 5/2007.  
5. Totes les actuacions que es desenrotllen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que s'altere en el menor grau possible, i es propiciarà l'adequació a la topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més, es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ús de colors, en sostres i fatxades, que permeten una major mimetització.   
6. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor una memòria o informe anual davant de l'Administració, que concretarà el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el seu desenrotllament.   
  
7. Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de reg afectat i funcionalment necessari, per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i que tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
8. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible utilitzar-la.  
9. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o d'empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
10. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i s'evitarà l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
11. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i el desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i quedarà prohibida la incineració in situ d'eixos o de qualsevol altre tipus de residu.  
12. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra, i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i de manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
13. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària, i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definiran el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
14. El material necessari per a fer l'esplanada del sector haurà de provindre d'una pedrera o d'una zona de préstec autoritzada; s'haurà de disposar d'un certificat en què s'especifique l'origen dels materials i es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada, i s'haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
15. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment en la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
16. S'integraran en el sector, en la mesura que siga possible, o bé en altres àrees del municipi, els exemplars arboris existents actualment disseminats en l'àrea d'actuació, i s'haurà d'establir un programa adequat per al seu manteniment que n'assegure la pervivència.   
17. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i en el document de síntesi, i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció del sector, i es valorarà adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
18. D'acord amb el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions que imposa l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 20 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 127/2007-AIA.  
Títol: Homologació i pla parcial del sector el Bovalar.  
Promotor: Ajuntament de Sant Jordi (Castelló).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: extrem sud-oest del terme municipal de Sant Jordi, que afronta amb els municipis de Traiguera, Càlig i Cervera del Maestre.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte d'esta modificació és la reclassificació com a sòl urbanitzable residencial d'una àrea de sòl no urbanitzable ubicada al sud-oest del terme municipal de Sant Jordi, que afronta amb els municipis de Traiguera, Càlig i Cervera del Maestre, amb una extensió de 216.502.83 m², en el polígon 12, partida del Bovalar. Este sector té com a principal justificació la potenciació del turisme residencial i d'oci, com també la potenciació de la segona residència.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- L'àmbit del sector delimita al nord, amb parcel·les agrícoles; al sud-oest, amb el camí de la Mare de Déu, i a l'est, amb la carretera comarcal CV-136.  
- L'ordenació urbanística proposada presenta un model de desenrotllament de baixa densitat, amb un ús dominant residencial, i són usos compatibles el terciari, l'hoteler, l'esportiu i el dotacional.  
- La superfície del sector destinada a residencial de vivenda unifamiliar i col·lectiva, amb tolerància d'ús terciari, és de 216.502.83 m², on s'ha previst 757 vivendes, en la modalitat de vivenda unifamiliar i combinat.   
- L'edificabilitat bruta terciària ascendix a 0.03 m²t/m²s.   
3. Alternatives  
No se n'han presentat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
El 27 d'abril de 2007, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació del Territori tramet la documentació tècnica del projecte, l'estudi d'impacte ambiental (EIA) i l'expedient administratiu en què s'incloïen el resultat d'informació pública i l'aprovació provisional, i se n'incoa l'expedient administratiu corresponent.  
2. Informació pública   
L'EIA, amb la resta de la documentació tècnica, es va exposar al públic durant un termini de 20 dies hàbils, d'acord amb l'anunci publicat en el DOGV núm. 4.822, de 18 d'agost de 2004, i en el periòdic Mediterráneo, de 18 d'agost de 2004.   
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat de la Secretaria de l'11 d'abril de 2006, i el Ple de l'Ajuntament va fer l'aprovació provisional condicionada del PAI el 8 d'octubre de 2004.   
3. Informes sectorials  
Informes de FACSA, de 4 d'abril de 2007 i de 28 de març de 2008, en els quals no s'identifica el firmant. En l'informe de 28 de març de 2008, resumidament, s'assenyala el següent:  
«La mencionada actuació planteja unes necessitats hídriques de 182.960 m³/anuals, que resulten de 757 vivendes, 3,05 ha de zones verdes, un edifici educacional de capacitat de 186 alumnes i, 3,20 ha d'ús terciari no classificat.  
El municipi de Sant Jordi l'any 2007 ha consumit 127.110 m³, que s'han subministrat des del pou dels Masos (coordenades X 781.139 I 4489.095, fus 30) i del pou de les Planetes (coordenades X 783.910 I 4490.539, fus 30).  
El pou dels Masos té una capacitat tècnica estimada de 780.000 m³ anuals i el pou de les Planetes té una capacitat tècnica estimada de 150.000 m³/anuals. Així, considerant en el seu conjunt la capacitat tècnica estimada d'ambdós pous, entenem que resulten recursos suficients per a atendre la demanda plantejada per l'actuació urbanística de referència.   
Això, lògicament, atenent les circumstàncies concurrents en la situació actual, tant als efectes de quantitat com de qualitat del recurs, i salvades excepcionals èpoques d'estiatge que, en un futur, puguen plantejar-se, o tractaments addicionals que calguen per a complir els paràmetres fixats per la normativa vigent en matèria de qualitat de l'aigua de consum humà a què, tot seguit, farem referència.  
El subministrament d'aigua per a la mencionada actuació urbanística no necessitaria cap tractament addicional de potabilització, i el tractament per cloració seria, en principi, suficient als efectes de l'estricte compliment d'allò que preveu el RD 140/03, de 7 de febrer.  
A fi de garantir que en allò que afecta la definició, el disseny i les característiques de les infraestructures necessàries per a l'abastiment d'aigua potable a les dites unitats (infraestructures generals, xarxes, canalitzacions, vàlvules, boques de reg, boques d'incendis, trapes, etc.) resulten operatives i compatibles amb la resta d'infraestructures del servici, complint el que preveuen les especificacions mínimes per a l'execució d'obres relatives a instal·lacions d'aigua potable que s'integraran en el servici públic d'abastiment, així com articular adequadament les solucions de connexió de les noves unitats amb la xarxa general, s'haurà de requerir l'urbanitzador, a fi que es pose en contacte amb esta concessionària, i, així mateix, considerem que s'hauria de condicionar l'aprovació del mencionat projecte d'urbanització a l'informe favorable, previ al començament de les obres, de l'empresa concessionària del servici i, una vegada finalitzades, a l'informe igualment favorable previ a la seua definitiva recepció per part de l'Ajuntament.  
  
Finalment, en allò que afecta les concessions o els drets que emparen l'ús del recurs amb destinació a abastiment del municipi, en virtut dels que preveu el RDL 1/01, els signifiquem que, segons ens consta, el municipi de Sant Jordi disposa del corresponent expedient de concessió d'abastiment, que es troba en tràmits davant de la CHJ, amb el núm. d'expedient 2006CP0142».  
Informe subscrit pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, de data 26 de gener de 2006, en el qual, resumidament, s'assenyala el següent: .... «No s'han detectat afeccions d'índole paleontològica en el projecte esmentat, sense perjuí que es justifique el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació».  
  
Certificat de capacitat de tractament de la depuradora municipal de Sant Jordi, de 28.03.08, subscrit per l'enginyer tècnic d'obres públiques funcionament i manteniment de l'EDAR (Javier Roger Dols) de l'Oficina Tècnica d'Assistència a Municipis de l'Excel·lentíssima Diputació Provincial de Castelló, que assenyala el següent: ... «Havent sol·licitat l'Ajuntament de Sant Jordi un certificat que justifique la capacitat de l'EDAR per a admetre les aigües residuals generades pel desenrotllament de tots els nous usos proposats i, en particular, del sector el Bovalar, es conclou que hi ha un marge de capacitat de tractament de 121 m³/dia».  
Certificat de capacitat d'assumpció de la recollida dels residus sòlids urbans i inerts generats tant per a l'ús terciari com per a l'ús residencial del PP sector el Bovalar de Sant Jordi, subscrit per José Adsuara Franch, responsable de producció de l'empresa FOBESA, que indica el següent: ...«després de les prèvies les modificacions contractuals amb l'Ajuntament de Sant Jordi, esta empresa està en condicions d'assumir la recollida dels residus urbans i inerts generats tant per a l'ús terciari com per a l'ús residencial del PP sector el Bovalar de Sant Jordi, com també el seu trasllat a abocador adequat, tot això, d'acord amb les previsions del pla zonal de la zona I del PIR, com també de la resta d'actuacions que es troben en tramitació referents al municipi de Sant Jordi».  
  
Informe dels servicis territorials de Medi Ambient de Castelló, del 14 de maig de 2008, subscrit per l'enginyera de forests (Carmen Gómez Peris) i el cap de la Secció Forestal (el senyor Evaristo Jiménez Muñoz), que assenyala el següent:  
... «1. L'ordenació proposada afecta aproximadament un 20% de terreny forestal catalogat com a tal per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana. En visita efectuada al lloc, s'ha constatat que la major part de terreny afectat pel pla parcial, independentment de com estiga considerat en l'inventari forestal, reunix semblants característiques quant a la vegetació que el cobrix, la major part del terreny és de cultiu d'olivera abandonat i invadit en l'actualitat per matoll termòfil, on abunda el coscoll i l'argilaga, i amb presència de llentiscle, cepell i algun exemplar de margalló entre altres espècies. Se n'adjunta reportatge fotogràfic.  
  
2. De conformitat amb la seua petició, no es té constància en la Secció Forestal de Castelló de l'existència d'autorització administrativa per al canvi d'ús del sòl forestal afectat pel pla parcial.  
3. D'acord amb la informació penjada en Intranet, com també amb la informació existent en esta secció, corresponent a l'estadística oficial d'incendis forestals, el 15 de juny de 2003 es va produir un incendi dins del perímetre del sector, provocat per fuga d'abocador, el perímetre del qual s'ha dibuixat en el plànol adjunt.  
4. El pla parcial del sector El bovalar no afecta cap de les vies pecuàries classificades per l'Orde Ministerial de 20 de febrer de 1968 (BOE núm. 51, de 28.02.1968)».  
Afeccions legals   
1. Segons l'informe subscrit per l'enginyer forestal i el cap de la Secció Forestal, aproximadament el 20% de l'actuació proposada és terreny forestal catalogat com a tal per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana i no existix autorització administrativa per al canvi d'ús del sòl forestal afectat pel pla parcial. A més, continua dient l'informe que, d'acord amb la informació penjada en Intranet com també amb la informació existent en esta secció corresponent a l'estadística oficial d'incendis forestals, el 15 de juny de 2003 es va produir un incendi dins del perímetre del sector.  
2. Pel que fa a vies pecuàries, segons l'informe subscrit pel cap de la Secció Forestal i l'enginyer forestal, de 14 de maig de 2008, el pla parcial del sector el Bovalar no afecta cap de les vies pecuàries classificades per l'Orde Ministerial, de 20 de febrer de 1968.  
3. Pel que fa al risc d'inundació, la zona està considerada per la cartografia temàtica de la Generalitat com a zona sense risc d'inundació.  
  
4. Pel que fa al risc d'esllavissament i de despreniment, consultada la cartografia temàtica de la COPUT, no hi ha risc d'esllavissament ni de despreniment en tota la zona d'actuació.  
5. Consultada la base de dades de la Conselleria de MAAUV, en la zona en qüestió no hi ha cap espai natural protegit, ni cap microreserva. Tampoc hi ha cap espai natural pertanyent a la Xarxa Natura 2000, i la zona d'estudi no pertany a cap forest considerada d'utilitat pública.   
  
6. Existix en l'expedient un informe subscrit pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, de 26 de gener de 2006, en el qual, resumidament, s'assenyala el següent: .... «No s'han detectat afeccions d'índole paleontològica en el projecte mencionat, sense perjuí que es justifique el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació». El dit informe no té la consideració de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, per la qual cosa haurà de ser emés i haurà de vincular a l'òrgan ambiental allò que s'hi ha indicat.  
Consideracions ambientals  
1. L'actuació proposada afectaria sòl forestal aproximadament en un 20%, segons l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, i no existix cap autorització administrativa per al canvi d'ús de sòl forestal pel que fa a l'actuació plantejada. A més, segons l'estadística oficial d'incendis forestals, el 15 de juny de 2003, es va produir un incendi dins del perímetre del sector; per tant, i a la vista del reportatge fotogràfic que s'adjunta a l'esmentat informe, es considera que el sector haurà de ser redelimitat i que se n'exclourà el sòl forestal afectat que confronta amb la CV-136, el qual es classificarà com a SNU d'especial protecció, per considerar que no ha perdut el valor com a forestal i que servix, a més, de corredor natural amb la resta de sòl forestal inventariat que s'ubica a l'altre costat de la carretera. A més, pel que fa al sòl forestal incendiat, s'ha de tindre en compte, a banda de la seua protecció que, segons el que establix l'article 50 de la Llei 43/03, el canvi d'ús dels terrenys forestals incendiats quedarà prohibit almenys durant 30 anys a partir de l'incendi. Pel que fa a la resta de sòl forestal, atenent allò que han informat els servicis territorials de Medi Ambient, que assenyalen que la major part del terreny es tracta de cultiu d'olivera abandonat, i a allò que establix l'article 62 de la Llei 3/93, s'entén que han perdut la consideració de terrenys forestals, per la qual cosa l'actuació en eixos terrenys es considera viable.  
  
2. L'EIA presenta una descripció de flora i vegetació silvestre a escala territorial que resulta molt generalista i no adequada per a avaluar els efectes que el desenrotllament del sector hi produirà i no se n'ha fet cap valoració, ni respecte als hàbitats ni respecte a la massa forestal existents.  
3. Quant als cultius, l'EIA assenyala que en la zona d'actuació estan presents els cultius de secà, amb predominança de la garrofera i de l'olivera.  
4. Respecte a la fauna, en presenten una descripció general i assenyalen que s'hi troben, com a espècies catalogades com a cinegètiques, la merla comuna, el conill comú i la llebre comuna.  
5. Respecte a l'abastiment d'aigua potable, l'EIA assenyala que la disponibilitat de recursos hídrics en tota la zona d'actuació es considera baixa, i la raó es la presència d'aqüífers penjats molt reduïts, amb superfícies inferiors a 1 km², el rendiment de la captació dels quals és de caràcter mitjà, cosa que permet obtindre cabals compresos entre 0,1 i 0,5 l/s/m, a causa de la gran alternança de litologies permeables i impermeables. D'altra banda, eixistix en l'expedient un informe de FACSA que assenyala que l'any 2007 el municipi de Sant Jordi va consumir 127.110 m³, subministrats des del pou dels Masos i el pou de les Planetes. El pou dels Masos té una capacitat tècnica estimada de 780.000 m³ anuals i el pou de les Planetes té una capacitat tècnica estimada de 150.000 m³/anuals. Així, considerant en conjunt la capacitat tècnica estimada d'ambdós pous, FACSA entén que resulten recursos suficients per a atendre la demanda plantejada per l'actuació urbanística de referència. A més, s'afig que el subministrament d'aigua per a la mencionada actuació urbanística no necessitaria cap tractament addicional de potabilització, i que el tractament per cloració seria, en principi, suficient als efectes de l'estricte compliment del que preveu el RD 140/03, de 7 de febrer. Finalment l'empresa FACSA fa constar que el municipi de Sant Jordi disposa del corresponent expedient de concessió d'abastiment, que es troba en tràmits davant de la CHJ, amb el núm. d'expedient 2006CP0142.  
  
6. Respecte al sanejament, l'EIA indica que la xarxa de sanejament discorrerà per tot el sector fins a la CV-316, on s'unirà, per mitjà d'un col·lector, a la xarxa de sanejament del municipi de Sant Jordi. Existix en l'expedient un certificat de capacitat de tractament de la depuradora municipal de Sant Jordi, subscrit per l'enginyer tècnic d'obres públiques, funcionament i manteniment d'EDAR de l'Oficina Tècnica d'Assistència a Municipis de l'Excma. Diputació Provincial de Castelló, que conclou que hi ha un marge de capacitat de tractament de 121 m³/dia, en l'EDAR existent.  
7. Respecte a la distribució elèctrica del sector, s'ha previst una nova xarxa de subministrament elèctric per a donar servici a la població futura. Preveient un xarxa de baixa tensió i una altra de mitja tensió.  
8. Quant a la xarxa de telefonia, el punt de connexió es localitzarà als voltants de la CV-136, per la part més pròxima al poble, per mitjà d'una línia aèria. També es preveu la instal·lació d'una xarxa de gas subterrània per al subministrament de gas natural a mitja pressió.  
9. Quant a la gestió de residus, es presenta en l'expedient un certificat de capacitat d'assumpció de la recollida dels residus sòlids urbans i inerts, generats tant per l'ús terciari com per l'ús residencial del PP sector el Bovalar de Sant Jordi, del responsable de producció de l'empresa FOBESA, que indica que, després de les prèvies les modificacions contractuals amb l'Ajuntament de Sant Jordi, esta empresa està en condicions d'assumir la recollida dels residus urbans i inerts generats tant per l'ús terciari com per l'ús residencial del PP sector el Bovalar de Sant Jordi, com també el seu trasllat a abocador adequat; tot això, d'acord amb les previsions del pla zonal de la zona I del PIR, com també de la resta d'actuacions que es troben en tramitació referents al municipi de Sant Jordi.  
10. L'EIA identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, per mitjà d'una matriu general d'impactes, i l'impacte es pot considerar globalment de caràcter moderat.   
11. En l'apartat de mesures preventives i correctores, s'establix una distinció entre les destinades a previndre els impactes generats per l'estratègia i per la forma d'ocupació del territori, per la implantació d'usos, i un conjunt de mesures generals aplicables a les obres a efectuar en l'àmbit d'ocupació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons el que es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com pels particulars, en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Es considera acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte d'homologació i pla parcial el Bovalar del terme municipal de Sant Jordi (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants següents:  
  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
Es considera que el sector haurà de ser redelimitat, que se n'exclourà el sòl forestal, tocant a la CV-136, el qual es classificarà com a SNU d'especial protecció, per considerar que no ha perdut el seu valor com a forestal i que servix, a més, de corredor natural amb la resta de sòl forestal inventariat que s'ubica a l'altre costat de la carretera. A més, pel que fa al sòl forestal incendiat, s'ha de tindre en compte, a banda de la seua protecció que, segons el que establix l'article 50 de la Llei 43/03, el canvi d'ús dels terrenys forestals incendiats quedarà prohibit almenys durant 30 anys a partir de l'incendi.  
Condicionants, previs al començament de les obres d'urbanització, que hauran de reflectir-se en les fitxes de planejament del sector:   
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relatiu al compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació. En el cas que el dit informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
Haurà de justificar-se la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients.  
S'haurà d'emetre un informe de la Direcció General del Canvi Climàtic respecte a la conformitat de la gestió de residus sòlids amb el Pla Zonal de Residus, referit al sector en qüestió, tenint en compte la seua relació amb els altres sectors previstos en el pla general en tramitació, sobre la base de l'informe emés pel Consorci del Pla Zonal de la zona 1 del PIR relatiu al concert previ del municipi.   
  
Les mesures correctores es completaran amb els aspectes següents:  
  
a) Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i s'evitarà l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
b) Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra, i indicar, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i de manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, de filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o un gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
c) El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, s'evitarà la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua i s'optarà preferiblement per les espècies autòctones i/o els cítrics ja existents.  
d) Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de reg afectat i funcionalment necessari, per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i que tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
e) La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària, i es destinarà al farcit de les zones verdes previstes en l'actuació, o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible utilitzar-la. Es definiran el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
f) Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i del desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'eixos o de qualsevol altre tipus de residu.  
  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats, les haurà de recollir la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò que és relatiu a la modificació en si com el que correspon a les posteriors fases d'execució i funcionament. En atenció al que disposa l'article 35 del Decret 162/90, la vigilància del compliment, per part del titular del projecte de les condicions imposades en la DIA correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 20 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 243/2007-AIA.  
Títol: Pla parcial modificatiu de l'ordenació estructural del sector SUZ-2. Albalat dels Sorells (València).  
Promotor: Ajuntament d'Albalat dels Sorells.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Albalat dels Sorells i CTU.  
  
Localització: al nord del terme municipal, delimitat per la CV300, la CV316 i el terme municipal de València.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'actuació pretén la reclassificació d'un sector de 50.478 m² que, d'acord amb el planejament vigent, constituït per un Pla General d'Ordenació Urbana aprovat el 24 de juny de 1991, es troba classificat com a sòl no urbanitzable amb la qualificació d'especial protecció paisatgística i agrícola. La classificació pretesa és sòl urbanitzable d'ús terciari.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació es localitza al nord del terme municipal d'Albalat dels Sorells, en la comarca de l'Horta Nord, província de València. Este municipi forma part del grup de poblacions assentades al llarg de la carretera CV-300, i limita al nord amb Museros, València i Albuixech; al sud, amb Foios; amb Moncada, a l'oest, i el mar Mediterrani, a l'est. Dista 8,8 km de la capital de província.  
Els límits de l'àmbit del pla parcial són els següents:  
- Pel nord: carretera CV-316.  
- Pel sud: límit municipal de València.  
- Per l'oest: carretera CV-300.  
- Per l'est: antiga via Xurra.  
L'ús global del sector en l'actualitat és agrícola, es dedica quasi tot al cultiu de cítrics i hortalisses, i al voltant d'una cinquena part es troba en estat d'abandó.   
Dades generals de l'ordenació proposada:  
Superfície del sector: 50.478 m².  
Superfície de l'àrea de repartiment: 50.478 m².  
Parcel·la d'ús privat: 50.478 m².  
Zona verda: 5.063 m².  
Zona de protecció d'infraestructures: 5.772 m².  
Xarxa viària i aparcaments: 15.865 m².  
Total sector: 50.478 m².  
Índex d'edificabilitat bruta: 0,50 m²/m².  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no consta cap anàlisi de les possibles alternatives d'emplaçament del projecte.  
En el document justificatiu de la integració territorial presentat s'exposen els criteris establits en el document de concert previ a l'estudi dels diferents models de desenrotllament, i l'elecció del sector en estudi segons eixos models es justifica de la manera següent:  
- Creixement sobre el sòl amb menor protecció: es justifica la ubicació sobre sòl amb protecció indicant que l'ocupació del sòl no urbanitzable comú existent en el municipi, segons el planejament vigent, generaria un major impacte ambiental provocat per la llunyania al nucli urbà, cosa que generaria un impacte paisatgístic i la creació de nuclis aïllats, a més de l'increment d'afecció que suposaria la dotació de les infraestructures i dotacions necessàries.  
- Creixement a partir de les principals vies de comunicació: en este cas el criteri és complit pel sector en estudi, atés que es troba delimitat per les vies de comunicació més importants del municipi i l'ampliació d'una de les vies, la qual cosa ocasiona que es compartisca l'impacte generat sobre el medi i que els nous usos del sòl disposen d'una millor comunicació.  
- Creixement a partir del sòl urbà existent: s'indica que l'alternativa triada produïx dos efectes positius que es resumixen en la disminució de l'impacte paisatgístic perquè s'ubica l'actuació juntament amb el nucli urbà i el millor aprofitament dels equipaments públics, ja que es troben concentrats en una zona.  
Tramitació administrativa  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
El 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, són complementàries.   
D'acord amb la LEAE, els plans i programes, com també les seues modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'Administració, són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.   
D'altra banda, l'article 2 de la LEAE definix com a zones de reduït àmbit territorial, aquelles que, per les escasses dimensions, pot garantir-se el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental mitjançant l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
  
La modificació presentada, en principi, hauria d'ajustar-se al que establix la LEAE. Vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se una zona de reduït àmbit territorial i resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, d'acord amb el que es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
Per tot el que s'ha exposat abans, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Admissió a tràmit  
El 14 de novembre de 2007 la Direcció Territorial d'Ordenació del Territori de València va trametre la documentació relativa al pla parcial modificatiu del sector SUZ-2, que consistix en:  
- Pla parcial modificatiu de l'ordenació estructural del sector SUZ-2. Albalat dels Sorells.  
- Estudi d'avaluació d'impacte ambiental del PP sector SUZ-2  
- Document de síntesi de l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental.  
- Document justificatiu de la integració territorial del PP SUZ-2.  
  
- Expedient administratiu municipal relatiu al sector SUZ-2.  
Amb esta documentació va ser incoat el corresponent expedient d'avaluació ambiental.  
3. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb el pla de participació pública, d'acord amb els anuncis publicats en el diari Levante, del 13 de febrer de 2008, i en el DOCV núm. 49.822, del 22 de febrer de 2008.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació, segons consta en el certificat emés per la Secretaria General de l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells, el caràcter de la qual no és ambiental.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
El 31 de gener de 2008 es fa un requeriment de documentació al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, el contingut del qual és:  
Es fa la consulta següent al seu servici amb l'objectiu que informe sobre la possibilitat de reclassificació d'un sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i agrícola amb un concert previ, superat el 26 de juliol de 2006, en el qual, segons pareix, es troba el mencionat sector i que no ha sigut sotmés a avaluació ambiental, o si, contràriament, la dita reclassificació ha de quedar en suspens mentres no siga aprovada la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana, que es troba en tramitació.  
En el cas que el seu servici considere possible la dita reclassificació i amb la finalitat que la Direcció General de Gestió del Medi Natural puga disposar de la informació necessària perquè la resolució que, si és el cas, s'adopte complisca la legalitat i siga adequada als fins del procediment, s'haurà de trametre la documentació següent:   
- Certificat de la Secretaria de l'Ajuntament en què s'indique que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés al tràmit d'informació pública.  
- Certificat de la Secretaria de l'Ajuntament en què s'indique que el termini del dit tràmit ha sigut de 45 dies, d'acord amb el que estipula la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient.  
- Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, ja que l'informe favorable tramés el 18 de gener de 2008 no és l'informe vinculant mencionat. El dit informe ha d'anar acompanyat de l'estudi d'impacte ambiental al qual es contrau, i amb el segell d'autorització en totes les pàgines, en prova de conformitat.  
  
- Còpia de l'acord de superació de la fase de concert previ.  
Contestant als aspectes tècnics abans mencionats, el 2 d'abril de 2008 el Servici Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial tramet la documentació, que consistix en:  
- Document justificatiu de la integració territorial del pla parcial del sector SUZ-2 d'Albalat del Sorells.  
- Sol·licitud d'informe de la Conselleria de Cultura que acredita que no afecta béns de valor cultural.  
- Informe de l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics.   
- Certificat justificatiu respecte a la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts, i capacitat d'admissió i gestió d'aigües residuals.  
  
- Còpia de l'acord de superació de la fase de concert previ.  
S'indica, així mateix, que s'han sol·licitat a l'Ajuntament el certificat de sotmetiment a informació pública, el certificat del termini de sotmetiment i l'estudi d'impacte ambiental tramés a la DG de Patrimoni i segellat per esta en prova de conformitat  
El 6 de maig de 2008 es fa nou un requeriment de documentació en què se sol·licita la remissió de la documentació següent:  
- Certificat de la Secretaria de l'Ajuntament en què s'indica que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés al tràmit d'informació pública i el termini en què s'ha dut a terme.  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, ja que l'informe favorable tramés el 18 de gener de 2008 no és l'informe vinculant mencionat.  
- S'haurà de justificar la suficiència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient, mitjançant un informe de l'organisme de conca corresponent, o bé un informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable en la població, amb un contingut que té caràcter de mínim (...):  
- Informe referent a l'estudi d'integració paisatgística, d'acord amb la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que haurà d'ajustar-se al seu reglament i ser informat pel servici corresponent.  
- Informe referent a l'estudi acústic, elaborat de conformitat amb l'article 25 de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
En resposta a la dita sol·licitud es va rebre la documentació següent:  
- Certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells del tràmit d'informació pública.  
- Còpia de l'al·legació presentada el contingut de la qual no és de caràcter ambiental.  
- Informe de disponibilitat d'aigua emés per l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Entitat de Sanejament d'Aigües  
S'emet un informe favorable a la viabilitat del tractament en l'EDAR de la conca del Carraixet de les aigües residuals generades pel polígon, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
- Al seu dia l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de fer la corresponent sol·licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les farà el peticionari pel seu compte i risc.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament que establix el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A este efecte, l'urbanitzador haurà de preveure que, abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram, editat per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, que també inclou guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament (així mateix, haurà de preveure la construcció, sobre la dita arqueta, d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau).  
- Abans de l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües el cànon de sanejament corresponent, als efectes del qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells.  
  
Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
Feta la prospecció arqueològica sobre el projecte abans mencionat, i aportada la corresponent documentació relativa als resultats, els nostres servicis tècnics han posat de manifest que no s'han documentat jaciments arqueològics. No obstant això, atés el tipus de registre en la zona es considera necessària la realització d'un seguiment arqueològic de les obres, el qual haurà de constar com a mesura correctora en el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
D'altra banda, tal com es va informar, des del punt de vista del patrimoni paleontològic la incidència serà nul·la.  
Sense perjuí del que s'ha exposat anteriorment, en l'estudi d'impacte ambiental s'haurà de preveure que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a esta conselleria, a l'efecte que se'n determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.  
Quant al patrimoni etnològic, els nostres servicis tècnics han posat de manifest que en els resultats de la prospecció es fa referència al fet que no s'hi ha constatat l'existència d'elements etnològics. No obstant això, es considera necessari que, davant de la desaparició d'esta zona d'horta, es procedisca a elaborar un estudi que documente el parcel·lari afectat amb els sistemes de reg, les séquies i d'altres, documentació que haurà de quedar integrada en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte, resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que inclourà les actuacions efectuades, els resultats i el programa de vigilància i/o les mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià a l'efecte que s'aporte, en el corresponent procediment d'impacte ambiental, davant de l'òrgan administratiu corresponent.  
Mancomunitat de l'Horta Nord  
Informe de l'enginyer tècnic industrial al servici de la Mancomunitat de l'Horta Nord, el qual informa:   
«Davant de la petició formulada des de l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells respecte de l'emissió de certificat que justifique la capacitat de gestió dels residus urbans i inerts que es podrien generar en el pretés pla parcial denominat sector SUZ-2, instat per l'entitat EVREN, SA, acompanyada d'una fitxa que en conté les dades més significatives, a fi d'omplir el requeriment de documentació tramés per la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, sense que s'arriben a concretar les quantitats de residus que s'espera generar i la seua caracterització, cal fer constar el següent:  
  
- A priori s'ha de tindre present que la Mancomunitat de l'Horta Nord és l'entitat delegada pels ajuntaments adscrits, per a la prestació del servici de recollida i transport de RU al centre de gestió dependent de l'Entitat Metropolitana de Tractament de Residus (EMTRE), i és, per tant, agent de només una part de les fases que comprén la gestió dels residus urbans i assimilables. D'altra banda, els residus procedents de labors de jardineria de recintes privats no es troben expressament compresos en el servici contractat. Un altre aspecte a considerar serà la gestió de la recollida selectiva dels envasos i dels residus d'envasos, com ara vidre, paper/cartó i envasos lleugers, subjectes a sistemes integrats de gestió (SIG), ECOVIDRE i ECOEMBES (la Mancomunitat s'ocupa de la representació d'ECOEMBES, pel que fa a la gestió de paper/cartó i envasos lleugers; mentres que, davant d'ECOVIDRE, la gestió correspon a cada ajuntament). Els efectes inservibles i els residus voluminosos sí que estan inclosos en el servici de recollida i transport de RU. Finalment, hi ha altres residus que, per les seues característiques, han de ser depositats als ecoparcs dependents dels respectius ajuntaments (fins a la data no consta que el municipi dispose d'ecoparc).  
  
- La Mancomunitat de l'Horta Nord exercix la seua comesa de gestió del servici de recollida i transport de RU per mitjà d'un contracte amb una empresa idònia; actualment l'adjudicatari és SA Agricultores de la Vega de Valencia.  
- És important tindre en compte que el sistema generalitzat de recollida implantat en l'àmbit de la Mancomunitat es fa mitjançant el depòsit previ en contenidor normalitzat (només els efectes voluminosos s'abandonen en la via pública, fora dels contenidors), i que l'aportació inicial és a compte i càrrec dels respectius ajuntaments, per la qual cosa l'agent urbanitzador o l'ajuntament haurà de preveure la dotació suficient dels contenidors necessaris destinats a qualsevol tipologia diferenciada de residu urbà, dimensionats en nombre i distàncies de recorregut de vianants adequades per als potencials usuaris en la seua àrea d'influència.  
  
Així doncs, en consideració al que s'ha exposat abans i a l'escassa envergadura de l'ampliació que suposaria quant a les previsions de producció i demanda de recursos associats (1.000 treballadors/dia equivalents a una població d'uns 250 habitants), sense perjuí que es consulte l'empresa contractista del servici, SAV, considere que la Mancomunitat té capacitat suficient per a atendre degudament la gestió dels residus urbans que es generen en l'àmbit geogràfic del pla parcial de referència.  
Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics (EMSHI)  
S'emet un informe de disponibilitat d'aigua per a executar la urbanització del sector SUZ-2 a Albalat dels Sorells, el resultat del qual és:  
D'allò que conté la documentació aportada es desprén que:  
La totalitat de l'actuació s'assenta sobre terrenys de regadiu tradicional; desapareix este ús i, per tant, es produïx una economia substancial de recursos hídrics.  
S'espera un consum de les instal·lacions metropolitanes de 22,7 Dm³/any d'aigua potable. Del mateix informe es deduïxen les necessitats d'aigua de reg, que es quantifiquen en 2,8 Dm³/any.  
Els orígens i la gestió de les aigües potables es consideren adequats i correctes. No obstant això, es pretén prendre l'aigua de reg de la mateixa xarxa d'aigua potable, cosa que es considera totalment incorrecta.  
No s'aprecia tampoc en el projecte que s'haja dotat la zona d'una xarxa bis, específica per a reg, neteges, aigualejos i semblants.  
Atés que el consum d'aigua per habitant d'Albalat dels Sorells, en este moment, és de 208 l/h dia, es desprén un rendiment de la xarxa baix i un consum per capita elevat; per tant, caldrà animar l'Ajuntament a prendre les accions necessàries per a proveir el subministrament d'estos usuaris, com també d'altres futurs que puguen presentar-se, a través d'economies per a la millor gestió de la xarxa, i també de substitucions d'usos actuals d'aigua potable, per un altre tipus d'aigües (com ara les procedents dels drets de reg dels terrenys que s'ocupen amb esta actuació).  
Consta que estes accions han sigut assumides per l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells. S'aconsella de manera prioritària la substitució de regs, la millora de xarxes i el canvi de l'estructura tarifària en baixa, addicionalment al canvi d'ús de les aigües, que s'ha de tramitar davant de l'autoritat de conca.  
Per estes vies combinades, es poden economitzar perfectament 22,7 Dm³/any. Quedaria per satisfer la demanda de reg. Este volum podria subministrar-se perfectament des de la séquia de Moncada, atés que es produiran economies de regs, amb la corresponent tramitació davant de l'autoritat de conca.  
En referència a la qualitat de les aigües potables que subministraria l'EMSHI, esta complix els paràmetres establits en el RD 140/2003 (...). La depuradora que subministrarà l'aigua és la de Manises, que s'abastix de les aigües del canal Xúquer-Túria, explotat, controlat i regulat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; la planta, que pertany al sistema d'abastiment en alta de l'àrea metropolitana de València, està explotada per Aigües de València i supervisada per l'EMSHI.  
Pel que fa a la necessitat de tractament, es farà en la potabilitzadora de Manises, igual que, la resta de cabals subministrats en l'actualitat pel canal Xúquer-Túria i/o el riu Túria.  
  
Finalment i quant a la necessitat de fer obres d'infraestructura, des del punt de vista metropolità cal el reforç i l'ampliació de la potabilitzadora, els depòsits de regulació i portar l'aigua fins a l'actuació, i, des del punt de vista local, la construcció de la presa, des de la xarxa metropolitana. Les primeres obres estan incloses en els plans immediats de l'EMSHI per a l'ampliació i el reforç del sistema metropolità, per la qual cosa es firmarà un conveni amb l'interessat perquè col·labore amb la seua quota part. De la segona, se n'haurà de fer càrrec íntegrament l'interessat.  
(...) Per tot el que s'ha exposat anteriorment, este servici emet un informe tècnic positiu, condicionat als següents condicionants respecte de la matèria posada a consideració:  
- Utilitzar la dotació d'aigua potable a 70 l per treballador i dia laborable, advertint que és el consum d'aigua potable que se subministrarà. Es recomana considerar el diàmetre de les canonades d'abastiment d'aigua potable a l'efecte de garantir que es puga mantindre el percentatge desinfectant.  
- Proveir els mitjans necessaris per a assegurar que, en tot el municipi, el consum de tota aigua que no siga estrictament per a ús humà es farà amb aigua diferent de la potable. Entre els mitjans a fer servir es considera fonamental dotar totes les zones verdes presents i futures, tant públiques com privades amb possible zona verda (com és el cas que ens ocupa), de doble presa d'aigües (potable i de servicis).  
- Presentar el projecte corregit, amb una doble xarxa d'aigua per a servicis i per a reg, que haurà de tindre presa independent. Així mateix, per a usos de reg s'han de considerar 550l/m² de zona verda i any, i també usar espècies de baixa evapotranspiració.  
- Així doncs, l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics no subministrarà cap increment, en una mitjana de cinc anys, ja que computen els estalvis en l'actual dotació. Cosa que obliga que es complisca el condicionat d'economia d'aigües, i de canvi d'usos, en el temps que dista fins a la consolidació de la nova demanda de massa d'aigua conseqüència de la nova actuació.  
- Executar el reforç de les instal·lacions EMSHI necessàries per a atendre este consum, i molt en particular la presa i portades d'aigua. Estes instal·lacions es faran en tot moment sota la més estricta supervisió de l'EMSHI, a càrrec i costes del peticionari, el qual, al finalitzar-les, les entregarà a l'EMSHI.  
S'advertix que se sol·licite l'informe al concessionari de la gestió de la Xarxa Metropolitana, sobre la suficiència general de les infraestructures de l'EMSHI per a afrontar este consum.  
Es recorda que els sol·licitants tenen l'obligació de:  
Tan ràpidament com siga possible, i en tot cas abans de començar qualsevol obra, presentar un projecte, reglamentàriament visat i aprovat, amb les infraestructures hídriques, tant potables com de reg, que se sol·liciten.  
El projecte, almenys, haurà de contindre:  
- Els detalls de les infraestructures metropolitanes del veïnat, les preses i en general els elements hidràulics. Estos detalls podran ser modificats per esta administració a l'efecte d'uniformitzar elements i de facilitar el manteniment de la xarxa metropolitana; però aniran a càrrec del peticionari tots els gastos que comporten.  
- Els detalls de les dos xarxes que se sol·liciten. I molt especialment, se'n trametrà el replantejament, el compromís de fons (pressupost) i el pla d'obra.  
Abans del començament de les obres:  
Avís a esta administració del fet, i comunicació de l'entitat del director facultatiu de les obres, perquè puga supervisar-les.  
Abans de la connexió a xarxes:  
Presentar permís definitiu i/o concessió per a la presa de cabals per a la presa de reg.  
Avís a esta administració, amb documents de fi d'obra, subscrits pel director facultatiu per a la seua supervisió.  
Presentació d'una memòria d'actuacions efectuades, amb l'efectivitat pràctica per a produir els estalvis necessaris per a este establiment. Haurà d'estar firmada i visada per un tècnic competent.  
S'advertix que no es donarà permís de connexió ni cap subministrament si no es complixen els requisits anteriors.   
Addicional: este informe no inclou factors com taxes, gravàmens, contribucions i semblants que puguen comportar el reforçament general de la xarxa en la seua quota part proporcional.  
Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
Sol·licitat informe respecte a l'estudi acústic aportat, el Servici competent en la matèria informa:  
En relació a l'estudi acústic tramés relatiu al pla parcial modificatiu de l'ordenació estructural del sector SUZ-2 a Albalat dels Sorells, se li comunica que, després d'avaluar i valorar l'estudi acústic que s'adjunta, este servici, d'acord amb allò que s'hi ha exposat, considera que la documentació és suficient.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i d'estudi integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i Xarxa Natura, no s'han detectat, en l'àrea concreta d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
Després de consultar la cartografia del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció en l'àrea d'estudi.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no s'afecten vies pecuàries ni jaciments arqueològics en l'àrea d'estudi. Existix molt a prop del sector el pou de l'Alberenga i una gran quantitat de séquies que constituïxen el patrimoni etnològic de la zona. Es definix com a mesura el seguiment arqueològic de les obres durant la fase de moviment de terres. S'hauran d'adoptar, a més, aquelles mesures proposades per la Direcció General de Patrimoni en el seu informe vinculant, que haurà de ser emés en compliment de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el sòl objecte de modificació urbanística està classificat actualment com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i agrícola. Atés que la present declaració avalua els aspectes ambientals, la idoneïtat de l'instrument d'ordenació presentat, pel que fa a legislació urbanística, no entra en l'àmbit de l'avaluació realitzada.  
Consideracions ambientals  
L'àrea objecte de l'estudi se situa sobre terrenys pertanyents al període quaternari, en una plana d'origen al·luvial. Les característiques primàries del sòl i de l'entorn són favorables als usos agrícoles intensius, en què predominen els materials detrítics quaternaris que els aporten prou grossària efectiva i que, juntament amb els nuls afloraments rocosos, permeten l'arrelament de qualsevol espècie. El sector presenta un risc d'erosió molt baix, no hi ha risc d'inundació, la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és mitjana i no afecta cap espai protegit.  
Respecte a la vegetació que podem trobar en l'àrea d'estudi, la vegetació potencial de la zona ha desaparegut i es destina en l'actualitat a un ús agrícola, en concret al cultiu de cítrics i hortalisses. A més de les espècies de cultiu, i lligada a estes, en la zona s'observa vegetació nitròfila i arvense que cobra importància en algunes parcel·les que es troben abandonades.  
En l'estudi d'impacte ambiental es fa una descripció de la fauna que es pot trobar en la zona lligada a la vegetació present, i indica que només proliferen aquelles espècies que aprofiten les transformacions i d'altres que solen tindre caràcter trivial i escàs interés, atesa la generalització de la seua distribució.   
Respecte a l'abastiment d'aigua, a l'expedient s'adjunta un certificat de l'empresa subministradora Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics (EMSHI), en què s'indica que s'ha presentat documentació. La demanda estimada és de 25,55 hm³ anuals, per al consum humà, i de 0,26 hm³ per a reg de zones verdes i enjardinades, la qual cosa suposa un total de 25,81 hm³/any. Es preveu la connexió subterrània a la xarxa municipal en el punt més pròxim al sector. S'indica en l'EIA que és un impacte positiu al produir-se una disminució de les necessitats d'aigua amb el canvi d'ús d'agrícola a terciari.  
  
Per a la depuració d'aigües residuals, en la documentació presentada es disposa de l'informe de l'entitat Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana, del 16 d'octubre de 2006, sobre la capacitat de l'EDAR de la conca del Carraixet, per a admetre les aigües residuals generades per l'actuació, on es conclou la viabilitat del tractament sempre que es complisquen una sèrie de condicionants, ja transcrits en els informes sectorials.   
Els residus generats, tant en fase de construcció com en fase de sanejament, seran gestionats, tal com s'indica en l'apartat de mesures correctores, d'acord amb la seua tipologia i la legislació d'aplicació. No s'aporta estimació de la quantitat que es produirà. S'aporta un informe de l'enginyer tècnic industrial al servici de la Mancomunitat de l'Horta Nord, el qual considera que la Mancomunitat té capacitat suficient per a atendre degudament la gestió dels residus urbans que es generen en l'àmbit geogràfic del pla parcial.  
  
La conca visual de l'àmbit d'estudi està conformada per nou unitats de paisatge, només tres de les quals es troben en la zona: la unitat d'horta, la unitat de cítrics i la unitat de transició horta-cultius.  
  
Es justifica l'actuació, en l'EIA, pel beneficiós impacte que ocasionarà en la revitalització socioeconòmica de la zona, ja que oferix una alternativa econòmica a la situació que travessa el sector agrícola.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i la resta de disposicions que s'hi apliquen.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita Llei.   
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Es considera acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que s'hi aplique, el pla parcial modificatiu de l'ordenació estructural del sector SUZ-2, el promotor del qual és l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants que establix l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que el dit informe resulte desfavorable, així s'haurà d'entendre la present declaració d'impacte ambiental.  
2. S'haurà de justificar el compliment del condicionat de l'informe emés per l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics.  
3. Els projectes d'urbanització hauran d'incorporar en el pressupost els costos de les mesures preventives correctores i dels controls i les accions derivades del compliment del programa de vigilància ambiental que estipula l'estudi d'impacte ambiental, i les mesures derivades de l'aplicació de la present declaració, com també totes les que s'estipulen en els corresponents informes sectorials.  
4. Els residus de qualsevol tipologia que es generen hauran de ser gestionats d'acord amb el que disposa el pla zonal núm. III i VIII, inclòs en el PIR (Pla Integral de Residus) de la Comunitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que desitgen implantar-se en el sector un pla de gestió de residus, que n'incloga el tractament i la destinació definitiva.  
5. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, una vegada acabades les obres d'urbanització, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part dels abocadors o les empreses autoritzades per a la gestió d'eixe tipus de residus. Es vetlarà pel compliment de les mesures correctores proposades.  
6. La xarxa de sanejament s'haurà d'executar amb caràcter separatiu. Les aigües residuals es traslladaran per col·lector fins a la xarxa municipal i d'allí a l'estació depuradora. Per a l'abocament d'aigües pluvials al barranc, s'haurà d'obtindre l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. La xarxa de pluvials haurà de travessar un separat de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
7. La xarxa de sanejament haurà d'incorporar arquetes de registre en cada una de les connexions privades al col·lector general, que es complementaran amb arquetes separadores de greixos i olis en aquells casos en què siga previsible, per l'activitat a realitzar, la manipulació o l'abocament d'eixe tipus de substàncies.  
8. Les línies aèries de distribució d'electricitat que travessen el sector s'hauran de soterrar.  
9. En cas de les xarxes de reg afectades per l'actuació, se n'haurà de garantir la continuïtat durant les obres, i la seua reposició quan acaben. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres hauran de restituir-se a l'estat original.  
10. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels sòls agrícoles limítrofs.   
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 19 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 050/08-AIA.  
Promotor: Ajuntament de Segorbe.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló (S/R: 2007/0182 Fc).  
Objecte del projecte: modificació puntual núm. 22 del PGOU.   
Localització: terme de Segorbe.  
Descripció del projecte  
El projecte, d'acord amb la documentació presentada, proposa la modificació de la qualificació d'una superfície d'11.018,36 m² de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl no urbanitzable comú, i simultàniament conferir-li la qualificació de sòl dotacional públic de la xarxa primària, destinat principalment a ús esportivorecreatiu i compatible amb l'ús educativocultural.   
La parcel·la seleccionada se situa limítrofa, pel sud-oest, del sector residencial 1, dels terrenys situats entre la línia fèrria i la rambla Seca, i es correspon amb l'alternativa N de les 5 analitzades.   
Tramitació administrativa  
El 13 de febrer de 2008 el Servici Territorial d'Ordenació del Territori, de la Direcció Territorial de Castelló, va trametre la documentació tècnica i administrativa aprovada provisionalment, corresponent a la modificació puntual núm. 22 del PGOU de Segorbe. Segons el certificat d'informació pública i d'aprovació provisional del secretari de l'Ajuntament de Segorbe, en el Ple del 21 de desembre de 2006 es va acordar la informació pública corresponent a la modificació puntual núm. 22 de Segorbe, durant 45 dies, i l'anunci es va inserir en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5435, de 24 de gener de 2007, en el Butlletí Oficial de la Província núm. 1, de 25 de gener de 2007, en el diari Mediterráneo, de 9 de gener de 2007, i en el tauler d'anuncis municipal; no es van registrar al·legacions en el període establit i se'n va acordar l'aprovació provisional en el Ple extraordinari de 20 de març de 2007.   
  
S'adjunta, com a expedient administratiu, una còpia dels informes emesos per la Conselleria de Cultura respecte de les afeccions al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic, i s'advertix que la consulta efectuada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer no ha tingut resposta en el termini de tres mesos establit, per la qual cosa se'n continua la tramitació i se sol·licita la DIA.   
El dia 7 de març de 2008 es rep un informe, de l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral, sobre una possible afecció del PATRICOVA a l'esmentada modificació puntual, elaborat a petició del Servici d'Ordenació del Territori de Castelló.  
El dia 16 d'abril de 2008 es fa una consulta al Servici de Planificació del Territori i del Litoral en què se sol·licita aclariment sobre un possible error en la cartografia del PATRICOVA i la seua incidència sobre el risc d'inundació, i el dia 18 d'abril de 2008 es rep un informe complementari.  
Informes sectorials  
Informes de la Direcció General de Patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura   
El 22 de juny de 2007 sobre la prospecció arqueològica i etnologia, en el qual s'indica que no s'han documentat ni restes arqueològiques ni etnològiques, i s'assenyala, per tant, que n'hi ha prou amb establir mesures preventives de vigilància durant les obres.   
L'informe d'11 de desembre de 2006 es referix a la possible afecció a jaciments paleontològics, i conclou que no s'hi han detectat jaciments i que no resulta necessària cap intervenció prèvia.   
Informe de l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral sobre el risc d'inundació   
«Revisada la documentació tramesa pel Servici d'Ordenació del Territori de Castelló, en relació amb la creació d'un nou sòl dotacional proposat per la modificació núm. 22 del Pla General d'Ordenació Urbana de Segorbe, s'informa del següent:  
- En l'àmbit d'actuació, en la zona sud, es troba una part de la parcel·la amb una superfície aproximada de 0,12 hectàrees, afectada per risc d'inundació de nivell 3 i 5 del PATRICOVA.   
- La modificació puntual consistix en la nova qualificació proposada, i passaria de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl no urbanitzable comú, i la seua destinació, a sòl dotacional o públic de la xarxa primària del municipi per a equipament esportivorecreatiu.  
- Les limitacions imposades pel PATRICOVA en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació s'aplica amb independència de la qualificació que tinga, siga comú o protegit en les seues distintes categories. Com que la parcel·la es troba afectada parcialment per risc d'inundació, la normativa prohibix els equipaments esportius coberts -no així els equipaments esportius a l'aire lliure, article 22.2.  
  
- A la vista de tot el que s'ha exposat, només se'n podrà admetre l'ús proposat si l'emplaçament de l'edificació destinada a equipament esportiu es troba situada fora de la zona inundable de la parcel·la o, si no n'hi ha, mitjançant un estudi d'inundabilitat que justifique, per mitjà d'una nova delimitació del risc, que la parcel·la objecte de modificació puntual del pla general no està afectada per risc d'inundació.  
- D'altra banda, en el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i/o la zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen)».  
Informe complementari de 18 d'abril de 2008:  
«Atenent la seua petició, hem analitzat la cartografia de riscos d'inundació (escala 1:50.000) en el terme de Segorbe, que va servir de base per a l'emissió del nostre informe de 4 de març de 2008, i hem constatat que, en la cartografia del GIS, els polígons elementals que delimiten el risc es troben desplaçats respecte del recorregut del llit; en la revisió efectuada a escala 1:25.000 s'ha redefinit la situació dels polígons en la cartografia GIS i ha resultat un increment de la superfície afectada per risc d'inundació, en l'àmbit de la modificació núm. 22 del PGOU de Segorbe, com a conseqüència de la nova delimitació de la zona. Esta circumstància no modifica el sentit del nostre informe, però sí que condiciona la implantació de l'ús proposat, ja que s'ha incrementat la superfície afectada per risc d'inundació del PATRICOVA en l'àmbit estudiat.   
Afeccions legals   
PATRICOVA. La superfície objecte de modificació es veu afectada aproximadament en un 70% per risc d'inundació en grau 1, 3 i 5.   
  
Domini públic hidràulic. La delimitació del sector, d'acord amb l'alternativa seleccionada, inclou parcialment la zona de servitud de la rambla Seca i la totalitat del sector està en zona de policia.  
  
Patrimoni cultural: en les prospeccions efectuades no es coneixen ni s'han detectat elements d'interés arqueològic, etnològic o paleontològic, per part de la Conselleria de Cultura, en l'àmbit del sector.  
  
Planejament urbanístic. En el planejament vigent la parcel·la corresponent a la solució adoptada és de sòl no urbanitzable de protecció agrícola.   
Consideracions ambientals   
La modificació núm. 22 del PGOU de Segorbe s'ajusta als supòsits que establix la Llei 9/2006 d'Avaluació de Plans i Programes, ja que es tracta d'una modificació en matèria d'ordenació del territori urbà, rural i d'ús del sòl (article 3) i, d'acord amb l'expedient administratiu, s'ha tramitat després de la entrada en vigor d'esta llei, i també de la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets d'accés a la informació de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient.  
No obstant això, tenint en compte que:  
- l'esmentada modificació no implica un canvi del model territorial del planejament vigent,   
- la superfície necessària per a desenrotllar els objectius de la modificació s'estima al voltant d'1 hectàrea,  
- la ubicació de qualsevol de les alternatives estudiades és limítrofa o pròxima al sòl urbà o urbanitzable previst en el planejament vigent, amb la qual cosa la dotació de servicis no requerix l'execució d'obres d'envergadura, si les infraestructures actuals tenen prou capacitat,  
  
- el desenrotllament de l'ús previst (dotacional esportivorecreatiu) no implica una assignació de recursos desorbitada, respecte de la situació actual, sense perjuí que la dita assignació haja de ser avaluada.  
Es pot considerar que la modificació plantejada respon als supòsits legalment com a «zona d'àmbit reduït territorial» i, per tant, l'avaluació ambiental es pot dur a terme per mitjà del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
En la documentació presentada s'indica que l'objecte del projecte és la instal·lació d'una dotació de la xarxa primària amb ús principal esportivorecreatiu i compatible amb l'ús educativocultural, però no s'especifica res sobre el tipus d'instal·lacions; encara que és presumible que s'hi projecten edificacions cobertes, ja que en l'àmbit del sòl residencial 1 ja hi ha instal·lacions esportives descobertes. Este aspecte és fonamental per a determinar la viabilitat, no sols de l'alternativa seleccionada com a definitiva (alternativa N), sinó de la resta d'alternatives estudiades, ja que tres de les quatre alternatives es troben afectades en major o menor grau per risc d'inundació.  
L'estudi d'impacte ambiental corresponent a la modificació puntual núm. 22 de Segorbe analitza 5 alternatives per a la ubicació de la dotació esportivorecreativa que es projecta, encara que l'anàlisi siga incompleta, ja que no s'hi ha considerat correctament ni la cartografia ni la normativa del PATRICOVA. Així, l'afecció per risc d'inundació de les alternatives estudiades és la següent:  
- L'alternativa D té la mateixa qualificació en el planejament vigent que l'alternativa seleccionada i està tota afectada per risc d'inundació.  
  
- L'alternativa seleccionada (N) està subjecta a risc d'inundació en un 70% de la superfície.   
- L'alternativa B es troba en l'àmbit del sòl urbanitzable del sector residencial 1, destinada a zona verda (JL), i està subjecta a risc d'inundació en aproximadament un 53% dels terrenys limítrofs amb el llit.  
  
- L'alternativa C té la mateixa qualificació que l'alternativa seleccionada i presenta un risc d'inundació en aproximadament un 40% de la parcel·la de la superfície limítrofa amb el llit.  
- L'alternativa A està qualificada en el pla general com a sòl no urbanitzable comú i no es troba afectada per risc d'inundació.   
  
S'ha procedit per tant a valorar l'alternativa més adequada i a considerar-ne la viabilitat des del punt de vista de les limitacions derivades del risc d'inundació, i també les possibles situacions, depenent del tipus d'instal·lacions per al desenrotllament dels usos proposats:  
  
1) Situació 1: totalitat de les instal·lacions descobertes.   
2) Situació 2: totalitat de les instal·lacions cobertes.   
3) Situació 3: instal·lacions cobertes i descobertes.   
En la situació 1 (totalitat de les instal·lacions descobertes) qualsevol de les alternatives seleccionades seria viable des del punt de vista normatiu del PATRICOVA, encara que des del punt de vista d'impacte ambiental la preferència en la selecció d'alternatives seria de menor a major risc i inundació, és a dir: 1a l'alternativa A; 2a alternativa C; 3a alternativa B; 4a alternativa seleccionada N; 5a alternativa D; ja que, tant la incertesa en la idea de l'impacte (inundació) com la magnitud (superfície afectada), presenten orde creixent.   
  
En la situació 2 (totalitat de les instal·lacions cobertes), el risc d'inundació limita la viabilitat de les alternatives en els termes següents:  
- L'alternativa D no és viable, ja que la totalitat de la superfície té risc d'inundació.  
- De l'alternativa definitiva (N) només és viable la superfície exempta de risc d'inundació (aproximadament un 30%).  
- De l'alternativa B només seria viable el 47% de la superfície, que queda lliure de risc d'inundació.  
- De l'alternativa C només seria viable el 60% de la superfície, exempta de risc d'inundació.   
- L'alternativa A no presenta risc d'inundació i, per tant, és l'única alternativa viable en tota la superfície.  
En la situació 3 la modificació és viable proporcionalment en la superfície dedicada a cada un dels tipus d'instal·lacions.   
D'altra banda, cal assenyalar la discrepància quant a les afirmacions incloses en l'apartat 5 de la memòria (memòria justificativa) sobre l'absència de motius i activitats lligades a la protecció que actualment tenen els terrenys en el planejament vigent, ja que s'ha mantingut fins a l'actualitat l'ús de cultiu de fruiters i d'horta en regadiu, que evidencien l'aprofitament d'una potencialitat agrícola elevada dels terrenys situats en el curs mitjà del riu Palància. La seua consideració com a alternativa per al fi perseguit no radica, per tant, en la perduda dels valors que en motivaren la protecció, sinó més aïna en l'oportunitat i els avantatges derivats de la seua situació estratègica respecte de l'actual delimitació del nucli urbà.   
Consideracions jurídiques   
-La modificació del PGOU es pot considerar, basant-se en el que s'ha exposat en l'apartat de consideracions ambientals, «zona de reduït àmbit territorial», d'acord amb el que establix l'article 2 de la Llei 9/2006, de 28 abril, sobre avaluació dels efectes de plans i programes en el medi ambient, i és procedent, per tant, fer l'avaluació ambiental per mitjà del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i considerar que es troba entre els supòsits previstos en l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, com un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons el que es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i les estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.   
- L'article 1 del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, del Consell, pel qual es modifica l'article 16.2 del Decret 131/2007, de 27 de juliol del Consell, aprovatori del Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Considerar acceptable, des del punt de vista ambiental i sense perjuí de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, la modificació núm. 22 del PGOU de Segorbe, en la ubicació corresponent a l'alternativa definitiva seleccionada (N) en els termes següents:  
a) En tota la superfície delimitada, únicament i exclusivament si l'ús esportivorecreatiu es desenrotlla en instal·lacions descobertes.  
b) Si es pretén ubicar instal·lacions esportives cobertes, només podrà ser modificada, per a l'ús projectat, la superfície de la parcel·la que està exempta de risc d'inundació.  
c) Si es projecten instal·lacions cobertes i descobertes, la superfície a modificar serà proporcional a cada un dels tipus d'instal·lacions.  
En qualsevol cas el desenrotllament de l'ús dotacional requerirà:  
1. La vigilància durant la fase d'obres com a mesura preventiva per a evitar la possible afecció al patrimoni, i es procedirà a paralitzar les obres i a donar comunicació immediata, d'acord amb el procediment establit en la legislació sectorial, si es troba qualsevol vestigi d'interés patrimonial.   
2. La prèvia certificació de l'organisme de conca, de la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda derivada de l'ús previst.  
  
3. La confirmació per part de l'Entitat Publica de Sanejament que l'increment de cabals generats pel nou sòl dotacional pot ser tractat en les instal·lacions de depuració actuals o, si és el cas, l'execució de les obres complementàries necessàries de les instal·lacions actuals, que han de ser dutes a terme per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals.   
  
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret, consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6805, del 27-06-2012 (2012/6197)

RESOLUCIÓN de 26 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Benlloch, Les Coves de Vinromá, La Jana, La Salzadella, San Rafael del Río, Sant Mateu, Torre Endoménech, Vilanova d'Alcolea, Xert, Bélgida, Planes, Xilxes, Sant Jordi, Albalat dels Sorells y Segorbe. Expedientes número: 325/05 AIA y otros.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6805

Fecha DOGV
:   27-06-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6197

CVE


Fecha del documento
:   26-04-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Xert](javascript:void(0))
    * [Salzadella, la](javascript:void(0))
    * [San Rafael del Río](javascript:void(0))
    * [Vilanova d'Alcolea](javascript:void(0))
    * [Planes](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [San Jorge](javascript:void(0))
    * [Xilxes](javascript:void(0))
    * [Benlloc](javascript:void(0))
    * [Torre d'en Doménec, la](javascript:void(0))
    * [Jana, la](javascript:void(0))
    * [Albalat dels Sorells](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [Bèlgida](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Benlloch, Les Coves de Vinromá, La Jana, La Salzadella, San Rafael del Río, Sant Mateu, Torre Endoménech, Vilanova d'Alcolea, Xert, Bélgida, Planes, Xilxes, Sant Jordi, Albalat dels Sorells y Segorbe. Expedientes número: 325/05 AIA y otros. [2012/6197]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes ;325/05 AIA Benlloch, Les Coves de Vinromá,La Jana, La Salzadella, San Rafael del Río, Sant Mateu, Torre Endoménech, Vilanova d'ALcolea y Xert;56/06 AIA Bélgida;77/06 AIA Planes;44/07 AIA Xilxes;45/07 AIA Xilxes;127/07 AIA Sant Jordi;243/07 AIA Albalat dels Sorells;50/08 AIA Segorbe.  
  
Valencia, 26 de abril de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de Impacto ambiental  
  
Expediente: 235/05-AIA  
Título: Autovía de la Plana.CV-10. Tramo Vilanova d'Alcolea-San Rafael.   
Promotor: Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Obras Públicas.Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: en los términos municipales de Benlloch, Les Coves de Vinromá, La Jana, La Salzadella, San Rafael del Río, Sant Mateu, Torre Endoménech, Vilanova d'Alcolea y Xert (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto básico es la definición de las obras necesarias a nivel informativo para materializar la prolongación de la autovía de La Plana CV-10 desde el enlace al futuro aeropuerto de Castellón y acceso a Benlloch, hasta las inmediaciones del Molí de Canet en San Rafael del Río. También se incluyen en el proyecto la definición de la variante de San Rafael del Río y la adecuación de la antigua CV-10.  
La nueva autovía proyectada se encuentra contemplada en el programa de estructuración territorial del Plan de Infraestructuras Estratégicas de la Comunitat Valenciana, pretendiendo dar continuidad al eje viario interior en la provincia de Castellón.  
El 11 de abril de 2005 se firma un protocolo de colaboración entre el Ministerio de Fomento y la Generalitat Valenciana para la ejecución de diversas actuaciones en sus respectivas redes de carreteras y para el cambio de titularidad de algunos tramos de dichas redes. En dicho protocolo se incluye la prolongación de la autovía CV-10 en la provincia de Castellón, lo que implica que esté previsto que la ejecución de la autovía la realice el Ministerio de Fomento mientras que la adecuación de la actual CV-10 y la variante de San Rafael del Río corresponda a la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
En julio de 2005 el Ministerio de Fomento redactó el Estudio Informativo N-340. Autovía. Tramo: Castellón - L'Hospitalet de L'Infant. Subtramo: La Jana-El Perelló, planteando tres opciones para el tramo correspondiente entre La Jana y San Rafael del Río y que define el trazado en su prolongación en la provincia de Tarragona. Una de las alternativas planteadas se identifica con la solución elegida para este tramo en el proyecto básico de referencia.   
En fecha 1 de octubre de 2007 se publica en el BOE la aprobación provisional por la Dirección General de Carreteras, por resolución de 14 de agosto de 2007, del estudio informativo y el estudio de impacto ambiental de clave EI.1-E-143.A Autovía A-7. Tramo: Castellón - L'Hospitalet de L'Infant. Subtramo: La Jana - El Perelló. Nueva alternativa San Rafael del Río - El Perelló, iniciándose el proceso correspondiente información pública durante treinta días hábiles.   
Los términos municipales afectados por la nueva autovía son los siguientes: Benlloch, Les Coves de Vinromà, La Jana, La Salzadella, Sant Rafel del Riu, Sant Mateu, Torre Endoménech, Traiguera, Vilanova d'Alcolea y Xert.  
La longitud total del tronco de autovía es de 57.763 metros y la pendiente longitudinal máxima adoptada para la misma es del 5%.  
Están previstos los siguientes enlaces:  
- Enlace 1. Origen del proyecto, acceso a Benlloch y al futuro aeropuerto de Castellón. Incluido en el proyecto del tramo precedente: La Pobla Tornesa - Vilanova d'Alcolea.  
- Enlace 2. PK 8+000. Entorno de Torre Endoménech.  
- Enlace 3. PK 13+600. A la altura de la partida Mas de Tarrago.  
- Enlace 4. PK 18+600. Enlace con CV-129 (Albocàsser).  
- Enlace 5. PK 27+600. Entorno de Mas de Gregori.  
- Enlace 6. PK 33+000. Enlace con CV-130.  
- Enlace 7. PK 36+900. Enlace con CV-132.  
- Enlace 8. PK 41+300. Enlace con la N-232.  
- Enlace 9. PK 46+000. Incluye un ramal de conexión con la N-232.  
- Enlace 10. PK 57+700. Enlace con CV-100 a Rosell y con la CV-11 a Vinaròs.  
Se han diseñado un total de 8 viaductos para salvar los siguientes cursos de agua interceptados por la traza:   
- Barranco de Peñarroya. PK 10+950. Longitud 180 metros.  
- Barranco de Peñalarga. PK 12+000. Longitud 210 metros.  
- Barranco de Valltorta. PK 20+300. Longitud 180 metros.  
- Río Segarra. En el ramal de conexión entre el enlace 5 y la antigua CV-10.  
- Río Segarra. PK 29+700. Longitud 90 metros.  
- Rambla Cervera. PK 38+600. Longitud 180 metros.  
- Río Servol. PK 52+400. Longitud 150 metros.  
- Barranco de la Cova Alta (de Rodejos). PK 52+900. Longitud 150 metros.  
El trazado de la autovía se ha diseñado para una velocidad de proyecto de 120 km/h correspondiente al tipo AV-120, según la Instrucción de Carreteras 3.1.I.C.  
La sección transversal proyectada está formada por dos calzadas separadas con dos carriles de 3,50 metros de anchura cada uno, arcenes exteriores de 2,50 metros e interiores de 1,50 metros, bermas laterales de 1,00 metro y mediana amplia de 12,00 metros de ancho.  
Para los caminos de servicio se ha proyectado una sección de entre 4,00 y 6,00 metros dependiendo de sus características e importancia.  
Para la reposición de los tramos de carretera que son interceptados por la autovía, se ha adoptado en pasos superiores e inferiores una sección transversal 7/10 con bermas de 0,5 metros y una sección 6/8 para los pasos superiores de caminos.  
Los taludes adoptados para el cálculo de los movimientos de tierras son de 2H: 1V en los terraplenes y oscilan entre 1H: 1V y 2H:3V para los desmontes, con la excepción de algunos tramos del trazado en los que se ha adoptado un valor de 1H:3V.   
Los movimientos de tierras previstos se han estimado en 6.950.000 m³ de excavaciones en desmontes y 6.495.000 m³ en terraplenes para la alternativa seleccionada, logrando una buena compensación de tierras y requiriendo de unos 550.000 m³ de préstamos para la coronación de terraplenes.  
La ubicación de las instalaciones auxiliares de obra así como los préstamos y vertederos necesarios no se han definido con el grado de detalle exigible para este tipo de instalaciones en el presente proyecto, emplazando su análisis y desarrollo con profundidad para el futuro proyecto de construcción. En el estudio de impacto ambiental (en adelante EIA) se han establecido las zonas de exclusión de las mismas, realizando una zonificación a partir de criterios ambientales y legales.  
2. Alternativas  
Los condicionantes ambientales que se han considerado en los diferentes trazados estudiados han sido, entre otros, los puntos de cruce con los cursos de agua interceptados, especialmente el barranco de La Valltorta, las afecciones a la vía Augusta y al sendero Vía Augusta, la compensación del movimiento de tierras, las afecciones a vías pecuarias, a la fauna y a las formaciones vegetales presentes a lo largo del trazado.  
El análisis de alternativas realizado en el estudio de impacto ambiental plantea en una primera fase, para la elección de posibles corredores y a escala 1/50.000, cuatro alternativas:  
- Alternativa 1: El corredor elegido para esta alternativa discurre por el oeste del valle, cercano a la sierra Engarcerán y en la falda de la montaña de la Solana, alejado de la antigua CV-10 siempre que sea factible.   
- Alternativa 2: Próximo a la actual CV-10 en la margen oeste, excepto en las zonas urbanas.   
- Alternativa 3: Variante en las inmediaciones de Torre Endoménech entre los PK 6+000 y 12+000. Discurre al oeste de Torre Endoménech.  
- Alternativa 4: variante en la parte final del trazado entre el cruce con la N-232 y San Rafael del Río. Su trazado discurre al oeste de la Sierra Solà.   
El común denominador de todas estas alternativas ha sido el planteamiento de corredores al oeste de la actual CV-10, circunstancia que se argumenta en el estudio de soluciones debido a las mayores afecciones existentes en la margen este como consecuencia de la orografía más abrupta, el elevado número de edificaciones, industrias y servicios públicos existentes y la dificultad de acceso a las poblaciones interiores.  
Después de una valoración de las mismas, en la siguiente fase se pasa a analizar con mayor detalle dos alternativas fruto de una combinación de las planteadas inicialmente a una escala gráfica 1/10.000. Estas dos alternativas, denominadas A y B, tal y como se describen en el proyecto básico se componen de varios tramos de las anteriores alternativas planteadas:  
- Alternativa A: corresponde íntegramente con la alternativa 1 planteada inicialmente.  
- Alternativa B: corresponde con la alternativa 2 y la variante que discurre por el oeste de Torre Endoménech.  
El análisis de las alternativas se realiza dividiendo el trazado en cuatro grandes tramos:  
- Entre el enlace al futuro aeropuerto y el barranco de la Valltorta.  
- Entre el barranco de la Valltorta y la carretera N-232.  
- Entre la carretera N-232 y el enlace a San Rafael del Río.  
- Tramo correspondiente con la variante de San Rafael del Río.  
Después de una valoración cualitativa y cuantitativa de las dos alternativas en los diferentes tramos en los que se ha dividido el trazado, se concluye que globalmente las dos alternativas presentan afecciones similares, existiendo tan sólo ligeras diferencias en algunos tramos de la carretera. La alternativa finalmente seleccionada es la alternativa A por criterios técnicos y funcionales.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 7 de diciembre de 2005, la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental (EIA), correspondientes al proyecto básico Autovía de La Plana CV-10. Tramo: Vilanova d'Alcolea-San Rafael (Castellón), incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto básico Autovía de la Plana CV-10. Tramo: Vilanova D'Alcolea - San Rafael, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el BOE nº 309 de fecha 27 de diciembre de 2005, y en el DOGV n.º 5164, de fecha 28 de diciembre de 2005, habiéndose presentado un total de 33 alegaciones, de las que 8 son institucionales y 25 de particulares, según consta en el certificado emitido por el jefe del Servicio de la Oficina del Plan de Carreteras, perteneciente a la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.   
En fecha 4 de mayo de 2006 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita a la Dirección General de Obras Públicas la remisión del certificado de la información pública, copia de las alegaciones presentadas de carácter ambiental, así como las respuestas dadas a las mismas y el informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 27 de noviembre de 2006 la Oficina del Plan de Carreteras remitió el certificado de la información pública, copia de las alegaciones presentadas de carácter ambiental y las respuestas dadas a las mismas.  
3. Resumen de alegaciones  
Se han recibido las siguientes alegaciones: Asociación Protectora de la Naturaleza Levantina - Ecologistas en Acción - Vinaròs (APNAL-EA), Colla Ecologista La Carrasca - Ecologistes en Acció - Alcoi, Ayuntamiento de Sant Mateu, Ayuntamiento de la Salsadella, Ayuntamiento de Les Coves de Vinromá, Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea, Ayuntamiento de Torre Endoménech, Ayuntamiento de San Rafael del Río, Ayuntamiento de Tírig y la Diputación Provincial de Castellón.  
De entre las alegaciones arriba indicadas se da una síntesis de las más significativas, en función de los aspectos ambientales a que hacen mención, y sólo de lo que se refiere a dichos aspectos ambientales.  
El Ayuntamiento de Sant Mateu indica que para el dimensionamiento del drenaje transversal debería adoptarse un periodo de retorno de 500 años también para los cauces secundarios. Además indica que se debería garantizar la permeabilidad territorial de la zona dando continuidad a todos los caminos interceptados por la traza, siendo estos diseñados con el gálibo necesario para el tránsito de camiones y maquinaría agrícola. De igual forma considera insuficiente la sección transversal proyectada para los caminos de servicio paralelos a la traza. Por último señala la afección a un pozo de agua potable y a la canalización del mismo, por lo que solicita un ligero desplazamiento de la traza de unos 50 metros hacia el noroeste.  
El Ayuntamiento de Les Coves de Vinromà solicita una modificación del enlace 4 para minimizar la afección a la Masía de Atanasio, la implantación de medidas correctoras de impacto acústico junto a la granja existente en el cruce del barranco de la Valltorta, la continuidad del Camí de la Coloma mediante paso superior y la minimización de los terraplenes existentes entre el PK 13 y el PK 15,5.   
El Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea señala la ausencia de acceso directo y solicita la continuidad de caminos y el acceso a las fincas afectadas.  
El Ayuntamiento de Tírig solicita un nuevo enlace en el tramo que discurre entre el Mas d'En Rieres y el Mas del Tonto, en el término de les Coves de Vinromà.  
El Ayuntamiento de Torre Endomenéch manifiesta su preferencia por un trazado alternativo en su entorno más próximo que discurra al este de la actual CV-10.   
El Ayuntamiento de La Salzadella considera necesario la implantación de pantallas acústicas en dos zonas de la traza debido a la proximidad de edificaciones. El resto del informe se expresa en los mismos términos que el anteriormente descrito del Ayuntamiento de Sant Mateu.  
Posteriormente en fecha 24 de enero de 2008 se reciben en la Dirección General de Gestión del Medio Natural dos alegaciones adicionales por parte del Ayuntamiento de La Salzadella, proponiendo un ajuste del trazado teniendo en consideración con el corredor utilizado por la línea de alta velocidad a su paso por esta localidad.  
El Ayuntamiento de San Rafael del Río indica la afección de un cauce público con vegetación de ribera y al paraje denominado Molí Canet en las inmediaciones del tramo final del proyecto. Solicita que se modifique el trazado hacia el este en aproximadamente 4 kilómetros.  
La Asociación Protectora de la Naturaleza Levantina Ecologistas en Acción (APNL-EA) señala la omisión en el estudio de impacto ambiental de la microreserva La Cova Alta, la presencia de robledales (Quercus faginea), destacando los ejemplares afectados por el trazado en el Barranc de Benifarquell en Sant Mateu. Respecto a la selección de especies para la revegetación de diferentes zonas del trazado indica la deficiencia en el trabajo de campo realizado, realizando algunas consideraciones al respecto de los ejemplares elegidos para la revegetación de los taludes del río Cérvol y la mezcla de especies utilizada en algunos barrancos. De igual forma considera insuficientes las medidas correctoras propuestas en el EIA en relación con las afecciones sobre la vegetación, fauna, paisaje, etc. Del estudio de patrimonio cultural incluido en el EIA señala la contradicción entre parte del contenido y las conclusiones del mismo.   
La Colla Ecologista La Carrasca - Ecologistes en Acció se manifiesta en los mismos términos anteriormente descritos por la APNL-EA.   
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 23 de febrero de 2007 se efectuó consulta a los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón.   
Informes sectoriales  
Se pasa seguidamente a hacer un breve resumen de la información obtenida de los informes recibidos.  
Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente  
En fecha 17 de mayo de 2007 se recibe informe al respecto del proyecto de referencia del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón.  
El citado informe, después de realizar una valoración ambiental de los diferentes tramos del trazado propuesto, concluye con una serie de consideraciones de las que se destaca las siguientes:   
«Entre los PK 5+000 y 15+000 el trazado de menor impacto ambiental es la alternativa 2, por ajustarse mejor a la topografía del terreno y requerir menor movimiento de tierras. Las alternativas 1 y 3 deben desestimarse porque su trazado no está justificado, su ejecución comporta un elevado movimiento de tierras y un impacto paisajístico elevado. El desarrollo de la alternativa 3 supone, además, introducir una nueva barrera territorial que aislará al núcleo urbano de Torre Endoménech entre dos vías de comunicación.  
Entre los PK 20+000 y 30+000 resulta más favorable desde el punto de vista ambiental la ejecución de la alternativa 2 por discurrir por terrenos de menor pendiente y requerir, por tanto, menor movimiento de tierras. La alternativa 1 que discurre por la Sierra de la Solana debe desestimarse por afectar a terrenos de topografía abrupta y sustrato rocoso.  
Respecto al proyecto de reconversión de la actual CV-10, cabe señalar que los bordes de esta carretera se encuentran ocupados en muchos tramos por ejemplares arbóreos de olmos (Ulmus minor), los cuales deben mantenerse y mejorarse, mediante tratamientos silvícolas adecuados. Así, los usos cicloturistas o de paseo de esta vía se verían potenciados con el mantenimiento y desarrollo de esta vegetación arbórea.  
Respecto a las posibles afecciones a las vías pecuarias, deberá cumplirse la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias. De acuerdo con el artículo 13 de la citada ley deberán adecuarse pasos al mismo nivel para permitir la continuidad del paso ganadero, dadas las características y tipología del vial, los cuales se señalizarán convenientemente. Deberá comunicarse la modificación del trazado de las vías pecuarias en esta Dirección Territorial de Medio Ambiente, como consecuencia de una obra pública. No obstante, deberán modificarse los pasos inferiores proyectados con marcos de 2 m de altura, por ser insuficientes para el paso de caballerías y proyectarlos con un mínimo de 3 m.  
Como medida correctora deberá determinarse el destino final de los materiales sobrantes de la excavación, bien para su uso en la propia obra como material reutilizable o como residuos inertes adecuados en el marco del Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat. En ningún caso, se abandonarán los materiales sobrantes en el propio emplazamiento. También es posible la reutilización del material sobrante como árido por empresas de la zona, dado que en su mayor parte se trata de gravas y arenas. No existen en el entorno vertederos de residuos inertes legalizados por lo que no resulta éste, un destino posible para la eliminación de los materiales sobrantes.»  
Por último el informe señala una serie de medidas correctoras de carácter general para la correcta adecuación ambiental del proyecto.  
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el estudio de impacto ambiental y de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a:   
- Según el artículo 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección a:  
- Barranco de la Fuente.  
- Barranco de Forcales o de la Fuente Roja.  
- Barranco de la Carrasqueta.  
- Barranco de Peñarroya.  
- Barranco de Peñalarga.  
- Barranco de Masvell.  
- Barranco de la Valltorta.  
- Barranco del Forat.  
- Barranco de La Rambla.  
- Río Benifarguell de San Mateo.  
- Rambla Cervera.  
- Río Servol.  
- Patrimonio Cultural.   
La Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana concedió el permiso de prospección arqueológica con el número de expediente 2005/00109-CS.  
Existe afección a la Vía Augusta en diferentes puntos del trazado.   
No consta en el expediente de evaluación de impacto ambiental el informe favorable emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de acuerdo al artículo 11 de la Ley de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a las siguientes vías pecuarias:  
- Vereda del Camino de la Fusta (Benlloch). PK 1+300. Ancho 20,89 m.  
- Colada del Camino de los Romanos (Benlloch). PK 1+200. Ancho 4 m.  
- Cordel del Paso Real (Vilanova d'Alcolea). PK 6+700. Ancho 20,89 m.  
- Cañada Real de Las Monjas y de carbo. (Les Coves de Vinromá). PK 17+400. Ancho 75,22 m.  
- Cañada Real de la Balsa Llora (Les Coves de Vinromá). PK 18+600. Ancho 75,22 m.  
- Azagador Real (La Salzadella). PK 26+680. Ancho 37,5 m.  
- Azagador Santa Bárbara (La Salzadella). PK 30+800. Ancho 12 m.  
- Azagador de la Teulería (La Salzadella). PK 28+100. Ancho 10 m.  
- Azagador del Puntarro (La Salzadella). PK 28+700. Ancho 6 m.  
  
- Vereda del Parat (Sant Mateu). PK 32+720. Ancho 20,89 m.  
- Vereda de Madrid a Barcelona (Sant Mateu). PK 36+900 y 37+840. Ancho 20,89 m.  
- Colada de Aiguanova (Sant Mateu). PK 32+980. Ancho 8 m.  
  
- Colada del Camí Roch y Font de Morella (Sant Mateu). PK 35+200. Ancho 4 m.  
- Colada del Povet (Sant Mateu). PK 34+260. Ancho 5 m.  
- Cordel de Foig (La Jana). PK 45+150. Ancho 37,61 m.  
  
- Vereda del Camino de Les Carretes (La Jana). PK 44+900. Ancho 20,89 m.  
- Cañada Real del Gallo (Traiguera y San Rafael del Río). PK 55+600 y enlace San Rafael del Río. Ancho 75,22 m.  
- Cordel del Boberal (Traiguera). PK 51+150. Ancho 37,61 m.  
  
- PATRICOVA: Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba definitivamente el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana.   
Se han identificado a lo largo del trazado las siguientes zonas catalogadas con riesgo de inundación de acuerdo al PATRICOVA:  
- Barranco de La Fuente. Nivel de riesgo 4 (Frecuencia 25 - 100 años. Calado <0.8m).  
- Barranco de Tornes. Nivel de riesgo 6 (Frecuencia 100 - 500 años. Calado <0.8m).  
- Barranco de Peñalarga. Nivel de riesgo 3 (Frecuencia <25 años. Calado <0.8m).  
- Zona endorreica próxima al Barranco del Bosque. Nivel de riesgo 6. (Frecuencia 100 - 500 años. Calado <0.8m  
- Rambla Cervera. Nivel de riesgo 6 (Frecuencia 100 - 500 años. Calado <0.8m).  
- Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial de Corredores de Infraestructuras. Existe afección en las inmediaciones del enlace 1 de acceso a Benlloch al trazado previsto en el plan de acción territorial, en terrenos denominados ámbito de actuación. El trazado de la autovía se ha diseñado para que discurra en terraplén permitiendo el trazado en túnel de la infraestructura hidráulica y evitando la afección a la balsa de Benlloch prevista.   
- En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, existe afección a suelo no urbanizable con protección en los términos municipales de Les Coves de Vinromà, La Jana, Traiguera y San Rafael del Río, coincidiendo con los principales cauces interceptados, algunas zonas de ladera y algún enclave puntual en el tramo final de la carretera. El resto del trazado discurre principalmente sobre suelo no urbanizable.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Las actuaciones comprendidas en el proyecto se encuentran enmarcadas en la provincia de Castellón, en las comarcas de La Plana Alta y El Baix Maestrat, concretamente entre el enlace con la CV-152 de acceso a Benlloch y a las instalaciones aeroportuarias de Castellón, y el Molí de Canet en el término municipal de San Rafael del Río.   
Desde el punto de vista geológico el área de estudio se encuentra en la zona de enlace de la Cordillera Ibérica y la Cordillera Costero Catalana.  
A lo largo de la orogenia Alpina, debido a la compresión triásica se levanta en la parte más oriental de Iberia la Cordillera Ibérica que afecta tanto al zócalo herciniano, al Triásico y a la cobertera jurásico - cretácica formada por depósitos carbonatados de espesor muy variable.  
Las estructuras tienen una orientación dominante NW-SE. Son cabalgamientos y pliegues de grandes dimensiones que afectan tanto a la cobertera como al zócalo.  
Posteriormente, en el período de distensión de los plegamientos ibéricos, se levanta la Cordillera Costero Catalana cuya característica fundamental es la presencia de grandes fallas escalonadas, subverticales y orientadas aproximadamente en dirección NE-SW y oblicuas a la orientación del la Cordillera Ibérica.  
Como consecuencia de ello, se produce la intersección de las fallas del zócalo y la cobertera que cuartea el modelado ibérico dando estructuras de altos y fosas paralelos a la línea de costa. Muchas de estas fosas sirven de vaso de recepción de la cuenca terciaria.  
Las fallas continúan activas aún después de depositarse el Terciario, pues se ven como éstas afectan a los conglomerados terciarios. Estas fallas pueden llegar a alcanzar saltos de alrededor de 1.000 m. en algunos puntos.  
Durante el cuaternario los ríos han continuado depositando sedimentos y configurado junto los derrubios de pendiente la morfología actual de la zona.  
El trazado de la autovía discurre por una de estas fosas tectónicas recubiertas por materiales terciarios y cuaternarios, más concretamente por la denominada fosa Salzadella-Benlloch de dirección catalánide. Los materiales afectados por la traza de la autovía son las calizas y margas del Chateniens mioceno (Terciario) y arcillas y gravas del Cuaternario.   
Referente a los desmontes previstos en el proyecto, los taludes previstos en algunos tramos no son adecuados desde el punto de vista de la revegetación y en los de mayor altura se debería estudiar la conveniencia de ejecutar bermas intermedias.  
Los puntos de interés geológico más cercanos a la traza del autovía son el modelado fluvial de la rambla de Cervera donde se muestran las características de la sedimentación aluvial en clima mediterráneo y el área de la Valltorta donde se observan importantes fenómenos de erosión fluvial de gran belleza geomorfológica. En los abrigos y cuevas labrados por la erosión se conserva uno de los mejores conjuntos de arte rupestre levantino.   
El área de estudio se encuentra situada sobre el sistema acuífero n.º 55 Javalambre-Maestrazgo y más concretamente dentro del subsistema nº 56/03 Maestrazgo perteneciente a las comarcas del Maestrazgo y los Puertos de Morella. La vulnerabilidad de los acuíferos está clasificada casi en la totalidad del recorrido de la traza como media-baja excepto dos zonas situadas entre los términos municipales de San Mateo - La Jana y Canet lo Roig - Traiguera y La Jana.  
La red hidrográfica de la provincia de Castellón, está caracterizada por poseer cursos cortos y responder a un régimen típicamente mediterráneo de fuertes avenidas y poca duración. La distribución de las cuencas hidrográficas de la provincia responden según los subsistemas acuíferos a los que pertenecen. De la red hidrográfica del área objeto de estudio se destaca especialmente la presencia del barranco de La Valltorta, la rambla Cervera y el río Cérvol, además del barranco de la Fuente, barranco de Forcales o de la Fuente Roja, barranco de la Carrasqueta, barranco de la Peñarroya, barranco de la Peñalarga, barranco del Masvell, barranco del Forat, barranco de la Rambla y el río Benifarguell.  
La vegetación potencial en la zona objeto de estudio se ha descrito como la correspondiente con la serie termo-mesomediterránea íberolevantina y la serie mesomediterránea castellano-aragonesa, que vienen caracterizadas por la presencia de coscojales, lentiscares, enebrales y aliagares, entre otras especies vegetales.   
Respecto a la vegetación actual de la zona, ésta es el resultado de la sustitución de la vegetación característica en favor de los cultivos de secano, almendros y olivos mayormente, y en algunos terrenos algarrobo, cereales y vid. La vegetación natural se corresponde principalmente a las asociadas a los numerosos cursos de agua presentes en la zona de actuación y a las zonas de laderas y collados presentes en algunos puntos del trazado. Existen en diferentes puntos de la traza ejemplares de olivos y algarrobos de gran porte que se verán afectados por la actuación.   
La fauna de la zona ha sido caracterizada indicando las especies y ambientes faunísticos de mayor interés. Se han identificado como áreas de interés faunístico las correspondientes con la zona de cría del Aguilucho Cenizo, el río del Chorro, las áreas inundables Llacuna de Sant Mateu y partida de les Llacunes, y los corredores naturales existentes en los cursos de agua más importantes. Se destaca en el estudio como especies de mayor interés y más habituales en la zona al galápago europeo (Emys orbicularis), aguilucho cenizo (Circus pygargus), águila culebrera (Circaetus gallicus), aguilucho lagunero (Circus aeruginosus), águila calzada (Hieraaetus pennatus), águila-azor pedicera (Hieraaetus fasciatus), búho real (Bubo bubo), chotacabras europeo (Caprimulgus europaeus), collalba negra (Oenanthe leucura) y curruca rabilarga (Sylvia undata).  
El paisaje en el área de estudio se ha descrito en el EIA a través de la definición de tres unidades de paisaje, correspondientes con el corredor Cabanes - Les Coves de Vinromà, el Pla de Sant Mateu y el Plà de Vinaròs, valorando la calidad paisajística como media para las dos primeras unidades y baja para la última.  
No se prevé la reposición de los muros de mampostería de contención de bancales agrícolas existentes en el área de estudio y que se consideran de gran importancia a efectos culturales y de integración paisajística.   
La reposición de paso de las diferentes vías pecuarias interceptadas, descritas anteriormente, se ha previsto mediante diferentes obras de drenaje, pasos inferiores y pasos superiores, destacando la insuficiencia de las mismas en las obras de drenaje que se proyectan mediante marcos bicelulares de 3 metros de anchura por 2 metros de altura.  
En el ámbito de estudio del proyecto los espacios naturales incluidos en la Red Natura 2000 más próximos a la traza, aunque a cierta distancia, y que no se verán afectados directamente por el trazado proyectado son los siguientes: LIC ES5223002 L'Alt Maestrat, LIC ES5223036 Serra d'Irta, LIC ES5223055 Serra d'Engarceràn, LIC ES5233001 Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivan, ZEPA ES5233001 La Tinença de Benifassà - Turmell y la ZEPA incluída en la propuesta de ampliación de la red ampliada de ZEPA Planiols - Calaf y Valentí - Donvals - Benasques.  
Además, se localizan las microrreservas del Barranc del Mas Roig y Toll Negre en Traiguera, Barranc de la Cova Alta en Canet Lo Roig y Pont de La Jana en Sant Mateu, situada la más próxima a unos 600 metros de la traza.   
Se han identificado en el estudio los siguientes hábitats naturales de interés comunitario incluidos en la Directiva 92/43/CEE, a lo largo del trazado de la carretera: código 3250 ríos mediterráneos de caudal permanente con Glacium flavum, código 5210 matorrales arborescentes de Juniperus ssp, código 5330 matorrales termomediterráneos y pre-estépicos, código 6110 prados calcáreos cársticos o basófilos de Alysso-Sedion albi, código 6430 formaciones de hierbas altas (megaforbios) eutróficas, código 92D0 galerías y matorrrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae) y código 9340 encinares de Quercus ilex et Quercus rotundofolia.  
El estudio de patrimonio cultural se ha referido a la proximidad del trazado de varios yacimientos arqueológicos existentes en el área de estudio, así como la presencia de la Vía Augusta y sendero Vía Augusta en gran parte del área de estudio y señala la afección al sendero Vía Augusta en la parte inicial del trazado. En la memoria del estudio y tras la prospección arqueológica efectuada se han descrito una serie de bienes de interés etnológicos y arqueológicos situados en el ámbito de la actuación.  
El análisis del impacto acústico de la infraestructura lineal se ha realizado mediante un modelo teórico de predicción de los niveles acústicos en el entorno de la carretera, utilizando una metodología de carácter genérico y estudiando en detalle los tramos que quedan dentro de las distancias obtenidas y con núcleos de población. Finalmente se concluye que no es preciso ejecutar ninguna medida correctora al no superarse los valores máximos admisibles en los núcleos urbanos de Torre Endoménech, Mas d'Enrieres y La Jana.   
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
Los principales impactos generados durante la fase de construcción son los siguientes:  
- Incremento de la turbidez de las aguas por aportes de elementos finos procedentes de los movimientos de tierra y excavaciones en la construcción de las cimentaciones de puentes y estructuras, como del hormigonado y lavado de materiales, cuyos efluentes viertan directamente a los cauces.  
- Destrucción de la vegetación de ribera debido a la ocupación del suelo por la infraestructura y las obras complementarias.  
- Contaminación química debida al vertido de residuos no inertes, como aceites de maquinaria, combustibles, productos químicos, etc., derivados del parque de maquinaria e instalaciones.  
- Interrupciones temporales de cauces para facilitar los procesos de construcción.  
- Pérdida de suelo agrícola.  
- Afección a niveles freáticos por la necesidad de recurrir a préstamos y por el depósito de materiales sobrantes en vertederos.  
- Impacto sobre la fauna, como consecuencia de la pérdida del hábitat. Redistribución de la fauna vertebrada.   
- Alteración de las características de las vías pecuarias del área de estudio.   
En cuanto a los impactos que se generarán durante la fase de explotación, los más destacables en este caso son las que se enumeran seguidamente:  
- La presencia de la autovía representará un obstáculo para la fauna, además del riesgo de atropello implícito en este tipo de infraestructuras lineales.  
- Deterioro de la calidad de las aguas superficiales por el vertido de sustancias al medio debido al uso normar de la autovía o como consecuencia de accidentes de tráfico.  
- Aumento de los niveles sonoros.  
- Impactos sobre el paisaje. Intrusión visual.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias.  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas.  
- Interrupción temporal de las obras durante las fases de desbroce y movimiento de tierras, desde el 1 de marzo hasta el 31 de agosto, en las posibles zonas de cría de aguilucho cenizo señaladas en el Mapa de Áreas de interés faunístico ubicadas en el tramo inicial desde Vilanova d'Alcolea hasta el norte de Les Coves de Vinromá y en el tramo final al sur de San Rafael del Río.  
- Jalonamiento temporal en toda la zona de ocupación de las obras, prestando especial atención a las zonas con vegetación natural de interés presentes en cauces de ríos y barrancos, en el collado de Mas del Rey, ladera de La Solana y la Sierra Solà.  
- Seguimiento arqueológico de las obras.  
- Trasplante de ejemplares arbóreos singulares afectados. Se incluyen los siguientes: olivos (Olea europaea), algarrobos (Ceratonia siliqua), carrascas (Quercus rotundifolia), quejigos (Quercus faginea), sabinas (Juniperus phoenicea) y enebros (Juniperus oxycedrus. La selección de los ejemplares a trasplantar se incorporará en el proyecto de construcción identificando su descripción y localización.  
- Se instalarán pasos canadienses para impedir la incorporación a la autovía de fauna de mediano y gran tamaño en todas las salidas o incorporaciones a la misma en los tramos comprendidos entre PK 25+500 - PK 28+500 y PK 30+500 - PK 33+800.  
- Se realizará plantación de barreras vegetales de porte elevado a ambos lados de la autovía en los tramos con mayor presencia de aguilucho cenizo, entre los PK 0+000-PK 2+700 y PK 56+100 - PK 57+100.  
- Sistemas de escape que permitan la salida de la autovía a animales que queden atrapados en la misma. Estos sistemas consistirán en la disposición de puertas basculantes en los puntos más conflictivos de la carretera y la ejecución de rampas en cunetas y arquetas para permitir la salida de animales que caigan en ellas.   
- Evitar por efecto de la ocupación del suelo la existencia de parcelas pequeñas.  
El EIA ha incluido una valoración económica de las medidas preventivas y correctoras a disponer, realizando las mediciones y presupuestos necesarios para la ejecución de las mismas.  
Con respecto al programa de vigilancia ambiental señalar que la administración sobre la que deberá correr la vigilancia ambiental tal y como está previsto en el Protocolo de Colaboración, es el Ministerio de Fomento, por lo que dicha administración debe establecer las partidas presupuestarias necesarias para la realización de dicha vigilancia.  
  
El programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. Se deben establecer en el correspondiente proyecto de construcción asociado a cada variable ambiental a controlar, los indicadores de impacto, los valores umbrales, la frecuencia de control y las medidas adicionales a implantar.  
El programa de vigilancia ambiental ha fijado la periodicidad en la realización de los diferentes informes, en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como de los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el EIA.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, encontrándose incluido el proyecto en el Anexo I.8.g-3 del Decreto 32/2006 que modifica el Anexo del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007 de 27 de julio del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de Impacto ambiental:  
  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto básico Autovía de La Plana CV-10. Tramo: Vilanova d'Alcolea - San Rafael promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental, con los condicionantes establecidos en el apartado segundo y teniendo en cuenta las consideraciones que determine el informe que emita la Dirección General de Patrimonio Cultural.   
En caso de que como consecuencia del informe de la Dirección General de Patrimonio se deba modificar el trazado propuesto ahora evaluado, se deberá remitir el nuevo proyecto para su evaluación y emisión de una resolución complementaria.   
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del programa de vigilancia ambiental.  
2. La presente declaración de impacto ambiental quedará supeditada en el tramo correspondiente entre La Jana y San Rafael del Río a la evaluación global del mismo dentro del estudio informativo correspondiente a la Autovía A-7. Tramo: Castellón - L'Hospitalet de l'Infant. Subtramo: La Jana - El Perelló y el estudio informativo Autovía A-7 Tramo: Castellón-L'Hospitalet de l'Infant. Subtramo: La Jana-El Perelló. Nueva alternativa San Rafael del Río -El Perelló.   
3. En el tramo que discurre por la ladera de la Sierra de la Solana se deberá ajustar el trazado, tanto en planta como en alzado, con objeto de minimizar la afección a las zonas de vegetación natural existentes, así como minimizar los movimientos de tierra necesarios.  
4. Minimización de la afección a las aguas superficiales y subterráneas.  
Las balsas de tratamiento de aguas residuales, han de ser convenientemente impermeabilizadas con geotextiles o similares. Las aguas residuales de las casetas de obra deberán ser depositadas en fosas sépticas convenientemente estancas. En función del volumen, estas aguas serán retiradas por una empresa especializada y transportadas a la estación depuradora de aguas residuales más cercana.  
Respecto al drenaje superficial de la carretera, en el proyecto de construcción se deberá realizar un estudio específico donde se defina la disposición de las bajantes, los puntos de vertido de estas, con objeto de evitar en la medida de lo posible el vertido directo a los cauces naturales especialmente sensibles presentes a lo largo del trazado. Una de las medidas a implantar consistirá en la disposición de tanques de tormenta o zanjas filtrantes en las zonas de vertido más sensibles. Estas medidas deberán reflejarse en el proyecto de construcción.   
En caso de vertido, habrá de solicitarse autorización a la Confederación Hidrográfica del Júcar, a fin de que este organismo juzgue la conveniencia o no de verter dichas aguas.  
En cuanto a la hidrogeología, a los efectos de considerar los posibles impactos sobre las aguas subterráneas se estudiarán:   
- Localización de acuíferos, zona de recarga y surgencia.  
- Calidad de las aguas e inventario de vertidos.  
- Evolución estacional de los niveles freáticos y determinación de los flujos subterráneos.  
El terreno sobre el que se sitúen los contenedores que contengan residuos potencialmente contaminantes, deberá estar formado por una capa de arcilla, sobre la cual se situará una lámina, de fácil colocación y retirada, de material sintético e impermeable. En todos los casos necesarios se debe habilitar el terreno para soportar la presión mecánica de los contenedores.  
5. El diseño y características de los viaductos y cauces proyectados deberán adecuarse a las consideraciones que al respecto emita la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente a la aprobación definitiva del proyecto de construcción.  
6. Se deberá realizar en el proyecto de construcción un estudio de vegetación y flora encaminado a complementar el realizado en el EIA y con mayor grado de detalle, con el fin de adecuar la correcta revegetación de las mismas y salvaguardar las especies singulares que pudieran verse afectadas por las obras.   
7. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del programa de vigilancia ambiental en el plan de obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.  
El director de las obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este programa.  
8. Pasos de fauna. El proyecto de construcción incorporará un estudio específico sobre el efecto barrera que la obra producirá sobre la fauna. En particular, dicho estudio contemplará la adecuación de las obras de drenaje como pasos para anfibios, reptiles y pequeños mamíferos, con la ubicación, dimensiones y características de los referidos pasos, de manera que se asegure la duplicidad funcional.  
El programa de vigilancia ambiental, para la fase de explotación, incorporará las campañas de muestreo necesarias para verificar la eficacia de las medidas aplicadas.  
9. Deberán ejecutarse cunetas de guarda en aquellos taludes de desmonte que, por las características de los materiales que los constituyan, evidencien un mayor riesgo de erosión. Asimismo, se deberán disponer bermas de ancho no mayor a 1.5 metros en aquellos taludes de desmonte que superen los 5 metros de altura, procediéndose a revegetar estas mismas con vegetación arbórea autóctona.  
10. En el anejo correspondiente no se han tenido en cuenta las reposiciones de muros a base de mampuesto de piedra seca existentes a lo largo del trazado. Estos muros se consideran de gran importancia a efectos culturales y de integración paisajística, cumpliendo además funciones de estabilización de laderas frente a procesos erosivos de escorrentía. Por lo tanto su reposición deberá ser presupuestada y especificada en el pliego de prescripciones técnicas particulares, así como reflejada en el correspondiente plano.  
11. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.   
Del mismo modo, los lugares que pudiesen elegirse como vertederos, de acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción, los excedentes no aprovechados de tierras y piedras no contaminadas de excavación y desmonte, codificados de acuerdo con la Lista Europea de Residuos como LER 17 05 04 y LER 20 02 02, se consideran residuos inertes adecuados y quedan exentos de aplicación del RD 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
No obstante, de acuerdo al artículo 6 del Decreto referido, los residuos inertes adecuados están sometidos a declaración administrativa, debiendo disponer el titular del residuo que pretenda llevar a cabo la utilización del mismo de la correspondiente autorización administrativa de residuo inerte adecuado mediante resolución de la Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. En el artículo 7 del citado Decreto se especifica como iniciar y tramitar el procedimiento para obtener la autorización administrativa de los vertederos a proyectar.  
12. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.  
13. De acuerdo con la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, se debe realizar un estudio acústico del entorno de la traza. El estudio acústico debe incluir cartografía, a escala adecuada, en la que se sitúen el isófono umbral señaladas por la citada legislación, estableciéndose en consecuencia, y si es el caso, las medidas correctoras oportunas. Se deberá incluir en el presupuesto las campañas acústicas que se lleven a cabo durante la fase de explotación de la obra, estas campañas se realizarán con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad exigidos.  
14. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.  
15. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos.  
16. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del proyecto de construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.  
17. El programa de vigilancia ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en los puntos anteriores. Como parte de dicho programa de vigilancia ambiental se presentará, ante esta Dirección General, informe de las medidas de protección realizadas, acompañado de las primeras mediciones efectuadas.  
18. El promotor de la infraestructura realizará las labores de seguimiento y vigilancia contenidas en el programa de vigilancia ambiental plasmando los resultados obtenidos de dicha vigilancia en informes técnicos ambientales a elaborar con carácter trimestral durante el período de garantía de las obras y de los que dará traslado a esta Dirección General para su visto bueno. El primero de dichos informes se remitirá en el plazo de 30 días desde la finalización de las obras y en él se plasmarán, con reportaje fotográfico complementario, las medidas ejecutadas así como el resumen de las incidencias que hubiesen podido aparecer durante el periodo de construcción. Los sucesivos informes recogerán ya el seguimiento y vigilancia de la eficacia de las medidas adoptadas y propondrán, en función de los resultados obtenidos, las medidas correctoras complementarias que se estimen necesarias.  
19. Dada la afección a las vías pecuarias Vereda del Camino de la Fusta, Colada del Camino de los Romanos, Cordel del Paso Real, Cañada Real de Las Monjas y de carbo, Cañada Real de la Balsa Llora, Azagador Real, Azagador Santa Bárbara, Azagador de la Teulería, Azagador del Puntarro, Vereda del Parat, Vereda de Madrid a Barcelona, Colada de Aiguanova, Colada del Camí Roch y Font de Morella, Colada del Povet, Cordel de Foig, Vereda del Camino de Les Carretes, Cañada Real del Gallo, Cordel del Boberal, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, conforme a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
De acuerdo al informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, se deberá disponer en los cruces de vías pecuarias de una altura de paso mínima de 3 metros.  
20. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo de elementos pertenecientes al patrimonio histórico-artístico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
21. Igualmente, si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 30 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de Impacto ambiental  
  
Expediente: 56/2006 AIA.  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Bélgida.  
Promotor: Ayuntamiento de Bélgida.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localización: Término municipal de Bélgida (Valencia).  
Descripción del proyecto.  
Objeto del proyecto  
El Plan General de Ordenación Urbana de Bélgida planifica el término y ordena su núcleo urbano.  
Las Directrices de la Ordenación del PGOU son las siguientes:  
a) En el casco urbano.  
Proteger el ambiente urbano del núcleo histórico.  
Mejorar la integración de este núcleo en su entorno.  
Propiciar la creación de viviendas de protección pública, conforme a las condiciones señaladas en la Ley 16/2003 y en el art. 18.1.d de la LOTPP.  
Mejorar los accesos a la población, con cargo a los nuevos sectores.  
Completar la urbanización y edificación en las zonas de borde urbano, dando continuidad a la red viaria y regularización del entorno.  
Completar las dotaciones urbanas, con los niveles de calidad e integración ambiental adecuados.  
Mejorar la dotación de plazas de aparcamiento.  
b) Las áreas destinadas a usos industriales.  
Evitar su extensión hacia las zonas residenciales, concentrándose en los polígonos de nueva creación, alejados de la población. Evitar que el tráfico originado por ellos deba atravesar las zonas residenciales, mediante accesos independientes conectados directamente a las carreteras principales.  
Reducir sus impactos paisajísticos y las molestias por ruido mediante amplias zonas verdes en el borde con la CV-667 que sirvan como barrera acústica y visual. Para ello se propone incluir en la vegetación arbolado de porte alto y hoja perenne (no coníferas), y terraplenes con pendientes del 25 a los 30% perpendiculares a la carretera.  
Separar la red de saneamiento que recoge las actividades industriales de la del resto de la población, estableciendo para aquellas un sistema separativo de aguas pluviales y fecales.  
Facilitar el control de la no superación de los parámetros de vertido establecidos mediante arquetas previas a la conexión a la red, imponiendo en caso contrario la depuración previa necesaria.  
c) La infraestructura viaria.  
d) El suelo no urbanizable.  
Establecer la protección adecuada para la conservación de los valores ambientales, en función de las características de cada suelo.  
Evitar la implantación de actividades calificadas susceptibles de producir perjuicios a la población, pudiendo el Ayuntamiento rechazar la propuesta si se considera que estos perjuicios superan a los beneficios que estas actuaciones pudieran reportar.   
Fomentar la conservación y conocimiento de los elementos de interés cultural, incluyéndolos en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos, y evitando actuaciones que puedan dañar los bienes.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El municipio de Bélgida está situado en el borde sur de la comarca de la Vall d'Alba, a escasa distancia de Albaida, Ontenient y l'Olleria, y a unos 81 km de Valencia capital. Su borde sur alcanza la cresta de la Serra de Benicadell, que limita con la provincia de Alicante.  
El casco urbano de Bélgida está situado en la parte central y llana del término, sobre una loma que continua en dirección norte-sur, entre los barrancos del Molí de Bélgida y del Rabosar, y junto a la carretera CV-667.  
En conjunto, el término ocupa una extensión de unos 17,25 km², midiendo de norte a sur 8.740 m y de este a oeste 3.220 m.  
El término linda por el noroeste con Montaverner, por el norte y el este con Otos y la Pobla del Duc, por el sur con Muro de Alcoi, por el sur-oeste con la sierra de Bufali y Carrícola; y por el oeste con el Palomar.  
- Planeamiento vigente y propuesto  
Bélgida cuenta en la actualidad con Normas Subsidiarias Homologadas a la LRAU, aprobadas definitivamente y publicadas en el DOGV de fecha 28/8/1998. El planeamiento anterior venía constituido por:  
- Normas Subsidiarias, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en 23 de diciembre de 1986 y publicadas en el BOP de fecha 19-8-1987.  
- Modificación n.º 1 de las normas subsidiarias, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en sesión de 13 de marzo de 1990 y publicadas en el BOP de fecha 25/5/1990.  
- Modificación n.º 2 de las normas subsidiarias, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en sesión del 7 de noviembre de 1995 y publicadas en el DOGV de fecha 26-12-1995, que convertía las Normas Subsidiarias en las del tipo B) de Reglamento de Planeamiento, al incluir suelo apto para urbanizar de uso industrial (El Tossalet).  
- Modificación n.º 3 de la normas subsidiarias, consistente en la recalificación parcial de suelo no urbanizable y cambio en las ordenanzas del mismo suelo.  
- Plan Parcial Industrial El Tossalet, aprobado definitivamente por el Ayuntamiento en Pleno de fecha 29/10/1998 y publicado en el DOGV 28/1/1999.  
- Plan Especial para la ejecución del proyecto de red de distribución de riego sectorizada, aprobada definitivamente pro la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en sesión del 27 de junio de 2003 y publicada en el DOGV de fecha 22/9/2004.  
- Declaración como paisaje protegido de la Serra de Benicadell, mediante Orden de 30 de mayo de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, y medidas cautelares para el mismo mediante Acuerdo de 10 de junio de 2005, del Consell de la Generalitat.  
La comparativa resumen entre los datos de las normas subsidiarias anteriores a su homologación, y las superficies asignadas por el PGOU previsto, es la siguiente:  
  
  
No figura en esta tabla el suelo urbanizable Industrial de El Tossalet, reclasificado y ordenado mediante plan parcial aprobado en 1999, y otras modificaciones recientes en la calificación del suelo.  
Comparando con las superficies correspondientes a los mismos tipos de suelo en el planeamiento anterior, los principales cambios son los siguientes:  
- Un incremento de 1,7 ha del suelo urbano, debido a ajustes de borde del núcleo residencial.  
- La creación de una bolsa de suelo urbanizable residencial (sectores 1 y 3) e industrial (sector 4). El sector 2, correspondiente al polígono industrial El Tossalet, ya venía aprobado mediante plan parcial y se encontraba en ejecución, aunque no lo recogía el cuadro de superficies del planeamiento anterior por ser posterior a él.  
- En suelo no urbanizable hay un sensible incremento de la superficie protegida, si lo comparamos con las normas subsidiarias anteriores.  
  
  
  
\* Superficie que ya viene computada en las del resto y en el total.  
El PGOU clasifica como suelo no urbanizable los terrenos excluidos del proceso de urbanización. Dentro de él se distinguen las siguientes zonas:  
1. Suelo no urbanizable Común (SNUC)  
Destinada principalmente a usos rústicos, dentro de él se distinguen las siguientes subzonas en función de los usos permitidos:   
a) Común A. Constituye la mayor parte de SNUC, entre la Sierra de Benicadell al sur y la CV-60 al norte. En ella se permitirán las actuaciones de tipo aislado y limitada superficie, impropios de las zonas urbanas.  
b) Común B. Situada en torno al núcleo urbano actual, entre los barrancos de la Font Freda, del Rabosar y el Polígono Industrial de El Tossalet. En ella limitan los usos para evitar molestias a la población y actuaciones que pudieran dificultar su desarrollo urbano o la implantación de servicios para la población en este ámbito.  
c) Común C. Situada al norte de la CV-60, alejada de la población. En ella se permitirán también actuaciones que no puedan ubicarse en otras áreas por su incompatibilidad con la proximidad de áreas residenciales.  
2. Suelo no urbanizable de protección especial (SNUPE)  
Comprende las zonas con valores ambientales singulares, protegidas como espacios naturales y para el conocimiento, uso y disfrute públicos compatibles con su conservación.  
En ella sólo se permitirán, con carácter general, actuaciones vinculadas a la conservación y adecuación para disfrute público de estos espacios.  
Compuesta por las áreas de las Fonts de Baix y del Grapat, la Playeta del río Micena y la Font Freda. Esta última incluye el área de la Penyeta de l'Heura, declarada microrreserva de flora, y todas ellas figuran en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos.  
3. suelo no urbanizable de protección forestal (SNUPF).  
Comprende los suelos naturales, seminaturales o incultos con vegetación de interés para la conservación, coincidiendo con su delimitación con el área prevista para su declaración como Paisaje Protegido de la Serra de Benicadell (mediante Orden de 30 de mayo de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda), que incluye el monte de utilidad pública de la citada Sierra (V1018V1), al sur del término.  
Ha sido declarado paisaje protegido por Decreto 18/2006, de 27 de enero, del Consell de la Generalitat, la Ombría del Benicadell.  
En ella sólo se permitirán, con carácter general, actuaciones vinculadas a la conservación de este espacio, aisladas y de muy escasa superficie construida.  
4. suelo no urbanizable de protección agrícola (SNUPA).  
Comprende amplias áreas de relieve abancalado cultivadas con frutales diversos, en la mitad norte del término, separados por barrancos de las zonas con aprovechamientos urbanísticos. Se protege para preservar los usos y paisaje agrícola tradicionales de este territorio, en un ámbito fuera de las áreas de mayor expectativa urbanística.  
En ellas sólo se permitirán, con carácter general, actuaciones vinculadas a su uso agrícola y de muy escasa superficie construida.  
5. suelo no urbanizable de protección de cauces y barrancos (SNUPB).  
Comprende cauces de agua principales y su entorno inmediato, con vegetación propia de ribera o posibilidades de recuperarla.  
6. suelo no urbanizable de protección de pozos y fuentes (SNUPP).  
Comprende el área entorno a ellos, con un radio mínimo de 50 m, limitando las actuaciones a fin de evitar su contaminación y sobreexplotación.  
7. suelo no urbanizable de protección de infraestructuras (SNUPI).  
Comprende las carreteras, vías pecuarias, los recorridos de interés singular, las líneas de alta tensión y sus zonas de protección señaladas en su legislación sectorial correspondiente. El plan indica su situación y anchura para facilitar las labores de conservación.  
8. suelo no urbanizable de protección por riesgo de inundación (SNURI).  
Comprende la superficie señalada con riesgo de inundación de nivel 6 en la cartografía temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda.   
Tramitación administrativa  
En fecha 30 de noviembre de 2005, el pleno del Ayuntamiento de Bélgida acuerda aprobar provisionalmente el PGOU del término municipal.  
En fecha 20 de febrero de 2006 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la documentación remitida por el Ayuntamiento de Bélgida, solicitando que se emita la preceptiva declaración de impacto ambiental, por lo que se incoa el correspondiente expediente.   
Información pública  
En Pleno, en sesión extraordinaria, del Ayuntamiento de Bélgida celebrado el día 15 de septiembre de 2005 se adopta, entre otros, el acuerdo para someter al Plan General de Ordenación Urbana de Bélgida y su estudio de impacto ambiental a exposición pública.  
La documentación se expuso al público en el DOCV n.º 5105, de 3 de octubre de 2005, y mediante anuncio publicado en el diario Levante del día 28 de septiembre de 2005.  
Resumen de alegaciones  
Se presenta certificado de fecha 9 de noviembre de 2005 del Ayuntamiento de Bélgida en el que certifica que durante el período de exposición al público no se han presentado alegaciones.  
Consultas  
En el expediente consta que se realizaron las siguientes consultas:  
- 22 de septiembre de 2005. Consulta realizada a los Ayuntamientos de Palomar, Carrícola, Pobla del Duc, Muro de Alcoy, Montaverner, Bufali y Otos, informando del periodo de Exposición Pública de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 38.2 de la Ley 6/94 Reguladora de la actividad urbanística de la Comunitat Valenciana.  
- 25 de octubre de 2005. Consulta realizada a la Entidad de Saneamiento de Aguas EPSAR, La Confederación Hidrográfica del Júcar, la Dirección general de Patrimonio de la Conselleria de Cultura y Educación, la Mancomunidad de Municipios de la Vall d'Albaida y Egevasa.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
El 23 de mayo de 2006, la Dirección General de Gestión del Medio Natural comunica al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial los aspectos que deberán ser ampliados y/o justificados antes de que se emita la Declaración de Impacto Ambiental:  
1. Se deberá ampliar la EDAR de Bélgida, o bien, se deberán ejecutar las obras de construcción de una planta depuradora con capacidad suficiente para admitir los caudales de aguas residuales generados.  
2. Para el vertido de las aguas pluviales a los barrancos existentes, se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
3. Según el EIA el abastecimiento de agua procede de un pozo situado al sur de la población, cerca del área de la Font Freda; y según el informe emitido por EGEVASA, el abastecimiento se realiza a través de una perforación situada al norte de Bélgida, denominado Pozo de la Nevera. Deberá aclararse este aspecto.  
4. Informe favorable relativo al tratamiento de las vías pecuarias del municipio del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
5. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
6. El emplazamiento previsto para el vertedero de inertes se considera muy poco apropiado, debiéndose estudiar y buscar emplazamientos alternativos, que impliquen un menor impacto ambiental y paisajístico. Se deben buscar áreas degradadas y con poca incidencia visual, y que se encuentren a más de 500 m del núcleo urbano.  
Aunque este tipo de actuación requerirá un proyecto y un estudio de impacto ambiental propio, la ubicación del vertedero propuesta en el Plan General y el EIA debería estar justificada de una manera más concreta, con al menos un estudio de alternativas y, una justificación de la alternativa elegida, que incluyera la incidencia visual del vertedero.  
7. A los barrancos que discurren por término municipal, le son de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
En la red de barrancos, independientemente de la protección genérica establecida, se deberá mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado del cauce del barranco afectado.  
Asimismo, se deberá disponer de autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el PGOU en la zona de policía de cauces del barranco afectado, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
8. Hay un afluente del barranco de la Mata que cruza la CV-667 al lado del camino de la Pirotecnia, y que después de pasar por la CV-667, no se establece su correspondiente protección, calificándose como suelo No Urbanizable Común A.   
Se debe establecer su correspondiente protección y calificarlo como el resto de los barrancos del municipio.  
9. Plano superpuesto de las áreas forestales que han sufrido incendios y las zonas que se reclasifican.  
10. El Sector 4 y el Sector 2 se ha propuesto sobre anterior suelo de protección agrícola y se han calificado como suelo urbanizable industrial. Se debe justificar los motivos que han eliminado la protección de este suelo.  
La ubicación del Sector 4 propuesta en el PGOU deberá estar justificada, con al menos un estudio de alternativas y, una justificación de la alternativa elegida.  
11. Parte del sector 1 y 4 se ubica en zonas de riesgo de deslizamiento medio, sin que se establezcan medidas correctoras en el EIA. Se recomienda, que se propongan medidas correctoras en el EIA y que se incluyan en la normativa urbanística, o, en su defecto, se restrinjan usos en este tipo de zonas.  
12. Las zonas de riesgo de inundación de nivel 6 han sido calificadas como SNUPB mientras que otras zonas se han calificado como SNU común A y C. El artículo 22 del PATRICOVA regula los usos en estas zonas por lo que la correspondiente normativa urbanística deberá ser acorde con las restricciones del PATRICOVA.  
Los sectores industriales 2 y 4 limitan con zona de riesgo de inundación de nivel 6. Se deben ampliar las medidas preventivas y correctoras para paliar este riesgo en estos sectores industriales.  
13. Informe favorable sobre el estudio de paisaje emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
14. Informe favorable del estudio acústico realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
15. Informe favorable de los servicios técnicos de la Conselleria de Infraestructuras, en cuanto a la compatibilidad del planeamiento propuesto con la planificación de carreteras.  
16. Zonificación numérica de los polígonos industriales, a efectos de compatibilizar y armonizar las citadas actividades con el planeamiento urbanístico y de acuerdo con las categorías y/o grados de intensidad relacionados en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas.  
17. El sector 4 ó polígono industrial El Rentonall limita con suelo forestal, por lo que se deben aplicar medidas de protección del suelo forestal adyacente al sector.   
En fecha de salida 9 de marzo de 2007, en base a la documentación recibida, se realiza el siguiente requerimiento de documentación:  
1. Informe favorable relativo al tratamiento de las vías pecuarias del municipio del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
2. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
3. Para el vertido de las aguas pluviales a los barrancos existentes, se deberá obtener la autorización correspondiente del Organismo de Cuenca.   
Asimismo, se deberá disponer de autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el PGOU en la zona de policía de cauces del barranco afectado, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
4. Nuevo estudio de paisaje con el contenido y documentación de los artículos 29 y 44 de Reglamento de Paisaje de la CV, y el informe favorable emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial. Se adjunta informe emitido por el Área de Urbanismo.  
5. Se deben subsanar las deficiencias del estudio acústico, según Informe emitido por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Se adjunta dicho informe.  
6. Se debe incorporar a la cartografía del PGOU de Bèlgida la delimitación de la microrreserva, y a la normativa del PGOU, un apartado específico para la microrreserva donde se especifique que sólo están permitidos los usos que respeten la protección establecida por las dos normas citadas en el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad. Se adjunta dicho informe.  
7. Informe favorable de los servicios técnicos de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte, en cuanto a la compatibilidad del planeamiento propuesto con la Planificación de Carreteras.  
Documentación complementaria  
En respuesta a un requerimiento del 23 de mayo de 2006 de la Dirección Territorial, el Ayuntamiento de Bélgida envía, el 14 de junio de 2006, a dicha Dirección la siguiente documentación de carácter ambiental:  
- Informe emitido por el equipo redactor el PGOU en el que se proponen las modificaciones o aclaraciones al documento aprobado provisionalmente.  
En fecha 16 de agosto de 2006, envían la siguiente documentación:  
- PGOU aprobado provisionalmente con modificaciones en formato digital.  
- Plano I-9 con los incendios forestales desde 1993.  
- Plano OE-1 de clasificación del suelo con modificaciones indicadas en el requerimiento.  
- Nueva sección añadida a las Normas Urbanísticas del PGOU: zona de protección por riesgo de inundación.  
- Informe emitido por EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento.  
- Informe de EGEVASA sobre el abastecimiento previsto en el PGOU.  
- Copia de la documentación remitida a la Oficina del Plan de Carreteras.  
- Copia de la solicitud remitida al organismo de cuenca.  
En fecha 8 de enero de 2007 se recibe informe desfavorable sobre el estudio de paisaje.  
En fecha 7 de marzo de 2007 se recibe la siguiente documentación:  
- Informe favorable de la División de Carreteras de fecha 22 de marzo de 2006.  
- Informe favorable del estudio acústico de fecha 7 de noviembre de 2006.  
Informes sectoriales  
En respuesta a las consultas realizadas por el Servicio de Impacto Ambiental, se emitieron los siguientes informes:  
Informe sobre el estudio de paisaje del PGOU de Bélgida de fecha 21 de diciembre de 2006.  
Concluye que «... se deberá completar la documentación presentada para poder emitir un informe que valore la integración paisajística respecto del modelo de crecimiento urbanístico previsto en el Estudio de Paisaje del PGOU de Bélgida, debiendo aportarse nuevo documento del Estudio de Paisaje con el contenido y documentación de los artículos 29 y 44 del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana».  
Informe favorable sobre el estudio acústico del técnico de Actividades Calificadas.  
De fecha 7 de noviembre de 2006, el informe versa sobre el estudio acústico relativo al PGOU de Bélgida, realizado por el Servicio de Asistencia Técnica de Cooperación Municipal de la Diputación de Valencia.  
«...Como conclusión se indica que la puesta en funcionamiento del plan incrementará los niveles de ruido de su entorno de ubicación, no superándose los criterios de calidad acústica, a pesar de ello se han diseñado medidas correctoras para mejorar el nivel de calidad urbana y evitar posibles molestias por el ruido.  
Las medidas correctoras se basan en situar zonas verdes como separación de las principales fuentes sonoras en las zonas residenciales y restricción de los niveles de emisión de las actividades industriales. Las futuras actuaciones, deberán ser compatibles, desde el punto de vista acústico con esta situación.   
Con estas observaciones y teniendo en cuenta las medidas correctoras del estudio, el técnico que suscribe las considera aceptables e informa favorablemente el expediente a los solos efectos en cuanto a acústica se refiere».   
Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico sobre el estudio acústico.  
De fecha 8 de junio de 2006, concluye con las siguientes observaciones:  
«El estudio acústico presentado incluye: la identificación de las principales fuentes sonoras existentes, mediciones en puntos representativos de cada área, la correspondiente zonificación y una serie de medidas correctoras.  
A partir de los resultados de las mediciones realizadas, se realiza un análisis sobre la situación acústica existente en el municipio. No obstante, dicho estudio hubiera sido más representativo si a partir de los resultados de las mediciones se hubiera esbozado el mapa de ruido del municipio.  
Dado que se trata de un municipio de menos de 20.000 habitantes, el estudio acústico del planeamiento general del municipio debería contener:  
- Clasificación y usos previos del suelo en el municipio, según lo establecido en la Ley 7/2002.  
- Clasificación del suelo de los municipios colindantes en los lindes con el municipio.  
- Identificación de las actividades e infraestructuras ruidosas en el municipio.  
- Compatibilidad de las zonas reclasificadas como urbanizables con los niveles de ruido existentes y los focos de ruido del entorno».  
Informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial  
En fecha 23 de mayo de 2006 se informa que:  
1. «Este informe se refiere, exclusivamente, a la posible afección del proyecto a (i) espacios de la Comunitat Valenciana propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 como lugares de interés comunitario (LICs), incluidos en la lista aprobada por Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 10 de julio de 2001 en virtud de la directiva 92/43/CEE, (ii) espacios de la Comunitat Valenciana incluidos en la Red Natura 2000 como zonas de especial protección de aves; (iii) espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, contemplados en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.  
2. El proyecto consiste en la revisión del plan general de dicho municipio.  
3. El proyecto plantea la clasificación de unos terrenos en el extremo sur del municipio, prácticamente coincidentes con la delimitación definitiva del paisaje protegido de la Ombría de Benicadell (Decreto 18/2006, de 27 de enero de 2006, del Consell de la Generalitat, de Declaración del Paisaje Protegido de la Ombría de Benicadell) como suelo no urbanizable con la calificación de protección especial y forestal, no existiendo en el municipio otras afecciones, de la normativa citada en el punto 1.  
4. La delimitación se ajusta en su mayor parte (por exceso) a la delimitación propuesta para el paisaje protegido y en muy escasos tramos, la misma es muy ligeramente menor que la delimitación dada al paisaje protegido.  
5. Conclusión: por todo ello, se informa favorablemente a dicho proyecto sin perjuicio de la legislación sectorial vigente, si bien a los efectos de la futura gestión del espacio protegido se plantea la conveniencia de que ambas delimitaciones (suelo no urbanizable protegido y paisaje protegido) coincidan en su integridad».  
Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
En fecha 20 de julio de 2006, informa que:  
«La millor manera de garantir el cumpliment de la protecció establerta pel Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Govern Valencià, per qual es crea una figura de protecció d'especies silvestres anomenada microreserva vegetal(DOGV nº 2.379 de 03/11/1994) per a totes les microreserves i per l'Ordre de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la cual es declaren 33 microreserves vegetals a la província d'Alacanti 29 microreserves vegetals a la provincia de Valencia (DOGV nº 3.505 de 28/05/1999). Per a la microreserva de la Penyeta de l'Heura, és la incorporació a la cartografía del PGOU de Bèlgida de la delimitació de la microreserva i la incorporació a la normativa del PGOU de un apartat específic per al microreserva on s'especifique que només están permesos el usos que respecten la protecció establerta per les dos normes citades».   
Propuestas de los informes de ampliación de documentación de fechas 4 y 29 de junio de 2006 (Modificaciones o aclaraciones en respuesta a los requerimientos realizados) .  
En resumen, hacen referencia a los siguientes aspectos:  
1. «Sobre la EDAR de Bélgida.  
Se propone añadir la condición de contar con Informe favorable de la EPSAR previamente a la aprobación de planes y programas que desarrollen estas actuaciones, en las Fichas de Planeamiento y Gestión, y en el artículo 4.2 de las NNUU del PG.  
2. Sobre vertidos de aguas pluviales en el municipio.  
Incluir una instalación de tratamiento previo al punto de vertido, con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas pluviales. Se propone para ello:  
- Incluir esta condición en las Fichas de Planeamiento y Gestión, y en el artículo 4.2 de las NNUU del PG, con cargo a las nuevas áreas a urbanizar previstas en el plan, en proporción a sus aprovechamientos, y contando con informe favorable del organismo de cuenca correspondiente previamente a la aprobación de los Planes y Programas que desarrollen estas actuaciones.  
- Solicitar al organismo de cuenca correspondiente informe sobre requerimientos de superficie y ubicación de las instalaciones de pretratamiento referidas.  
3. Sobre los barrancos del término.  
Se propone añadir la obligación de mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado de los barrancos, al artículo 9.1.9.3 de las NNUU del PG.  
Se propone añadir la obligación de obtener autorización previa del Organismo de Cuenca correspondiente para las actuaciones lindantes con zonas de policía de cauces. Siendo la única área de este tipo próxima a los barrancos grafiados el Sector 4, se propone añadir esta condición a su Ficha de Planeamiento y Gestión.  
4. Sobre la protección de cauces y barrancos en el PG.  
Se propone incluir en el área de protección de cauces y barrancos (SNUPB) la superficie indicadas del afluente al barranco de la Mata.  
5. Sobre el riesgo de deslizamiento en los sectores 1 y 4.  
Para el sector 1 se propone una ordenación adaptada a la topografía abancalada del área, evitando nuevos movimientos de tierras y consolidando los bancales existentes como freno a la erosión y al deslizamiento. La canalización subterránea de las aguas pluviales, evitando la escorrentía actual en superficie, también se considera que reducirá estos riesgos. Como medidas adicionales se propone proteger los suelos cuya pendiente supere el talud natural con láminas geotextiles o similares, y evitar nuevos desmontes sin estudios previos que garanticen la estabilidad del terreno resultante. Se propones añadir estas condiciones a su Ficha de Planeamiento y Gestión.  
El sector 4 se ha delimitado procurando adaptarse a la topografía y evitando ocupar las áreas con mayor riesgo, junto a los barrancos. Para su desarrollo, a ordenar mediante Plan Parcial, se proponen medidas similares, a añadir al art. 8.2.3 de las NNUU del PG y a su Ficha de Planeamiento y Gestión:  
- Ordenación adaptada a la topografía abancalada del área, evitando nuevos movimientos de tierra   
- Garantizar la completa evacuación de las aguas pluviales mediante canalización subterránea, evitando escorrentías en superficie.  
  
- Proteger los suelos cuya pendiente supere el talud natural con láminas geotextiles o similares.  
- Evitar nuevos desmontes sin estudios previos que garanticen la estabilidad del terreno resultante.  
- Prohibir el depósito de materiales potencialmente contaminantes en el espacio libre interior de parcela.  
6. Sobre el riesgo de inundación en el municipio.  
Se propone establecer la protección por riesgo de inundación en las zonas señaladas por el PATRICOVA con este riesgo (a nivel 6) aplicando en ellas lo regulado en él. A tal efecto, se propone añadir la zona de protección por riesgo de inundación en los Planos y Normativa del PG, para el área delimitada con este riesgo en el EIA y la Cartografía Temática incluida en los Planos de Información del PG, coincidente con lo señalado en el PATRICOVA, y aplicar lo regulado en él para esta zona.  
Se añade a las Normas Urbanísticas del PGOU la sección 9.ª, donde regula los usos en la zona de protección por riesgo de inundación:  
- Uso dominante: Rústico (salvo ganadero, extractivo o minero), en tanto no afecte negativamente al riesgo de inundación.  
- Usos compatibles: únicamente los señalados como tales en el PATRICOVA para el nivel de riesgo 6 y que no supongan riesgo para las personas o de contaminación en caso de inundación.  
- Usos incompatibles: los señalados como tales en el PATRICOVA para el nivel de riesgo 6. Se prohíbe con carácter general:  
a) Realizar obras de cualquier tipo que imposibiliten el paso de agua.  
b) Almacenar residuos tóxicos peligrosos.  
c) La construcción de sótanos.  
d) Usos residenciales o industriales de cualquier tipo.  
7. Sobre el sector 4.  
Se propone añadir al artículo 8.2.3 de las NNUU del PG, sobre condiciones de desarrollo del sector 4, las siguientes medidas:   
  
a) Debe haber una franja de 25 metros de anchura separando la zona edificada de la forestal, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral de 5 metros de anchura.  
b) En los establecimientos industriales de riesgo medio y alto situados en lugares de viento fuerte se ha de aumentar la franja de 25 metros en un 100%, al menos en las direcciones de los vientos más desfavorables.  
c) La referida franja de protección, así como el camino perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal se integrarán en el planeamiento urbanístico y no afectarán a suelo clasificado como forestal.  
d) La zona edificada o urbanizada debe disponer preferentemente de dos vías de acceso alternativas, cada una de las cuales debe cumplir:  
Anchura mínima libre: 5 m  
Altura mínima libre o gálibo: 4 m  
Capacidad portante del vial: 2000 kp/m²  
En los tramos curvos, el carril de rodadura debe quedar delimitado por la traza de una corona circular cuyos radios mínimos deben ser 5,30 m y 12,50 m, con una anchura libre para la circulación de 7,20 m.  
  
e) Cuando no se pueda disponer de las dos vías alternativas indicadas en el párrafo anterior, el acceso único debe finalizar en un fondo de saco de forma circular de 12,50 m de radio.  
f) Los viales de acceso y sus cunetas deberán mantenerse libres de vegetación, y dispondrán de una franja de protección de 10 metros, a cada lado del camino, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie.  
En el trazado de redes de abastecimiento de agua incluidas en las actuaciones de planeamiento urbanístico debe contemplarse una instalación de hidrantes. Los hidrantes deben estar situados en lugares fácilmente accesibles, fuera de lugares destinados a circulación y estacionamiento de vehículos, debidamente señalizados conforme a la Norma UNE 23033 y distribuidos de tal manera que la distancia entre ellos mediad por espacios público no sea mayor de 200 m.  
La red hidráulica que abastece a los hidrantes debe permitirle funcionamiento simultáneo de dos hidrantes consecutivos durante dos horas, cada uno de ellos con un caudal de 1.000 l/min y una presión mínima de 10 mca.  
Si por motivos justificados, la instalación de hidrantes no pudiera conectarse a una red general de abastecimiento de agua, debe haber una reserva de agua adecuada para proporcionar el caudal antes indicado.  
g) Las zonas edificadas, así como en los establecimientos industriales, limítrofes o interiores a áreas forestales dispondrán de los planes de autoprotección de empresa, núcleo de población aislada o urbanización que recoge el plan especial frente al riesgo de incendios forestales de la Comunitat Valenciana (Decreto 163/1998, del Gobierno Valenciano).  
Como respuesta a las consultas realizadas por el Ayuntamiento varios organismos oficiales emitieron los siguientes informes sectoriales:  
Certificado de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida sobre recogida de residuos sólidos urbanos.  
De fecha 2 de noviembre de 2005, certifica que:  
«Que el municipi de Bèlgida, está integrat a la Mancomunitat de municipis de la Vall d'Albaida.  
Que el servei de gestió dels residus sòlids urbans, és un servei mancomunat, que es presta als 34 municipis que formen part de la Mancomunitat, entre els cuals es troba el municipi de Bèlgida.  
Que l'execució d'aquest servici, dins del marc d'alló establert al Pla de minimització de residus de la Vall d'Albaida, aprovat per la Mancomunitat, en sessió plenària de 25 de maig de 1.999, està adjudicada a l'empresa Reciclados Integrales SA.  
Que el municipi de Bèlgida, té garantit el servei de gestió integral dels residus sòlids urbans, en relació a l'aprovació del seu PGOU, actualment en tramitació».   
Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Bélgida para admitir los caudales de aguas residuales generados por el PGOU de Bélgida (Valencia)  
De fecha 30 de noviembre de 2005, comunica lo siguiente:  
«1. La EDAR de Bélgida da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 200 m³/día. Actualmente trata caudales inferiores al de diseño siendo el caudal medio de 138 m³/día en el año 2005.  
2. Según los datos aportados por el solicitante, la modificación descrita generará un caudal estimado en 1.449 m³/día en época estival (condiciones punta).  
3. El II Plan director de Saneamiento de Aguas de la Comunitat Valenciana no contempla actuaciones de ampliación y mejora para esta depuradora.  
4. De acuerdo con lo señalado en el Reglamento de Gestión Urbanística (RD 3.288/1978) en su artículo 59.1 b) los Urbanizadores responsables de ejecutar la actuación deberán costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación; o de acuerdo con lo señalado en la LRAU, en su artículo 30.1.B, en caso de no resolver por su cuenta las necesidades de saneamiento y depuración que generen, y vayan a solicitar la conexión a sistemas públicos, deberán cubrir el objetivo imprescindible de que se suplementen las infraestructuras públicas en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes o deseables.  
5. El coste estimado de este suplemento de infraestructuras se calculará en función de los habitantes equivalentes a servir, siendo un habitante equivalente aquel que ocasiona un vertido de 60 gr. de DBO5 por día, o bien, genera un volumen de agua residual de 200 litros por día. El importe, por cada desarrollo urbanístico, del citado suplemento de infraestructuras se establecerá en el momento en que se produzca la correspondiente solicitud de que se informe la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales generadas por un determinado desarrollo en la infraestructura pública de depuración.  
Conclusión  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que los urbanizadores decidan no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales mediante la realización de las obras públicas necesarias para suplementar las infraestructuras existentes, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento de la EDAR de Bélgida de las aguas residuales generadas por el desarrollo del PGOU de Bélgida (Valencia) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. En su día, los urbanizadores responsables de los desarrollos urbanísticos deberán realizar la correspondiente solicitud de conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que de lugar el PGOU de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de La Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, deben disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, en la conexión de la zona industrial además de disponer de la mencionada arqueta de registro, se deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrado con llave.  
3. Deberán coordinarse la necesaria ampliación de la planta con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar éstos, ya que para que se pueda realizar la conexión efectiva de los desarrollos, deberán estar ejecutadas las obras de construcción de una planta depuradora con capacidad suficiente para admitir los caudales de aguas residuales generados por la población de Bélgida.  
4. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento de Aguas la cantidad resultante del cálculo del suplemento de infraestructuras efectuado, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de Bélgida.  
Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Bélgida para admitir los caudales residuales generados por el PGOU de Bélgida.  
De fecha 19 de junio de 2006 informa: «... que con la configuración actual de la depuradora de Bélgida, no se podría tratar el agua residual generada por el desarrollo del PGOU de la localidad, por lo que deberá coordinarse la necesaria ampliación de la planta con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar estos, ya que para que se pueda realizar la conexión efectiva de los desarrollos, deberán estar ejecutadas las obras de construcción de una planta depuradora con capacidad suficiente para admitir los caudales de aguas residuales generados por la población de Bélgida».  
A efectos se mantendrán todos los condicionantes descritos en el informe de registro de entrada 1204/2005 (de fecha 30 de noviembre de 2005).  
Informe sobre la viabilidad de abastecimiento de agua potable al municipio de Bélgida previsto por el PGOU, de EGEVASA.  
De fecha 28 de octubre de 2005, después de los correspondientes cálculos, «...obtiene que la demanda punta de la población prevista por el PGOU resulta ser de 1.265,65 m³/día.»  
Que sumado al consumo máximo de la población actualmente (572,71 m³/día) es de 1.838,36 m³/día. Esto representa un equivalente total de 19 horas de bombeo al día. Por lo que se observa que la extracción potencial de aguas es claramente suficiente para el incremento de la demanda.  
Este cálculo se realiza sin tener en cuenta el aporte del manantial ya que al ser variable puede descender o desaparecer debido a períodos de sequía.  
Conclusiones  
Considerando la situación actual del abastecimiento de agua potable a Bèlgida y la demanda prevista por el PGOU, en la actualidad es viable asumir el incremento previsible.»  
Afecciones legales  
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en la Comunitat Valenciana  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAS designadas para formar parte de la Red Natura 2000.   
Al sur del término se encuentra parte del paisaje protegido de la Ombría del Benicadell, que fue declarado paisaje protegido por Decreto 18/2006, de 27 de enero, del Consell de la Generalitat. Esta figura establece un régimen especial de protección, que será desarrollado por el Plan Rector de Uso y Gestión del Espacio Protegido. El PGOU califica este paisaje protegido como suelo no urbanizable de protección forestal.   
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio informa favorablemente del PGOU de Bélgida sin perjuicio de la legislación sectorial vigente, si bien a los efectos de la futura gestión del espacio protegido se plantea la conveniencia de que las delimitaciones del suelo no urbanizable protegido y el paisaje protegido coincidan en su integridad.  
También hay una microrreserva de flora, que está situada al sur del término municipal, que alcanza también al término de Bufalí, en la Sierra y se denomina Penyeta de l'Heura, con una superficie de 1.414 Ha y un perímetro de 511 m. En el PGOU está clasificada como suelo no urbanizable de protección especial.  
El Servicio de Conservación de la Biodiversidad informa sobre la protección del PGOU de Bélgida a la microrreserva de la Penyeta de l'Heura, y consideran que la mejor protección es la incorporación a la cartografía del PGOU de Bèlgida de la delimitación de la microrreserva y la incorporación a la normativa del PGOU de un apartado específico para la microrreserva donde se especifique que sólo están permitidos los usos que respeten la protección establecida por las siguientes normas:  
- Decreto 218/1994, de 17 de octubre, del Gobierno Valenciano, por el que se crea una figura de protección de especies silvestres denominada Microrreserva vegetal.  
- Orden de 4 de mayo de 1.999, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran 33 microrreservas vegetales en la provincia de Alicante y 29 microrreservas vegetales en la provincia de Valencia.  
2. Montes  
Los montes públicos y privados gestionados por la Administración, se encuentran regulados por la Ley 43/2003, de 21 de diciembre, de Montes y por la Ley 3/1993 de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Dentro del término municipal de Bèlgida se sitúa un monte de utilidad pública que se denomina La Sierra y está al sur del término municipal, en el área montañosa de la Serra de Benicadell. El planeamiento actual la califica como de protección forestal y paisajística.  
3. Dominio Público Hidráulico  
La ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje vigente durante la tramitación del Plan, determina en el artículo 20.6, que la ordenación pormenorizada de los suelos urbanizables colindantes con los cauces deberá disponer terrenos destinados a espacios públicos libres de edificación junto al dominio público hidráulico y a lo largo de toda su extensión, con las dimensiones adecuadas a su naturaleza, régimen hidráulico, y condiciones paisajísticas.  
Por otro lado, los cauces de agua o ramblas, pertenecientes al Dominio Público Hidráulico, están regulados por el real decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de Aguas.  
Los principales cauces de agua en el municipio son los siguientes:  
- El barranco de Micena río Turia, límite norte del municipio.  
- El barranco de la Mata, que desemboca en el anterior (al que afluyen los barrancos del Palomar, de Redaguanya y del Molí de Bélgida, en el que a su vez desemboca el del Pi, que recoge a los de la Font Freda, de Brull y de Luna).  
- Atarcó y La Solana, afluentes por el oeste del barranco del Molí de Bélgida, que toman diferentes nombres en sus recorridos.  
- De la Font Freda, de Brull y de Luna, afluente por el sur y el Este del Barranco del Molí. Una vez reunidos, suele denominarse como el barranco del Pi.  
- Del Catalán, afluente por el oeste del barranco del Palomar.  
- Los de Bufalí, Chaco, Rantovall, Batle, Talpó, Pleit, etc., menores en importancia y afluentes de los anteriores.  
El PGOU señala estas zonas como de Protección de Cauces y Barrancos (SNUPB), incluyendo en su normativa referencia a la legislación sectorial correspondiente. En la Normativa del PGOU establece el Régimen General de Usos.  
Hay un afluente del barranco de la Mata que cruza la CV-667 al lado del camino de la Pirotecnia, y después de pasar por la CV-667, no se establece su correspondiente protección, calificándose como suelo No Urbanizable Común A. Se debe establecer su correspondiente protección y calificarlo como el resto de los barrancos del municipio.  
En la documentación enviada el 16 de agosto de 2006 subsanan este aspecto, incluyéndose en el área de protección de cauces y barrancos (SNUPB) la superficie del afluente al barranco de la Mata. Esto supone un incremento de 5.050,94 m² de SNUPB a costa de SNUCA.  
Además proponen incluir una instalación de pretratamiento previo al punto de vertido, con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites y grasas arrastradas por las aguas pluviales. Se propone para ello:  
- Incluir esta condición en las Fichas de Planeamiento y Gestión, y en el Art. 4.2 de las NNUU del PGOU, con cargo a las nuevas áreas a urbanizar previstas en el plan, y contando con informe favorable del organismo de cuenca correspondiente previamente a la aprobación de los planes y programas que desarrollen estas actuaciones.  
- Solicitar al organismo de cuenca correspondiente Informe sobre requerimientos de superficie y ubicación de las instalaciones de pretratamiento referidas.  
También proponen añadir la obligación de mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado de los barrancos, al artículo 9.1.9.3 de las NNUU del PGOU.  
Se propone añadir la obligación de obtener autorización previa del organismo de cuenca correspondiente para las actuaciones lindantes con zonas de policía de cauces. Siendo la única área de este tipo próxima a barrancos grafiados el Sector 4, se propone añadir esta condición a su Ficha de Planeamiento y Gestión.  
4. Vías pecuarias  
Las vías pecuarias están reguladas por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias, en la que se indica como fin principal el mantenimiento de la integridad superficial de las vías, la idoneidad de los itinerarios y trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con este.  
El término municipal de Bélgida cuenta con las siguientes vías pecuarias:  
  
  
  
Todas ellas han sido cartografiadas en el plan general. En las normas urbanísticas del PGOU establece condiciones particulares para las vías pecuarias e indica que los usos en ellas deberán ajustarse a las limitaciones señaladas en los art. 16 y 17 de la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
Cabe destacar que por el sector urbanizable sin ordenación pormenorizada SZRs, discurre la colada del camino del Palomar, y el sector industrial con ordenación pormenorizada SZIc limita con la colada del camino de la Solana. Deberá asegurarse el correcto tratamiento de estas vías.  
En cualquier caso se deberá obtener el informe favorable del Servicio de Vías Pecuarias en relación al tratamiento de este tipo de vías.  
5. Patrimonio Cultural  
La Conselleria de Cultura, Educación y Deportes tiene inventariados los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico, o de cualquier otra naturaleza cultural, regulados por la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano y que tiene por objeto su protección, conservación, difusión, fomento, investigación y el acrecentamiento del patrimonio cultural valenciano.  
El Patrimonio cultural se analiza pormenorizadamente en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del PGOU de Bélgida.   
El citado catálogo contiene fichas individuales de cada elemento para facilitar su protección, incluyendo los espacios naturales. Se aplica un nivel de protección cultural a los elementos de cualquier clase recogidos en el Catálogo por su interés para la conservación por motivos históricos, artísticos, etnológicos, paisajísticos, botánicos, arquitectónicos, etc.  
De todos modos se requerirá un informe de la Conselleria de Cultura que de su conformidad a la clasificación otorgada a estos bienes, y si procede o no establecer un área de protección y especificar los usos permitidos y restringidos en las inmediaciones. Este informe será preceptivo para que se emita la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
6. Carreteras  
La Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, indica en sus artículos 32 y 33, la previa autorización de la administración titular de la vía, para la realización de obras o instalaciones, en la zona de dominio público (3 m) o zona de protección (25 m), no relacionadas con la construcción, conservación o explotación de la vía.  
Las principales vías de comunicación del término:  
a) La carretera CV-60, del túnel de L'Olleria a Gandía, cruzando el término de Bélgida por su parte norte.  
b) La carretera CV-667, que llega a Bélgida procedente de Palomar, atravesando el casco urbano y enlazando por el norte con la CV-60.  
c) La carretera CV-615, que comunica Atzeneta d'Albaida con Carrícola y Otos, atravesando el término de Bélgida por el sur.  
d) La carretera CV-616, que comunica Otos con la nueva CV-60, enlazando en la parte norte del término municipal de Bélgida, próximo a Torralba y Micena.  
e) La red de caminos rurales en el término, principalmente de uso agrícola, destacando el camino de Bengánim, que parte del casco urbano en dirección norte; el antiguo camino a la Pobla del Duc, en dirección norte noreste, paralelo a la carretera CV-667; el camino de Otos, en dirección sureste; y el camino de Adzeneta, en dirección oeste.  
El PGOU establece para estas vías las zonas de protección pertinentes, abarcando como mínimo lo regulado en su normativa sectorial correspondiente. Las clasifica como suelo no urbanizable de protección viaria SNUPV.  
Hay un informe desfavorable del Servicio de Planificación de Carreteras, de fecha 13 de abril de 2004, debido a que no se han previsto accesos (que no sean indirectos) a los suelos urbanizables, tanto los residenciales como el industrial, desde la carretera CV-667.  
Como consecuencia de este informe desfavorable, el arquitecto de Bélgida realiza modificaciones para eliminar los posibles accesos directos de suelos urbanizables a la citada carretera.  
La División de Carreteras emite informe favorable en fecha 22 de marzo de 2006, en el que confirma que han sido subsanados los puntos del anterior informe de fecha 13 de abril de 2004.  
7. Suelo Forestal.  
Según la cartografía del inventario forestal vigente en la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) parte del término municipal corresponde a terreno clasificado como forestal.   
Se han clasificado estas zonas como suelo no urbanizable de protección forestal y como suelo no urbanizable de protección de barrancos.  
El suelo que se reclasifica a urbanizable industrial, SZIs y SZIc, limita con suelo forestal. Se deben aplicar medidas correctoras para evitar la afección a este suelo. En la documentación remitida, se propone añadir al artículo 8.2.3 de las NNUU del PG, sobre condiciones del sector 4, medidas de protección del suelo forestal.  
8. Incendios forestales  
El cambio de uso a urbano o urbanizable de una superficie que haya sufrido los efectos de un incendio forestal se encuentra regulado por la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre suelo no urbanizable y por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana y por la ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes.  
La Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana cita, en su artículo 59.1, «Los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio quedan sujetos a las prohibiciones de clasificación o reclasificación urbanística preceptuadas en la Ley 4/1992, de la Generalitat Valenciana, de 5 de junio, del suelo no urbanizable».  
En el término municipal de Bélgida se han producido varios incendios forestales: en 1994, que afectó a prácticamente a la totalidad del monte público de Bélgida, en 1995 de 2,65 ha, en 1998 de 0,85 ha, 2000 de 1 ha y en 2001 de 0,40 y 0,12 ha.  
A la vista de la cartografía disponible de la Conselleria, no se reclasifican estas zonas incendiadas en el PGOU de Bélgida, y están clasificadas como suelo no urbanizable.  
En fecha 8 de agosto de 2006 se presenta la Cartografía de las áreas forestales que han sufrido incendios a partir de la entrada en vigor de la Ley 4/1992, de suelo no urbanizable.   
9. Riesgo de Inundación  
El Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) es un plan de acción territorial de carácter sectorial de los previstos en la Ley 6/1989, de Ordenación del Territorio de la Comunitat Valenciana.  
Consultando la cartografía temática se observa como en los barrancos de Micena y de la Mata han sido clasificados como zona de riesgo 6.   
Estas zonas de riesgo 6 han sido calificadas como suelo no urbanizable protección de barrancos SNUPB y como suelo no urbanizable protección agrícola SNUPA.   
El sector 2 y el sector 4, se encuentran muy cerca de la zona de riesgo de inundación, estando ambos reclasificados de suelo no urbanizable protegido a suelo urbanizable industrial.   
En respuesta a la solicitud de documentación de fecha 23 de mayo de 2006, se crea la zona de protección por riesgo de inundación (SNURI), que corresponde a la superficie señalada con este riesgo (nivel 6) en la cartografía temática. Se añade a las Normas Urbanísticas del PGOU la sección 9ª, donde regula los usos en la zona de protección por riesgo de inundación. También proponen medidas correctoras frente al riesgo de inundación, concretando para el sector 1 y para el sector 4.  
Consideraciones ambientales  
1. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación  
En la zona de monte de la sierra de Benicadell, al sur del término, el nivel es moderado, y en el resto del término es bajo.  
El suelo urbano o urbanizable del término municipal se encuentra en zona de contaminación de acuíferos baja. La zona de riesgo moderada está calificada como SNUPF.  
Los sectores industriales también se sitúan en esta zona de riesgo de contaminación baja.  
- Riesgo de deslizamiento-desprendimiento  
En el término de Bélgida, este riesgo alcanza niveles elevados en las primeras laderas de la Serra de Benicadell, de pendiente acusada. Este riesgo se da también a nivel medio en las zonas de barrancos, por la existencia de materiales no consolidados y pendientes moderadas puntualmente, y a nivel bajo en la franja de transición hacia el valle, formada por materiales detríticos sueltos, aunque una topografía más suave.   
En el resto del término, este riesgo se considera nulo dada su pendiente suave o moderada y su litología dominante de materiales consolidados, principalmente margas.  
El sector 1 (SZRc) y el sector 4 (SZIs) están afectados por riesgo medio, donde se permitirá la construcción de viviendas unifamiliares, industrias, etc. En respuesta al requerimiento de documentación, proponen medidas correctoras para el sector 1 y 4, que se añaden a sus fichas de planeamiento y gestión.  
- Erosión actual  
De nivel moderado en la zona de monte de la Sierra de Benicadell, al sur del término, pasando a nivel muy alto en la cara sur de esta sierra, ya en la provincia de Alicante.  
De nivel bajo en el resto del término, pasando a muy bajo en el sistema aluvial que se produce en las zonas de ramblas y barrancos.  
Las unidades de ejecución residencial y el suelo urbanizable industrial se ubican en zonas de riesgo de erosión muy bajo.   
- Riesgo de erosión potencial  
El nivel de erosión es bajo en la parte de relieves suaves de fondo de valle y moderado en el sistema aluvial de ramblas y barrancos, en la parte norte del término.  
El área del monte de la Sierra de Benicadell, al sur del término, pasaría a un nivel de riesgo muy alto, similar al que ya tiene en la cara sur de esta sierra.  
2. Vegetación.  
El término está dominado por cultivos de secano, mientras que la vegetación natural, a través de comunidades seriales del carrascal termófilo, se presenta fundamentalmente en el extremo sur del término, cubriendo los relieves de la Sierra de Benicadell.   
En menos extensión, también aparecen reductos de vegetación natural en las vertientes y riberas de los cauces de ríos y barrancos que cruzan el término.  
Se puede dividir el término en tres zonas con diferentes valores para la conservación de las comunidades vegetales:  
- Cultivos agrícolas. La vegetación natural es escasa o de escaso valor y el valor de conservación es bajo.  
- Relieves de la Sierra de Benicadell en la parte sur del término. La vegetación natural dominante es relativamente homogénea y con un bajo nivel de desarrollo, pero presenta especies endémicas, cumple el papel de protección del suelo y tiende a regenerar el bosque potencial, por lo que su valor para la conservación se puede considerar como medio.  
  
- Riberas y roquedos. La vegetación más evolucionada con respecto a su serie y la presencia de endemismos, respectivamente, confieren a estas comunidades un valor para la conservación alto.  
La Microrreserva de flora ha sido calificada como suelo no urbanizable de protección especial, donde sólo se permitirán, con carácter general, actuaciones vinculadas a la conservación y adecuación para disfrute público de estos espacios.  
En esta microrreserva se encuentran las especies prioritarias: Biscutella mantana y Centaurea spachii.  
3. Fauna.  
Desde el punto de vista faunístico, y atendiendo principalmente a la ornitofauna, se pueden distinguir cuatro zonas dentro del término municipal, que corresponden a la zona urbana, la zona de cultivos, la zona de matorral, a la que pertenecen las elevaciones de la Sierra de Benicadell, en el extremo sur del término, y la zona de riberas.  
4. Explotación de los recursos naturales.  
Abastecimiento de agua potable  
Según el EIA el aprovisionamiento urbano de agua potable procede de un pozo situado al sur de la población, cerca del área de la Font Freda. Según datos del plan anterior, esta captación se realiza a una profundidad de 250 m y da un caudal de 60 m³/h. De éste va a un depósito próximo, donde es tratada y de él se conduce al pueblo bajando por un camino paralelo a la colada de La Plana, que limita el término con Carrícola en un tramo, pasando por un segundo depósito regulador.   
La gestión del agua la realiza el Ayuntamiento de Bélgida, realizando controles analíticos periódicamente. La empresa EGEVASA es responsable de la gestión del Servicio Municipal de Aguas Potables a la población de Bélgida.   
Egevasa presenta un documento donde determina la viabilidad de la demanda de agua potable futura para un máximo de 597 viviendas nuevas previstas por el PGOU desde la actual infraestructura hidráulica de la población de Bélgida.  
  
  
  
El municipio de Bélgida tiene una población de 689 habitantes, según los datos del año 2000, añadiendo los 1.911 nuevos habitantes estimados la población total resultarían de unos 2.600 habitantes. Por lo que el consumo total en punta, sumando el incremento máximo por los desarrollos urbanos previstos sería de 566.822 l/día.  
Y teniendo en cuenta la segunda residencia o vivienda de temporada se obtendría un total de 3.494 habitantes en época estival, con lo que el consumo total estimado sería de 698.833 l/día.  
Así el consumo total en punta, sumando el incremento máximo por los desarrollos urbanos previstos al consumo estimado por las zonas urbanizadas existentes ocupadas resulta de 1.265.655 l/día según datos del PGOU.  
Según este informe el abastecimiento actual a la población de Bélgida se realiza a través de una perforación situada al sur de Bélgida, denominado pozo La Nevera, en la Serra de Benicadell y cerca del área de la Font Freda.  
El consumo máximo del abastecimiento contando con el aporte de manantiales de 572,71 m³/día. La capacidad de extracción actual del bombeo es de 95,75 m³/hora de bombeo.  
La demanda punta de la población prevista por el PGOU resulta ser de 1.265 m³/día, que sumado al consumo máximo de la población actualmente (572,71 m/día) es de 1.838,36 m³/día. Esto representa un equivalente total de 19 horas de bombeo al día. Por lo que se observa que la extracción potencial de aguas es claramente suficiente para el incremento de la demanda, con lo que concluye que en la actualidad es viable asumir el incremento previsible.  
Aguas Residuales  
Según el EIA el casco urbano cuenta con red de saneamiento colectiva, que recoge las aguas residuales de la población, conectando a una EDAR situada al norte del casco urbano, vertiendo las aguas depuradas al barranco del Molí de Bélgida.  
La situación de la población en una loma entre dos barrancos facilita que las aguas pluviales sean evacuadas directamente a ellos, lo que ya sucede en algunos puntos.  
El PGOU prevé la implantación de sistemas de saneamiento separativo para todas las áreas de nueva creación, para evitar sobrecargar la red y asegurar su depuración en época de lluvias torrenciales.  
Está prevista la conexión del polígono El Tossalet SZIc a esta depuradora, mediante estación de bombeo dadas las cotas del terreno. El PGOU establece condiciones para esta conexión, debiendo disponer de sistema separativo y garantizar la no superación de los límites de vertido establecidos disponiendo para su comprobación de arqueta de registro antes de la conexión a la red general.  
El nuevo polígono El Rentonall SZIs deberá contar con su propia EDAR en la zona de cotas más bajas del sector, vertiendo sus aguas depuradas a afluentes del barranco del Micena.  
En los nuevos sectores se prevé la reutilización de las aguas pluviales y, previo control sanitario, las depuradas, para el riego de las zonas verdes o de las zonas agrícolas próximas. Para ello, las EDAR y aliviaderos de pluviales deberán contar con depósito de almacenamiento, bombeo y red de riego, minimizando el consumo.  
Hay un informe de la EPSAR sobre la capacidad para admitir los caudales de aguas residuales generadas por el PGOU de Bélgida, en el que informa que la EDAR de Bélgida está diseñada para tratar 200 m³/día, y la modificación generará un caudal estimado en 1.449 m³/día en época estival.  
De esto se deduce que la EDAR de Bélgida no tiene suficiente capacidad, y según este informe, el II Plan director de Saneamiento de Aguas de la Comunitat Valenciana no contempla actuaciones de ampliación y mejora para esta depuradora.  
El informe concluye que deberá coordinarse la necesaria ampliación de la planta con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar éstos. O bien, deberán estar ejecutadas las obras de construcción de una planta depuradora con capacidad suficiente para admitir los caudales de aguas residuales generados.  
Residuos sólidos urbanos  
La Mancomunidad de La Vall d'Albaida gestiona el tratamiento de RSU, mediante convenio con la empresa Recisa, que recoge diariamente los residuos sólidos urbanos depositados en contenedores. Los residuos son transportados al vertedero de Ador.  
La cantidad de RSU generados en Bélgida se estima en 252 tm/año, a razón de 1 kg por habitante y día aplicados a la población residente (689 hab).   
Con la previsión de crecimiento estimada (2.600 hab) esta cantidad pasaría a 3.550 Tm/año, aplicando la proporción anterior.  
La Mancomunidad de municipios de La Vall d'Albaida remite un certificado, de fecha 2 de noviembre de 2005, en el que garantiza el servicio de gestión integral de residuos sólidos urbanos, a través de la empresa Recisa.   
5. Ocupación del suelo.  
Se resume a continuación las carencias en la evaluación ambiental y las principales afecciones de los cambios de uso del suelo propuestos por el PGOU de Bélgida:  
Vertedero de residuos inertes  
Habiendo alcanzado el problema una dimensión supramunicipal, proponen que el vertido de residuos inertes se resuelva de forma mancomunada con los municipios de la comarca, mediante la creación de un Vertedero debidamente autorizado para ello, eliminando del PGOU su emplazamiento propuesto.  
SZRc ó Sector 1  
Corresponde al sector 1 con ordenación pormenorizada en el borde sur del casco urbano, hasta el límite con Carrícola. Se prevé de desarrollo inmediato, por lo que cuenta ya con ordenación. Se prevén en él tipologías de viviendas entre medianeras, viviendas adosadas y viviendas aisladas.  
Se trata de una recalificación de aproximadamente 70.251,74 m² que se han incluido en este sector urbanizable residencial. Presenta una topografía abancalada y se encuentra ocupada por cultivos agrícolas, con parcelas de reducida dimensión.  
Se debe valorar las afecciones que se puedan producir por esta recalificación y, en cualquier caso se deberá asegurar la conservación de la vía pecuaria Colada de la Plana, que limita y atraviesa el sector, de 8 m de anchura legal. Se les requiere que propongan medidas correctoras ante el riesgo de deslizamiento, que afecta a la parte este del sector.  
En la documentación remitida, proponen medidas correctoras frente al riesgo de deslizamiento, que añadirán a su ficha de planeamiento y gestión.  
SZRs ó Sector 3  
Este sector 3 tiene una superficie de 51.153,74 m², sin ordenación pormenorizada por estar previsto su desarrollo a medio plazo, situado en el borde oeste del casco. Se prevén en él tipologías similares a las del Sector 1.  
Los terrenos a ocupar son terrenos de cultivo, algunos de ellos abandonados.  
El sector es atravesado por la vía pecuaria Colada del Camino de Palomar, de 10 m de anchura legal.  
SZIc ó Sector 2  
Se trata de un sector industrial de 100.350,99 m², denominado polígono industrial El Tossalet.  
El área de El Tossalet, a unos 300 m del casco urbano, se está desarrollando un polígono industrial (mediante plan parcial aprobado en 1.998), que ha servido para ubicar la nueva cooperativa y dará cabida a las pequeñas industrias de la población.  
En la visita a la zona, se observa que este polígono industrial ya tiene industrias en pleno funcionamiento, como una cooperativa agrícola. No está ocupado en su totalidad, ya que quedan muchas parcelas vacías y campos aún sin transformar. Es una zona abancalada, con diferentes alturas.  
En el informe de ampliación de documentación, se indica que el uso dominante es el Industrial que, conforme al Art. 5.2.3.2 de la NNUU del PGOU, excluye actividades nocivas, peligrosas o insalubres de grado 4 ó 5, y las calificadas por radiaciones ionizantes, almacenamiento de sustancias explosivas o que generen vapores inflamables, según el Nom. Act. MINP. Se señalan como usos compatibles el terciario y el dotacional.   
SZIs ó Sector 4.  
Se propone un nuevo polígono industrial de 310.340,47 m² en el área de El Rentonall, colindante por el oeste con la CV-667.   
Se propone sobre anterior suelo no urbanizable común. En la actualidad hay campos de secano en plena producción, como se observa en la visita a la zona. La ubicación del este sector deberá estar justificada, con al menos un estudio de alternativas y, una justificación de la alternativa elegida.   
En la documentación remitida en agosto de 2006, indican que los principales motivos para la ubicación elegida son, su proximidad a las principales carreteras, su extensión sin ocupar zonas de barrancos ni de protección de la CV-60, dadas las previsiones de posible crecimiento de esta vía, su topografía llana y la ausencia de vías pecuarias y elementos de interés cultural.  
El sector limita con suelo forestal y afectado por riesgo de riesgo de deslizamiento medio. En respuesta al requerimiento de documentación, proponen las medidas correctoras frente al riesgo de deslizamiento.  
Al limitar con suelo forestal, se deben aplicar medidas de protección del suelo forestal adyacente al sector. En la documentación remitida proponen añadir al art. 8.2.3 de las NNUU del PGOU, sobre condiciones de desarrollo del sector 4, medidas de protección del suelo forestal.  
  
En respuesta al requerimiento sobre la zonificación del polígono industrial, de fecha 23 de mayo de 2006, indican que el uso dominante es el Industrial que, conforme al artículo 5.2.3.2 de la NNUU del PGOU, excluye actividades nocivas, peligrosas o insalubres de grado 4 ó 5, y las calificadas por radiaciones ionizantes, almacenamiento de sustancias explosivas o que generen vapores inflamables, según el Nom. Act. MINP. Se señalan como usos compatibles el terciario y el dotacional.   
6. Contaminación acústica.  
La ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, en el artículo 25 cita: «En los instrumentos de planeamiento urbanístico deberá contemplarse la información y las propuestas contenidos en los planes acústicos municipales. En defecto de éstos, los instrumentos de planeamiento urbanístico o territorial incorporarán un estudio acústico en su ámbito de ordenación mediante la utilización de modelos matemáticos predictivos que permitan evaluar su impacto acústico y adoptar las medidas adecuadas para su reducción».  
Se emite informe favorable sobre el estudio acústico en fecha 7 de noviembre de 2006  
7. Paisaje.  
La ley 4/2004, de 30 de junio de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, artículo 11, establece la obligatoriedad de presentar un estudio de paisaje junto a planes de ordenación del territorio, los planes generales y los instrumentos de planificación urbanística.  
Es obvio que en primer lugar se deben detectar las recalificaciones y actuaciones que provocarán impactos visuales, para que el estudio que se realice sirva para evitar, corregir o aminorar esos impactos.  
Deberá centrarse el estudio de paisaje en las actuaciones aisladas en el territorio, como el vertedero, los sectores SZRc, SZRs, SZIc y SZIs, analizando su incidencia visual, posibles alternativas, valorando los impactos y, en el caso de producirse impactos visuales graves, estableciendo medidas correctoras que se deberán transcribir a la normativa del PGOU o bien buscar otras ubicaciones.  
El Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial emite informe sobre el estudio de paisaje, en el que concluye que deberá completarse la documentación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
4. A los efectos del cumplimiento de la ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, el plan se considera incluido en el supuesto establecido en la Disposición Transitoria Primera, apartado 2, de la citada ley. En la tramitación del procedimiento de evaluación ambiental se han seguido las actuaciones previstas en el artículo 7 de la Ley 9/2006.  
5. Debe advertirse igualmente que el contenido documental del estudio de impacto ambiental sometido a información pública no sólo abarca todos los extremos requeridos por el artículo 8 de la ley 9/2006 a los denominados Informes de sostenibilidad, sino que incluso se detiene a valorarlos con mayor amplitud y profundidad que la exigida en el citado precepto, por lo que debe concluirse que durante el periodo transitorio de adaptación de procedimientos a las exigencias de la nueva ley, el estudio de impacto ambiental de referencia cumple idéntico cometido al de los Informes de Sostenibilidad Ambiental, debiendo tramitarse el resto de actuaciones conforme a las previsiones de la ley 9/2006, de 28 de abril.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, PGOU de Bélgida, en Valencia, cuyo promotor es el Ayuntamiento de Bélgida, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. En cuanto a la protección a las vías pecuarias, se mantendrá la integridad superficial y continuidad de las vías pecuarias (trazado y anchura legal) y se asegurará también la continuidad preferente del tránsito ganadero y demás usos compatibles y complementarios con aquél, en los términos expresados en la Ley 3/1995.   
3. Se debe presentar el informe favorable relativo al tratamiento de las vías pecuarias del municipio de Bélgida, de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente declaración.  
En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
4. La delimitación del paisaje protegido de la Ombría del Benicadell debe coincidir con la clasificación de suelo no urbanizable protegido.  
5. Se debe incorporar a la normativa del PGOU un apartado específico para la microrreserva de flora Penyeta de l'Heura, donde se especifiquen que sólo están permitidos los usos que respeten la protección establecida por las siguientes normas:  
- Decreto 218/1994, de 17 de octubre, del Gobierno Valenciano, por el que se crea una figura de protección de especies silvestres denominada Microrreserva vegetal.  
- Orden de 4 de mayo de 1999, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran 33 microrreservas vegetales en la provincia de Alicante y 29 microrreservas vegetales en la provincia de Valencia.  
6. Se establecerá un perímetro de protección de 300m para las captaciones de agua potable frente a aquellas actividades o instalaciones que puedan afectar la calidad o cantidad de las aguas.  
7. Se deberá coordinar la necesaria ampliación de la EDAR de Bélgida con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar éstos, o bien, deberán estar ejecutadas las obras de construcción de una planta depuradora con capacidad suficiente para admitir los caudales de aguas residuales generados.  
8. Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas en SNU, no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos.  
9. Se deberá disponer de la autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a cauce público de la nueva red separativa de aguas pluviales, en los puntos de vertido establecidos.  
Se debe incluir una instalación de pretratamiento previo al punto de vertido, con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastradas por las aguas pluviales.  
10. Se debe añadir a las NNUU todos los apartados establecidos en los informes de ampliación de documentación, de fecha 4 y 29 de junio de 2006, en relación al Área de Protección de Cauces y Barrancos, medidas de protección forestal, usos en la zona de protección por riesgo de inundación, usos y zonificación en la zona industrial y medidas frente al riesgo de deslizamiento.  
11. Para el suelo no urbanizable de protección de cauces y barrancos, las normas urbanísticas deberán contemplar la necesidad de obtener informe previo del Organismo de Cuenca correspondiente para cualquier construcción que se quiera realizar dentro de los 100 metros de policía en la zona de protección de cauces, así como para cualquier modificación que afecte al dominio público hidráulico.  
Además se debe añadir la obligación de mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado de los barrancos.  
12. Se debe incluir en el suelo no urbanizable de protección de cauces y barrancos, la totalidad de la superficie del afluente del barranco de la Mata, que cruza la CV-667 al lado del camino de la Pirotecnia.  
13. Se deben cumplir todas y cada una de las medidas correctoras especificadas en el estudio de impacto ambiental y, en los informes de ampliación de documentación de fecha 4 y 29 de junio de 2006.  
14. Se deberá obtener el informe favorable del estudio de paisaje establecido por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, realizado por el Área de Urbanismo.   
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente declaración.  
15. Se establecerá una secuencia para la ejecución de los diferentes sectores de suelo urbanizable residencial, con el fin de garantizar un agotamiento total de este tipo de suelo antes de considerar la opción de reclasificación de un suelo no urbanizable.  
16. El material necesario para realizar la explanada de los diferentes sectores deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
17. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
18. Los residuos sólidos inertes, procedentes de las actividades extractivas o del desarrollo del suelo urbanizable, deberán trasladarse a vertedero o a gestor autorizado, exigiendo el Ayuntamiento a los productores de este tipo de residuos, los documentos de entrega correspondientes.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.   
  
Valencia, 22 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de Impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 77/2006-AIA.  
Título: modificación puntual N.º 4 de las normas subsidiarias. de Planes (Alicante).   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Planes y DT Alicante.  
Localización: Término Municipal de Planes, junto al núcleo urbano.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
Esta modificación pretende la reclasificación de 6.586,92 m² de suelo no urbanizable de especial protección como suelo urbano, y unos 910,24 m² de suelo no urbanizable como suelo urbano, que permita adecuar las necesidades de ampliación de instalaciones e infraestructuras de la industria allí ubicada.  
Se trata de una bolsa de terreno situada a ambos lados del camino Barranquils (vía pecuaria Vereda de la Cova de la Villa) que está situada al noroeste de la población. Se urbanizará la citada calle Barranquils hasta el entronque con la carretera C-3311.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
A continuación se describen las condiciones urbanísticas del área considerada según la Modificación planteada:  
a) Situación urbanística  
Suelo urbano ordenanza 3ª industrial con ordenanza especial.  
b) Condiciones de la edificación  
Tipología característica: industrial aislada.  
Ocupación: 55%  
Nº Plantas: Baja + una.   
Edificabilidad Máxima: 0,725 m²t/m²s.  
c) Condiciones de uso  
Uso Característico: industrial existente, salvo lo especificado en el artículo 172.1 de las normas subsidiarias.  
d) Afecciones del terreno  
Superficie suelo privado: 9.0647,87 m².  
Superficie afecta a uso público (Red Viaria): 1.217,14 m².  
Superficie afecta a uso público (EL): 652,76 m².  
Superficie total del área virtual: 11.517,77 m².  
3. Alternativas  
El estudio de impacto ambiental no presenta un examen de alternativas técnicamente viables justificado por las necesidades de ampliar la zona industrial con ordenanza especial para que sea capaz de albergar la ampliación de las instalaciones industriales de la empresa más importante de la localidad, que actualmente dispone de una parcela de superficie de unos 3.399,94 m² y unos 2.728 m² construidos sobre la misma.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 9 de marzo de 2006 se recibe documentación relativa a la modificación puntual Nº 4 de las normas subsidiarias de Planes (Alicante), remitida por la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, compuesta por expediente administrativo, estudio de impacto ambiental y proyecto, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública.  
La modificación puntual junto al estudio de impacto ambiental se expusieron al público, según anuncios publicados en el DOGV nº5.191, de 3 de febrero de 2006 sin que se presentara ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por el secretario-interventor del Ayuntamiento de Planes de fecha 6 de marzo de 2006.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 2 de octubre de 2006 se solicita la ampliación de la documentación al Ayuntamiento de Planes. En contestación, en fecha 9 de febrero el Ayuntamiento de Planes remite documentación complementaria. En fecha 28 de marzo de 2007 se solicita otra ampliación de documentación al Ayuntamiento de Planes. En contestación a la segunda solicitud, en fecha 19 de diciembre de 2007, el Ayuntamiento de Planes remite informe de sostenibilidad ambiental y la documentación restante.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante su tramitación:  
1. Resolución de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, de fecha 12 de septiembre de 2005, por la que se autoriza la ocupación temporal de la vía pecuaria Vereda de la Cueva de la Viña para la instalación de vallado paralelo temporal, en el término municipal de Planes, de acuerdo con el informe forestal complementario de la Dirección Territorial de Alicante, de fecha 27 de julio de 2005, por el que se justifica la excepcionalidad de la ocupación, de acuerdo con lo establecido en el artículo 14 de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.  
2. Informe, de fecha 5 de febrero de 2007, de la EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Planes para admitir los caudales de aguas residuales generados por la modificación núm. 4 de las normas subsidiarias de Planes (Alicante). Este informe concluye que según los datos aportados no se generará un caudal de aguas residuales ya que la citada modificación afecta únicamente a la reclasificación de unos 7.500 m² para la ampliación de una carpintería existente. Siendo que la modificación nº 4 de las normas subsidiarias de Planes no va a generar un aumento de caudal a verter en la EDAR de Planes, no es necesario aplicar el suplemento de infraestructuras y por tanto se informa la viabilidad del tratamiento de la EDAR de Planes de las aguas residuales generadas.  
Afecciones legales ambientales  
1. Espacios naturales protegidos.   
El proyecto planteado no afecta a ningún espacio natural protegido de la Comunitat Valenciana.  
2. Vías pecuarias.   
La Vía pecuaria Vereda de la Cueva de la Vila atraviesa de noreste a suroeste el sector propuesto, cruzando el casco urbano de Planes, cogiendo el camino de Barranquils hasta llegar a la carretera de Muro-Pego. El Ayuntamiento de Planes urbanizará el camino de Barranquils desde el núcleo urbano hasta el entronque con la C-3311, con lo que quedará integrada en el casco urbano el tramo de vía pecuaria afectado por la actuación, del cual el Ayuntamiento ha iniciado el trámite en esta Conselleria para la desafección en el citado tramo. La desafección se hará de forma que el camino de Barranquils mantenga el ancho de 9 metros, urbanizándolo de forma que tenga sentido la clasificación de los terrenos anexos como suelo urbano industrial.  
La desafección de la Vereda de la Cueva de la Vila, así como cualquier actuación que se realice sobre la misma, deberá realizarse de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
El Ayuntamiento de Planes deberá asegurar, en los términos previstos en la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, la continuidad e idoneidad de itinerario, con su anchura legal, de la citada vía pecuaria que atraviesa los terrenos afectados.   
3. Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana   
No existe ningún terreno clasificado como suelo forestal, registrado por el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, dentro del ámbito del sector propuesto.  
No obstante, respecto de la vía pecuaria afectada por el sector, la actuación deberá ser compatible con lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, así como su Reglamento aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, en relación al tratamiento de las vías pecuarias.  
4. Ramblas y cauces.   
Dentro del ámbito del sector no transcurre ningún barranco o cauce que pueda verse afectado por la modificación.   
En el supuesto que la actuación afecte a los servicios e infraestructuras de riego colindantes, se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.  
5. PATRICOVA.  
De acuerdo con el PATRICOVA y consultada su cartografía, en el sector objeto de estudio no existe ninguna zona clasificada como zona de riesgo de inundación.   
6. Disponibilidad de recursos hídricos, residuos urbanos y aguas residuales.  
Respecto a la disponibilidad de recursos hídricos: La industria lleva realizando su actividad durante 35 años, en los que ha estado conectada a la red municipal de abastecimiento de agua. La ampliación de las instalaciones existentes que se plantean en la modificación n.º 4 de Planes no supondrán un incremento en la demanda de recursos hídricos que no puedan ser abastecidos por la red municipal. No obstante, el Ayuntamiento de Planes solicito, en fecha 15 de diciembre de 2005, informe al organismo de cuenca competente sobre la disponibilidad de recursos hídricos en cumplimiento del artículo 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
Respecto a la gestión de las aguas residuales: El informe de la EPSAR aportado asegura la viabilidad del tratamiento de la EDAR de Planes de las aguas residuales generadas debido a que no se generará un caudal de aguas residuales ya que la citada modificación afecta únicamente a la reclasificación de unos 7.500 m² para la ampliación de una carpintería existente.   
Respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos: Todos los residuos generados por la actividad son recogidos y gestionados por la empresa autorizada Acteco Productos Y Servicios, SL, de acuerdo con los documentos de aceptación de residuos presentados por el promotor (el productor de un residuo tóxico y peligroso, antes de su traslado desde el lugar de origen hasta una instalación de tratamiento o eliminación, tendrá que contar, como requisito imprescindible, con un compromiso documental de aceptación por parte del gestor). Por tanto, estos documentos demuestran que la empresa instalada objeto de la modificación puntual nº 4 de Planes ya cuenta con la gestión de residuos generados.  
7. Yacimientos arqueológicos.   
En la documentación aportada no se presenta el informe favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano relativo al estudio de impacto ambiental de la modificación puntual Nº 4 de las normas subsidiarias de Planes.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de Impacto ambiental:  
  
Primero   
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, la modificación puntual n.º 4 de las normas subsidiarias de Planes (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes expuestos en el punto segundo de esta declaración.  
  
Segundo  
Se supedita la aprobación definitiva a que se refleje en las fichas de planeamiento y gestión de la modificación puntual los siguientes condicionantes:  
1. Antes de la aprobación del proyecto de urbanización del sector de suelo urbanizable, y así se dispondrá en las fichas de planeamiento y gestión de la modificación puntual n.º 4, deberá estar resuelto el expediente para la desafección de la vía pecuaria Vereda de la Cueva de la Vila solicitado por el Ayuntamiento de Planes a esta Conselleria.  
2. Las medidas correctoras se completarán con los siguientes aspectos:  
Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
El sistema de riego deberá ser independiente de la red de suministro municipal, evitándose la creación de zonas verdes que exijan gran cantidad de agua, optándose preferiblemente por las especies autóctonas y/o los cultivos ya existentes.  
En supuesto que se afecte a servicios e infraestructuras de riego se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
El vertido generado deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.  
3. Corresponde al órgano competente en la aprobación del plan el seguimiento y vigilancia del cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental. El órgano ambiental podrá recabar información al respecto y efectuar las comprobaciones necesarias para verificar el cumplimiento del condicionado, para lo que la Comisión Territorial de Urbanismo remitirá copia del acuerdo de aprobación de la modificación puntual n.º 4 de las normas subsidiarias de Planes (Alicante).   
4. Son nulos de pleno derecho las resoluciones o los acuerdos de autorización o aprobación de cualquier proyecto, plan o programa que se adopten sin observar, total o absolutamente, los procedimientos de evaluación ambiental que regula la ley.   
5. Toda la normativa específica de ordenación de zonas industriales, todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y presupuestadas y los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del plan parcial, tanto en aquello referente al propio planteamiento en sí, como en lo correspondiente a las respectivas fases de ejecución y funcionamiento.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 20 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica  
Expediente: 44/07 AIA.  
Título: Homologación y Plan Parcial del Sector SUZTR-1 del Término Municipal de Xilxes (Castellón).  
Promotor: Ayuntamiento de Xilxes (Castellón).  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.  
Localización: nordeste del núcleo urbano de Xilxes, entre éste y el litoral, separado de la población por la Autopista AP-7 y sus vías de servicio.   
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El presente proyecto consiste en la homologación modificativa de un sector de suelo no urbanizable en el municipio de Xilxes y la ordenación del área homologada a través del correspondiente plan parcial; con el objeto de desarrollar un sector de suelo urbanizable residencial y terciario, de 1.619.138 m²s de superficie total, que se emplazaría dentro de un polígono delimitado al noreste por el límite entre los municipios de Xilxes y Moncofa, al Noroeste por la Autopista AP-7, al suroeste por la carretera CV-2280 entre el núcleo urbano principal y el núcleo de playa de Xilxes y al sureste por el perímetro de la zona húmeda Marjal i Estanys d'Almenara; previéndose una reserva residencial de 5.500 viviendas y actividad deportiva con implantación de campo de golf de 18 hoyos, ocupando éste una posición central en el complejo residencial que se distribuirá mayoritariamente al norte y al sur del mismo.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El área evaluada se encuentra en el centro del municipio de Xilxes, concretamente, al Este del núcleo urbano ocupando terrenos que lo separan del núcleo litoral denominado Las Casas. El polígono se encuentra delimitado al noreste por el límite entre los municipios de Xilxes y Moncófar, al noroeste por la Autopista AP-7, al suroeste por la carretera CV-2280 (entre el núcleo urbano principal y el núcleo de la playa de Xilxes) y al sureste por el perímetro de la Marjal de Almenara, conforme se establece en el catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana.  
Planeamiento vigente y propuesto  
La superficie objeto de Homologación, se haya clasificada en las normas subsidiarias vigentes en el municipio (aprobadas en el año 1993), como suelo no urbanizable común; por lo que se propone la reclasificación de los terrenos afectados, a suelo urbanizable, y calificación como suelo urbanizable de uso residencial, dotacional y terciario.  
Ordenación prevista y usos  
Cabe destacar en cuanto a la ordenación prevista la siguiente disposición de usos:   
- El ámbito de homologación tiene una superficie de 1.863.684 m², de los cuales, 248.103 m² corresponden a la red primaria adscrita destinada a protección de infraestructuras ferroviarias y carreteras; siendo el índice de edificabilidad bruta de 0,349, y la edificabilidad total de 565.000 m²t.  
- El campo de golf previsto, con una superficie total de 581.739 m², ocupa una posición central en el sector, articulándose en torno a la superficie de uso hotelero y de otros elementos asociados a la práctica deportiva que de él se deriva.  
- Las superficies adscritas a las dotaciones públicas se localizarán en las áreas periféricas, al sur y suroeste del sector, próximas a la carretera de la Playa (dado que ésta constituiría su principal acceso), lo que implica una mayor accesibilidad a la población residente en el núcleo de Xilxes.   
- Las zonas residenciales se distribuyen al norte y al sur del campo de golf, formando dos grupos de bloques orientados en dirección este-oeste; disponiéndose una estrecha banda de viviendas adosadas entre el grupo de bloques situado al norte y el campo de golf.   
- La tipología de edificación predominante sería la de bloque agrupado en manzana; siendo coeficiente de edificabilidad máxima de 2,20 m²t/m² para bloques de 16 plantas y 1,0 m²t/m² para las viviendas unifamiliares en hilera. El coeficiente de ocupación varía entre el 13,57 y el 50%.  
- Las zonas verdes de mayores dimensiones, tanto de la red primaria como secundaria, se disponen en los lados este y oeste del sector, actuando a modo de bandas de transición respecto a la Marjal de Almenara y la AP-7 respectivamente.  
- Entre la zona verde situada al Oeste y la AP-7 se localizaría una banda de 85 metros de anchura, aproximadamente, en la que no se prevén modificaciones, debido a que quedaría reservado como suelo para infraestructuras ferroviarias; ésta incluiría cultivos de cítricos además del vial de servicio de la autopista.   
Tramitación administrativa  
En fecha 7 de marzo de 2007 el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Castellón remite estudio de impacto ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según certificado municipal suscrito por el secretario del Ayuntamiento de Xilxes, de fecha 30 de mayo de 2005, en la sesión plenaria celebrada en fecha 28 de mayo de 2005, se acuerda aprobar provisionalmente el Proyecto de Homologación y Plan Parcial del Sector Residencial y Terciario SUZTR-1.  
1. Información pública  
La alternativa técnica del programa de actuación integrada para el desarrollo de la unidad de ejecución resultante de la delimitación, Homologación y Plan Parcial del sector de suelo urbanizable denominado Xilxes-Golf, promovida por la Mercantil Xilxes Golf Resort SL., fue sometida a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, número 4.819, de fecha 13 de agosto de 2004, en el BOP de Castellón número 97, de fecha 12 de agosto de 2004, y en el periódico Mediterráneo de Castellón del 11 de agosto de ese mismo año.   
Durante dicho plazo de información pública se presentaron 15 alegaciones al referido programa, no considerándose ninguna de ellas de carácter ambiental; habiéndose presentado asimismo 5 alternativas técnicas a la iniciadora del procedimiento.   
Mediante decreto de la Alcaldía de fecha 4 de octubre de 2004, se resolvió proceder a la exposición pública, por un plazo de 20 días hábiles, de las cinco alternativas presentadas en competencia con la primera, con la posibilidad de presentar alegaciones contra las mismas, pero descartando, en todo caso, la presentación de nuevas Alternativas en competencia. La publicación del correspondiente edicto tuvo lugar en el periódico mediterráneo de fecha 18 de octubre de 2004 y en el DOGV número 4872, de 28 de octubre de 2004, procediendo el Ayuntamiento de Xilxes a la apertura de las plicas presentadas en fecha 11 de marzo de 2005, seleccionándose finalmente la Alternativa Técnica y Proposición Jurídico presentadas por la Mercantil Urbanizaciones y Edificaciones Costa del Pla SL., con las modificaciones, condiciones y requisitos derivadas de los informes recabados por el Ayuntamiento de Xilxes.   
2. Requerimiento de información o documentación complementaria  
- El 22 de junio de 2006 se remite requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Castellón, así como copia del mismo al Ayuntamiento de Xilxes; solicitándose la documentación complementaria, que a continuación se indica, necesaria para poder continuar con la evaluación ambiental del Proyecto:   
a) Respecto a la documentación a remitir por el Servicio Territorial:  
1. Informe sobre estudio de paisaje en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
2. Informe sobre el estudio acústico presentado, en cumplimiento de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
3. Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente sobre la afección a la vía pecuaria Colada del Palmeral y Ráfol y el Camino de Moncófar (Vía Augusta) que atraviesa de este a oeste el tercio meridional del área de actuación.  
b) En cuanto a la documentación a remitir por el promotor:  
1. Certificado municipal en el que se concrete las fechas en las que se realizó el procedimiento de información pública, los medios en los que se efectuó la publicación, y el número de alegaciones presentadas, así como su correspondiente desestimación o aceptación.   
2. Certificado municipal correspondiente a la aprobación provisional por el Pleno del Ayuntamiento  
3. Se debe presentar informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo de la actuación planteada, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje; dado que tal y como se señala en la documentación remitida, el municipio de Xilxes se abastece en la actualidad de los pozos Salvador 1, Salvador 2 y Castellas, entre otros sobre los que el Ayuntamiento de Xilxes es propietario o tiene participación.   
4. Informe favorable de Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la autorización de la reutilización de las aguas residuales, considerando los diferentes usos a los que vayan a ser destinadas las mismas (riego del área de juego del campo de golf, parques y jardines públicos); debiendo obtenerse también las correspondientes autorizaciones de cambio de uso que se plantean en el proyecto.  
5. Se deberá aportar informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. Certificado de organismo gestor autorizado en el que asuma la gestión del aumento de residuos sólidos urbanos generados.  
7. Certificado de la entidad gestora de la EDAR municipal respecto a la viabilidad de gestión de las aguas residuales generadas a raíz del desarrollo del sector planteado.   
8. Dado que la documentación aportada no permite una mayor concreción al respecto, se requiere informe en el que se evalúen más concretamente los posibles efectos susceptibles de producirse sobre la dinámica hídrica de los terrenos colindantes con el Sector propuesto, en base a los cambios que se prevean introducir en el sistema de riego y drenaje del ámbito de actuación, los cuales, deberán ser más ampliamente concretados.   
9. Deberá concretarse el destino de las aguas pluviales que se generen en el sector, si serán vertidas a la red de saneamiento municipal, o se efectuará su vertido a cauce público; en cuyo caso deberá obtenerse la correspondiente autorización del Organismo de Cuenca; debiendo grafiarse los puntos de vertido de las mismas.   
- En fechas 7 y 9 de abril de 2008, se remite documentación aportada por el promotor del proyecto en respuesta, parcialmente, al requerimiento anterior. No obstante, a fecha de hoy, continúan sin ser remitidos al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, los siguientes informes:  
1. Informe sobre estudio de paisaje en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
2. Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable del municipio (en el que se justifique adecuadamente el origen de los mismos, la titularidad; así como la autorización o concesión otorgada por el organismo de cuenca, e inscripción en los registros correspondientes; la calidad de las aguas, la necesidad o no de tratamiento y la realización o no, de obras de infraestructuras; adjuntándose asimismo, cuantos certificados o documentos justificativos se consideren relevantes), tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
3. Informe favorable de Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la autorización de la reutilización de las aguas residuales, considerando los diferentes usos a los que vayan a ser destinadas las mismas (riego del área de juego del campo de golf, parques y jardines públicos); debiendo obtenerse también las correspondientes autorizaciones de cambio de uso que se plantean en el proyecto.  
4. Deberá concretarse el destino de las aguas pluviales que se generen en el sector, si serán vertidas a la red de saneamiento municipal, o se efectuará su vertido a cauce público; en cuyo caso deberá obtenerse la correspondiente autorización del Organismo de Cuenca; debiendo grafiarse los puntos de vertido de las mismas.   
Informes sectoriales  
1. Certificado de fecha 26 de junio de 2007, suscrito por el apoderado de la mercantil Reciclados Palencia Belcaire, adjudicataria de la gestión de los residuos sólidos urbanos municipales del Plan Zonal III y VIII, Área de Gestión 2, en el que, entre otras consideraciones se expone el compromiso por el cual, los residuos urbanos generados en el municipio de Xilxes reciban un correcto tratamiento; añadiéndose la referencia relativa a que las instalaciones propuestas podrán tratar los residuos que se deriven de la aprobación definitiva del Plan General de Ordenación Urbana del municipio, una vez las instalaciones para el tratamiento de los RSU's planteadas al consorcio, entren en funcionamiento.   
2. Certificado del secretario de la Comunidad de Usuarios de Agua de Riegos La Acequia de Xilxes, de fecha 11 de junio de 2007, en el que suscribe entre otras cuestiones, las que se señalan a continuación:   
«En la Junta General celebrada el día 8 de junio de 2007, se adoptó el acuerdo de autorizar a Xilxes Golf Resort, SL la ejecución de cuantos cambios sean necesarios incorporar a la red de riego de la CUAR La Acequia, con el objeto de reponer su servicio fuera del ámbito del Sector SUZRT-1, todo ello de acuerdo con las indicaciones que, a la vista del Proyecto de Urbanización que se elabore, se entienda necesario establecer por esta comunidad para garantizar el riego de sus asociados».   
3. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR), de fecha 8 de junio de 2006, en el que se certifica que la EDAR de Xilxes está diseñada para tratar una caudal de 900 m³/día, tratando actualmente caudales superiores a esta cifra. Tras revisar la documentación recibida del Ayuntamiento de dicha localidad, el caudal generado se estima en 2.738,20 m³/día; no obstante, en el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana se contemplan actuaciones de ampliación de las instalaciones; actuaciones que van a concretarse en un convenio entre el Ayuntamiento de Xilxes y la Entidad de Saneamiento de Aguas; por lo tanto, la EPSAR informa de la viabilidad del tratamiento en la EDAR municipal del caudal generado, siempre y cuando se de cumplimiento a los siguientes condicionantes:  
- En su día, el promotor del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
- En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.   
- Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán ejecutarse las actuaciones previstas en la planta con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.   
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento las cantidades que resulten del convenio actualmente en tramitación entre esta Entidad y el Ayuntamiento de Xilxes.  
Paralelamente, entre la documentación técnica, también se adjunta copia del Convenio entre el Ayuntamiento de Xilxes y la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunitat Valenciana (EPSAR), relativo a la ejecución de las infraestructuras de saneamiento y depuración en el municipio; no obstante, no se ha considerado el contenido del mismo en la presente resolución, por no estar firmado dicho documento, y no constar ninguna prueba de conformidad entre ambas partes respecto al citado convenio.   
4. Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, del Área de Conservación de Espacios Naturales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 20 de abril de 2007, relativo a la posible afección del proyecto a:   
- Lugares de interés comunitario (LIC) de la Comunitat Valenciana que figuran en la lista de lugares de importancia comunitaria de la región biogeográfica mediterránea, publicada en el Diario Oficial de la Unión Europea el 21 de septiembre de 2006, por decisión de la Comisión de 19 de julio de 2006, de conformidad con la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres (traspuesta al ordenamiento jurídico español mediante Real Decreto 1995/1997, de 7 de diciembre).  
- Espacios incluidos en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana, aprobado por Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 10 de septiembre de 2002.  
En dicho informe, constatándose en el mismo que el Sector SUZRT-1 linda por el sur y este con el LIC (ES 5223007) Marjal d' Almenara y con la zona húmeda catalogada n.º 4 Marjal i Estanys d' Almenara, encontrándose parte del mismo dentro de su perímetro de afección, se establecen, entre otras, las siguientes consideraciones:   
- Considerando que el desarrollo del sector, por destinarse a zona de edificabilidad y zona de viario público, conlleva una disminución de 913.831 m² de superficie de infiltración que puede afectar a la Marjal i Estanys d' Almenara y al LIC Marjal d' Almenara.  
- Considerando la envergadura del proyecto y el posible impacto que sobre la zona húmeda pueda provocar el uso de las instalaciones, por analogía con el artículo 29 de la Ley 11/1994, que trata sobre la delimitación de áreas de amortiguación de impactos y en consonancia con la zona de policía definida en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.   
- Considerando que en el límite este, el sector limita con un área de vulnerabilidad muy alta a la contaminación de aguas subterráneas, recomendándose, con carácter general, una franja de protección mínima de 100 metros en la que no se admitan usos urbanísticos con potencial contaminante.   
- Considerando, como referencia, que en el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Moncofa, limítrofe con el de Xilxes, y que comparte el mismo LIC y la misma zona húmeda catalogada, se recoge expresamente, en cuanto a medidas preventivas y correctoras para la preservación de los valores naturales de los espacios protegidos, que en la pormenorización del sector limítrofe a la zona húmeda se tenga en cuenta la zona de protección de 500 metros, ordenándose el sector de modo que se sitúen usos compatibles sobre dicha zona de protección.   
En base a éstas, se concluye informando lo siguiente:   
- El desarrollo del proyecto queda supeditado a la ampliación de la EDAR (necesaria para acometer el riego del terreno de campo de golf), y a la nueva construcción de la desaladora que se llevará a cabo en el municipio de Moncofa (necesaria para abastecer de agua potable al incremento de población).   
- Se deberá elaborar por el promotor del proyecto un estudio hidrogeológico de detalle firmado por técnico competente, donde se contemplen las entradas y salidas en el momento actual y con la ejecución del presente plan parcial y su repercusión sobre la Marjal i Estanys d' Almenara. Además dicho balance hídrico tendrá en cuenta toda la disminución de la superficie de infiltración de los nuevos sectores reclasificados en el plan general del municipio.   
- Se deberá proceder a una redistribución del sector en el sentido de emplazar la mayor parte de la superficie dedicada a zona verde pública y zona de juego al espacio limítrofe con el LIC y la Marjal, con el fin de que quede libre de edificación y la zona de afección cumpla la función de zona de amortiguación de impactos sobre los espacios protegidos.   
Posteriormente, en fecha 2 de mayo de 2008, el Área de Espacios Naturales remite un nuevo informe sobre la base de las modificaciones introducidas por el promotor del proyecto en la ordenación pormenorizada del sector, por la que se propone preservar una franja perimetral de 100 metros de la zona húmeda Marjal i Estanys d'Almenara, libre de edificación. Informándose al respecto, lo que a continuación se transcribe (incluyéndose también la referencia que se hace en el citado informe, en cuanto al Estudio Hidrológico y de escorrentía de pluviales remitido por la mercantil Xilxes Golf Resort SL., en fecha 9 de abril de 2008, al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica):   
- «Las modificaciones al estudio hidrológico y evacuación de pluviales presentadas, concluyen que no se prevé un efecto negativo sobre los niveles freáticos en la zona de la Marjal, siempre y cuando se disminuya la extracción de agua de los pozos, no se disminuya la infiltración de las pluviales y se incremente la infiltración de las aguas depuradas. Para que esta situación pueda producirse es necesario que el desarrollo del Proyecto de Homologación y Plan Parcial del Sector SUZRT-1, quede supeditado a la nueva construcción de la desaladora que se llevará a cabo en el municipio de Moncófar (necesaria para abastecer de agua potable al incremento de población) y a la ampliación de la EDAR (necesaria para acometer el riego de los terrenos de los campos de golf)».  
- «El perímetro de afección de 500 metros en torno a los límites de la zona húmeda que establece el acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana, tiene por función amortiguar los impactos negativos que puedan darse sobre el espacio protegido, por lo que preservar sólo los 100 primeros metros y dejarlos libres de edificación no es una medida suficiente que cumpla con la función de amortiguación sobre la zona húmeda. Por lo que teniendo en cuenta la gran superficie dedicada a zona verde pública y zona deportiva-recreativa del sector, se deberán redistribuir al objeto de que la zona de afección correspondiente a la zona húmeda Marjal i Estanys d'Almenara quede libre de edificación».   
5. Informe del Servicio de Ordenación Territorial, del Área de Conservación de Espacios Naturales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 8 de junio de 2007, en el que se suscribe que el ámbito de la zona de estudio no se encuentra afectado por riesgo de inundación, según el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Asimismo, se informa también que «en lo referente a la afección que la actuación urbanística pudiera causar a la marjal, la ordenación pormenorizada del sector prevé la ubicación de espacios libres y zonas verdes públicas (parque de la red primaria) colindantes con la marjal de Almenara, por lo que se cumplen las previsiones contenidas en el PATRICOVA sobre las condiciones de uso de suelo junto a cauces y zonas húmedas; todo ello sin perjuicio del perímetro de afección que haya establecido la planificación ambiental vigente (Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana)».   
6. Certificado suscrito por el Alcalde del Ayuntamiento de Xilxes, de fecha 23 de mayo de 2006, en el que se certifica la disponibilidad de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos solicitados derivados del presente proyecto, manifestándose asimismo las siguientes consideraciones:  
- La mercantil Xilxes Golf Resort SL ha solicitado a este ayuntamiento certificado de capacidad para el suministro de 2.908 m³/día para uso residencial del Sector SUZRT-1.  
- El municipio de Xilxes se abastece en la actualidad de los pozos Salvador 1, Salvador 2 y Castellas, que disponen de unos recursos anuales de 1.261.440, 977.616 y 946.080 m³ respectivamente, lo que supone un total de 3.185.136 m³/año.   
- Que el consumo actual no supera los 300.000 m³/año, por lo que existe una reserva de 2.885.136 m³/año.  
- El periodo de estancia previsto para este tipo de actuaciones residenciales se estima en 100 días al año, por lo que el consumo necesario sería de 290.800 m³/año.  
- Además de los pozos de suministro actual, el Ayuntamiento de Xilxes es propietario o tiene participación en los siguientes pozos: El Salvador Riego (3.311.280 m³/año), Consorcio de Aguas de la Plana Baixa (217.330 m³/año), Cuar 1 (3.058.992 m³/año), Cuar 2 (3.185.136 m³/año) y Cuar 3 (1.040.688 m³/año).   
- Parte de los volúmenes de los pozos anteriores dedicados a riego en la actualidad, se prevé la tramitación ante la Confederación Hidrográfica del Júcar para su cambio de uso a consumo humano.  
- El Ayuntamiento de Xilxes ha firmado un acuerdo de intenciones con la Sociedad Estatal de Aguas de las Cuencas Mediterráneas (ACUAMED) en la que la citada sociedad manifiesta su intención de realizar una planta potabilizadora de ósmosis inversa para el abastecimiento de los municipios de Xilxes, Moncofa y Vall d'Uixó.  
7. Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de la Conselleria de Cultura y Deporte, de fecha 11 de abril de 2007, por el que se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el Anexo al estudio de impacto ambiental del PDAI Sector SUZRT-1 de Xilxes, documento refundido del estudio de impacto ambiental que incorpora las modificaciones del anexo y documento de síntesis; condicionado a que se incorporen en la presente declaración de impacto ambiental, las consideraciones arqueológicas que se detallan a continuación:   
- El polígono formado por el Camí Rafol, el Camí Nou y la Carretera del Mar, con excepción de las parcelas 318 a 321, así como la parcela situada entre el Camí de Moncofa y los límites noreste y noroeste del PAI quedará sujeto a seguimiento de obras durante la fase de urbanización, que necesariamente deberá ser previa a la construcción de edificios; debiendo, además, excavarse íntegramente si apareciesen restos arqueológicos.   
- El polígono delimitado por el Camí de Moncofa, el límite noreste del PAI, el Camí Ràfol o Camí Vell y el límite noroeste del PAI, además de las parcelas 318 a 321 quedarán sujetos a los siguientes condicionantes:   
- Previo a cualquier tipo de actuación que implique remoción del subsuelo, desbroce o arrancado de árboles, que en cualquier caso exigirán la autorización de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, el promotor del PAI deberá realizar la prospección geofísica (geo-rádar) de todas las parcelas, previa la aprobación del proyecto correspondiente, que necesariamente habrá de abarcar la totalidad de la superficie, no admitiéndose su realización por lotes, parcelas, fases o unidades de ejecución independientes.   
- Los resultados de la prospección serán evaluados por esta Dirección General que emitirá informe vinculante al respecto, ordenando la realización de sondeos, excavación en área o cualquier otra intervención que estime conveniente, en aras a delimitar la afección real de la urbanización sobre el Patrimonio Cultural Valenciano.   
- El estudio de impacto ambiental y la restante documentación urbanística exigible para la aprobación del PAI deberá contemplar la posibilidad de que como resultado de las actuaciones arqueológicas no sea posible el desarrollo urbanístico de un sector o de todo el ámbito situado entre los caminos de Moncofa y Ráfol (incluidas las parcelas 318 a 321) previendo los mecanismos para modificar el proyecto urbanizador y hacerlo compatible con la conservación del patrimonio cultural.  
8. Copia del Convenio regulador para la financiación y explotación de la desaladora de Moncófar, entre la Sociedad Estatal Aguas de las Cuencas Mediterráneas SA (ACUAMED) y el Ayuntamiento de Xilxes, de fecha 1 de diciembre de 2006; en el que, entre otras consideraciones, se describen las obras hidráulicas previstas a realizar, siendo éstas, las siguientes:   
- Planta de agua desalada de mar con una capacidad provisional de producción de 32000 metros cúbicos, ampliables a 60.000, siendo la capacidad definitiva objeto de los correspondientes convenios.  
- De dicha capacidad total, la producción destinada al ayuntamiento de Xilxes es de 6.000 metros cúbicos diarios, ampliables a 10.000, con una producción máxima estimada en:  
2,2 hm³/año en la entrada en servicio de la planta.  
3,6 hm³/año en 2015.  
- Conducciones e infraestructuras de regulación necesarias para que los usuarios puedan disponer del agua desalada en los puntos de entrega respectivos.  
- Infraestructuras de evacuación de salmueras e incorporación al medio marino.   
9. Informe Acústico de fecha 28 de junio, elaborado por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico del Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda; en el que se indican, entre otras consideraciones, aquellos apartados que faltarían desarrollar en la documentación presentada, en base a lo dispuesto en el Anexo IV del Decreto 104/2006, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica, por el que se establece el contenido mínimo de los estudios acústicos que deben incluir los diferentes instrumentos de planeamiento urbanístico; indicándose las siguientes cuestiones al respecto:  
- Aunque en la documentación presentada se indica el uso del suelo antes de la actuación programada, debería indicarse los usos del suelo en el entorno de la actuación, de forma que se pueda analizar la influencia del entorno sobre el proyecto propuesto.   
- El uso residencial previsto con recalificación, no prevé supuestamente ni actividades ni infraestructuras, por lo que no es necesario desarrollar en el estudio una modelización mediante métodos matemáticos del ruido producido por las actividades e infraestructuras previstas, según los modelos recomendados por la Directiva 2002/49/CEE o los adoptados como oficiales por el Gobierno.   
- Se adjunta un plano de la situación acústica previa a la ordenación prevista, pero no se indica la escala ni los usos del suelo; por lo que debería presentarse un plano de la caracterización posterior a la ordenación prevista.   
En dicho informe también se hace referencia a que pese a desconocerse la fecha de iniciación del procedimiento, la fecha de elaboración del estudio presentado es anterior a la publicación del Decreto 104/2006, de gestión y planificación en materia de contaminación acústica, por lo que se considera que la documentación se ajusta suficientemente al contenido mínimo requerido.  
El referido informe concluye aludiendo, como condición indispensable, a la necesidad de tener en consideración las medidas correctoras propuestas en el estudio; asimismo, se destacan las siguientes medidas desarrolladas en el mismo:  
- Dadas las características de la zona, el ruido ambiental, excluido el de la AP-7, no presenta ningún problema, estando las viviendas separadas de las de vías de comunicación AP-7 y posible trazado del AVE, por una franja de terreno que se va a destinar a zona verde.  
- Se indica la posibilidad de implementar una barrera de tierra con arboleda en su parte superior, lo más cercana posible a las vías de circulación. Con una altura entre 2 y 3 metros, podría considerarse una atenuación en torno a los 6-8 dB(A), que sería suficiente para que los niveles sonoros en las viviendas próximas estén por debajo de los límites propuestos por la Ley 7/2002.   
10. En respuesta a la solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar, efectuada por la mercantil Xilxes Golf Resort, SL relativa a la concesión de reutilización de aguas depuradas con destino a riegos (caudal punta superior a 8 l/s, y superficie regable de 90,66 Has), con fecha de entrada 10 de agosto de 2006, en el Registro General de dicho Organismo; la ingeniero técnico de obras públicas de dicha Confederación, emite Informe, con fecha 16 de noviembre de 2006, en el que se pone en conocimiento, entre otras, las consideraciones que a continuación se transcriben:  
«Como consecuencia de la modificación prevista en la EDAR municipal, pasando a la nueva EDAR de Xilxes, se requiere también la correspondiente autorización de vertido de la depuradora a dominio público hidráulico, de acuerdo con el artículo 245 y siguiente del Real Decreto 606/2003, de 23 de mayo, para poder acceder a la reutilización de aguas depuradas, a emitir por el Servicio de Calidad de las Aguas de esta Confederación, siendo requisito indispensable para realizar cualquier trámite administrativo en posibles concesiones para el aprovechamiento del afluente de la EDAR.  
Una vez favorable la autorización de vertido, se procederá al trámite administrativo de concesión para reutilización de las aguas residuales.»   
11. Informe del Servicio de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón, de fecha 27 de junio de 2007, por el que se constata que la vía pecuaria VP n.º 2 Colada del Palmeral y Rafol, que atraviesa el sector propuesto de oeste a este, está perfectamente identificada y se propone su integración en la nueva ordenación urbanística manteniendo su ancho legal y necesario clasificado de 10 metros, dentro del vial que longitudinalmente transcurre por el mismo trazado, denominado «D» de la red primaria, cuyo diseño de carril bici y paseo peatonal ajardinado se adapta a los usos compatibles y complementarios establecidos en la Ley 3/95 de Vías Pecuarias, tiene continuidad con el exterior y se mantiene su integridad superficial.   
En la reparcelación, los terrenos dentro del sector correspondientes a la vía pecuaria deberán inscribirse y adjudicarse a la Generalitat Valenciana como tal VP nº2 Colada del Palmeral y Rafol, Dominio Público Hidráulico de la Generalitat Valenciana, que consta inscrita al nº A03/12/053/0002, tomo 3, página 513, de registro, en el Inventario General de Bienes y Derechos de la Generalitat Valenciana, al ser transferida por el Estado a la CC.VV., mediante Real Decreto 2365/84 de 8 de febrero.  
Asimismo, en el citado informe se indica que, el camino de Moncófar (Vía Augusta), no consta clasificado como vía pecuaria en la clasificación vigente aprobada por OM-1/2/1973.  
12. Informe (previo) del Servicio de Vertidos de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 11 de enero de 2008, en base a la documentación aportada ante dicho organismo por el Ayuntamiento de Xilxes en fechas 26 de diciembre de 2006 y 28 de noviembre de 2007, relativa a la nueva EDAR de Xilxes y la obtención de la autorización de vertido de aguas residuales depuradas a Dominio Público Hidráulico; considerando el destino previsto del efluente (1.186.250 m³/año) la Acequia de la Raya. En dicho informe, se establecen las consideraciones que se transcriben a continuación:  
- En esta fase de la planificación urbanística, el titular no dispone de los datos que este organismo considera imprescindibles para la concesión de la autorización definitiva del vertido.  
- Deberá presentarse documentación más concreta antes del desarrollo urbanístico previsto en el planeamiento municipal.  
- Remitida toda documentación, será analizada por técnicos del Servicio de vertidos y, si el vertido es compatible con el cumplimiento de los objetivos de calidad del medio receptor, se proseguirá la tramitación del expediente.  
Afecciones legales  
- Por el interior del área de actuación transcurre la vía pecuaria denominada Colada del Palmeral y Ráfol, con un ancho legal y necesario de 10 metros; catalogada por Orden ministerial de fecha 1 de febrero de 1973, publicada en BOE del 1de marzo de 1973 y en el BOP del 22 de febrero de ese mismo año. La Colada se aproxima al área siguiendo el trazado del Camí del Palmeral y cruza la autopista hasta encontrar el Camí Vell de la Mar.   
Esta vía pecuaria se verá afectada al proponerse su inclusión en un vial de mayor anchura; indicándose en el apartado correspondiente del estudio de impacto ambiental, que su trazado actual y su funcionalidad serán respetados.   
- En lo referente al Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la superficie ocupada por el sector limita en su lado este con un área de inundación de riesgo 3; los planos de información del documento de homologación, aportados por el promotor del proyecto, y la documentación técnica que los acompaña, indican que el límite de la zona inundable coincide con el del sector de suelo urbanizable a desarrollar, no existiendo por lo tanto afección sobre el área de riesgo de inundación; asimismo, el informe del Servicio de Ordenación Territorial, del Área de Conservación de Espacios Naturales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 8 de junio de 2007, también suscribe que el ámbito de la zona estudiada no se encuentra afectado por riesgo de inundación.   
- El sector limita por el sur y este con el LIC (ES 5223007) Marjal d' Almenara y con la zona húmeda catalogada nº4 Marjal i Estanys d 'Almenara, encontrándose parte del mismo dentro de su perímetro de afección.  
- El Municipio de Xilxes se encuentra incluido en el Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII aprobado por Orden de 16 de febrero de 2002 de la Conselleria de Medio Ambiente, modificativo del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana. En el Plan, Xilxes se asigna a la zona 2, integrada por 57 municipios de las comarcas de Alto Palancia, Plana Baixa y Camp de Morvedre  
Consideraciones ambientales   
- El área de actuación presenta una topografía prácticamente llana, con cotas máximas en el extremo norte de 9,2 metros; siendo mínimas en el límite este, presentando cotas que oscilan entre los 0,6 y0, 8 metros.  
- El suelo se encuentra ocupado prácticamente en su totalidad, por el cultivo de regadío, con clara predominancia de los cítricos sobre las hortalizas.  
- Junto con la predominancia en el sector de vegetación de carácter nitrófilo, también destaca la existencia de algunas especies arbóreas diseminadas que han sido plantadas junto a las casetas agrícolas o junto a los caminos; pueden observarse algunos ejemplares de pino blanco (Pinus halepensis), higueras (Ficus carica), granados (Punica granatum), chumberas (Opuntia ficus-indica) y también piteras (Agave americana). Por otra parte, la proximidad de ambientes de marjal, situados al sureste del sector, puede favorecer la presencia de especies propias de estos ambientes de forma ocasional.   
- El sistema de riego predominante es por inundación, observándose en la zona distintos pozos de bombeo, así como el correspondiente sistema de canales asociado al mismo. Las acequias, se encuentran revestidas en su mayor parte por hormigón o ladrillo, siendo la más destacable la Acequia Mayor de Xilxes, que sigue el trazado del camino del Rafol. De ésta parten otras acequias menores que distribuyen los caudales hacia el Este. También destaca la red de azarbes excavados directamente sobre el suelo, sin obra de fábrica, que distribuyen el agua a los campos de cultivo.  
- El área del Sector no presenta cauces naturales en toda su superficie.   
- Entre las consideraciones expuestas en el análisis hídrico global, incluido en la documentación técnica aportada por el promotor del proyecto, a lo largo de la tramitación del presente expediente, se alude a que el cambio de uso del suelo no repercutirá en una aumento del agua extraía actualmente del acuífero. Así como que, la solución para abordar el abastecimiento futuro al municipio de Xilxes, requiere la construcción de una planta desaladora; habiéndose firmado para ello, un convenio regulador con la Sociedad Estatal de Aguas de las Cuencas Mediterráneas (ACUAMED), para la financiación y explotación de la desaladora de Moncófar; ampliándose determinados aspectos del citado convenio en el apartado de la presente declaración relativo a informes sectoriales.   
- Aunque del análisis hidrológico que se realiza del sector se concluye que el cambio de uso del suelo no prevé un efecto negativo sobre los niveles freáticos en la zona de la Marjal, no queda justificado que la ordenación propuesta de los 100 a 500 metros de la zona de afección o cuenca sea la alternativa más idónea de las existentes que cumpla con la función de amortiguación sobre la zona húmeda, por lo que, se deberán redistribuir al objeto de que quede justificado cual es la alternativa de ordenación más idónea que garantice la delimitación de la zona de afección o cuenca, que, cumpla con la función principal de la misma que es la de amortiguación sobre la zona húmeda, según lo dispuesto en el artículo 15.4 de la Ley 11/1994 en relación con el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002 del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana.  
- La depuración de las aguas residuales urbanas se efectúa mediante la estación depuradora de Xilxes, situada al sur del núcleo urbano, entre éste y la Autopista del Mediterráneo. Los efluentes de la EDAR, una vez depurados, se evacuan mediante tubería subterránea para descargar en acequias de riego que, finalmente, vierten al mar.  
Según lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental, se prevé su ampliación en la misma ubicación de la actual; contemplándose en el correspondiente proyecto, un caudal de medio de 2000 m³/día y punta de 2.600 m³/día; lo que supondría poder dar servicio a una población de 10.000 habitantes, aproximadamente.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental  
En el apartado correspondiente del estudio de impacto ambiental relativo a las medidas preventivas y correctoras a adoptar, cabe destacar, entre otras, algunas de las que seguidamente se detallan:  
- Se preservarán los horizontes superficiales del suelo, y se mantendrá la superficie agraria colindante con el sector en condiciones adecuadas para su explotación.  
- Los materiales sobrantes en los trabajos de explanación y nivelación del terreno, cuando se trate, fundamentalmente, de los horizontes superiores del suelo, se conservarán en montículos de sección trapezoidal con altura máxima de 3 metros para ser utilizados en la preparación de terrenos que deban ser revegetados; como es el caso de las áreas deportivas o los parques públicos del ámbito de la homologación u otras áreas situadas fuera de este ámbito.  
- Tanto los materiales que puedan ser necesarios para el acondicionamiento de las áreas de juego del campo de golf, como los materiales de relleno y las zahorras que fueran necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán al procedimiento de declaración de impacto ambiental.  
- En las áreas deportivas y los parques y jardines públicos se utilizarán especies de bajo requerimiento hídrico; cuando éstas sean compatibles con las necesidades de diseño y mantenimiento.  
- El diseño de las nuevas zonas verdes públicas incluirán sistemas efectivos de ahorro de agua, como mínimo: programadores de riego, aspersores de corto alcance en zonas de pradera, riego por goteo en zonas arbustivas y en árboles, así como instalación de detectores de humedad en el suelo.  
- Se evitará la utilización de productos fitosanitarios en las zonas verdes y parques públicos situados a una distancia inferior a 100 metros del límite este del sector, al constituir el límite con el perímetro establecido para la Marjal de Almenara en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana.  
- Las áreas residenciales, dotacionales y terciarias, así como los viales y áreas de aparcamiento, contarán con pavimentación impermeable y se habilitará un sistema de canalización de aguas pluviales que aseguren su vertido final en la red de saneamiento municipal o, alternativamente, en cauce público previa autorización de vertido expedido por el organismo de cuenca.  
- Las escorrentías pluviales del campo de golf y parque público de la red primaria se concentrarán en un sistema de lagunas artificiales creado en el interior estos espacios; debiendo estar impermeabilizadas. Dichas lagunas deberán estar comunicadas hidráulicamente entre sí, con objeto de que el sistema actúe como reservorio y regulador de agua asociado a los sistemas de riego. Paralelamente, y en caso de necesidad, las lagunas podrán aprovisionarse mediante excedentes de agua residual convenientemente tratada.  
- Toda nueva construcción de edificios de viviendas colectivas o individuales ha de contar obligatoriamente con contadores individuales de agua para cada vivienda y local. Asimismo, contarán con mecanismos de reducción del consumo de agua en los puntos de suministro de agua (grifería, duchas y cisternas).  
- Los proyectos de ajardinamiento contemplarán la inclusión prioritaria de especies vegetales propias del bioclima y del sector corológico en el que se incluye el área de actuación. La inclusión de especies exóticas, además de cumplir los requerimientos de bajo rendimiento hídrico, deberá acompañarse de informes adecuados que garanticen su inocuidad en lo referente a la competencia con las especies sensibles próximas a la zona de implantación.  
- Se preverán espacios en los viales o zonas libres para la instalación de contenedores de basura en conformidad con las directrices especificadas en el Plan Zonal de Residuos para el municipio de Xilxes.  
- Previamente a la utilización de las aguas residuales para riego, la entidad gestora deberá obtener por parte de la Conselleria de Sanidad la correspondiente autorización para el riego mediante aguas residuales en las condiciones de explotación previstas.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de evaluación de impacto ambiental consta de un conjunto de controles, mediciones y análisis de los parámetros, referidos a las diferentes fases de ejecución y explotación del proyecto, que permiten detectar las posibles desviaciones de las previsiones efectuadas y que puedan generar efectos negativos de relevancia sobre el medio ambiente. Pudiendo destacarse, entre otros, los siguientes indicadores:  
- Protección del suelo durante los trabajos de preparación del terreno y pavimentación:   
- Existencia en la superficie urbanizada, durante los trabajos de urbanización, de cúmulos temporales de tierra procedente de los horizontes superficiales con la disposición y volúmenes adecuados.  
- Existencia durante la fase de replanteo y con carácter previo a la ejecución de cualquier obra, de una delimitación del Sector mediante vallado o cualquier otro sistema de señalización temporal.  
- Ausencia durante los trabajos de urbanización de cualquier residuo o material de obra en las zonas limítrofes al sector.  
- Ausencia a la finalización de los trabajos de urbanización de cualquier residuo o material de obra en el interior del Sector o en las zonas limítrofes.  
- Existencia de certificado de procedencia de los aportes de arenas y tierras vegetales cuantificados en el proyecto de campo de golf, todo ello con carácter previo a la autorización para la ejecución del mismo.  
- Prevención de la contaminación del suelo y las aguas por derrames o vertidos de combustibles y/o carburantes:  
- Presencia, al inicio de la obra, de un espacio habilitado para operaciones de repostaje y/o mantenimiento de maquinaria si estas tareas han de realizarse a pie de obra.  
- Ausencia de indicios de derrames de combustibles y/o carburantes sobre el terreno durante el desarrollo de las obras de urbanización y a su finalización.  
- Optimización del consumo de agua para riego:  
- Existencia, al inicio de la explotación, de un programa de riegos, que contemple una previsión pormenorizada en el calendario de los caudales necesarios en función de la disponibilidad de agua en el suelo, las condiciones climáticas y las necesidades fisiológicas del césped, así como su procedencia y la disponibilidad de las instalaciones y medios técnicos necesarios para su aplicación.  
- Existencia de los medios técnicos adecuados para la aplicación eficiente de los riegos y la medición de los caudales empleados, así como registros documentales sobre los consumos a lo largo del año.  
- Optimización del uso de fertilizantes y pesticidas:  
- Existencia, al inicio de la explotación de un programa de fertilización y de un programa de control de plagas pormenorizados que establezcan una previsión de la aplicación de fertilizantes y productos fitosanitarios en condiciones ordinarias y extraordinarias de explotación. Los programas incluirán, entre otros extremos, la previsión de las necesidades nutritivas del césped teniendo en cuenta la aportación de nutrientes por el agua de riego, un protocolo de selección de fitosanitarios que asegure el uso de los productos de menor riesgo ambiental, además de las condiciones en las que deben aplicarse fertilizantes y fitosanitarios para maximizar su efectividad y disminuir potenciales riesgos ambientales.  
- Existencia en las zonas verdes y parques públicos situados al este del sector de un sistema de señalización en la línea de 100 metros respecto al perímetro de la Marjal que indique la prohibición de aplicación de fitosanitarios.  
- Control de escorrentías y filtraciones:   
- Inclusión en el proyecto de urbanización de los sistemas de saneamiento separativos que impidan fugas de aguas residuales o de escorrentía y previsión de punto de vertido al cauce público con las características de calidad mínimas establecidas por la Directiva 80/77/CEE modificada por la Directiva 98/83/CEE.  
- Existencia de pavimento impermeable en todas las superficies no ajardinadas en las áreas de uso residencial, terciario y dotacional, así como en viales y aparcamientos.  
- Mejora de la gestión de la demanda de agua:  
- Inclusión, en las condiciones de edificabilidad del plan parcial, de la obligatoriedad de instalar dispositivos de ahorro de agua en las viviendas y otros edificios de nueva construcción.  
- Inclusión en las ordenanzas particulares del plan parcial las condiciones técnicas de las condiciones y dispositivos para riego eficiente en jardines privados.  
- Protección del paisaje:   
- Inclusión en el plan parcial de las directrices sobre tratamiento de formas, volúmenes, colores y texturas de los edificios incluidos en el sector.  
- Inclusión en el proyecto de urbanización o en proyecto específico de ajardinamiento del parque público de la Red Primaria, de apantallamientos vegetales dispuestos para la ocultación de la urbanización respecto al trazado de la AP-7.  
- Protección del patrimonio histórico - artístico:   
- Inclusión en los pliegos de condiciones de realización de las obras, tanto en el proyecto de urbanización como en el del campo de golf, de las instrucciones y partidas presupuestarias necesarias para hacer frente a la necesidad de supervisar los trabajos de movimiento de tierras por parte de técnico competente en materia de patrimonio.  
- Existencia de registros con los resultados de la supervisión realizada por el técnico competente y firmado por éste con la periodicidad acordada según plan de trabajo establecido.  
Existencia a fin de obra de un trazado adecuado para la Vía Augusta que permita la conexión de los tramos adyacentes.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del Anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial del Sector SUZTR-1 en el término municipal de Xilxes (Castellón); siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta la fecha, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.   
No obstante, la presente declaración de impacto ambiental no incluye la evaluación del proyecto del campo de golf previsto, requiriendo para su aprobación, efectuar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, así como el Reglamento que la desarrolla. Asimismo, independientemente de la evaluación ambiental del campo de golf, que deberá efectuarse en su momento, el riego del mismo, así como el de las zonas verdes ajardinadas, deberá efectuarse, tal y como se indica en el estudio de impacto ambiental presentado, con aguas residuales adecuadamente depuradas; debiendo disponerse, con carácter previo a su aprobación definitiva, la justificación sobre la disponibilidad de recursos hídricos suficientes.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto:  
a) Se obtendrá el informe sobre estudio de paisaje en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje; que será emitido por la Dirección General del Paisaje de la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Aquellas consideraciones que se desprendan del citado informe, serán consideradas como propias de la presente declaración.  
b) La ordenación propuesta deberá redistribuirse al objeto de que quede justificado cual es la alternativa de ordenación más idónea que garantice la delimitación de la zona de afección o cuenca, que, cumpla con la función principal de la misma que es la de amortiguación sobre la zona húmeda.  
2. Previamente al inicio de las obras de urbanización (y así se dispondrá en las correspondientes fichas de planeamiento del sector):  
a) Respecto a la reutilización de las aguas depuradas (con destino a riegos) que se plantea en el Proyecto, y de acuerdo con lo establecido en el artículo 109 (Régimen jurídico de la reutilización) del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas; deberá obtenerse las correspondientes autorizaciones que le sean de aplicación, adecuándose a las condiciones que en las mismas se establezcan en cuanto a vertido y calidades exigibles en base a los usos a los que se destinen las aguas depuradas, que tal y como consta en la documentación complementaria aportada a lo largo de la tramitación de la presente Declaración, se emplearían para efectuar el riego del campo de golf y demás zonas verdes previstas en el Sector.  
b) Deberá justificarse la disponibilidad de recursos hídricos suficientes.  
c) Se obtendrá la autorización del organismo de cuenca competente (adecuándose a lo que dicte la Confederación respecto a los procedimientos de concesión y autorización pertinentes), respecto al vertido de aguas depuradas a dominio público hidráulico, vertido a cauce de las aguas pluviales (en caso que éstas sean vertidas a cauce público) y para el vertido indirecto a las aguas subterráneas realizado mediante filtración a través del suelo o del subsuelo debido al riego del campo de golf.  
d) Se presentará un estudio hidrogeológico detallado y firmado por técnico competente, donde se analice y valore la situación actual y la situación futura una vez se desarrolle el plan parcial, en relación a la posible afección a la zona húmeda colindante; y obtenerse informe favorable del órgano competente en la materia. El contenido de dicho estudio se adecuará en todo momento a las determinaciones que establezca el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda; dándose respuesta a todas las solicitudes y consideraciones que éste considere pertinentes para una adecuada evaluación del mismo.  
e) Deberá darse cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR), de fecha 8 de junio de 2006; asimismo, dado que se plantean actuaciones de ampliación de las instalaciones de la EDAR de Xilxes, éstas deberán concretarse en un Convenio entre el Ayuntamiento de Xilxes y la Entidad de Saneamiento de Aguas.   
f) Se presentará ante el Servicio de Conservación de la Biodiversidad de esta Conselleria, con el objeto de que sea informado favorablemente por éste, un estudio en el que se detallen las especies de flora a utilizar en parques, jardines públicos y zonas deportivas; adecuándose en todo momento a las consideraciones e indicaciones que dicho Servicio efectúe al respecto.   
g) Respecto a la instalación de una red de alumbrado, se aportarán datos más concretos relativos al plan de iluminación que pretende desarrollarse, presentándose ante el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, para su correspondiente informe.  
h) Deberá justificarse lo dispuesto en la Disposición Transitoria Segunda de la Ley 9/2006, de 5 de diciembre de 2006, Reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana, que es de aplicación al presente Proyecto; debiendo justificar el cumplimiento, y en su caso, adaptación a las exigencias relativas a la aptitud de los terrenos, capacidad de acogida y vulnerabilidad ambiental de los mismos, integración paisajística, disponibilidad de recursos hídricos y respeto a los corredores ambientales, establecidas en los artículos 14, 15, 16, apartados 1 al 5 del artículo 17, 18 y 19 de la citada Ley.  
i) De acuerdo con lo dispuesto en el informe acústico de fecha 28 de junio, elaborado por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico del Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda; aunque, teniendo en cuenta las características de la zona, el ruido ambiental, excluido el de la AP-7, no presenta ningún problema, estando las viviendas separadas de las de vías de comunicación AP-7 y del posible trazado del AVE, por una franja de terreno que se va a destinar a zona verde; debería implantarse una barrera de tierra con arboleda en su parte superior, lo más cercana posible a las vías de circulación; con una altura entre 2 y 3 metros, lo cual, supondría una atenuación en torno a los 6-8 dB(A), suficiente para que los niveles sonoros en las viviendas próximas se encuentren por debajo de los límites propuestos por la Ley 7/2002.  
j) De acuerdo con lo establecido en los informes elaborados por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, del Área de Conservación de Espacios Naturales, de fechas 20 de abril de 2007 y 2 de mayo de 2008, el desarrollo del Proyecto queda supeditado a la ampliación de la EDAR (necesaria para acometer el riego del terreno de campo de golf), y a la nueva construcción de la desaladora que se llevará a cabo en el municipio de Moncófar (necesaria para abastecer de agua potable al incremento de población).   
k) Se dará cumplimiento a lo establecido en el informe del Servicio de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón, de fecha 27 de junio de 2007, relativo a la Reparcelación; indicándose que los terrenos dentro del Sector correspondientes a la vía pecuaria nº2 Colada del Palmeral y Rafol, deberán inscribirse y adjudicarse a la Generalitat Valenciana como tal VP l, Dominio Público Hidráulico de la Generalitat Valenciana, que consta inscrita al n.º A03/12/053/0002, tomo 3, página 513, de registro, en el Inventario General de Bienes y Derechos de la Generalitat Valenciana, al ser transferida por el Estado a la CCVV, mediante Real Decreto 2.365/84 de 8 de febrero.  
3. Previamente a que se otorguen las licencias de ocupación de los usos residenciales y deportivos en el sector, se comprobará que:  
a) La red de abastecimiento de agua esté en funcionamiento y que el agua presente la calidad adecuada de acuerdo al RD 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios relativos a la calidad del agua de consumo.  
b) Se garantice el pleno funcionamiento de las instalaciones de depuración en el momento del inicio de ocupación y el vertido cumpla con los valores límite de emisión que fije la Confederación Hidrográfica del Júcar al respecto.   
4. Deberá darse cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de la Conselleria de Cultura y Deporte, de fecha 11 de abril de 2007, por el que se establecen, entre otras consideraciones, las siguientes:   
- El polígono formado por el Camí Rafol, el Camí Nou y la Carretera del Mar, con excepción de las parcelas 318 a 321, así como la parcela situada entre el Camí de Moncófar y los límites noreste y noroeste del PAI quedará sujeto a seguimiento de obras durante la fase de urbanización, que necesariamente deberá ser previa a la construcción de edificios; debiendo, además, excavarse íntegramente si apareciesen restos arqueológicos.   
- El polígono delimitado por el Camí de Moncófar, el límite noreste del PAI, el Camí Ràfol o Camí Vell y el límite noroeste del PAI, además de las parcelas 318 a 321 quedarán sujetos a los siguientes condicionantes:   
- Previo a cualquier tipo de actuación que implique remoción del subsuelo, desbroce o arrancado de árboles, que en cualquier caso exigirán la autorización de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, el promotor del PAI deberá realizar la prospección geofísica (geo-rádar) de todas las parcelas, previa la aprobación del proyecto correspondiente, que necesariamente habrá de abarcar la totalidad de la superficie, no admitiéndose su realización por lotes, parcelas, fases o unidades de ejecución independientes.   
- Los resultados de la prospección serán evaluados por esta Dirección General que emitirá informe vinculante al respecto, ordenando la realización de sondeos, excavación en área o cualquier otra intervención que estime conveniente, en aras a delimitar la afección real de la urbanización sobre el patrimonio cultural valenciano.   
Paralelamente, tal y como también se señala en el citado informe, si como resultado de las actuaciones arqueológicas no fuese posible el desarrollo urbanístico de un sector o de todo el ámbito situado entre los caminos de Moncófar y Ráfol (incluidas las parcelas 318 a 321); deberá procederse a la modificación del proyecto urbanizador y hacerlo compatible con la conservación del patrimonio cultural, lo cual, será objeto de la obtención del correspondiente informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de la Conselleria de Cultura y Deporte, y de posterior Resolución complementaria a la presente, por parte de esta Dirección General del Medio Natural.  
5. Todas las actuaciones que se desarrollen en el sector se adecuarán en la medida de lo posible a la pendiente natural del terreno, de modo que ésta se altere en el menor grado posible, propiciándose la adecuación a su topografía natural, tanto del perfil edificado como del parcelario, de la red de caminos y de las infraestructuras lineales. Además se disminuirá el impacto de las edificaciones sobre el entorno mediante el empleo de colores en techos y fachadas que permitan una mayor mimetización.   
6. El programa de vigilancia ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el promotor ante la administración una memoria o informe anual concretando: el desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
7. Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riego afectados y funcionalmente necesarios por parte del urbanizador. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
8. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
9. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
10. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
11. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
12. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
13. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
14. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada; debiendo disponerse de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
15. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
16. Se integrarán en el sector, en la medida de lo posible, o bien en otras áreas del municipio, los ejemplares arbóreos existentes actualmente diseminados en el área de actuación; debiendo establecerse un programa adecuado para su mantenimiento que asegure su pervivencia.   
17. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental, en el documento de síntesis y las labores de vigilancia que correspondan al programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y al de construcción del sector; valorándose adecuadamente presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
18. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 35 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental: La vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas por la Agencia del Medio Ambiente corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 20 de mayo de 2008.- La directora general de gestión del medio natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica  
Expediente: 45/07 AIA.  
Título: Homologación y Plan Parcial del Sector SUZTR-2 (Golf Costa Malvarrosa) del término municipal de Xilxes (Castellón).  
Promotor: Ayuntamiento de Xilxes (Castellón).  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.  
Localización: término municipal de Xilxes (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
Con el presente proyecto se propone la construcción de una urbanización residencial, que con una densidad media del orden de 35 viviendas/hectárea, prevé la edificación de 4.338 viviendas, aproximadamente; así como un campo de golf, de 18 Hoyos, que ocupará una superficie aproximada de 55 hectáreas. Independientemente de la reserva de suelo destinado a equipamiento público (docente y otros), zonas verdes y viales; también se prevé, la implantación de hoteles y actividades terciarias; no obstante, en la documentación técnica se señala que el número máximo de plantas de las edificaciones no será superior a cuatro.  
Paralelamente, el proyecto también contempla, con independencia de las citadas dotaciones públicas de carácter local que exige el Reglamento de Planeamiento en proporción a la edificabilidad de los terrenos, la calificación de 268.346,19 m² de nuevos terrenos dotacionales, exteriores al sector propiamente dicho, de los cuales, 144.856,62 m² se calificarían como parques y espacios libres públicos, y el resto, se destinarían a diferentes funciones de servicio público y fundamentalmente, a la mejora de la accesibilidad general, no solo del sector objeto de la actuación urbanística, sino del municipio y del casco urbano.  
La población censada en el municipio de Xilxes, a fecha 21 de diciembre de 2006, es de 2.678 habitantes; con el desarrollo del presente sector la población potencial se incrementaría en 9.110 habitantes (si se agotan completamente sus determinaciones y se produce una ocupación total del nuevo parque residencial); no obstante, según se desprende de la previsión de población, efectuada por el promotor del proyecto, y teniendo en cuenta todos los sectores a desarrollar en el municipio, la población potencial se situará en 35.849 habitantes (lo que representa 13 veces más que la población actual).   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El área evaluada se localiza entre la carretera CV-2280 (entre el núcleo urbano principal y el núcleo de la playa de Xilxes), la zona húmeda Marjal i Estanys d' Almenara, el límite del término municipal de La Llosa y la Autopista AP-7.  
Planeamiento vigente y propuesto  
El ámbito territorial del Sector ocupa una superficie total de 1.239.413 m²s, proponiéndose la implantación de un campo de golf de 18 hoyos, y una reserva residencial de 4.338 viviendas (lo que representa aproximadamente 9.110 habitantes).  
De la superficie total del sector, 422.609 m²s estarán destinados a la edificabilidad (lo que representa el 34% del total), 549.138 m²s al campo de golf (44% del total) y los restantes 266.827 m²s se destinarán a zona de viario público (lo que representa el 22%); por lo que, aproximadamente, el 56% de la superficie total del Sector, 689.436 m²s, será urbanizado.   
Para la ordenación pormenorizada de los terrenos, se indican una serie de instrucciones que deberán seguirse en el planeamiento de los mismos; entre las cuales, cabe destacar las que se enumeran a continuación:  
a) Junto al campo de golf propuesto, la ordenación urbanística pormenorizada calificará una zona, no incluida en el campo propiamente dicho, asociada a la dotación de servicios administrativos y sociales, así como para la implantación de al menos un hotel, siendo la edificabilidad mínima disponible para esta zona, y para la que contiene al campo de golf propiamente dicho, de 13.304,36 m²t.  
b) El ancho mínimo de las calzadas del viario local será de 3,50 metros, el ancho mínimo de las plazas de aparcamiento de 2,50 m, y el ancho mínimo de las aceras de 2,00 metros.  
c) Deberá darse continuidad a un viario principal interior entre los accesos exteriores al sector por el oeste y por el norte, de manera que se establezca una conexión directa entre éstos. Dicho vial mantendrá una sección útil constante compuesta por dos carriles de circulación en cada sentido de tráfico, con una anchura de 3,50 metros cada uno.  
d) Con independencia de la reserva de aparcamiento público en superficie que resulte de la reglamentación urbanística, al servicio de la actividad deportiva golf se preverá una reserva adicional pública en superficie de 360 plazas.  
e) Se restituirá sin cómputo de edificabilidad y en zona directamente accesible desde Viario público el pozo denominado Los Valleros.  
f) La Ermita del Cristo de la Junquera se integrará en la ordenación, respetándose su titularidad privada y la parcela ocupada en la actualidad por la misma, así como su edificabilidad (178,08 m²t).  
i) Al menos el 25% de la edificabilidad disponible para usos terciarios no relacionados con la práctica del golf, se destinará a uso comercial.  
Tramitación administrativa  
En fecha 7 de marzo de 2007 el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Castellón remite estudio de impacto ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según certificado municipal suscrito por el secretario del Ayuntamiento de Xilxes, de fecha 1 de julio de 2005, en la sesión plenaria celebrada en fecha 30 de junio de 2005, se acuerda aprobar provisionalmente el Proyecto de Homologación y Plan Parcial del Sector Residencial y Terciario SUZTR-2.  
1. Información pública  
De acuerdo con el certificado municipal de fecha 22 de junio de 2007, la alternativa técnica del programa de actuación integrada para el desarrollo de la unidad de ejecución resultante de la delimitación, homologación y plan parcial del sector de suelo urbanizable denominado Sector Costa Malvarrosa, promovida por la Mercantil Costa Malvarrosa, SA, fue sometida a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, número 4.867, de fecha 21 de octubre de 2004, y en el Diario Levante del 9 de octubre de ese mismo año.   
Durante dicho plazo de información pública se presentaron 10 alegaciones al referido programa, no considerándose ninguna de ellas de carácter ambiental; habiéndose presentado asimismo 4 alternativas técnicas a la iniciadora del procedimiento.   
2. Requerimiento de información o documentación complementaria  
- El 22 de junio de 2006 se remite requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Castellón, así como copia del mismo al Ayuntamiento de Xilxes; solicitándose la documentación complementaria, que a continuación se indica, necesaria para poder continuar con la evaluación ambiental del proyecto:   
a) Respecto a la documentación a remitir por el Servicio Territorial:   
1. Informe sobre estudio de paisaje en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
2. Informe sobre el estudio acústico presentado, en cumplimiento de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
b) En cuanto a la documentación a remitir por el promotor:  
1. Certificado municipal en el que se concrete las fechas en las que se realizó el procedimiento de Información Pública, los medios en los que se efectuó la publicación, y el número de alegaciones presentadas, así como su correspondiente desestimación o aceptación.   
2. Certificado municipal correspondiente a la aprobación provisional por el pleno del Ayuntamiento  
3. Se debe presentar informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo de la actuación planteada, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje; dado que tal y como se señala en la documentación remitida, el municipio de Xilxes se abastece en la actualidad de los pozos Salvador 1, Salvador 2 y Castellas, entre otros sobre los que el Ayuntamiento de Xilxes es propietario o tiene participación.   
4. Informe favorable de Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la autorización de la reutilización de las aguas residuales, considerando los diferentes usos a los que vayan a ser destinadas las mismas; debiendo obtenerse también las correspondientes autorizaciones de cambio de uso que se plantean en el proyecto.  
5. Se deberá aportar informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. Certificado de organismo gestor autorizado en el que asuma la gestión del aumento de residuos sólidos urbanos generados.  
7. Certificado de la entidad gestora de la EDAR municipal respecto a la viabilidad de gestión de las aguas residuales generadas a raíz del desarrollo del sector planteado.   
8. Dado que la documentación aportada no permite una mayor concreción al respecto, se requiere informe en el que se evalúen más concretamente los posibles efectos susceptibles de producirse sobre la dinámica hídrica de los terrenos colindantes con el Sector propuesto, en base a los cambios que se prevean introducir en el sistema de riego y drenaje del ámbito de actuación, los cuales, deberán ser más ampliamente concretados. Asimismo, se deberá presentar autorización de la Comunidad de Usuarios de Agua de Riegos La Acequia de Xilxes, dado que tal y como se señala en la documentación aportada, la gestión de la red de riego de los terrenos de uso agrícola afectados por el proyecto es competencia de dicha comunidad.   
9. Deberá concretarse el destino de las aguas pluviales que se generen en el sector; ampliándose la información relativa al sistema que se prevé de evacuación de aguas pluviales.   
10. Deberá concretarse, tal y como se señala en el estudio de impacto ambiental remitido, las características y ubicación del espacio previsto en el ámbito del campo de golf, en el que se efectuará el acopio y el compostaje de los residuos vegetales resultantes de las podas y cortes de césped; así como el destino de los mismos.   
- En fechas 7 y 9 de abril de 2008, se remite documentación aportada por el promotor del proyecto en respuesta, parcialmente, al requerimiento anterior. No obstante, a fecha de hoy, continúan sin ser remitidos al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, los siguientes informes:  
1. Informe sobre estudio de paisaje en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
2. Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable del municipio (en el que se justifique adecuadamente el origen de los mismos, la titularidad; así como la autorización o concesión otorgada por el organismo de cuenca, e inscripción en los registros correspondientes; la calidad de las aguas, la necesidad o no de tratamiento y la realización o no, de obras de infraestructuras; adjuntándose asimismo, cuantos certificados o documentos justificativos se consideren relevantes), tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
3. Informe favorable de Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la autorización de la reutilización de las aguas residuales, considerando los diferentes usos a los que vayan a ser destinadas las mismas (riego del área de juego del campo de golf, parques y jardines públicos); debiendo obtenerse también las correspondientes autorizaciones de cambio de uso que se plantean en el proyecto.  
4. Deberá concretarse el destino de las aguas pluviales que se generen en el sector, si serán vertidas a la red de saneamiento municipal, o se efectuará su vertido a cauce público; en cuyo caso deberá obtenerse la correspondiente autorización del Organismo de Cuenca; debiendo grafiarse los puntos de vertido de las mismas.   
Informes sectoriales  
1. Certificado de fecha 26 de junio de 2007, suscrito por el apoderado de la mercantil Reciclados Palencia Belcaire, adjudicataria de la gestión de los residuos sólidos urbanos municipales del Plan Zonal III y VIII, Área de Gestión 2, en el que, entre otras consideraciones se expone el compromiso por el cual, los residuos urbanos generados en el municipio de Xilxes reciban un correcto tratamiento; añadiéndose la referencia relativa a que las instalaciones propuestas podrán tratar los residuos que se deriven de la aprobación definitiva del Plan General de Ordenación Urbana del municipio, una vez las instalaciones para el tratamiento de los RSU's planteadas al consorcio, entren en funcionamiento.   
2. Certificado del Secretario de la Comunidad de Usuarios de Agua de Riegos La Acequia de Xilxes, de fecha 11 de junio de 2007, en el que suscribe entre otras cuestiones, las que se señalan a continuación:   
«En la Junta General celebrada el día 11 de junio de 2007, se adoptó el acuerdo de autorizar a Costa Malvarrosa, SL la ejecución de cuantos cambios sean necesarios incorporar a la red de riego de la CUAR. La Acequia, con el objeto de reponer su servicio fuera del ámbito del Sector SUZRT-2, todo ello de acuerdo con las indicaciones que, a la vista del Proyecto de Urbanización que se elabore, se entienda necesario establecer por esta Comunidad para garantizar el riego de sus asociados».   
3. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR), de fecha 8 de junio de 2006, en el que se certifica que la EDAR de Xilxes está diseñada para tratar una caudal de 900 m³/día, tratando actualmente caudales superiores a esta cifra. Tras revisar la documentación recibida del Ayuntamiento de dicha localidad, el caudal generado se estima en 1.809,20 m³/día; no obstante, en el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana se contemplan actuaciones de ampliación de las instalaciones; actuaciones que van a concretarse en un convenio entre el Ayuntamiento de Xilxes y la Entidad de Saneamiento de Aguas; por lo tanto, la EPSAR informa de la viabilidad del tratamiento en la EDAR municipal del caudal generado, siempre y cuando se de cumplimiento a los siguientes condicionantes:  
- En su día, el promotor del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
- En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.   
- Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR., deberán ejecutarse las actuaciones previstas en la planta con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.   
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento las cantidades que resulten del convenio actualmente en tramitación entre esta Entidad y el Ayuntamiento de Xilxes.  
Paralelamente, entre la documentación técnica, también se adjunta copia del convenio entre el Ayuntamiento de Xilxes y la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunitat Valenciana (EPSAR), relativo a la ejecución de las infraestructuras de saneamiento y depuración en el municipio; no obstante, no se ha considerado el contenido del mismo en la presente resolución, por no hallarse firmado dicho documento, y no constar ninguna prueba de conformidad entre ambas partes respecto al citado convenio.   
4. Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, del Área de Conservación de Espacios Naturales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 20 de abril de 2007, relativo a la posible afección del proyecto a:   
- Lugares de interés comunitario (LIC) de la Comunitat Valenciana que figuran en la lista de lugares de importancia comunitaria de la región biogeográfica mediterránea, publicada en el Diario Oficial de la Unión Europea el 21-09-2006, por Decisión de la Comisión de 19 de julio de 2006, de conformidad con la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres (traspuesta al ordenamiento jurídico español mediante Real Decreto 1995/1997, de 7 de diciembre).  
- Espacios incluidos en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana, aprobado por Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 10 de septiembre de 2002.   
En dicho informe, constatándose en el mismo que el Sector SUZRT-2 linda por el sur y este con el LIC (ES 5223007) Marjal d' Almenara y con la zona húmeda catalogada n.º 4 Marjal i Estanys d' Almenara, encontrándose parte del mismo dentro de su perímetro de afección, se establecen, entre otras, las siguientes consideraciones:   
- Considerando que el desarrollo del Sector, por destinarse a zona de edificabilidad y zona de viario público, conlleva una disminución de 689.436 m² de superficie de infiltración que puede afectar a la Marjal i Estanys d'Almenara y al LIC Marjal d'Almenara.  
- Considerando la envergadura del proyecto y el posible impacto que sobre la zona húmeda pueda provocar el uso de las instalaciones, por analogía con el artículo 29 de la Ley 11/1994, que trata sobre la delimitación de áreas de amortiguación de impactos y en consonancia con la zona de policía definida en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.   
- Considerando que en el límite sur, el sector limita con un área de vulnerabilidad muy alta a la contaminación de aguas subterráneas, recomendándose, con carácter general, una franja de protección mínima de 100 metros en la que no se admitan usos urbanísticos con potencial contaminante.   
- Considerando, como referencia, que en el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Moncofar, limítrofe con el de Xilxes, y que comparte el mismo LIC y la misma zona húmeda catalogada, se recoge expresamente, en cuanto a medidas preventivas y correctoras para la preservación de los valores naturales de los espacios protegidos, que en la pormenorización del sector limítrofe a la zona húmeda se tenga en cuenta la zona de protección de 500 metros, ordenándose el sector de modo que se sitúen «usos compatibles» sobre dicha zona de protección.   
En base a éstas, se concluye informando lo siguiente:   
- El desarrollo del proyecto queda supeditado a la ampliación de la EDAR (necesaria para acometer el riego del terreno de campo de golf), y a la nueva construcción de la desaladora que se llevará a cabo en el municipio de Moncófar (necesaria para abastecer de agua potable al incremento de población).   
- Se deberá elaborar por el promotor del proyecto un estudio hidrogeológico de detalle firmado por técnico competente, donde se contemplen las entradas y salidas en el momento actual y con la ejecución del presente plan parcial y su repercusión sobre la Marjal i Estanys d'Almenara. Además dicho balance hídrico tendrá en cuenta toda la disminución de la superficie de infiltración de los nuevos sectores reclasificados en el Plan General del municipio.   
- Se deberá proceder a una redistribución del sector en el sentido de emplazar la mayor parte de la superficie dedicada a zona verde pública y zona de juego al espacio limítrofe con el LIC y la Marjal, con el fin de que quede libre de edificación y la zona de afección cumpla la función de zona de amortiguación de impactos sobre los espacios protegidos.   
Posteriormente, en fecha 2 de mayo de 2008, el Área de Espacios Naturales remite un nuevo Informe en base a las modificaciones introducidas por el promotor del proyecto en la ordenación pormenorizada del sector, por la que se propone preservar una franja perimetral de 100 metros de la zona húmeda Marjal i Estanys d'Almenara, libre de edificación. Informándose al respecto, lo que a continuación se transcribe (incluyéndose también la referencia que se hace en el citado informe, en cuanto al estudio hidrológico y de escorrentía de pluviales remitido por la mercantil Xilxes Golf Resort SL., en fecha 9 de abril de 2008, al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica):   
- «Las modificaciones al estudio hidrológico y evacuación de pluviales presentadas, concluyen que no se prevé un efecto negativo sobre los niveles freáticos en la zona de la Marjal, siempre y cuando se disminuya la extracción de agua de los pozos, no se disminuya la infiltración de las pluviales y se incremente la infiltración de las aguas depuradas. Para que esta situación pueda producirse es necesario que el desarrollo del Proyecto de Homologación y Plan Parcial del Sector SUZRT-2, quede supeditado a la nueva construcción de la desaladora que se llevará a cabo en el municipio de Moncófar (necesaria para abastecer de agua potable al incremento de población) y a la ampliación de la EDAR (necesaria para acometer el riego de los terrenos de los campos de golf)».  
- «El perímetro de afección de 500 metros en torno a los límites de la zona húmeda que establece el acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana, tiene por función amortiguar los impactos negativos que puedan darse sobre el espacio protegido, por lo que preservar sólo los 100 primeros metros y dejarlos libres de edificación no es una medida suficiente que cumpla con la función de amortiguación sobre la zona húmeda. Por lo que teniendo en cuenta la gran superficie dedicada a zona verde pública y zona deportiva-recreativa del Sector, se deberán redistribuir al objeto de que la zona de afección correspondiente a la zona húmeda Marjal i Estanys d'Almenara quede libre de edificación».   
5. Informe del Servicio de Ordenación Territorial, del Área de Conservación de Espacios Naturales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 8 de junio de 2007, en el que se suscribe que el ámbito de la zona de estudio no se encuentra afectado por riesgo de inundación, según el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Asimismo, se informa también que «en lo referente a la afección que la actuación urbanística pudiera causar a la marjal, la ordenación pormenorizada del sector prevé la ubicación de espacios libres y zonas verdes públicas (parque de la red primaria) colindantes con la marjal de Almenara, por lo que se cumplen las previsiones contenidas en el PATRICOVA sobre las condiciones de uso de suelo junto a cauces y zonas húmedas; todo ello sin perjuicio del perímetro de afección que haya establecido la planificación ambiental vigente (Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana)».   
6. Certificado suscrito por el Alcalde del Ayuntamiento de Xilxes, de fecha 23 de mayo de 2006, en el que se certifica la disponibilidad de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos solicitados derivados del presente proyecto, manifestándose asimismo las siguientes consideraciones:  
- La mercantil Costa Malvarrosa, SL ha solicitado a este ayuntamiento certificado de capacidad para el suministro de 1.944 m³/día para uso residencial del Sector SUZRT-2.  
- El municipio de Xilxes se abastece en la actualidad de los pozos Salvador 1, Salvador 2 y Castellas, que disponen de unos recursos anuales de 1.261.440, 977.616 y 946.080 m³ respectivamente, lo que supone un total de 3.185.136 m³/año.   
- Que el consumo actual no supera los 300.000 m³/año, por lo que existe una reserva de 2.885.136 m³/año.  
- El periodo de estancia previsto para este tipo de actuaciones residenciales se estima en 100 días al año, por lo que el consumo necesario sería de 194.400 m³/año.  
- Además de los pozos de suministro actual, el Ayuntamiento de Xilxes es propietario o tiene participación en los siguientes pozos: El Salvador Riego (3.311.280 m³/año), Consorcio de Aguas de la Plana Baixa (217.330 m³/año), Cuar 1 (3.058.992 m³/año), Cuar 2 (3.185.136 m³/año) y Cuar 3 (1.040.688 m³/año).   
- Parte de los volúmenes de los pozos anteriores dedicados a riego en la actualidad, se prevé la tramitación ante la Confederación Hidrográfica del Júcar para su cambio de uso a consumo humano.  
- El Ayuntamiento de Xilxes ha firmado un acuerdo de intenciones con la Sociedad Estatal de Aguas de las Cuencas Mediterráneas (ACUAMED) en la que la citada sociedad manifiesta su intención de realizar una planta potabilizadora de ósmosis inversa para el abastecimiento de los municipios de Xilxes, Moncófar y Vall d'Uixó.  
7. Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de la Conselleria de Cultura y Deporte, de fecha 10 de abril de 2007, por el que se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el proyecto de Modificación y Homologación a la Ley 6/94 de la Generalitat Valenciana Reguladora de la Actividad Urbanística de las Normas Subsidiarias del Planeamiento de Xilxes en el ámbito del Sector Golf Costa Malvarrosa (SUZRT-2); estableciéndose las siguientes consideraciones:  
- No se conocen en la zona de homologación bienes inmuebles de interés cultural.  
- Realizada la prospección arqueológica, se estableció que para poder emitir el informe a que hace referencia el artículo 11 de la Ley 4/1998, el Estudio de Impacto Ambiental debería contener la obligación de realizar un programa previo de sondeos arqueológicos manuales en el área de máxima acumulación de materiales romanos. Además se estimaba necesario establecer un programa de sondeos mecánicos por el resto de las zonas donde han aparecido materiales y el seguimiento arqueológico de las obras de urbanización. En función de los resultados de los sondeos manuales, mecánicos y seguimientos se podrán establecer nuevas cautelas aplicables bien a la urbanización, bien a los solares que resulten finalmente afectados.   
- El texto de los documentos aportados no se ajusta exactamente al informe de la memoria de la prospección, puesto que contienen como cautela, cuando ya se ha realizado y sus resultados ya se han evaluado, por lo que la Declaración de Impacto debería referirse a las cautelas que de ella se derivan: programa de sondeos manuales en el área de mayor concentración de materiales romanos, programa de sondeos mecánicos en las áreas de dispersión de menor densidad y seguimiento arqueológico de todas las actuaciones de desbroce o que impliquen remoción del subsuelo, por pequeña que ésta sea.   
- La presencia de materiales romanos seguramente deberá ponerse en relación con el cercano yacimiento de El Alter, y durante los trabajos de prospección se constató un área de mayor concentración de materiales limitada por la carretera de Xilxes a la playa y el polígono formado por las siguientes coordenadas:  
- 741602 4407200  
- 741627 4407082  
- 741647 4406996  
- 741736 4406914   
- 741800 4406853   
- 741904 4406862  
- 741996 4406910  
- 741073 4406946  
En esta zona es donde deberán realizarse los sondeos manuales para evaluar la incidencia de las obras sobre el patrimonio arqueológico.  
- En torno a la zona anteriormente descrita, en un radio de 100 metros, deberán llevarse a cabo sondeos mecánicos con anterioridad a la realización de cualquier obra que implique remoción del subsuelo o desbroce.   
A su vez, el citado informe establece los condicionantes que se detallan a continuación:   
- Los restos arqueológicos de la Ermita del Cristo de la Junquera deberán respetarse e integrarse en la urbanización.   
- Una vez aprobado el PAI y con anterioridad a la reparcelación, el agente urbanizador deberá llevar a cabo las siguientes actuaciones arqueológicas: programa de sondeos arqueológicos manuales en las parcelas situadas dentro del polígono de mayor concentración de materiales que se expresa en el presente informe, excavación mecánica en las parcelas también concretadas en este informe y seguimiento arqueológico del resto de obras de urbanización del PAI.  
- Una vez aprobada la reparcelación, las parcelas que queden en las áreas en las que deberán realizarse sondeos manuales y mecánicos y simple seguimiento arqueológico, quedarán sujetas a la aplicación del régimen cautelar establecido en el artículo 62 de la Ley 4/1998, modificada por la Ley 5/2007.   
8. Copia del convenio regulador para la financiación y explotación de la desaladora de Moncófar, entre la Sociedad Estatal Aguas de las Cuencas Mediterráneas SA (ACUAMED) y el Ayuntamiento de Xilxes, de fecha 1 de diciembre de 2006; en el que, entre otras consideraciones, se describen las obras hidráulicas previstas a realizar, siendo éstas, las siguientes:   
- Planta de agua desalada de mar con una capacidad provisional de producción de 32000 metros cúbicos, ampliables a 60.000, siendo la capacidad definitiva objeto de los correspondientes convenios.  
- De dicha capacidad total, la producción destinada al ayuntamiento de Xilxes es de 6.000 metros cúbicos diarios, ampliables a 10.000, con una producción máxima estimada en:  
2,2 hm³/año en la entrada en servicio de la planta.  
3,6 hm³/año en 2015.  
- Conducciones e infraestructuras de regulación necesarias para que los usuarios puedan disponer del agua desalada en los puntos de entrega respectivos.  
- Infraestructuras de evacuación de salmueras e incorporación al medio marino.   
9. Informe acústico de fecha 28 de junio, elaborado por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico del Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda; en el que se indican, entre otras consideraciones, aquellos apartados que faltarían desarrollar en la documentación presentada, en base a lo dispuesto en el Anexo IV del Decreto 104/2006, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica, por el que se establece el contenido mínimo de los estudios acústicos que deben incluir los diferentes instrumentos de planeamiento urbanístico; indicándose las siguientes cuestiones al respecto:  
- Aunque en la documentación presentada se indica el uso del suelo antes de la actuación programada, debería indicarse los usos del suelo en el entorno de la actuación, de forma que se pueda analizar la influencia del entorno sobre el proyecto propuesto.   
- El uso residencial previsto con recalificación, no prevé supuestamente ni actividades ni infraestructuras, por lo que no es necesario desarrollar en el estudio una «modelización mediante métodos matemáticos del ruido producido por las actividades e infraestructuras previstas, según los modelos recomendados por la Directiva 2002/49/CEE o los adoptados como oficiales por el Gobierno».   
- Se adjunta un plano de la situación acústica previa a la ordenación prevista, pero no se indica la escala ni los usos del suelo; por lo que debería presentarse un plano de la caracterización posterior a la ordenación prevista.   
En dicho informe también se hace referencia a que pese a desconocerse la fecha de iniciación del procedimiento, la fecha de elaboración del estudio presentado es anterior a la publicación del Decreto 104/2006, de gestión y planificación en materia de contaminación acústica, por lo que se considera que la documentación se ajusta suficientemente al contenido mínimo requerido.  
El referido informe concluye aludiendo, como condición indispensable, a la necesidad de tener en consideración las medidas correctoras propuestas en el estudio; asimismo, se destacan las siguientes medidas desarrolladas en el mismo:  
- Dadas las características de la zona, el ruido ambiental, excluido el de la AP-7, no presenta ningún problema, estando las viviendas separadas de las de vías de comunicación AP-7 y posible trazado del AVE, por una franja de terreno que se va a destinar a zona verde.  
- Se indica la posibilidad de implementar una barrera de tierra con arboleda en su parte superior, lo más cercana posible a las vías de circulación. Con una altura entre 2 y 3 metros, podría considerarse una atenuación en torno a los 6-8 dB(A), que sería suficiente para que los niveles sonoros en las viviendas próximas estén por debajo de los límites propuestos por la Ley 7/2002.  
10. Informe (previo) del Servicio de Vertidos de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 11 de enero de 2008, en base a la documentación aportada ante dicho Organismo por el Ayuntamiento de Xilxes en fechas 26 de diciembre de 2006 y 28 de noviembre de 2007, relativa a la nueva EDAR de Xilxes y la obtención de la autorización de vertido de aguas residuales depuradas a dominio público hidráulico; considerando el destino previsto del efluente (1.186.250 m³/año) la acequia de la Raya. En dicho informe, se establecen las consideraciones que se transcriben a continuación:  
- En esta fase de la planificación urbanística, el titular no dispone de los datos que este Organismo considera imprescindibles para la concesión de la autorización definitiva del vertido.  
- deberá presentarse documentación más concreta antes del desarrollo urbanístico previsto en el planeamiento municipal.  
- Remitida toda documentación, será analizada por técnicos del Servicio de vertidos y, si el vertido es compatible con el cumplimiento de los objetivos de calidad del medio receptor, se proseguirá la tramitación del expediente.  
Afecciones legales  
- El Sector limita por el sur y este con el LIC (ES 5223007) Marjal d' Almenara y con la zona húmeda catalogada nº4 Marjal i Estanys d' Almenara, encontrándose parte del mismo dentro de su perímetro de afección.   
- El Municipio de Xilxes se encuentra incluido en el Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII aprobado por Orden de 16 de febrero de 2002 de la Conselleria de Medio Ambiente, modificativo del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana. En el plan, Xilxes se asigna a la zona 2, integrada por 57 municipios de las comarcas de Alto Palancia, Plana Baixa y Camp de Morvedre.  
- En lo referente al Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA); los planos de información del documento de Homologación, aportados por el promotor del proyecto, y la documentación técnica que los acompaña, indican que no existe afección sobre el área de riesgo de inundación; asimismo, el informe del Servicio de Ordenación Territorial, del Área de Conservación de Espacios Naturales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 8 de junio de 2007, también suscribe que el ámbito de la zona estudiada no se encuentra afectado por el citado riesgo.  
Consideraciones ambientales  
- Respecto al diseño del campo de golf propuesto, se determinan una serie de directrices con el objeto de asegurar el cumplimiento de las previsiones en materia medioambiental que se indican en el proyecto presentado; destacando las que hacen referencia a la previsión de zonas para acumulación de aguas (lagos); las cuales, ejercerán una función de ordenación de recorridos e integración paisajística, y permitirán la acumulación de caudales procedentes de lluvia, con el objeto de poder utilizarse para riego. Asimismo, la escorrentía no recogida en estas zonas deberá evacuarse a cauce público, asegurando que no se produce vertido en zonas exteriores.  
- El suelo se encuentra ocupado prácticamente en su totalidad, por el cultivo de regadío, con clara predominancia de los cítricos sobre las hortalizas.  
- Junto con la predominancia en el sector de vegetación de carácter nitrófilo, también destaca la existencia de algunas especies arbóreas diseminadas que han sido plantadas junto a las casetas agrícolas o junto a los caminos. Por otra parte, la proximidad de ambientes de marjal, situados al sureste del Sector, puede favorecer la presencia de especies propias de estos ambientes de forma ocasional.   
- La presencia de edificaciones en el ámbito del sector es muy reducida; pudiendo destacarse la existencia de una nave de almacenamiento de productos agrícolas, cuatro construcciones destinadas a granjas de cría de animales para consumo alimentario, alguna vivienda unifamiliar y casetas para guarda de aperos de labranza o de infraestructura local de riego, así como una pequeña construcción religiosa (ermita). No obstante, también cabe destacar la presencia junto a la carretera CV-230 (que comunica el casco urbano con la playa y limita al sector por el norte), de dos infraestructuras para la prestación de servicios urbanísticos de carácter estructural; siendo éstas la conducción de impulsión de aguas residuales desde la playa hasta la estación depuradora, y la tubería general de abastecimiento de aguas a la zona de la playa.  
- No se ha descrito, por otro lado, riesgo de inundación que afecte al ámbito que es objeto del proyecto, ni en la Cartografía Científica oficial de la Comunitat Valenciana, ni en el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- No se dispone en el ámbito de lo que será el sector, de ninguna infraestructura de características urbanas, aunque si se observan un par de tendidos eléctricos aéreos de media tensión.  
- Entre las consideraciones expuestas en el análisis hídrico global, incluido en la documentación técnica aportada por el promotor del proyecto, a lo largo de la tramitación del presente expediente, se alude a que el cambio de uso del suelo no repercutirá en una aumento del agua extraía actualmente del acuífero. Así cómo, que la solución para abordar el abastecimiento futuro al municipio de Xilxes, requiere la construcción de una planta desaladora; habiéndose firmado para ello, un Convenio Regulador con la Sociedad Estatal de Aguas de las Cuencas Mediterráneas (ACUAMED), para la financiación y explotación de la desaladora de Moncófar; ampliándose determinados aspectos del citado convenio en el apartado de la presente declaración relativo a informes sectoriales.   
- Aunque del análisis hidrológico que se realiza del sector se concluye que el cambio de uso del suelo no prevé un efecto negativo sobre los niveles freáticos en la zona de la Marjal, no queda justificado que la ordenación propuesta de los 100 a 500 metros de la zona de afección o cuenca sea la alternativa más idónea de las existentes que cumpla con la función de amortiguación sobre la zona húmeda, por lo que, se deberán redistribuir al objeto de que quede justificado cual es la alternativa de ordenación más idónea que garantice la delimitación de la zona de afección o cuenca, que, cumpla con la función principal de la misma que es la de amortiguación sobre la zona húmeda, según lo dispuesto en el art. 15.4 de la Ley 11/94 en relación con el Acuerdo de 10.09.02 del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana.  
- En respuesta a la solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar, efectuada por la mercantil Costa Malvarrosa, SL. relativa a la concesión de reutilización de aguas depuradas con destino a riegos (caudal punta superior a 8 l/s, y superficie regable de 90,66 Has), con fecha de entrada 10 de agosto de 2006, en el registro general de dicho organismo; la ingeniero técnico de obras públicas de dicha Confederación, emite Informe, con fecha 4 de octubre de 2006, en el que se pone en conocimiento, entre otras, las consideraciones que a continuación se transcriben:  
«Como consecuencia de la modificación prevista en la EDAR municipal, pasando a la nueva EDAR de Xilxes, se requiere también la correspondiente autorización de vertido de la depuradora a dominio público hidráulico, de acuerdo con el artículo 245 y siguiente del Real Decreto 606/2003, de 23 de mayo, para poder acceder a la reutilización de aguas depuradas, a emitir por el Servicio de Calidad de las Aguas de esta Confederación, siendo requisito indispensable para realizar cualquier trámite administrativo en posibles concesiones para el aprovechamiento del afluente de la EDAR.  
Una vez favorable la autorización de vertido, se procederá al trámite administrativo de concesión para reutilización de las aguas residuales.»   
- En cuanto al emplazamiento y características de la zona de acopios y/o compostaje del campo de golf, en la documentación remitida se incluye un documento complementario en el que se especifica dicha cuestión. Se ha considera preferible la recogida de los recortes de césped generados durante las siegas a su esparcimiento sobre el terreno, dado que éstos puede constituir una fuente de contaminación por fitosanitarios; por lo cual, el sistema de compostaje se diseñará de forma que el proceso quede protegido de los agentes meteorológicos y el suelo de posibles filtraciones, hasta su entrega a un gestor autorizado.  
No obstante, algunos de los criterios que se tendrán en cuenta en cuanto al emplazamiento del área de acopios y/o compostaje serán, entre otros, los siguientes:  
- Ubicación en zona de vulnerabilidad media a la contaminación del agua subterránea, que es la categoría de mínima vulnerabilidad existente en el área de actuación.  
- Ubicación fuera de la banda de protección de 500 metros del Marjal de Nules-Almenara.  
Indicándose igualmente, que la zona estará provista de pavimento impermeable y drenaje para la recogida de lixiviados que permita su tratamiento de forma controlada; así como la utilización de arcas o contenedores de compostaje situados bajo cubierta, para proteger de los agentes meteorológicos.   
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental   
En el apartado correspondiente del estudio de impacto ambiental relativo a las medidas preventivas y correctoras a adoptar, cabe destacar, entre otras, algunas de las que seguidamente se detallan:  
- Todos los residuos no reutilizables (trasplantes) en la restauración paisajística del propio campo de golf, serán remitidos a la planta de compostaje de Calles.   
- Se prevé la generación de varias tipologías de residuos tóxicos y peligrosos, fertilizantes, herbicidas, etc., aunque siempre en pequeñas cantidades. No obstante, en la fase de construcción y de mantenimiento del campo de golf, se definirá un área susceptible de almacenar de forma adecuada y temporal este tipo de residuos, que posteriormente serán gestionados por un gestor/es autorizados y registrados por la Comunitat Valenciana para su valoración ó eliminación.  
- Los restos de podas de las zonas ajardinadas y césped del campo serán recogidos, triturados y compostizados para su posterior incorporación al suelo de las zonas ajardinadas, todo ello en el interior del mismo recinto deportivo en ámbitos especiales habilitados a tal fin.   
- Se proyecta realizar la plantación de aproximadamente 100 árboles por calle de diferentes especies, principalmente autóctonas, y de manera singular ejemplares de Coscoja (Quercus) con objeto de representar la vegetación climatófila característica de la zona, aumentando esta cifra allí donde se estime necesario.   
- Para el riego y mantenimiento del campo de golf no se utilizaran recursos el sistema de abastecimiento de agua potable; sino que se emplearán aguas residuales depuradas, que serán objeto de los tratamientos terciarios correspondientes para obtener los estándares de calidad que se determinen; asimismo, se diseñará un sistema de riego que tenga como objeto minimizar el consumo de agua.  
- Se dispondrá un espacio específico en el recito del campo de golf, suficientemente alejado de las zonas de residencia o uso urbano (equipamientos, hoteles, terciarios etc.) en el que se llevarán a cabo las tareas de acopio y compostaje de los residuos vegetales resultantes de podas y cortes de césped. Dicho espacio estará convenientemente acotado con vegetación e integrado en el paisaje deportivo.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de evaluación de impacto ambiental consta de un conjunto de controles, mediciones y análisis de los parámetros, referidos a las diferentes fases de ejecución y explotación del proyecto, que permiten detectar las posibles desviaciones de las previsiones efectuadas y que puedan generar efectos negativos de relevancia sobre el medio ambiente. Pudiendo destacarse, entre otros, los siguientes controles:  
- Relativos a la ejecución de obras:  
- Semanalmente se realizará un control visual de polvo depositado sobre la vegetación en un radio de 250 metros alrededor del perímetro exterior del área de actuación.  
- Se realizará un estricto control sobre la gestión de los residuos tóxicos y peligrosos.  
- Semanalmente se controlarán y repondrán en su caso, las señalizaciones de obra y los elementos de seguridad.  
- En cada cambio de aceite de la maquinaria se procederá al reglaje de los motores de combustión interna y al reconocimiento del estado de los silenciadores.  
- Las especies vegetales que se deseen introducir en los jardines y que no sean autóctonas o introducidas desde antiguo en la zona deberán ser informadas por las autoridades medioambientales de la Generalitat Valenciana.  
- Semanalmente se realizarán controles para determinar el grado de aplicación de la vigente normativa en materia de prevención de riesgos laborales.   
- Relativos a la fase de funcionamiento y explotación de la urbanización:  
- Mensualmente se comprobará la deposición de polvo y volátiles sobre la vegetación en una franja de 50 metros de anchura medida desde el perímetro exterior del área de actuaciones.  
- Anualmente se controlará la gestión de los residuos sólidos urbanos, inertes, especiales y, en su caso, peligrosos que se generen.  
- En el supuesto de instalación de gasolineras éstas se dotarán de piezómetros para el control de posibles fugas de combustibles que puedan contaminar el suelo y las aguas subterráneas. El control de estos piezómetros se realizará semestralmente.  
- Anualmente se controlará el estado de las redes de distribución de agua potable, y de evacuación de aguas residuales y pluviales.  
- Cada dos meses de controlará el estado de la señalización de tráfico.  
- Se controlará conforme a la vigente reglamentación técnico-sanitaria del agua de abastecimiento.  
- Relativos a la fase de funcionamiento y explotación del campo de golf:  
- Mensualmente se controlarán los volúmenes de agua, fertilizantes y bíocidas aplicados al campo de golf.  
- Mensualmente se controlará la calidad de las aguas procedentes de depuración usadas para el riego del campo.  
- Trimestralmente se controlará la evolución de las especies autóctonas plantadas en las zonas verdes del recinto deportivo con objeto de asegurar su adecuado desarrollo y aclimatación.  
- Con ocasiones de lluvias importantes se controlará el buen funcionamiento de los sistemas de drenaje y evacuación; revisándose mensualmente las rejillas de sumideros y albañales con objeto de mantenerlas limpias y sin obstrucciones.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del Anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de Impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial del Sector SUZTR-2 (Golf Costa Malvarrosa) en el término municipal de Xilxes (Castellón); siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta la fecha, con los informes sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.   
No obstante, la presente declaración de impacto ambiental no incluye la evaluación del proyecto del campo de golf previsto, requiriendo para su aprobación, efectuar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, así como el Reglamento que la desarrolla. Asimismo, independientemente de la evaluación ambiental del campo de golf, que deberá efectuarse en su momento, el riego del mismo, así como el de las zonas verdes ajardinadas, deberá efectuarse, tal y como se indica en el estudio de impacto ambiental presentado, con aguas residuales adecuadamente depuradas; debiendo disponerse, con carácter previo a su aprobación definitiva, la justificación sobre la disponibilidad de recursos hídricos suficientes.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1 Previamente a la aprobación definitiva del proyecto:  
a) Se obtendrá el informe sobre estudio de paisaje en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje; que será emitido por la Dirección General del Paisaje de la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.   
Aquellas consideraciones que se desprendan del citado informe, serán consideradas como propias de la presente declaración.  
b) La ordenación propuesta deberá redistribuirse al objeto de que quede justificado cual es la alternativa de ordenación más idónea que garantice la delimitación de la zona de afección o cuenca, que, cumpla con la función principal de la misma que es la de amortiguación sobre la zona húmeda.  
2. Previamente al inicio de las obras de urbanización (y así se dispondrá en las correspondientes fichas de planeamiento del sector):  
a) Respecto a la reutilización de las aguas depuradas (con destino a riegos) que se plantea en el proyecto, y de acuerdo con lo establecido en el artículo 109 (Régimen jurídico de la reutilización) del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas; deberá obtenerse las correspondientes autorizaciones que le sean de aplicación, adecuándose a las condiciones que en las mismas se establezcan en cuanto a vertido y calidades exigibles en base a los usos a los que se destinen las aguas depuradas, que tal y como consta en la documentación complementaria aportada a lo largo de la tramitación de la presente declaración, se emplearían para efectuar el riego del campo de golf y demás zonas verdes previstas en el Sector.  
b) Deberá justificarse la disponibilidad de recursos hídricos suficientes.  
c) Se obtendrá la autorización del organismo de cuenca competente (adecuándose a lo que dicte la Confederación respecto a los procedimientos de concesión y autorización pertinentes), respecto al vertido de aguas depuradas a dominio público hidráulico, vertido a cauce de las aguas pluviales (en caso que éstas sean vertidas a cauce público) y para el vertido indirecto a las aguas subterráneas realizado mediante filtración a través del suelo o del subsuelo debido al riego del campo de golf.  
d) Se presentará un estudio hidrogeológico detallado y firmado por técnico competente, donde se analice y valore la situación actual y la situación futura una vez se desarrolle el plan parcial, en relación a la posible afección a la zona húmeda colindante; y obtenerse informe favorable del órgano competente en la materia. El contenido de dicho estudio se adecuará en todo momento a las determinaciones que establezca el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda; dándose respuesta a todas las solicitudes y consideraciones que éste considere pertinentes para una adecuada evaluación del mismo.  
e) Deberá darse cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR), de fecha 8 de junio de 2006; asimismo, dado que se plantean actuaciones de ampliación de las instalaciones de la EDAR de Xilxes, éstas deberán concretarse en un convenio entre el Ayuntamiento de Xilxes y la Entidad de Saneamiento de Aguas.   
f) Se presentará ante el Servicio de Conservación de la Biodiversidad de esta Conselleria, con el objeto de que sea informado favorablemente por éste, un Estudio en el que se detallen las especies de flora a utilizar en parques, jardines públicos y zonas deportivas; adecuándose en todo momento a las consideraciones e indicaciones que dicho Servicio efectúe al respecto.   
g) Respecto a la instalación de una red de alumbrado, se aportarán datos más concretos relativos al plan de iluminación que pretende desarrollarse, presentándose ante el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, para su correspondiente informe.  
h) Deberá justificarse lo dispuesto en la Disposición Transitoria Segunda de la Ley 9/2006, de 5 de diciembre de 2006, Reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana, que es de aplicación al presente proyecto; debiendo justificar el cumplimiento, y en su caso, adaptación a las exigencias relativas a la aptitud de los terrenos, capacidad de acogida y vulnerabilidad ambiental de los mismos, integración paisajística, disponibilidad de recursos hídricos y respeto a los corredores ambientales, establecidas en los artículos 14, 15, 16, apartados 1 al 5 del artículo 17, 18 y 19 de la citada Ley.  
i) De acuerdo con lo dispuesto en el informe acústico de fecha 28 de junio, elaborado por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico del Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda; aunque, teniendo en cuenta las características de la zona, el ruido ambiental, excluido el de la AP-7, no presenta ningún problema, estando las viviendas separadas de las de vías de comunicación AP-7 y del posible trazado del AVE, por una franja de terreno que se va a destinar a zona verde; debería implantarse una barrera de tierra con arboleda en su parte superior, lo más cercana posible a las vías de circulación; con una altura entre 2 y 3 metros, lo cual, supondría una atenuación en torno a los 6-8 dB(A), suficiente para que los niveles sonoros en las viviendas próximas se encuentren por debajo de los límites propuestos por la Ley 7/2002.  
j) De acuerdo con lo establecido en los informes elaborados por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, del Área de Conservación de Espacios Naturales, de fechas 20 de abril de 2007 y 2 de mayo de 2008, el desarrollo del proyecto queda supeditado a la ampliación de la EDAR (necesaria para acometer el riego del terreno de campo de golf), y a la nueva construcción de la desaladora que se llevará a cabo en el municipio de Moncófar (necesaria para abastecer de agua potable al incremento de población).   
3. Previamente a que se otorguen las licencias de ocupación de los usos residenciales y deportivos en el sector, se comprobará que:  
a) La red de abastecimiento de agua esté en funcionamiento y que el agua presente la calidad adecuada de acuerdo al RD 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios relativos a la calidad del agua de consumo.  
b) Se garantice el pleno funcionamiento de las instalaciones de depuración en el momento del inicio de ocupación y el vertido cumpla con los valores límite de emisión que fije la Confederación Hidrográfica del Júcar al respecto.   
4. Deberá darse cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de la Conselleria de Cultura y Deporte, de fecha 10 de abril de 2007, por el que se establecen, entre otras consideraciones, las siguientes:   
- Los restos arqueológicos de la Ermita del Cristo de la Junquera deberán respetarse e integrarse en la urbanización.   
- Una vez aprobado el PAI y con anterioridad a la reparcelación, el agente urbanizador deberá llevar a cabo las siguientes actuaciones arqueológicas: programa de sondeos arqueológicos manuales en las parcelas situadas dentro del polígono de mayor concentración de materiales, excavación mecánica en las parcelas también concretadas en este informe y seguimiento arqueológico del resto de obras de urbanización del PAI.  
- Una vez aprobada la reparcelación, las parcelas que queden en las áreas en las que deberán realizarse sondeos manuales y mecánicos y simple seguimiento arqueológico, quedarán sujetas a la aplicación del régimen cautelar establecido en el artículo 62 de la Ley 4/1998, modificada por la Ley 5/2007.  
5. Todas las actuaciones que se desarrollen en el Sector se adecuarán en la medida de lo posible a la pendiente natural del terreno, de modo que ésta se altere en el menor grado posible, propiciándose la adecuación a su topografía natural, tanto del perfil edificado como del parcelario, de la red de caminos y de las infraestructuras lineales. Además se disminuirá el impacto de las edificaciones sobre el entorno mediante el empleo de colores en techos y fachadas que permitan una mayor mimetización.   
6. El programa de vigilancia ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el promotor ante la administración una memoria o informe anual concretando: el desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
7. Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riego afectado y funcionalmente necesario por parte del urbanizador. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
8. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
9. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
10. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
11. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
12. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
13. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
14. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada; debiendo disponerse de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
15. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al plan integral de residuos.  
16. Se integrarán en el sector, en la medida de lo posible, o bien en otras áreas del municipio, los ejemplares arbóreos existentes actualmente diseminados en el área de actuación; debiendo establecerse un programa adecuado para su mantenimiento que asegure su pervivencia.   
17. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental, en el documento de síntesis y las labores de vigilancia que correspondan al programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y al de construcción del sector; valorándose adecuadamente presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
18. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 35 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental: La vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas por la Agencia del Medio Ambiente corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 20 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de Impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 127/2007-AIA.  
Título: Homologación y Plan Parcial Sector El Bovalar.  
Promotor: Ayuntamiento de Sant Jordi (Castellón).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU.  
Localización: extremo suroeste del término municipal de Sant Jordi, lindando con los municipios de Traiguera, Cálig y, Cervera del Maestre.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objeto de esta modificación es la reclasificación como suelo urbanizable Residencial de un área de suelo no urbanizable ubicada al suroeste del término municipal de Sant Jordi, lindando con los municipios de Traiguera, Cálig y, Cervera del Maestre, con una extensión de 216.502.83 m², en el polígono 12, partida del Bovalar. Este sector, tiene como principal justificación la potenciación del turismo residencial y de ocio, así como la potenciación de la segunda residencia.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- El ámbito del sector delimita por el norte con parcelas agrícolas, al suroeste con el camino de la Virgen, y al este con la carretera comarcal CV-136.  
- La ordenación urbanística propuesta presenta un modelo de desarrollo de baja densidad, con un uso dominante residencial, siendo usos compatibles el terciario, hotelero, deportivo y dotacional.  
- La superficie del sector destinada a residencial de vivienda unifamiliar y colectiva, con tolerancia de uso terciario, es de 216.502.83 m², en la que se han previsto 757 viviendas, en su modalidad de vivienda unifamiliar y combinado.   
- La edificabilidad bruta terciaria asciende a 0.03 m²t/m²s.   
3. Alternativas  
No se han presentado.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 27 de abril de 2007, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio remite documentación técnica del proyecto, estudio de impacto ambiental (EsIA), y expediente administrativo en el que se incluían el resultado de información pública y aprobación provisional, incoándose el correspondiente expediente administrativo.  
2. Información pública   
El EsIA, junto al resto de la documentación técnica, se expuso al público durante un plazo de 20 días hábiles según anuncio publicado en el DOGV nº 4822, de 18 de agosto de 2004, y, en el periódico Mediterráneo de 18 de agosto del2004.   
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado de la Secretaria de fecha 11 de abril de 2006, realizando la aprobación provisional condicionada del PAI, por el Ayuntamiento Pleno, el 8 de octubre de 2004.   
3. Informes sectoriales  
Informes de FACSA, de fechas 04 de abril de 2007 y, 28 de marzo de 2008, en los que no se identifica al firmante. En el informe de 28 de marzo de 2008, resumidamente, se señala lo siguiente:  
«La referida actuación plantea unas necesidades hídricas de 182.960 m³/anuales, que resultan de 757 viviendas, 3,05 ha de zonas verdes, 1 edificio educacional de capacidad de 186 alumnos y, 3,20 ha de uso terciario no clasificado.  
El municipio de Sant Jordi en el año 2007 ha consumido 127.110 m³ que se han suministrado desde el pozo Els Massos (coordenadas X 781.139 Y 4489.095, Huso 30), y, del pozo Planetes (coordenadas X 783.910 Y 4490.539 Huso 30).  
El pozo Els Massos tiene una capacidad técnica estimada de 780.000 m³ anuales, y, el pozo Planetes tiene una capacidad técnica estimada de 150.000 m³/anuales. Así, considerando en su conjunto la capacidad técnica estimada de ambos pozos, entendemos que resultan recursos suficientes para atender la demanda planteada por la actuación urbanística de referencia.   
Ello, lógicamente, atendiendo las circunstancias concurrentes en la situación actual, tanto a efectos de cantidad como de calidad del recurso, y, salvadas excepcionales épocas de estiaje que, en un futuro, pudieran plantearse o tratamientos adicionales que se precisarán para cumplir los parámetros fijados por la normativa vigente en materia de calidad del agua de consumo humano a la que, acto seguido, haremos referencia.  
El suministro de agua para la referida actuación urbanística no precisaría de ningún tratamiento adicional de potabilización, resultando, en principio, suficiente a efectos del estricto cumplimiento de lo previsto por el RD 140/2003, de 7 de febrero, el tratamiento por cloración.  
A fin de garantizar que en cuanto afecta a la definición, diseño, y características de las infraestructuras necesarias para el abastecimiento de agua potable a dichas unidades (infraestructuras generales, redes, canalizaciones, válvulas, bocas de riego, bocas de incendios, trapas, etc...) resulten operativas y compatibles con las restantes infraestructuras del servicio, cumpliendo cuanto prevén las especificaciones mínimas para la ejecución de obras relativas a instalaciones de agua potable a integrarse en el servicio público de abastecimiento, así como articular adecuadamente las soluciones de conexión de las nuevas unidades con la red general, deberá requerirse al urbanizador al objeto de que se ponga en contacto con esta concesionaria, y, asimismo, estimamos que se debería condicionar la aprobación del referido proyecto de urbanización al informe favorable, previo al inicio de las obras, de la empresa concesionaria del servicio, y, una vez finalizadas éstas, informe igualmente favorable previo a la definitiva recepción de las mismas por parte del Ayuntamiento.  
Por último, en cuanto afecta a las concesiones o derechos que amparen el uso del recurso con destino a abastecimiento del municipio, en virtud de los previsto por el RDL 1/2001, significarles que, según nos consta, el municipio de Sant Jordi dispone del correspondiente expediente de concesión de abastecimiento que se encuentra en trámites ante la CHJ, bajo el n.º de expediente 2006CP0142».  
Informe suscrito por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 26 de enero de 2006, en el que, resumidamente, se señala lo siguiente: ... «No se han detectado afecciones de índole paleontológica en el proyecto referenciado, sin perjuicio de que se justifique el cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación».  
Certificado de capacidad de tratamiento de la depuradora municipal de Sant Jordi, de fecha 28 de marzo de 2008, suscrito por el ingeniero técnico de obras públicas funcionamiento y mantenimiento de EDARs (Don Javier Roger Dols) de la Oficina Técnica de Asistencia a Municipios de la Excelentísima Diputación Provincial de Castellón, que señala lo siguiente: ... «Habiéndose solicitado por el Ayuntamiento de Sant Jordi certificado que justifique la capacidad de la EDAR para admitir las aguas residuales generadas por el desarrollo de todos los nuevos usos propuestos, y, en particular del sector El Bovalar, se concluye que existe un margen de capacidad de tratamiento de 121 m³/día».  
Certificado de capacidad de asunción de la recogida de los residuos sólidos urbanos e inertes generados tanto por el uso terciario como para el uso residencial del PP Sector el Bovalar de Sant Jordi, suscrito por Don José Adsuara Franch, responsable de producción de la empresa FOBESA, indicando los siguiente: ... «previas las modificaciones contractuales con el Ayuntamiento de Sant Jordi, esta empresa está en condiciones de asumir la recogida de los residuos urbanos e inertes generados tanto por el uso terciario como para el uso residencial del P.P Sector el Bovalar de Sant Jordi, así como su traslado a vertedero adecuado, todo ello, de acuerdo a las previsiones del Plan Zonal de la Zona I del PIR, así como del resto de actuaciones que se encuentran en tramitación referente al municipio de Sant Jordi».  
Informe de los SSTT de Medio Ambiente de Castellón, de fecha 14.05.08, suscrito por la ingeniera de montes (Dª Carmen Gómez Peris) y, el jefe de la Sección Forestal (Evaristo Jiménez Muñoz), señalando lo siguiente:  
... «1. La ordenación propuesta afecta aproximadamente a un 20% de terreno forestal catalogado como tal por el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana. En visita realizada al lugar se ha constatado que la mayor parte de terreno afectado por el plan parcial, independientemente de cómo esté considerado en el inventario forestal, reúne similares características en cuanto a la vegetación que lo cubre, la mayor parte del terreno es de cultivo de olivo abandonado e invadido en la actualidad por matorral termófilo donde abunda la coscoja y aliaga y con presencia de lentisco, brezo y algún ejemplar de palmito entre otras especies. Se adjunta reportaje fotográfico.  
2. De conformidad con su petición no se tiene constancia en la Sección Forestal de Castellón de la existencia de autorización administrativa para el cambio de uso del suelo forestal afectado por el plan parcial.  
3. De acuerdo con la información colgada en intranet así como con la información existente en esta Sección correspondiente a la estadística oficial de incendios forestales se produjo dentro del perímetro del sector un incendio el 15 de junio de 2003 provocado por escape de vertedero cuyo perímetro se ha grafiado en el plano adjunto.   
4. El plan parcial del Sector Bovalar no afecta a ninguna de las vías pecuarias clasificadas por Orden Ministerial de 20 de febrero de 1968 (BOE núm. 51, de 28.02.1968)».  
Afecciones legales   
1. Según el informe suscrito por la ingeniero de montes y, el jefe de Sección Forestal, aproximadamente el 20% de la actuación propuesta es terreno forestal catalogado como tal por el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, sin que exista autorización administrativa para el cambio de uso del suelo forestal afectado por el plan parcial. Además, continua diciendo el informe que, de acuerdo con la información colgada en intranet así como con la información existente en esta Sección correspondiente a la estadística oficial de incendios forestales, se produjo dentro del perímetro del sector un incendio el 15 de junio de 2003.  
2. Por lo que respecta a vías pecuarias, según el informe suscrito por el jefe de Sección Forestal y el ingeniero de montes, de fecha 14.05.08, el plan parcial del Sector Bovalar no afecta a ninguna de las vías pecuarias clasificadas por Orden Ministerial de 20 de febrero de 1968.  
3. Por lo que respecta al riesgo de inundación, la zona está considerada por la cartografía temática de la Generalitat como zona sin riesgo de inundación.  
4. Por lo que respecta al riesgo de deslizamiento y de desprendimiento, consultada la cartografía temática de la COPUT, no existe riesgo de deslizamiento ni de desprendimiento en toda la zona de actuación.  
5. Consultada la base de datos de la Conselleria de MAAUV, en la zona en cuestión no existe ningún espacio natural protegido, ni ninguna microrreserva. Tampoco existe ningún espacio natural perteneciente a la Red Natura 2000, y, la zona de estudio no pertenece a ningún monte considerado de utilidad pública.   
6. Existe en el expediente Informe suscrito por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 26 de enero de 2006, en el que, resumidamente, se señala lo siguiente: ... «No se han detectado afecciones de índole paleontológica en el proyecto referenciado, sin perjuicio de que se justifique el cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación». Dicho informe no tiene la consideración del informe regulado en el art. 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, por lo que el mismo deberá ser emitido, vinculando al órgano ambiental lo indicado en el mismo.  
Consideraciones ambientales  
1. La actuación propuesta afectaría aproximadamente en un 20% a suelo forestal según el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, sin existir autorización administrativa para el cambio de uso de suelo forestal en lo que respecta a la actuación planteada. Además, según la estadística oficial de incendios forestales, se produjo dentro del perímetro del sector un incendio el 15 de junio de 2003, por lo tanto, y, a la vista del reportaje fotográfico que se adjunta al citado informe se considera que el sector deberá ser redelimitado excluyendo del mismo el suelo forestal afectado que es lindante con la CV-136, clasificándose el mismo como SNU de especial protección, por considerar que no ha perdido su valor como forestal, sirviendo, además, como corredor natural con el restante suelo forestal inventariado que se ubica al otro lado de la carretera. Además por lo que respecta al suelo forestal incendiado se debe tener en cuenta, además de su protección que, según establece el art. 50 de la Ley 43/03, los terrenos forestales incendiados quedará prohibido su cambio de uso al menos durante 30 años a partir del incendio. Por lo que se refiere al restante suelo forestal, atendiendo a lo informado por los servicios territoriales de Medio Ambiente que señalan que la mayor parte del terreno se trata de cultivo de olivo abandonado, y, a lo establecido en el art. 62 de la Ley 3/93, se entiende que han perdido su consideración como terrenos forestales, por lo que la actuación en los mismos se entiende viable.   
2. El EsIA presenta una descripción de flora y vegetación silvestre a escala territorial que resulta muy generalista, y no adecuada para evaluar los efectos que el desarrollo del sector producirá sobre los mismos, no habiéndose hecho valoración alguna ni respecto a los hábitats ni a la masa forestal existentes.  
3. En cuanto a los cultivos, señala el EIA que en la zona de actuación están presentes los cultivos de secano, con predominancia del algarrobo y del olivo.  
4. Respecto a la fauna, presentan una descripción general de la misma, señalando que se encuentran como especies catalogadas como cinegéticas el mirlo común, el conejo común y, la liebre común.  
5. Respecto al abastecimiento de agua potable, el EsIA señala que la disponibilidad de recursos hídricos en toda la zona de actuación se considera baja, siendo la razón de la misma la presencia de acuíferos colgados muy reducidos, con superficies inferiores a 1 km², siendo el rendimiento de la captación de carácter medio, que permite obtener caudales comprendidos entre 0.1 y 0.5 l/s/m, debido a la gran alternancia de litologías permeables como impermeables. Por otra parte, obra en el expediente informe de FACSA señalando que el municipio de Sant Jordi en el año 2007 ha consumido 127.110 m³ que se han suministrado desde el pozo Els Massos y, del pozo Planetes. El pozo Els Massos tiene una capacidad técnica estimada de 780.000 m³ anuales, y, el pozo Planetes tiene una capacidad técnica estimada de 150.000 m³/anuales. Así, considerando en su conjunto la capacidad técnica estimada de ambos pozos, FACSA entiende que resultan recursos suficientes para atender la demanda planteada por la actuación urbanística de referencia. Además se añade que el suministro de agua para la referida actuación urbanística no precisaría de ningún tratamiento adicional de potabilización, resultando, en principio, suficiente a efectos del estricto cumplimiento de lo previsto por el RD 140/03, de 7 de febrero, el tratamiento por cloración. Por último la empresa FACSA hace constar que el municipio de Sant Jordi dispone del correspondiente expediente de concesión de abastecimiento que se encuentra en trámites ante la CHJ, bajo el nº de expediente 2006CP0142  
6. Respecto al saneamiento, el EsIA indica que la red de saneamiento discurrirá por todo el sector hasta la CV-316 donde se unirá, mediante un colector, a la red de saneamiento del municipio de Sant Jordi. Existe en el expediente certificado de capacidad de tratamiento de la depuradora municipal de Sant Jordi, suscrito por el ingeniero técnico de obras públicas, funcionamiento y mantenimiento de EDARs de la Oficina Técnica de Asistencia a Municipios de la Excma. Diputación Provincial de Castellón, que concluye que existe un margen de capacidad de tratamiento de 121 m³/día en la EDAR existente.  
7. Respecto a la distribución eléctrica del sector, se ha previsto una nueva red de suministro eléctrico para dar servicio a la población futura. Previendo un red de baja y otra de media tensión.  
8. En cuanto a la red de telefonía, el punto de conexión se localizará en las inmediaciones de la CV-136 por la parte más cercana al pueblo mediante una línea aérea. También se prevé la instalación de una red de gas subterránea para el suministro de gas natural a media presión.  
9. En cuanto a la gestión de residuos, se presenta en el expediente certificado de capacidad de asunción de la recogida de los residuos sólidos urbanos e inertes generados tanto por el uso terciario como para el uso residencial del P.P Sector el Bovalar de Sant Jordi, del responsable de producción de la empresa FOBESA, indicando que previas las modificaciones contractuales con el Ayuntamiento de Sant Jordi, esta empresa está en condiciones de asumir la recogida de los residuos urbanos e inertes generados tanto por el uso terciario como para el uso residencial del PP Sector el Bovalar de Sant Jordi, así como su traslado a vertedero adecuado, todo ello, de acuerdo a las previsiones del Plan Zonal de la Zona I del PIR, así como del resto de actuaciones que se encuentran en tramitación referente al municipio de Sant Jordi.   
10. El EsIA identifica y valora los posibles impactos que se derivan del planeamiento propuesto, mediante una matriz general de impactos, pudiéndose considerar globalmente el impacto de carácter moderado.   
11. En el apartado de medidas preventivas y correctoras se establece una distinción entre aquellas destinadas a prevenir los impactos generados por la estrategia y por la forma de ocupación del territorio, por la implantación de usos y un conjunto de medidas generales aplicables a las obras a realizar en el ámbito de ocupación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.   
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de Impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Homologación y Plan Parcial El Bovalar del término municipal de Sant Jordi (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los siguientes condicionantes:  
Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
Se considera que el sector deberá ser redelimitado excluyendo del mismo el suelo forestal, lindante con la CV-136, clasificándose el mismo como SNU de especial protección, por considerar que no ha perdido su valor como forestal, sirviendo, además, como corredor natural con el restante suelo forestal inventariado que se ubica al otro lado de la carretera. Además por lo que respecta al suelo forestal incendiado se debe tener en cuenta, además de su protección que, según establece el art. 50 de la Ley 43/03, los terrenos forestales incendiados quedará prohibido su cambio de uso al menos durante 30 años a partir del incendio.  
Condicionantes, previos al inicio de las obras de urbanización, que deberán reflejarse en las fichas de planeamiento del sector:   
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, relativo al cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
Deberá justificarse la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes.  
Se deberá emitir informe por parte de la Dirección General del Cambio Climático respecto a la conformidad de la gestión de residuos sólidos con el Plan Zonal de Residuos, referido al sector en cuestión, teniendo en cuenta su relación con los demás sectores previstos en el Plan General en tramitación, sobre la base del informe emitido por el Consorcio del Plan Zonal de la Zona 1 del PIR relativo al Concierto Previo del municipio.   
Las medidas correctoras se completarán con los siguientes aspectos:  
a) Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
b) Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
c) El sistema de riego deberá ser independiente de la red de suministro municipal, evitándose la creación de zonas verdes que exijan gran cantidad de agua, optándose preferiblemente por las especies autóctonas y/o los cítricos ya existentes.  
d) Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riego afectado y funcionalmente necesario por parte del urbanizador. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
e) La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
f) Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
  
Segundo  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento. En atención a lo dispuesto en el art. 35 del Decreto 162/90, la vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas en la DIA corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales.  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 20 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Declaración de Impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 243/2007-AIA.  
Título: Plan Parcial Modificativo de la Ordenación Estructural. Sector SUZ-2. Albalat dels Sorells (Valencia).  
Promotor: Ayuntamiento de Albalat dels Sorells.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Albalat dels Sorells y CTU.  
Localización: al norte del término Municipal, delimitado por la CV300, la CV316 y el término municipal de Valencia.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
La actuación pretende la reclasificación de un sector de 50.478 m² que, de acuerdo al planeamiento vigente, constituido por un Plan General de Ordenación Urbana aprobado el 24 de junio de 1.991, se encuentra clasificado como suelo no urbanizable con la calificación de especial protección paisajística y agrícola. La clasificación pretendida es suelo urbanizable de uso terciario.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto   
La actuación se localiza al norte del término municipal de Albalat dels Sorells, en la comarca de L'Horta Nord, provincia de Valencia. Este municipio forma parte del grupo de poblaciones asentadas a lo largo de la carretera CV-300, limitando al norte con Museros, Valencia y Albuixech; al sur con Foios; Moncada al oeste y el mar mediterráneo al este. Dista 8.8 km de la capital de provincia.  
Los límites del ámbito del plan parcial son los siguientes:  
- Por el norte: Carretera CV-316.  
- Por el sur: límite municipal de Valencia.  
- Por el oeste: carretera CV-300.  
- Por el este: antigua Vía Xurra.  
El uso global del sector en la actualidad es agrícola dedicándose casi en su totalidad al cultivo de cítricos y hortalizas, del cual alrededor de una quinta parte se encuentra en estado en abandono.   
Datos generales de la ordenación propuesta:  
Superficie del Sector: 50.478 m².  
Superficie del área de reparto: 50.478 m².  
Parcela de uso privado: 50.478 m².  
Zona Verde: 5.063 m².  
Zona de protección: de infraestructuras: 5.772 m².  
Red viaria y Aparcamientos: 15.865 m².  
Total Sector: 50.478 m².  
Índice Edificabilidad Bruta: 0,50 m²/m².  
3. Alternativas  
No consta en el estudio de impacto ambiental ningún análisis de las posibles alternativas de emplazamiento del proyecto.  
En el documento justificativo de la integración Territorial presentado se exponen los criterios establecidos en el documento de concierto previo para el estudio de los diferentes modelos de desarrollo, y se justifica la elección del Sector en estudio según éstos, del modo que sigue:  
- Crecimiento sobre el suelo con menor protección: se justifica la ubicación sobre suelo con protección indicando que la ocupación del suelo no urbanizable Común existente en el municipio según el planeamiento vigente generaría un mayor impacto ambiental, provocado éste por la lejanía al casco urbano lo que generaría impacto paisajístico y creación de núcleos aislados, además del incremento de afección que supondría la dotación de las infraestructuras y dotaciones necesarias.  
- Crecimiento a partir de las principales vías de comunicación: En este caso el criterio es cumplido por el sector en estudio dado que se encuentra delimitado por las vías de comunicación más importantes del municipio y la ampliación de una de ellas, lo que ocasiona que se comparta el impacto generado sobre el medio y que los nuevos usos del suelo cuenten con mejor comunicación.  
- Crecimiento a partir del suelo urbano existente: Se indica que la alternativa elegida produce dos efectos positivos que se resumen en la disminución del impacto paisajístico al ubicarse la actuación junto al casco urbano y el mejor aprovechamiento de los equipamientos públicos al encontrarse éstos concentrados en una zona.  
Tramitación administrativa  
1. Procedimiento de evaluación ambiental  
En fecha 30 de abril de 2006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre Evaluación de los Efectos de Determinados Planes y Programas en el Medio Ambiente (LEAE).  
La Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre Evaluación de los Efectos de Determinados Planes y Programas en el Medio Ambiente, y la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, son complementarias.   
De acuerdo a la LEAE, los planes y programas, así como sus modificaciones, que puedan tener efectos significativos en el medio ambiente y que sean promovidos o aprobados por la Administración, son objeto de esta evaluación ambiental estratégica.   
Por otra parte, la LEAE define en su artículo 2 como zonas de reducido ámbito territorial, aquellas que por sus escasas dimensiones, el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental puede garantizarse mediante la aplicación de la evaluación de impacto ambiental de proyectos.   
La modificación presentada, en principio, debería ajustarse a lo establecido en la LEAE. Vistos los efectos previsibles sobre el medio ambiente, puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial y resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.   
Dentro del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1.990 de 15 de octubre.   
Por todo lo anteriormente expuesto, el procedimiento de evaluación ambiental para este caso será el correspondiente al de evaluación de impacto ambiental.  
2. Admisión a trámite  
En fecha 14 de noviembre de 2007 la Dirección Territorial de Ordenación del Territorio de Valencia remitió la documentación relativa al Plan Parcial Modificativo Sector SUZ-2 consistente en:  
- Plan Parcial Modificativo de la Ordenación estructural. Sector SUZ-2. Albalat dels Sorells.  
- Estudio de evaluación de impacto ambiental de PP Sector SUZ-2  
- Documento de síntesis del estudio de evaluación de impacto ambiental.  
- Documento justificativo de la integración territorial del PP SUZ-2.  
- Expediente administrativo municipal relativo al sector SUZ-2.  
Con esta documentación fue incoado el correspondiente expediente de evaluación ambiental.  
3. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al plan de participación pública, según anuncios publicados en el diario Levante, de fecha 13 de febrero de 2008 y en el DOCV n.º 5709, de fecha 22 de febrero de 2008.  
Durante el periodo de información pública se presentó una alegación, según consta en el certificado emitido por la Secretaria General del Ayuntamiento de Albalat dels Sorells, cuyo carácter no es ambiental.   
  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 31 de enero de 2008 se realiza un requerimiento de documentación al Servicio territorial de Planificación y Ordenación Territorial, cuyo contenido es:  
Se realiza la siguiente consulta a su servicio con el objetivo de que informe sobre la posibilidad de reclasificación de un suelo no urbanizable de protección paisajística y agrícola con un concierto previo superado el 26 de julio de 2006 en el que al parecer se encuentra el mencionado sector y que no ha sido sometido a evaluación ambiental, o si, por el contrario dicha reclasificación debe quedar en suspenso en tanto en cuanto no sea aprobada la revisión del Plan General de Ordenación Urbana que se encuentra en tramitación.  
En el supuesto de que dicha reclasificación sea considerada posible por su Servicio, y con la finalidad de que la Dirección General de Gestión del Medio Natural pueda disponer de la información necesaria para que la resolución que, en su caso, se adopte cumpla la legalidad y sea adecuada a los propios fines del procedimiento se deberá remitir la siguiente documentación:   
- Certificado de la Secretaría del Ayuntamiento en el que se indique que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido al trámite de información pública  
- Certificado de la Secretaría del Ayuntamiento en que se indique que el plazo de dicho trámite ha sido de 45 días de acuerdo a lo estipulado en la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente.  
- Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, puesto que el informe favorable remitido en fecha 18 de enero de 2008 no constituye el mencionado informe vinculante. Dicho informe debe ir acompañado del Estudio de Impacto Ambiental, al cual se contrae, con el sello de autorización en todas sus páginas, en prueba de conformidad.  
- Copia del acuerdo de superación de la fase de concierto previo  
El 2 de abril de 2008 el Servicio Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial remite documentación contestando a los aspectos técnicos antes referidos, consistente en:  
- Documento justificativo de la Integración Territorial del Plan Parcial del Sector SUZ-2 de Albalat del Sorells  
- Solicitud de informe a la Conselleria de Cultura acreditando que no afecta a bienes de valor cultural  
- Informe de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos  
- Certificado justificativo respecto a la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes y capacidad de admisión y gestión de aguas residuales.  
- Copia de acuerdo de superación de la fase de concierto previo  
Se indica asimismo que han sido solicitados al ayuntamiento el Certificado de sometimiento a información pública, el certificado del plazo de sometimiento y el estudio de impacto ambiental remitido a la DG de Patrimonio y sellado por ésta en prueba de conformidad  
El 6 de mayo de 2008 se realiza nuevo requerimiento de documentación en el que se solicita la remisión de la siguiente documentación:  
- Certificado de la Secretaría del Ayuntamiento en el que se indique que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido al trámite de información pública y plazo en que se ha llevado a cabo.  
- Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, puesto que el informe favorable remitido en fecha 18 de enero de 2008 no constituye el mencionado informe vinculante.  
- Se deberá justificar la suficiencia de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente mediante un informe al respecto del Organismo de Cuenca correspondiente o bien un informe de la empresa que gestiona el servicio de suministro de agua potable en la población con un contenido que tiene carácter de mínimo (...):  
- Informe referente al estudio de integración paisajística según Ley 4/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que deberá ajustarse a su Reglamento y ser informado por el Servicio correspondiente.  
- Informe referente al estudio acústico elaborado de conformidad con el artículo 25 de la Ley 7/2002, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
En respuesta a dicha solicitud se recibió la siguiente documentación:  
- Certificado emitido por la Secretaria del Ayuntamiento de Albalat dels Sorells del trámite de información pública.  
- Copia de la alegación presentada cuyo contenido no es de carácter ambiental.  
- Informe de disponibilidad de agua emitido por la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos.  
Solicitud de informes sectoriales  
Entitat de Sanejament d'aigües:  
Se informa favorablemente la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Cuenca del Carraixet de las aguas residuales generadas por el polígono siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
- En su día el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se realizarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
- En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido (Asimismo deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave).  
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento de Aguas el canon de saneamiento correspondiente, a cuyos efectos deberá establecerse en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de Albalat dels Sorells.  
Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano  
Realizada la prospección arqueológica con el proyecto arriba referenciado, y aportada la correspondiente documentación relativa a sus resultados, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que no se han documentado yacimientos arqueológicos. Sin embargo, dado el tipo de registro en la zona se considera necesaria la realización de un seguimiento arqueológico de las obras que deberá constar como medida correctora en el correspondiente estudio de impacto ambiental.  
Por otro lado, tal y como se puso en su conocimiento desde el punto de vista del patrimonio paleontológico la incidencia será nula.  
Sin perjuicio de lo anterior, en el estudio de impacto ambiental deberá preverse que la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinaría la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta Conselleria al efecto de que se determinen las medidas oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En cuanto al patrimonio etnológico, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que en los resultados de la prospección se hace referencia a que no se han constatado la existencia de elementos etnológicos. Sin embargo, se considera necesario que, ante la desaparición de esta zona de huerta, se proceda a elaborar un estudio que documente el parcelario afectado con sus sistemas de riego, acequias y otros, documentación que deberá quedar integrada en el estudio de impacto ambiental.  
Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el estudio de impacto ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo correspondiente.  
Mancomunitat L'Horta Nord:  
Informe del ingeniero técnico industrial al servicio de la Mancomunitat de l'Horta Nord, el cual informa:   
«Ante la petición formulada desde el Ayuntamiento de Albalat dels Sorells respecto de la emisión de Certificado que justifique la capacidad de gestión de los residuos urbanos e inertes que se podrían generar en el pretendido plan parcial denominado Sector SUZ-2, instado por la entidad EVREN, SA, acompañando ficha conteniendo los datos más significativos, con el fin de cumplimentar el requerimiento de documentación remitido por la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, sin que se llegue a concretar las cantidades de residuos que se espera generar y su caracterización, cabe hacer constar lo siguiente:  
- A priori se ha de tener presente que la Mancomunitat l'Horta Nord es la entidad delegada por los Ayuntamientos adscritos para la prestación del Servicio de Recogida y Transporte de RU al Centro de Gestión dependiente de la Entidad Metropolitana de Tratamiento de Residuos (EMTRE) siendo, por tanto, agente de sólo una parte de las fases que comprende la gestión de los residuos urbanos y asimilables. Por otro lado los residuos procedentes de labores de jardinería de recintos privados no se encuentran expresamente comprendidos en el Servicio contratado. Otro aspecto a considerar será la gestión de la recogida selectiva de los envases y residuos de envases, como vidrio, papel-cartón y envases ligeros, sujetos a sistemas integrados de gestión (SIG), ECOVIDRIO y ECOEMBES (la Mancomunitat se ocupa de la representación de ECOEMBES en lo referente a la gestión de papel-cartón y envases ligeros, mientras que ante ECOVIDRIO la gestión corresponde a cada Ayuntamiento). Los enseres inservibles y residuos voluminosos si están incluidos en el Servicio de Recogida y Transporte de RU. Por último existen otros residuos que, por sus características, deben ser depositados en los ecoparques dependientes de los respectivos Ayuntamientos (hasta la fecha no consta que el municipio cuente con ecoparque).  
- La mancomunitat l'Horta Nord ejerce su cometido de gestión del Servicio de Recogida y Transporte de RU mediante contrato con empresa idónea, actualmente el adjudicatario es SA Agricultores de la Vega de Valencia.  
- Es importante tener en cuenta que el sistema generalizado de recogida implantado en el ámbito de la Mancomunitat es mediante depósito previo en contenedor normalizado (solo los enseres voluminosos se abandonan en la vía pública fuera de los contenedores), siendo su aportación inicial de cuenta y cargo de los respectivos Ayuntamientos, por lo que el agente urbanizador o el Ayuntamiento deberá prever la dotación suficiente de los contenedores necesarios destinados a cualquier tipología diferenciada de residuo urbano, dimensionados en número y distancias de recorrido peatonal adecuadas para los potenciales usuarias en su área de influencia.  
Así pues, en consideración a lo anteriormente expuesto y a la escasa envergadura de la ampliación que supondría en cuanto a las previsiones de producción y demanda de recursos asociados (1.000 trabajadores/día equivalentes a una población de unos 250 habitantes), sin perjuicio de que se formule consulta a la empresa contratista del servicio, SAV, considero que la Mancomunitat cuenta con capacidad suficiente para atender debidamente la gestión de los residuos urbanos que se generen en el ámbito geográfico del plan parcial de referencia.  
Entitat Metropolitana de Servicios Hidráulicos (EMSHI):  
Se emite informe de disponibilidad de agua para ejecutar la urbanización del sector SUZ-2 en Albalat dels Sorells, cuyo resultado es:  
De lo contenido en la documentación aportada se desprende que:  
La totalidad de la actuación se asienta sobre terrenos de regadío tradicional, desapareciendo este uso, y por tanto produciéndose una economía sustancial de recursos hídricos.  
Se espera un consumo de las instalaciones metropolitanas de 22.7 Dm³/año de agua potable. Del mismo informe, deducen las necesidades de agua de riego, que se cuantifican en 2.8 Dm³/año.  
Los orígenes y gestión de las aguas potables se consideran adecuados y correctos. Sin embargo el agua de riego, se pretende tomarla de la misma red de agua potable, que se considera totalmente incorrecto.  
Tampoco se aprecia en el proyecto que se haya dotado a la zona de una red bis, específica para riego, limpiezas, baldeos y similares.  
Dado que el consumo de agua por habitante de Albalat dels Sorells, en este momento es de 208 l/h día, se desprende un rendimiento de la red bajo y un consumo per cápita elevado, por tanto deberá animarse al Ayuntamiento a tomar las necesarias acciones, para proveer al suministro de estos usuarios, así como de otros futuros que puedan presentarse, a través de economías por la mejor gestión de la red, así como de sustituciones de usos actuales de agua potable, por otro tipo de aguas (tales como las procedentes de los derechos de riego de los terrenos que con esta actuación se ocupan)  
Estas acciones constan haber sido asumidas por el Ayuntamiento de Albalat dels Sorells. Se aconseja de manera prioritaria, la sustitución de riegos, la mejora de redes y el cambio de estructura tarifaria en baja adicionalmente al cambio de uso de aguas a tramitar ante la Autoridad de Cuenca.  
Por estas vías combinadas, pueden perfectamente economizarse los 22.7 Dm³/año. Faltaría para satisfacer la demanda de riego. Dicho volumen podría perfectamente suministrarse de la acequia de Moncada, dado que van a producirse economías de riegos, con la correspondiente tramitación ante la Autoridad de Cuenca.  
En referencia a la calidad de las aguas potables a suministrar por el EMSHI, esta cumple con los parámetros establecidos en el RD 140/2003 (...). La depuradora que suministrará el agua es la de Manises, se abastece de aguas del Canal Júcar Turia, explotado, controlado y regulado por la Confederación Hidrográfica del Júcar, la planta, perteneciente al sistema de abastecimiento en Alta del Área Metropolitana de Valencia, está explotada por Aguas de Valencia, y supervisada por la EMSHI.  
Por lo que respecta a la necesidad de tratamiento, el mismo se realizará en la potabilizadora de Manises, al igual que para el resto de caudales suministrados en la actualidad por el Canal Xúquer-Turia y/o el río Turia.  
Por último y en cuanto a la necesidad de realizar obras de infraestructura se precisa desde el punto de vista metropolitano, el refuerzo y ampliación de la potabilizadora, los depósitos de regulación y las traídas de agua, hasta la actuación; y desde el punto de vista local, la construcción de la toma, desde la red metropolitana. Las primeras obras, están incluidas en los planes inmediatos del EMSHI para la ampliación y refuerzo del sistema metropolitano, por lo que se firmará convenio al interesado para colabore con su cuota parte. La segunda deberá hacerse cargo el interesado en su integridad.  
(...)Por todo lo anterior, este servicio, emite informe técnico positivo, condicionado con los siguientes condicionantes respecto a la materia puesta a su consideración:  
- Utilizar la dotación de agua potable, a 70 l por trabajador y día laborable, advirtiendo que este es el consumo de agua potable que se va a suministrar. Se recomienda considerar este diámetro de las tuberías de abastecimiento de agua potable, al efecto de garantizar que se pueda mantener el porcentaje desinfectante.  
- Proveer los medios necesarios para asegurar que en todo el municipio, toda agua que no sea estrictamente de consumo humano, se realizará con agua distinta a la potable. Entre estos se considera fundamental el dotar todas las zonas verdes presentes y futuras, tanto públicas como privadas con posible zona verde (como es el caso de la que nos ocupa) de doble toma de aguas (potable y servicios).  
- Presentar proyecto corregido, con una doble red de agua para servicios y riego, que deberá tener toma independiente. Asimismo para usos de riego, se deben considerar 550l/m² de zona verde y año, así como usar especies de baja evapotranspiración.  
- Así pues, la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos, no suministrará incremento alguno, en media de cinco años, al computar los ahorros en la actual dotación. Lo que obliga a que se cumpla el condicionado de economía de aguas, y de cambio de usos, en el tiempo que dista hasta la consolidación de la nueva demanda de masa de agua, consecuencia de la nueva actuación.  
- Ejecutar el refuerzo de las instalaciones EMSHI necesarias para atender este consumo, y muy en particular la toma y traídas. Estas instalaciones se realizarán en todo momento bajo la más estricta supervisión del EMSHI, a cargo y costas del peticionario, que al finalizarlas, las entregará al EMSHI.  
Se advierte que se solicite el informe al concesionario de la Gestión de la Red Metropolitana, sobre la suficiencia General de las infraestructuras del EMSHI para afrontar este consumo.  
Se recuerda la obligación que tienen los solicitantes de:  
A la mayor brevedad posible, y en todo caso antes de empezar cualquier obra de presentar proyecto, reglamentariamente visado y aprobado, con las infraestructuras hídricas, tanto potables como de riego que se solicitan.  
Este al menos deberá contener:  
- Los detalles de las infraestructuras metropolitanas de la vecindad, tomas y en general elementos hidráulicos del mismo. Estos detalles podrán ser modificados por esta Administración al efecto de uniformizar elementos y facilitar el mantenimiento de la red metropolitana; pero correrán por cuenta del peticionario todos los gastos que comporten.  
- Detalles de las dos redes que se solicitan. Muy en especial, se remitirá replanteo, compromiso de fondos (presupuesto) y plan de obra.  
Antes del comienzo de las obras:  
Aviso a esta Administración del hecho, y comunicación de la entidad del director facultativo de las obras, para que pueda supervisarlas.  
Antes de la conexión a redes:  
Presentar permiso definitivo y/o concesión para la toma de caudales para la toma de riego.  
Aviso a esta Administración, con documentos de fin de obra, suscritos por el director facultativo para su supervisión.  
Presentación de memoria de actuaciones realizadas, con su efectividad práctica para producir los ahorros necesarios para este establecimiento. Deberá estar firmada y visada por técnico competente.  
Se advierte que no se dará permiso de conexión y suministro alguno si no se cumplen los anteriores requisitos.   
Adicional: este informe no incluye factores tales como tasas, gravámenes, contribuciones y similares que pueda comportar el general reforzamiento de la red en su cuota parte proporcional.  
Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico  
Solicitado informe respecto al estudio acústico aportado, el Servicio competente en la materia informa:  
En relación al estudio acústico remitido relativo al Plan Parcial Modificativo de la Ordenación Estructural del Sector SUZ-2 en Albalat dels Sorells, se le comunica que, tras evaluar y valorar el estudio acústico que se adjunta, este Servicio, de acuerdo con lo expuesto en el mismo, considera que la documentación es suficiente.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudio integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura, no se han detectado, en el área concreta de estudio, afecciones a figura ambiental alguna.  
Después de consultar la cartografía del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no se han detectado áreas inundables susceptibles de protección en el área de estudio.  
Según el estudio de impacto ambiental no se afectan vías pecuarias ni yacimientos arqueológicos en el área de estudio. Existiendo muy cerca del sector el Pou L'alberenga y una gran cantidad de acequias que constituyen el patrimonio etnológico de la zona. Se define como medida el seguimiento arqueológico de las obras durante la fase de movimiento de tierras. Se deberán adoptar además aquellas medidas propuestas por la Dirección General de Patrimonio en su informe vinculante que deberá ser emitido en cumplimiento de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, el suelo objeto de modificación urbanística está clasificado actualmente como suelo no urbanizable de protección paisajística y agrícola. Dado que la presente declaración evalúa los aspectos ambientales, la idoneidad del instrumento de ordenación presentado, en lo que a legislación urbanística se refiere, no entra en el ámbito de la evaluación realizada.  
Consideraciones ambientales  
El área objeto del estudio se sitúa sobre terrenos pertenecientes al periodo Cuaternario, en una llanura de origen aluvial. Las características primarias del suelo y del entorno son favorables a los usos agrícolas intensivos, predominando los materiales detríticos cuaternarios que les aportan suficiente espesor efectivo y que, junto a los nulos afloramientos rocosos permiten el enraizamiento de cualquier especie. El sector presenta un riesgo de erosión muy bajo, no existe riesgo de inundación, la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas es media y no afecta a ningún espacio protegido.  
Respecto a la vegetación que podemos encontrar en el área de estudio, la vegetación potencial de la zona ha desaparecido, destinándose en la actualidad a un uso agrícola, en concreto al cultivo de cítricos y hortalizas. Además de las especies de cultivo, y ligada a ellas, se observa en la zona vegetación nitrófila y arvense que cobra importancia en algunas parcelas que se encuentran abandonadas.  
En el estudio de impacto ambiental se realiza una descripción de la fauna que se puede encontrar en la zona ligada a la vegetación presente, indicando que solo proliferan aquellas especies que aprovechan las transformaciones y otras que suelen tener carácter trivial y escaso interés dado lo generalizado de su distribución.   
Respecto al abastecimiento de agua, se adjunta al expediente certificado de la empresa suministradora Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos (EMSHI) donde se indica que se ha presentado documentación. La demanda estimada es de 25.55 hm³ anuales para el consumo humano y 0.26 hm³ para riego de zonas verdes y ajardinadas, lo que supone un total de 25.81 hm³/ año. Se prevé la conexión subterránea a la red municipal en el punto más próximo al sector. Se indica en el EsIA que éste constituye un impacto positivo al producirse una disminución de las necesidades de agua con el cambio de uso de agrícola a terciario.  
Para la depuración de aguas residuales, en la documentación presentada se tiene el informe de la entidad Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana de fecha 16 de octubre de 2006 sobre la capacidad de la EDAR de la Cuenca del Carraixet para admitir las aguas residuales generadas por la actuación concluyendo la viabilidad del tratamiento siempre y cuando se cumplan una serie de condicionantes, ya transcritos en los informes sectoriales.   
Los residuos generados tanto en fase de construcción como en fase de saneamiento serán gestionados, tal y como se indica en el apartado de medidas correctoras, de acuerdo a su tipología y a la legislación de aplicación. No se aporta estimación de la cantidad que se producirá. Se aporta Informe del Ingeniero técnico industrial al servicio de la Mancomunitat de l'Horta Nord, el cual considera que la Mancomunitat cuenta con capacidad suficiente para atender debidamente la gestión de los residuos urbanos que se generen en el ámbito geográfico del plan parcial.  
La cuenca visual del ámbito de estudio se encuentra conformada por nueve unidades de paisaje, de las cuales solamente tres se encuentran en la zona, estas son la unidad de huerta, la unidad de cítricos y la unidad de transición huerta-cultivos  
Se justifica la actuación, en el EsIA por el beneficioso impacto que ocasionará en la revitalización socioeconómica de la zona, ofreciendo una alternativa económica a la situación que atraviesa el sector agrícola.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de Impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Plan Parcial Modificativo de la Ordenación Estructural Sector SUZ-2 cuyo promotor es el Ayuntamiento de Albalat dels Sorells (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Deberá obtenerse el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Se deberá justificar el cumplimiento del condicionado del informe emitido por la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos.  
3. Los proyectos de urbanización deberán incorporar en su presupuesto los costes de las medidas preventivas correctoras y de los controles y acciones derivadas del cumplimiento del programa de vigilancia ambiental, estipulado en el estudio de impacto ambiental y las derivadas de la aplicación de la presente declaración, así como todas aquellas que se estipulen en los correspondientes informes sectoriales.  
4. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a lo dispuesto en el Plan Zonal nº III y VIII, incluido en el PIR (Plan Integral de Residuos) de la Comunitat Valenciana. Antes de la concesión de licencia de actividad, el Ayuntamiento exigirá a las industrias que se quieran implantar en el sector un plan de gestión de residuos, que incluya su tratamiento y destino definitivo.  
5. El Ayuntamiento exigirá al agente urbanizador, una vez acabadas las obras de urbanización, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de los vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos. Se velará por el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas.  
6. La red de saneamiento deberá ejecutarse con carácter separativo. Las aguas residuales se trasladarán por colector hasta la red municipal y de allí a la estación depuradora. Para el vertido de aguas pluviales al barranco se deberá obtener la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar. La red de pluviales deberá atravesar un separado de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.  
7. La red de saneamiento deberá incorporar arquetas de registro en cada una de las conexiones privadas al colector general, que se complementarán con arquetas separadoras de grasas y aceites en aquellos casos en los que sea previsible, por la actividad a realizar, la manipulación o vertido de este tipo de sustancias.  
8. Las líneas aéreas de distribución de electricidad que atraviesen el sector se deberán soterrar.  
9. En caso de las redes de riego afectadas por la actuación, deberá garantizarse su continuidad durante las obras, y su reposición finalizada las mismas. De igual modo, los cultivos colindantes que se vean afectados por las obras, deberán restituirse a su estado original.  
10. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los suelos agrícolas colindantes.   
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 19 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 050/08-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de Segorbe.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón (S/R: 2007/0182 Fc).  
Objeto del proyecto: modificación puntual n.º 22 del PGOU.   
Localización: Término de Segorbe.  
Descripción del proyecto  
El proyecto, de acuerdo con la documentación presentada, propone la modificación de la calificación de una superficie de 11.018,36 m² de suelo no urbanizable de protección agrícola a Suelo No urbanizable Común y simultáneamente conferirle la calificación de Suelo Dotacional público de la red primaria destinado principalmente a uso deportivo-recreativo y uso compatible el educativo-cultural.   
La parcela seleccionada se sitúa colindante por el suroeste del sector Residencial 1, en los terrenos situados entre la línea férrea y La Rambla Seca y se corresponde con la alternativa N de las 5 analizadas.   
Tramitación administrativa  
El Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, de la Dirección Territorial de Castellón, remitió el 13 de febrero de 2008, la documentación técnica y administrativa aprobada provisionalmente, correspondiente a la modificación puntual n.º 22 del PGOU de Segorbe. Según certificado de información pública y de aprobación provisional del Secretario del Ayuntamiento de Segorbe, en el Pleno de 21 de diciembre de 2006 se acordó la información pública correspondiente a la modificación puntual n.º 22 de Segorbe, durante 45 días, insertando el anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana n.º 5435, de 24 de enero de 2007, en el Boletín Oficial de la Provincia n.º 1 de 25 de enero de 2007, en el diario Mediterráneo de 9 de enero de 2007 y en el tablón de anuncios municipal, no registrándose alegaciones en el periodo establecido, acordando la aprobación provisional en el pleno extraordinario de 20 de marzo de 2007.   
Se adjuntan como expediente administrativo copia de los informes emitidos por la Conselleria Cultura respecto de las afecciones al Patrimonio Arqueológico, Etnológico y paleontológico, y se advierte que la consulta realizada a la Confederación Hidrográfica del Júcar no ha tenido respuesta en el plazo de tres meses establecido por lo que se prosigue la tramitación y se solicita la DIA.   
El día 7 de marzo de 2008 se recibe del Área de Planificación del Territorio y del Litoral sobre posible afección del PATRICOVA a la citada modificación puntual, elaborado a petición del Servicio de Ordenación del Territorial de Castellón.  
El día 16 de abril de 2008 se efectúa consulta al Servicio de Planificación del Territorial y del Litoral solicitando aclaración sobre un posible error en la cartografía del PATRICOVA y su incidencia sobre el riesgo de inundación, recibiéndose informe complementario el día 18 de abril de 2008.  
Informes sectoriales  
Informes de la Dirección General de Patrimonio cultural de la Conselleria de Cultura   
El 22 de junio de 2007 sobre la prospección arqueológica y etnología en la que se indica que no se han documentado ni restos arqueológicos ni etnológicos indicando por tanto que es suficiente con establecer medidas preventivas de vigilancia durante las obras .   
El informe de 11 de diciembre de 2006 se refiere a la posible afección a yacimientos paleontológicos, concluye que no se han detectado yacimientos y que no resulta necesaria ninguna intervención previa.   
Informe del Área de Planificación del Territorio y del Litoral sobre el riesgo de inundación   
«Revisada la documentación remitida por el Servicio de Ordenación del Territorio de Castellón, en relación con la creación de un nuevo suelo dotacional propuesto por la modificación nº 22 del Plan General de Ordenación Urbana de Segorbe, se informa lo siguiente:  
- En el ámbito de actuación, en su zona sur, se encuentra una parte de la parcela con una superficie aproximada de 0,12 Hectáreas, afectada por riesgo de inundación de nivel 3 y 5 del PATRICOVA.   
- La modificación puntual consiste en la nueva calificación propuesta, pasando de suelo no urbanizable de protección agrícola a suelo no urbanizable común así como su destino a suelo dotacional o público de la red primaria del municipio para equipamiento deportivo recreativo.  
- Las limitaciones impuestas por el PATRICOVA en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación se aplica con independencia de la calificación que tenga este suelo, sea común o protegido en sus distintas categorías. Al encontrarse la parcela afectada parcialmente por riesgo de inundación están prohibidos por la normativa los equipamientos deportivos cubiertos- no así los equipamientos deportivos al aire libre, artículo 22.2.  
- A la vista de todo lo expuesto sólo se podrá admitir el uso propuesto si el emplazamiento de la edificación destinada a equipamiento deportivo se encuentra situada fuera de la zona inundable de la parcela, o en su defecto mediante estudio de inundabilidad que justifique, mediante nueva delimitación del riesgo, que la parcela objeto de modificación puntual del Plan general no está afectada por riesgo de inundación.  
- Por otra parte, en cuanto la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía deberá ajustarse a lo dispuesto en el normativa vigente (texto refundido de la ley de Aguas y demás disposiciones que la desarrollen)»  
Informe complementario de 18 de abril de 2008:  
«Atendiendo a su petición, hemos analizado la cartografía de riesgos de inundación (escala 1:50.000) en el término de Segorbe que sirvió de base para la emisión de nuestro informe de 4 de marzo de 2008, constatando que, en la cartografía del GIS, los polígonos elementales que delimitan el riesgo se encuentran desplazados respecto al recorrido del cauce en la revisión efectuada a escala 1:25.000 se ha redefinido a situación de los polígonos en la cartografía GIS, resultando un incremento de la superficie afectada por riesgo de inundación, en el ámbito de la modificación n.º 22 del PGOU de Segorbe, como consecuencia de la nueva delimitación de la zona. Esta circunstancia no modifica el sentido de nuestro informe pero si condiciona la implantación del uso propuesto al incrementarse la superficie afectada por riesgo de inundación del PATRICOVA en el ámbito estudiado.   
Afecciones legales   
PATRICOVA. La superficie objeto de modificación se ve afectada aproximadamente en un 70% por riesgo de inundación en grado 1, 3 y 5.   
Dominio público hidraúlico. La delimitación el sector, de acuerdo con la alternativa seleccionada, incluye parcialmente la zona de servidumbre de la rambla Seca y la totalidad del sector está en zona de policía.  
Patrimonio cultural: no se conocen ni se han detectado en las prospecciones realizadas elementos de interés arqueológico, etnológico o paleontológico, en el ámbito del sector por la Conselleria de Cultura en el ámbito del sector.  
Planeamiento urbanístico. En el planeamiento vigente la parcela correspondiente a la solución adoptada es suelo no urbanizable de protección agrícola.   
Consideraciones ambientales   
La modificación n.º 22 del PGOU de Segorbe, se ajusta a los supuestos establecidos en la Ley 9/2006 de evaluación de planes y programas, ya que se trata de una modificación en materia de ordenación del territorio urbano, rural y de uso del suelo (artículo 3) y de acuerdo con el expediente administrativo se ha tramitado con posterioridad a la entrada en vigor de esta ley así como de la Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos de acceso a la información de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente.  
No obstante lo anterior teniendo en cuenta que:  
- la citada modificación no implica un cambio del modelo territorial del planeamiento vigente.   
- la superficie necesaria para desarrollar los objetivos de la modificación se estima entorno a 1 hectárea.  
- la ubicación de cualquiera de las alternativas estudiadas es colindante o próximo al suelo urbano o urbanizable previsto en el planeamiento vigente con lo que la dotación de servicios no requiere la ejecución de obras de envergadura, si las infraestructuras actuales tienen suficiente capacidad.  
- el desarrollo del uso previsto (dotacional deportivo recreativo) no implica una asignación de recursos desorbitada, respecto de la situación actual, sin perjuicio de que dicha asignación deba ser evaluada.  
Se puede considerar que la modificación planteada responde a los supuestos legalmente como «zona de ámbito reducido territorial «y por tanto la evaluación ambiental se puede llevar a cabo mediante del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.   
En la documentación presentada se indica que el objeto del proyecto es la instalación de una dotación de la red primaria con uso principal deportivo-recreativo y compatible con el uso educativo-cultural, pero no se especifica nada sobre el tipo de instalaciones aunque es presumible que se proyecten edificaciones cubiertas, ya que en el ámbito del suelo residencial 1 ya existen instalaciones deportivas descubiertas. Este aspecto es fundamental para determinar la viabilidad, no sólo de la alternativa seleccionada como definitiva (alternativa N) sino del resto de alternativas estudiadas ya que tres de las cuatro alternativas se encuentran afectadas en mayor o menor grado por el riesgo de inundación.  
El estudio de impacto ambiental correspondiente a la modificación puntual nº 22 de Segorbe analiza 5 alternativas para la ubicación de la dotación deportivo-recreativa que se proyecta, aunque este análisis resulta incompleto puesto que no se ha considerado correctamente ni la cartografía ni la normativa del PATRICOVA. Así la afección por riesgo de inundación de las alternativas estudiadas es la siguiente:  
- La alternativa D tiene la misma calificación en el planeamiento vigente que la alternativa seleccionada y esta toda ella afectada por riesgo de inundación.  
- La alternativa seleccionada (N) está sujeta a riesgo de inundación en un 70% de la superficie   
- La alternativa B se encuentra en el ámbito del suelo urbanizable del sector Residencial 1 destinada a zona verde (JL) y se encuentra sujeto a riesgo de inundación en aproximadamente un 53% de los terrenos colindantes con el cauce.  
- La alternativa C tiene la misma calificación que la alternativa seleccionada y presenta riesgo de inundación en aproximadamente un 40% de la parcela de la superficie colindante con el cauce.  
- La alternativa A está calificada en el plan general como suelo no urbanizable Común y no se encuentra afectada por riesgo de inundación.   
Se ha procedido por tanto a valorar la alternativa más adecuada considerando su viabilidad desde el punto de vista de las limitaciones derivadas del riesgo de inundación considerando las posibles situaciones dependiendo del tipo de instalaciones para el desarrollo de los usos propuestos:  
1) Situación 1: totalidad de las instalaciones descubiertas.   
2) Situación 2: totalidad de las instalaciones cubiertas.   
3) Situación 3: instalaciones cubiertas y descubiertas.   
En la situación 1 (totalidad de las instalaciones descubiertas) cualquiera de las alternativas seleccionadas sería viable desde el punto de vista normativo del PATRICOVA, aunque desde el punto de vista de impacto ambiental la preferencia en la selección de alternativas sería de menor a mayor riesgo e inundación es decir: 1ª La alternativa A, 2ª alternativa C, 3ª alternastiva B, 4ª alternativa seleccionada N, 5ª alternativa D ya que tanto la incertidumbre en la ocurrencia del impacto (inundación) como su magnitud (superficie afectada) presentan orden creciente.   
En la situación 2 (totalidad de las instalaciones cubiertas), el riesgo de inundación limita la viabilidad de las alternativas en los siguientes términos:  
- La alternativa D alternativa no es viable ya que la totalidad de la superficie tiene riesgo de inundación.  
- De la alternativa definitiva (N) sólo resulta viable la superficie exenta de riesgo de inundación (aproximadamente 30%).  
- De la alternativa B solo sería viable el 47% de la superficie que queda libre del riesgo de inundación.  
- De la alternativa C sólo sería viable el 60% de la superficie exenta de riesgo de inundación.   
- La alternativa A no presenta riesgo de inundación y por tanto es la única alternativa viable en toda su superficie.  
En la situación 3 la modificación es viable proporcionalmente en la superficie dedicada a cada uno el tipo de instalaciones.   
Por otra parte hay que señalar la discrepancia en cuanto a las afirmaciones incluidas en el apartado 5 de la memoria (memoria justificativa) sobre la ausencia de motivos y actividades ligadas a la protección que actualmente tienen los terrenos en el planeamiento vigente ya que se ha mantenido hasta la actualidad el uso de cultivo de frutales y huerta en regadío que evidencian el aprovechamiento de una potencialidad agrícola elevada de los terrenos situados en el curso medio del río Palancia. Su consideración como alternativa para el fin perseguido no radica, por tanto, en la perdida de los valores que motivaron su protección, sino más bien en la oportunidad y ventajas derivadas de su situación estratégica respecto de la actual delimitación del casco urbano.   
Consideraciones jurídicas   
- La modificación del PGOU se pueden considerar, en base a lo expuesto en el apartado de consideraciones ambientales como «zona de reducido ámbito territorial», de acuerdo con lo establecido en el artículo 2 de la Ley 9/2006, de 28 abril, sobre evaluación de los efectos de planes y programas en el medio ambiente, siendo procedente por tanto realizar la evaluación ambiental mediante el procedimiento de evaluación de impacto ambiental, considerando que se encuentra entre los supuestos previstos en el Anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, como uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.   
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
- El artículo 1 del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, del Consell por el que se modifica el artículo 16.2 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, aprobatorio del Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de La Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente declaración de Impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la modificación n.º 22 del PGOU de Segorbe, en la ubicación correspondiente a la alternativa definitiva seleccionada (N) en los siguientes términos:  
a) En toda la superficie delimitada única y exclusivamente si el uso deportivo-recreativo se desarrolla en instalaciones descubiertas.  
b) Si se pretende ubicar instalaciones deportivas cubiertas sólo podrá ser modificada, para el uso proyectado, la superficie de la parcela que está exenta de riesgo de inundación.  
c) Si se proyectan instalaciones cubiertas y descubiertas la superficie a modificar será proporcional a cada uno de los tipos de instalaciones.  
En cualquier caso el desarrollo del uso dotacional requerirá:  
1. La vigilancia durante la fase de obras como medida preventiva para evitar la posible afección al patrimonio, procediendo a paralizar las obras y dar comunicación inmediata, de acuerdo con el procedimiento establecido en la legislación sectorial si se hallara cualquier vestigio de interés patrimonial.   
2. La previa certificación del organismo de cuenca de la disponibilidad de recursos hídricos para atender la demanda derivada del uso previsto.  
3. La confirmación por parte de la Entitat Publica de Sanejament de que el incremento de caudales generados por el nuevo suelo dotacional puede ser tratado en las instalaciones de depuración actuales, o en su caso la ejecución de las obras complementarias necesarias de las instalaciones actuales que deben ser llevadas a cabo para garantizar el correcto tratamiento de las aguas residuales.   
  
Segundo   
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 15 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML