Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5144, del 28-11-2005 (2005/13151)

ACORD de 4 de novembre de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla Estratègic Citrícola Valencià, en el marc del Pla Millorar.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5144

Data del DOGV
:   28-11-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/13151

CVE


Data del document
:   04-11-2005

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [agres](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [administració regional](javascript:void(0))

ACORD de 4 de novembre de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla Estratègic Citrícola Valencià, en el marc del Pla Millorar. [2005/13151]
  
El Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 4 de novembre de 2005, va adoptar l'acord següent:
  
La citricultura, per la seua importància econòmica, social i territorial, constituïx la principal activitat productiva agrària de la Comunitat Valenciana. Sobre la seua actual problemàtica s'ha dissenyat el present Pla Estratègic Citrícola Valencià, com una part fonamental del Pla Millorar que sobre el nostre sector agroalimentari està elaborant la Generalitat, a través de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Els cítrics han contribuït significativament al desenrotllament econòmic de la Comunitat Valenciana i, històricament, ha constituït una de les principals fonts de riquesa per a molts dels nostres pobles.
  
Actualment, este cultiu aporta la major part de la producció final agrària de la Comunitat Valenciana, amb una collita que s'aproxima a les 3.500.000 tm, que aconseguix un valor en el mercat pròxim als 2.400 milions d'euros.
  
El cultiu de cítrics té també un important valor social, ja que agrupa a més de 100.000 agricultors o propietaris de plantacions i proporciona treball durant quasi tot l'any, generant més de 70.000 ocupacions directes i indirectes.
  
Addicionalment, els magatzems de confecció, indústries de transformats i comerços citrícoles, així com nombroses empreses auxiliars (adobs, plaguicides, maquinària, envasos, transports, etc.), depenen en major o menor grau de la citricultura.
  
Des dels seus inicis, la citricultura valenciana ha obtingut productes d'alta qualitat, molt apreciats en els mercats internacionals. Això, sens dubte, ha sigut la base de l'arrelada tradició comercial i exportadora lligada als cítrics valencians, al voltant dels quals s'ha establit una important infraestructura de centrals citrícoles, altament tecnificades, que disposen d'una xarxa comercial consolidada, recolzada per la seua àmplia experiència exportadora.
  
Conseqüentment, la Comunitat Valenciana és la primera zona del món productora de cítrics amb destinació a l'exportació en fresc. Açò suposa que, aproximadament, el 60% de la collita s'envie als mercats exteriors, especialment als de la Unió Europea, on manté una situació preponderant. Tampoc pot deixar de mencionar-se la importància relativa que tenen les exportacions a altres països tercers com USA o Canadà, així com el potencial de futur que representen els països de l'est d'Europa no comunitaris o alguns països asiàtics.
  
En l'inici del segle XXI la situació de la citricultura valenciana ha canviat notablement respecte a fa escasses dècades: l'obertura dels mercats comunitaris, la major incidència dels nostres competidors tradicionals, el progressiu increment d'enviaments de mercaderies procedents de l'hemisferi sud, la cada vegada més àmplia apetència per productes substitutius, els canvis en els hàbits de consum i la concentració de la demanda en grans empreses de distribució, són factors que obliguen a reconsiderar molts dels plantejaments productius i comercials d'este cultiu.
  
Amb l'objectiu de conduir, de la forma més encertada possible, el necessari procés de transició de la citricultura valenciana, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació va constituir una mesa citrícola, en la qual junt amb els representants dels diferents estaments del sector, es va convocar a especialistes, procedents de la Universitat, la Investigació i la pròpia Administració. El resultat d'esta iniciativa va ser l'elaboració del Pla Estratègic Citrícola Valencià.
  
Este Pla que establix actuacions i estratègies aplicables als distints components del sector citrícola, té com a eixos fonamentals la modernització de les estructures productives, la implantació de sistemes de cultiu sostenibles, la reforma del sistema comercial i la potenciació de la I+D+I.
  
Per tot l'anteriorment exposat, tenint en consideració la situació per la qual passa el sector citrícola valencià, i la conveniència de canviar molts dels plantejaments actuals del mateix, així com per l'obligació de defendre els interessos dels nostres citricultors, es considera necessari desenrotllar un Pla Estratègic Citrícola, que, dins del Pla Millorar i amb un horitzó temporal de sis anys (2006-2011), establisca les mesures per a millorar la rendibilitat d'este cultiu.
  
En virtut de l'anterior, i a proposta del conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el Consell de la Generalitat
  
ACORDA
  
Primer
  
Aprovar, en el marc del Pla Millorar, el Pla Estratègic Citrícola Valencià, en els termes dels annexos del present acord.
  
Segon
  
Executar les actuacions incloses en el Pla Estratègic Citrícola Valencià durant el període 2006-2011.
  
Tercer
  
Facultar el conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a dictar totes les disposicions que requerisca el desenrotllament i execució del Pla Estratègic Citrícola Valencià.
  
Quart
  
Determinar en els pressupostos ordinaris de la Generalitat per a l'any 2006 una dotació econòmica de 235 milions d'euros com a primer exercici d'aplicació d'un pla que comportarà, en termes estimatoris, unes despeses aproximades de 1.700 milions d'euros en el període 2006-2011.
  
Quint
  
A l'efecte de l'exercici 2007 i següents de vigència del Pla Estratègic Citrícola Valencià, el conseller competent en matèria d'agricultura dictarà, en el termini màxim d'un mes des de la publicació de la Llei Anual de Pressupostos, una resolució en què concretarà per a cada exercici de la seua vigència l'import total anual destinat a l'esmentat pla, així com el detall de les aplicacions pressupostàries que el suporten. L'esmentada resolució haurà de ser informada prèviament per la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació.
  
PLA ESTRATÈGIC CITRÍCOLA VALENCIÀ
  
ANNEX I
  
ANÀLISI DE LA CITRICULTURA VALENCIANA
  
El Pla Estratègic Citrícola Valencià sorgix com a resposta a la necessitat d'establir una nova política citrícola a la Comunitat Valenciana que, a partir de l'anàlisi de la situació socioeconòmica per la qual travessa este cultiu, oriente les actuacions que sobre este es realitzen, tant per part de l'administració com del propi sector.
  
En una primera fase, la Mesa Citrícola va efectuar un diagnòstic de la situació actual de la citricultura valenciana, posant de manifest una sèrie de deficiències estructurals, que s'han anat consolidant a la Comunitat Valenciana al llarg de la història d'este cultiu.
  
1. Minifundisme
  
La xicoteta dimensió d'explotacions citrícoles de la Comunitat Valenciana té una incidència negativa en el cultiu, que afecta aspectes com ara els costos de producció, la mecanització, la falta de renovació generacional, etc. El minifundisme s'ha anat generant com a conseqüència del sistema hereditari, de l'elevat preu de la terra i de l'afecció social a esta, que ha afavorit més al fraccionament dels camps que a la seua fusió. Actualment, més del 90% de les explotacions citrícoles de la Comunitat Valenciana són inferiors a les 10 ha, amb una superfície mitjana per parcel·la d'aproximadament 0,6 ha.
  
L'excessiva parcel·lació dificulta la tecnificació de les explotacions i fomenta la utilització d'altes densitats de plantació, amb la finalitat d'obtindre el màxim rendiment de la terra. Tot això, impedix l'ús de maquinària i obliga a emprar molta mà d'obra costosa.
  
En contraposició a açò, en altres àrees agrícoles espanyoles s'han implantat modernes explotacions, de grans dimensions i amb estructures mecanitzables que permeten produir amb costos molt menors que a les zones citrícoles tradicionals de la Comunitat Valenciana. D'altra banda, molts dels nostres països competidors, especialment els del nord d'Àfrica, poden oferir la seua fruita a preus més baixos, afavorits pels seus reduïts costos salarials.
  
L'increment de la dimensió de les parcel·les es planteja com un requisit previ a l'adequada mecanització de les plantacions citrícoles. La consecució d'este objectiu permetrà mantindre la rendibilitat de les explotacions i oferir a preus més competitius per la disminució dels costos de producció.
  
2. Utilització de l'aigua de reg
  
Des de temps remots, la citricultura valenciana ha sigut el paradigma del bon ús de l'aigua de reg. No obstant, la Comunitat Valenciana és deficitària en recursos hídrics i, això, constituïx el principal factor que limita l'agricultura. L'escassetat d'aigua, agreujada per la irregularitat del règim de pluges, genera a més problemes de salinització en algunes àrees de cultiu, com a conseqüència de la sobreexplotació dels aqüífers.
  
La resolució del problema de l'aigua requerix dos tipus d'estratègies: una d'estes, es dirigiria a economitzar al màxim els recursos hídrics disponibles i l'altra, se centraria en la captació de noves dotacions d'aigua per al reg.
  
En el primer cas, tant el sector citrícola com l'administració Autonòmica, han de continuar amb les actuacions, ja iniciades durant estos últims anys, que contribuïsquen de forma significativa a la modernització del regadiu en totes les àrees citrícoles de la Comunitat Valenciana.
  
La modernització consistix, bàsicament, en el canvi del mètode d'aplicació d'aigua en parcel·la, amb introducció de xarxes de pressió i millora dels sistemes de gestió de l'aigua mitjançant la introducció de mecanismes de control i elements automatitzats de maniobra. Tot això, es concreta en la substitució progressiva del reg per inundació per el reg localitzat, la implantació progressiva del qual, permetrà, no sols millorar l'eficiència de l'ús de l'aigua, sinó també reduir les despeses de cultiu, tant en el maneig del sòl, com per la fertirrigació col·lectiva.
  
D'altra banda, caldrà incrementar la capacitat d'embassament d'aigua, amb el doble objectiu d'augmentar les possibilitats d'emmagatzemament en les èpoques en què es produïxen excedents i millorar la regulació en els períodes de majors necessitats hídriques.
  
Pel que fa a l'obtenció de fonts alternatives de recursos, s'haurà d'ampliar, al màxim possible, la reutilització en el reg de les aigües residuals depurades, la qual cosa beneficiarà moltes plantacions situades en les proximitats de nuclis urbans que compten amb les instal·lacions de depuració adequades.
  
3. Agricultura a temps parcial
  
Una de les característiques del cultiu de cítrics a la Comunitat Valenciana és la generalització de l'agricultura a temps parcial, induïda per la necessitat que tenen molts productors de complementar les rendes amb altres activitats, com a conseqüència de l'escassa dimensió de les seues explotacions. Este fenomen, que també pot presentar aspectes positius, aconseguix proporcions excessives a la Comunitat Valenciana, on prop del 90% dels agricultors ho són a temps parcial.
  
La citricultura del futur requerirà un major percentatge d'agricultors professionals, que puguen aconseguir l'adequat nivell, tant en els aspectes tècnics com en els de gestió econòmica.
  
4. Envelliment dels agricultors
  
L'edat mitjana dels citricultors de la Comunitat Valenciana, està incrementant fins nivells preocupants. Una de les raons d'esta situació està lligada al minifundisme, és a dir, hi ha una baixa incorporació de jóvens a l'activitat agrària perquè no poden disposar d'explotacions amb suficient dimensió per a garantir-los una renda digna. En conseqüència, si no hi ha jóvens que puguen dedicar-se a la citricultura no hi ha futur per a esta. Per tant, un altre repte important per a garantir el futur del sector citrícola és aconseguir la incorporació de jóvens agricultors que disposen d'explotacions amb l'adequada dimensió per a aconseguir un suficient nivell de renda.
  
5. Citricultura sostenible
  
Els sistemes de cultiu de cítrics compatibles amb la conservació de l'entorn natural, com ara la producció integrada o l'agricultura biològica, tenen encara una escassa expansió a la Comunitat Valenciana.
  
Estos models productius, que utilitzen tecnologies de baix impacte ambiental aprofitant els recursos i mecanismes de regulació biològics, poden permetre l'obertura d'interessants mercats, dirigits a sectors de població molt exigents pel que fa a la minimització dels residus de productes fitosanitaris o amb una forta conscienciació cap als aspectes ecològics.
  
A més, la citricultura, com a activitat productiva intensiva, pot generar problemes de contaminació ambiental per productes d'ús agrari, ?especialment en allò que es referix a la de les aigües subterrànies per nitrats- que han de ser controlats eficaçment.
  
6. Prevenció i protecció fitosanitària
  
L'obertura dels mercats i el lliure trànsit de les mercaderies, en un context de globalització del comerç, poden ser causa de la introducció de noves plagues i malalties procedents d'altres països. És per tant, molt convenient, establir un sistema per a la prevenció, vigilància i eradicació de plagues i malalties, creant un fons per a indemnitzar els productors que resulten damnificats per les actuacions efectuades amb les avantdites finalitats.
  
La mosca de la fruita (Ceratitis capitata), endèmica del mediterrani, es considera la plaga amb major perill per als cítrics, ja que, a més dels danys que pot produir, ocasiona problemes en les exportacions, per estar considerada de quarantena en molts països. Es planteja la necessitat de controlar-la mitjançant la utilització de mètodes bioracionals, a fi de reduir l'aplicació de tractaments químics.
  
7. Comerç, promoció i industrialització
  
El comerç citrícola a la Comunitat Valenciana es caracteritza per una àmplia dispersió de l'oferta, ja que actualment operen un gran nombre d'empreses i cooperatives, moltes de les quals no aconseguixen una dimensió adequada. Davant d'açò, la distribució dels cítrics s'està canalitzant a través d'un nombre cada vegada mes reduït de xarxes, que imposen les seues condicions comercials. Es posa, per tant, de manifest la necessitat concentrar l'oferta, establint consorcis exportadors, amb capacitat per a adoptar estratègies comercials que optimitzen els preus de venda.
  
L'actual tendència cap a la liberalització dels intercanvis comercials i la supressió de les barreres aranzelàries, dins del procés de globalització dels mercats, suposa una major competència per als nostres cítrics per part de les produccions d'altres països. Es planteja la conveniència d'intensificar les campanyes de publicitat i promoció, per a difondre la imatge de qualitat dels nostres cítrics i incrementar el seu consum.
  
Els desequilibris en l'estructura varietal, poden ocasionar problemes comercials, al concentrar-se la producció d'alguna varietat en un període de la campanya. La reconversió de les plantacions, amb noves varietats que permeten ampliar el període de recol·lecció, pareix la solució més adequada a este problema.
  
La indústria valenciana de transformació de cítrics ha sigut, tradicionalment, coartada per l'orientació de les produccions cap al consum en fresc. No obstant, la industrialització d'una proporció més elevada de la producció citrícola, donaria eixida als excedents de producció, fomentaria una millor qualitat de l'oferta en fresc i permetria una major ordenació de les produccions. L'impuls de la indústria de transformació, a més de millorar indirectament la comercialització en fresc, constituïx un mitjà per a diversificar l'oferta a través de l'obtenció de formes més emmotlades als patrons de consum actuals, tractant de satisfer, per la seua comoditat i rapidesa, les necessitats d'un ampli sector social.
  
8. I+D+I
  
El desenrotllament tecnològic i la innovació, com a instruments bàsics per al manteniment de la competitivitat, han de ser també elements que caracteritzen al sector citrícola valencià. Les explotacions agrícoles han de disposar en tot moment dels millors materials vegetals i de les més avançades tècniques, per a produir una òptima qualitat en condicions de rendibilitat.
  
Hem de ser plenament conscients que este necessari desenrotllament tecnològic s'ha de fonamentar en un eficaç sistema d'investigació agrària. La Comunitat Valenciana posseïx una àmplia tradició en investigacions sobre cítrics, en què actualment ocupa una posició de lideratge a nivell mundial, que s'ha de mantindre mitjançant les oportunes inversions.
  
S'evidencia, també, la conveniència de potenciar les actuacions en matèria de transferència de tecnologia a les empreses i les explotacions citrícoles, així com ampliar els canals de formació i informació als citricultors, a fi que els resultats, fruit de l'esforç i la inversió en investigació, arriben plenament als seus destinataris finals.
  
Conclusió
  
Després d'esta anàlisi, no excloent, de la situació en què actualment es troba la citricultura valenciana, la Mesa Citrícola passà, en una segona fase, a determinar els objectius del Pla Estratègic.
  
Com a resum d'estos, es van indicar quatre eixos fonamentals sobre els quals s'haurà de recolzar la citricultura del futur. Estos són:
  
- La modernització de les estructures productives.
  
- La implantació de models de cultiu sostenibles.
  
- La reforma del sistema comercial.
  
- La potenciació de la I+D+I.
  
Estes línies es concreten en l'annex II, mentre que les actuacions necessàries per al seu desenrotllament, s'exposen en l'annex III.
  
ANNEX II
  
OBJECTIUS
  
1. Modernització de les estructures productives, incorporació de jóvens i professionalització dels agricultors
  
1.1. Incrementar les unitats de cultiu, amb la finalitat de reduir els costos de producció. S'aconseguirà a través de les vies següents:
  
1.1.1. Fusió de parcel·les confrontants per a aconseguir unitats productives més grans, en règim d'explotació en comú.
  
1.1.2. Cultiu en comú de parcel·les separades, sempre que es troben a curta distància. En este cas, podrien compartir la direcció tècnica, l'ús de mà d'obra d'una altra, l'ús de maquinària i algunes instal·lacions d'interés general, que permeteren efectuar en comú determinades pràctiques culturals, com la fertirrigació.
  
1.1.3. Intervenció en el procés productiu, mitjançant el cultiu en comú, de les associacions d'agricultors ja existents, especialment de les cooperatives, societats agràries de transformació, organitzacions de productors i comunitats de regants.
  
1.2. Millorar l'eficiència d'utilització de l'aigua de reg, mitjançant:
  
1.2.1. Implantació del reg localitzat en totes les àrees citrícoles de la Comunitat Valenciana.
  
1.2.2. Incorporació de la tecnologia de telecomandament i informàtica per a millorar la gestió de l'aigua de reg.
  
1.2.3. Increment de la capacitat d'embassament d'aigua.
  
1.2.4. Foment de la reutilització en el reg de les aigües residuals depurades.
  
1.3. Fomentar la incorporació de jóvens a la citricultura, facilitant-los una adequada formació, d'una banda i, per una altra, mitjançant ajudes o crèdits bonificats que els permeten millorar i ampliar les seues explotacions, per a fer-les viables i rendibles.
  
1.4. Mantindre el major nombre possible de citricultors professionals, amb un alt nivell de dedicació a esta activitat, prestant-los suport, mitjançant subvencions, per als plans de millora de les seues explotacions, així com donant-los preferència en qualsevol altra ajuda pública que els siga d'aplicació.
  
2. Citricultura sostenible
  
2.1. Estendre la implantació de models per al cultiu dels cítrics, com ara la producció integrada o l'agricultura biològica, que a més de ser més respectuosos amb el medi ambient, minimitzen el nivell de residus en els fruits.
  
2.2. Ampliar la cobertura de la xarxa d'estacions meteorològiques i sondes capacitives, perquè la informació sobre les necessitats d'aigua de reg arribe als citricultors i comunitats de regants, de totes les zones cultivades de cítrics.
  
2.3. Establir programes per a la vigilància i el control de la contaminació ambiental per residus de productes d'ús agrícola.
  
2.4. Desenrotllar un pla de prevenció, de vigilància i d'eradicació de plagues i malalties.
  
2.5. Executar un pla de control de la mosca de la fruita, basat en la utilització de mètodes biològics i biotècnics, com ara l'alliberament de mascles estèrils i la caça amb parany massiva.
  
3. Reforma del sistema comercial
  
3.1. Fomentar l'associació d'agricultors per a la comercialització, a través del cooperativisme o les organitzacions de productors.
  
3.2. Concentrar l'oferta mitjançant la fusió o associació de cooperatives o xicotetes empreses de comercialització, per a aconseguir entitats amb un major volum de vendes i capacitat per a afrontar amb solvència les inversions necessàries per a la seua expansió i renovació tecnològica.
  
3.3. Establir una sèrie de mesures per a millorar el funcionament i la transparència del mercat citrícola, que consistiran en: l'elaboració d'un nou model de contracte de compravenda, així com la creació d'una junta arbitral, un observatori de preus i una comissió d'anàlisi de campanyes.
  
3.4. Mantindre actualitzat el SIG Citrícola amb la finalitat de millorar l'aforament de les collites i efectuar prospeccions sobre la futura evolució de la producció citrícola per varietats.
  
3.5. Ampliar les actuacions en matèria de vigilància de la qualitat comercial i de la presència de residus de productes fitosanitaris en fruits.
  
3.6. Impulsar la implantació de sistemes de traçabilitat i Anàlisi de Perills i Punts de Control Crítics (APPCC), en les entitats de comercialització i industrialització de cítrics, amb la finalitat de garantir la seguretat alimentària.
  
3.7. Desenrotllar campanyes de publicitat i promoció dels cítrics valencians, en les que col·laboren l'administració i el sector.
  
3.8. Ajudar econòmicament a aquelles inversions que impliquen una millora tecnològica de les indústries de transformació de cítrics, prioritzant la creació de nous productes amb major valor afegit, l'aprofitament energètic, la implantació de sistemes d'aprofitament de subproductes i l'eliminació neta de residus.
  
4. Investigació, desenrotllament i innovació (I+D+I)
  
4.1. Finançar i impulsar l'execució de projectes d'I+D+I amb interés estratègic per al sector citrícola. Les línies prioritàries sobre les quals han d'incidir estos projectes seran: l'obtenció de noves varietats i patrons, la mecanització i reducció dels costos de producció, el desenrotllament de mètodes no contaminants per al control de plagues, la millora de la qualitat dels transformats (p. e. suc de clementina, IV Gamma, etc.), l'aprofitament de subproductes o qualsevol altra que en el futur es considere d'interés preferent pel sector.
  
4.2. Facilitar la transferència de tecnologia al sector a través de les vies següents:
  
4.2.1. Incorporació a l'IVIA dels servicis tecnològics (Servici de Desenrotllament Tecnològic i Tecnologia del Reg) de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
4.2.2. Creació de l'Institut Tecnològic Agrari Valencià (ITAV), per a la formació, informació i transferència de tecnologia del sector.
  
4.2.3. Ampliació de la xarxa de camps d'assaig.
  
4.2.4. Gestió de l'explotació de patents i obtencions, a través de la fundació Agroalimed.
  
ANNEX III
  
ACTUACIONS
  
1. Explotació o cultiu en comú
  
A fi de reduir els costos de producció, optimitzant la utilització de la mà d'obra, la maquinària i la resta de recursos de les plantacions citrícoles, així com de millorar la qualitat, homogeneïtzar i concentrar l'oferta dels seus productes, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació establirà les disposicions necessàries per al foment del cultiu o explotació en comú, que obeiran a les orientacions següents:
  
a) Es finançaran programes anuals o plurianuals d'inversions, presentats per agrupacions de citricultors o entitats associatives, jurídicament constituïdes en ambdós casos, per a efectuar el cultiu o l'explotació en comú de cítrics.
  
b) En podran ser beneficiàries les agrupacions de citricultors o les entitats, com ara cooperatives, societats agràries de transformació, organitzacions de productors, societats de reg o qualsevol altra associació de citricultors, amb personalitat jurídica, que pretenga cultivar conjuntament les seues parcel·les.
  
c) Tant les agrupacions com les entitats associatives a què es referix l'apartat anterior hauran de comptar amb un mínim de deu socis que efectuen l'explotació o el cultiu en comú de les seues parcel·les, les quals, en conjunt, hauran de reunir, almenys, quatre-centes fanecades de cítrics (equivalents a deu Unitats de Treball Agrari-UTA) o tres-centes vint fanecades (equivalents a huit UTA), en cas de trobar-se situades en zones desfavorides.
  
d) S'auxiliaran prioritàriament les inversions destinades a les replantacions de cítrics per a l'adaptació del seu marc a la mecanització del cultiu, adquisició de la maquinària agrícola necessària, reconversió varietal i millora del reg. També es podrà auxiliar qualsevol altra inversió que es considere necessària per a dur a terme el cultiu o l'explotació en comú, o millore la seua pràctica.
  
e) Les obres d'interés general realitzades dins de les explotacions en comú, o la finalitat de les quals siga el cultiu en comú, podran ser subvencionades en la totalitat.
  
f) S'establiran ajudes per a finançar les despeses derivades de la gestió tècnica o administrativa de les explotacions citrícoles acollides al règim establit per al cultiu o l'explotació en comú.
  
g) Quan s'apliquen pràctiques de cultiu respectuoses amb el medi ambient, s'auxiliaran les despeses variables i de certificació que s'originen, tant en les explotacions com en les agrupacions per al cultiu en comú.
  
h) El personal tècnic o administratiu de les explotacions o agrupacions de cultiu en comú seran admesos preferentment en els cursos que anualment programa la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
i) Es donarà prioritat a les sol·licituds presentades per les explotacions o agrupacions per al cultiu en comú en totes les ajudes de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació que els siguen d'aplicació.
  
Les ajudes que s'establisquen per al cultiu o l'explotació en comú de les explotacions citrícoles hauran d'estar subjectes a les disposicions de les mesures 7.3 i 7.8 del Programa Operatiu Integrat de la Comunitat Valenciana 2000-2006, o a qualsevol reglamentació comunitària que en el futur puga afectar les mesures previstes en esta disposició per al cultiu i l'explotació en comú.
  
Les ordes per a impulsar l'explotació o el cultiu en comú s'adequaran a allò que s'establix en la Llei d'Ordenació i Modernització de les Estructures Agràries de la Comunitat Valenciana.
  
2. Utilització de l'aigua de reg
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i el sector citrícola realitzaran actuacions conjuntes dirigides a la millora de l'eficiència de l'ús de i a l'estalvi de l'aigua, a través de les actuacions següents:
  
a) S'estendrà la utilització del reg gota a gota a totes les zones cultivades de cítrics de la Comunitat Valenciana.
  
b) S'efectuaran inversions en obres de regadiu d'interés general, com ara embassaments, conduccions d'aigua, capçals col·lectius, sistemes automatitzats de distribució de l'aigua, etc.
  
c) Es fomentarà la reutilització en el reg d'aigües residuals depurades.
  
3. Incorporació de jóvens
  
A fi d'afavorir la incorporació de jóvens al sector citrícola com a titulars d'explota-cions de grandària i rendibilitat suficients, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, establirà les línies d'actuació següents:
  
a) Es desplegarà un pla de formació agrària especialitzada, en col·laboració amb les Escoles de Formació Professional Agrària, dirigit als jóvens que s'hagen d'incorporar a una explotació citrícola.
  
b) Es concediran crèdits bonificats als jóvens per a la compra de terres que es destinen al cultiu de cítrics fins a aconseguir una UTA. En estos crèdits s'inclourà una clàusula de moratòria garantida per contingència, davant d'esdeveniments que afecten greument els rendiments agraris.
  
c) Quan el jove s'incorpore a una explotació en comú o a una agrupació per al cultiu en comú, podrà beneficiar-se, addicionalment, de les ajudes que estes tinguen establides.
  
d) Si el jove, simultàniament a la seua instal·lació, presenta un pla de millora per a la seua explotació, podrà obtindre una subvenció sobre la inversió aprovada.
  
4. Agricultors professionals
  
Es mantindran les ajudes per als agricultors professionals, titulars d'una explotació citrícola, que presenten plans de millora que permeten incrementar la rendibilitat.
  
Els agricultors professionals, titulars d'una explotació citrícola, tindran preferència en la concessió de les ajudes de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació que els siguen d'aplicació.
  
Els agricultors professionals, titulars d'una explotació citrícola, tindran prioritat a l'hora d'accedir als cursos de formació que anualment programa la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
5. Citricultura sostenible
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació fomentarà la implantació de sistemes de cultiu respectuosos amb el medi ambient, com ara les produccions de cítrics biològica i integrada, a través dels canals següents:
  
a) Desplegant-ne una nova ordenació.
  
b) Organitzant programes específics de formació.
  
c) Creant organitzacions de productors.
  
d) Subvencionant, durant els cinc primers anys, la contractació de tècnics especialitzats que dirigisquen estes produccions o assessoren els citricultors sobre estes.
  
e) Realitzant campanyes de promoció dels cítrics obtinguts per mitjà del cultiu biològic o la producció integrada.
  
6. Informació sobre les necessitats d'aigua
  
S'estendrà a totes les àrees citrícoles la cobertura de la xarxa d'estacions meteorològiques i sondes capacitives, per a l'assessorament en necessitats d'aigua per al reg dels cítrics. La informació obtinguda a partir d'esta xarxa es farà pública a través dels mitjans de comunicació perquè puga estar l'abast de tots els agricultors o de les seues entitats associatives.
  
7. Control de la contaminació ambiental
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació elaborarà plans quadriennals de prevenció de la contaminació per nitrats, en els quals es realitzaran les actuacions següents:
  
a) S'analitzaran anualment mostres d'aigües superficials i subterrànies de tots els termes citrícoles de la Comunitat Valenciana.
  
b) S'efectuarà un seguiment mensual dels nivells de nitrats en un nombre determinat de pous distribuïts estratègicament per l'àrea citrícola de la Comunitat Valenciana.
  
c) S'efectuaran anàlisis gratuïtes d'aigües de reg a tots aquells citricultors que ho sol·liciten.
  
d) Es facilitarà a tots els citricultors que ho requerisquen l'accés gratuït al programa informàtic d'assessorament en fertilització Ferticit.
  
e) En tots els cursos programats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, que tracten sobre citricultura, s'inclouran almenys 3 hores lectives per a explicar el codi de bones pràctiques per a la prevenció de la contaminació per nitrats.
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació executarà anualment un pla de vigilància d'ús de plaguicides i herbicides, en el qual s'efectuaran controls analítics de la contaminació d'aigües i sòls per estos.
  
Addicionalment, es vigilarà el bon ús dels productes fitosanitaris, tant pel que fa a la seua aplicació inadequada com a la presència de substàncies no autoritzades.
  
8. Prevenció i protecció fitosanitària
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació desplegarà un Pla de Prevenció Fitosanitària, a través de les actuacions següents:
  
a) Establiment d'una xarxa d'estacions de control fixes i variables, en camp, distribuïdes per totes les àrees citrícoles, l'objecte de les quals serà, d'una banda, detectar ràpidament l'aparició de nous organismes nocius per a procedir a l'eradicació i, d'una altra, efectuar un seguiment de les plagues ja establides, per a informar els productors i facilitar-ne el tractament.
  
b) Realització d'un programa aleatori d'inspeccions en magatzems i dependències de comercialització de cítrics importats, a fi de detectar en estos la presència de plagues o malalties de quarantena i procedir a la seua destrucció.
  
2. Es desplegarà un pla de lluita contra la mosca de la fruita, amb l'ampliació de la cobertura dels sistemes de control biotècnic i biològic, per mitjà de l'establiment de zones estratègiques de paranys massius i alliberament de mascles estèrils en tot l'àrea citrícola de la Comunitat Valenciana. Els tractaments químics contra esta plaga s'aniran restringint progressivament, fins a allò estrictament indispensable, a mesura que augmente l'eficàcia dels primers.
  
9. Organitzacions de productors
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació fomentarà la creació d'organitzacions de productors de cítrics (OPC) frescos i transformats.
  
2. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació prestarà suport per a la gestió administrativa de les OPC l'objectiu de les quals siga únicament la transformació de part de la producció i que operen amb contractes de compravenda del producte fresc amb els operadors comercials privats.
  
10. Integració de cooperatives citrícoles
  
La inadequada dimensió de moltes cooperatives citrícoles és un problema estructural d'este sector, que requerix actuacions per a fomentar la concentració de l'oferta per mitjà de processos d'integració que reben el suport de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, a través de les línies següents:
  
a) Les cooperatives que hagen aconseguit un alt nivell de concentració de l'oferta, o que hagen emprés processos de fusió o agrupació, tindran prioritat en l'accés a tots els règims d'ajuda, regulats i finançats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, que els siguen d'aplicació.
  
b) Els percentatges d'ajuda per a realitzar inversions podran arribar als percentatges màxims, permesos per les normes de la Unió Europea, del valor de les inversions i despeses corrents auxiliables, tant pel que fa a inversions en actius fixos com a les despeses amortitzables generades pel procés d'integració. Igualment es consideraran com a subvencionables determinades despeses corrents anuals, com ara les despeses de gestió, assessorament, substitució, etc., durant els cinc primers anys de funcionament de l'empresa resultant del procés d'integració.
  
c) Es bonificarà l'interés dels préstecs per a inversions acollits al conveni entre la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i les entitats financeres.
  
d) Se subvencionaran les aportacions a capital social i/o a altres fons, realitzades pels socis, per a consolidar o millorar la capitalització de l'empresa resultant del procés d'integració.
  
11. Foment de la concentració de l'oferta
  
S'obrirà una oficina per a l'orientació i assessorament sobre la constitució d'explotacions o agrupacions per al cultiu en comú, per a la creació d'OPC i per a la fusió de cooperatives.
  
12. Contracte de compravenda
  
S'establirà un nou model de contracte de compravenda de cítrics per a la seua comercialització en fresc, compatible amb la percepció per tots els productors de les ajudes per a transformació.
  
La utilització d'este contracte serà obligatòria, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, per a tots aquells operadors i productors que no estiguen associats a cooperatives o organitzacions de productors, a l'efecte d'obtindre l'ajuda corresponent a la fracció de la seua producció que es destine a la indústria.
  
13. Junta arbitral
  
Es crearà una junta arbitral per a la resolució de conflictes en el sector citrícola, integrada per professionals independents, que en el cas de desavinença entre les parts resoldrà de manera definitiva la qüestió en litigi. Esta funció podrà ser encomanada a les llotges, quan així s'acorde. El procediment per a dictar el laude serà ràpid, econòmic i amb les mínimes formalitats, fonamentat sempre en el principi d'audiència. La resolució de la Junta Arbitral serà definitiva i posarà fi al litigi suscitat entre les parts, les quals es comprometran a complir-la en el termini que fixe la Junta. La utilització d'este sistema arbitral sempre serà voluntària per ambdós parts, i podrà incloure's com una clàusula en els contractes de compravenda.
  
14. Observatori de preus
  
Es crearà un observatori de preus, constituït per un grup d'experts independents, nomenats paritàriament per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i Intercitrus, la funció de la qual serà el seguiment dels preus de les distintes varietats de cítrics, tant en el camp com en els mercats més representatius. Els informes de l'Observatori de Preus seran públics.
  
15. Comissió d'anàlisi de campanyes
  
Es crearà una comissió d'anàlisi de campanyes, en la qual intervindran representants de tots els col·legis que componen Intercitrus, les funcions de la qual seran les d'estudiar i informar sobre l'evolució de les campanyes, així com proposar estratègies per a adaptar la producció a la demanda dels mercats.
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació designarà un representant que formarà part d'esta comissió en qualitat de coordinador. Els informes d'esta comissió es remetran a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i als col·legis que componen Intercitrus.
  
16. SIG Citrícola
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació mantindrà un programa permanent de manteniment i actualització del SIG Citrícola, per mitjà de les actuacions següents:
  
a) Obertura d'un registre de noves explotacions, replantacions i sobreempelts, al qual els citricultors hauran de comunicar obligatòriament les novetats o variacions en les seues plantacions.
  
b) Realització de vols fotogràfics periòdics de control.
  
c) Manteniment d'una unitat que verifique els canvis i els introduïsca en el programa informàtic.
  
2. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació oferirà anualment un aforament de la collita de cítrics, sobre la base de les dades del SIG Citrícola i les estimacions que efectue en el camp.
  
3. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació encarregarà un estudi prospectiu sobre la futura evolució de la producció citrícola, basat en les dades del SIG.
  
17. Qualitat, traçabilitat i seguretat alimentària
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació establirà un Programa anual de control de la qualitat, l'etiquetatge i l'envasament en els magatzems de confecció de cítrics, en compliment de la normativa vigent. Els responsables d'este programa informaran de les seues actuacions a la Comissió d'Anàlisi de Campanyes.
  
2. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació elaborarà el Codi de Bones Pràctiques per al Cultiu dels Cítrics i s'implantarà el quadern de camp en les explotacions citrícoles, com a primer pas de la traçabilitat.
  
3. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació desplegarà un Pla d'assessorament, seguiment i avaluació dels sistemes de traçabilitat i Anàlisi de Perills i Punts de Control Crítics (APPCC) en les entitats de comercialització de cítrics.
  
4. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació desplegarà un pla anual de vigilància de residus en fruits cítrics en origen. Addicionalment, donarà suport a programes d'anàlisi per a l'autocontrol de la seguretat alimentària per part de les entitats de comercialització.
  
18. Publicitat i promoció
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació cofinançarà la campanya de publicitat exterior gestionada per Intercitrus.
  
2. Així mateix, es realitzaran campanyes de promoció exterior dels cítrics valencians en col·laboració amb l'IVEX.
  
3. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació impulsarà accions de promoció de productes transformats de cítrics dirigits al consumidor infantil, per a fomentar hàbits de consum. Igualment, col·laborarà en campanyes de promoció del consum de fruits frescos dirigides a les famílies.
  
4. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i el sector citrícola establiran paritàriament un fons, que serà gestionat per Intercitrus, per a finançar les activitats de promoció mencionades adés, especialment en campanyes amb excés d'oferta.
  
19. Indústries de transformació de cítrics
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació donarà suport a les inversions per a la nova instal·lació, ampliació o modernització d'indústries transformadores de cítrics, impulsades per processos d'integració empresarial, l'objectiu de les quals siga concentrar l'oferta i complementar la comercialització en fresc, amb l'obtenció de productes finals transformats de major valor afegit que les matèries primeres d'origen, en particular els sucs d'alta qualitat.
  
2. Així mateix, en els processos de transformació, es consideraran prioritàries les inversions dirigides a l'aprofitament de subproductes de cítrics, estalvi energètic, introducció d'energies alternatives menys contaminants o eliminació neta de residus.
  
20. Investigació, desenrotllament i innovació (I+D+I)
  
S'inclourà en els Pressupostos de la Generalitat una subvenció nominativa, el beneficiari de la qual serà la Fundació Agroalimed, a fi de finançar projectes d'investigació que són d'interés estratègic per al sector citrícola.
  
21. Transferència de tecnologia
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació modificarà el seu sistema de transferència de tecnologia, incorporant els servicis de Desenrotllament Tecnològic i Tecnologia del Reg a l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries, a fi de mantindre una major proximitat entre la investigació i la tècnica agrària, així com d'agilitar el procés de transferència de coneixements al sector agrari.
  
2. Es crearà l'Institut Tecnològic Agrari Valencià (ITAV), les funcions del qual seran la informació, formació, transferència de tecnologia i assessorament tècnic al sector. També oferirà servicis analítics i de diagnòstic fitopatològic.
  
3. S'establirà una àmplia xarxa de camps d'assaig per a avaluar i donar a conéixer les noves varietats de cítrics que s'obtinguen a l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries.
  
4. Es fomentarà la utilització de les patents i obtencions vegetals, obtingudes en els projectes d'investigació finançats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per mitjà de la gestió d'estes a través de la Fundació Agroalimed.
  
Valencia, 4 de novembre de 2005
  
La conselleria secretària del Consell de la Generalitat,
  
per substitució,
  
GEMA AMOR PÉREZ



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5144, del 28-11-2005 (2005/13151)

ACUERDO de 4 de noviembre de 2005, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan Estratégico Citrícola Valenciano, en el marco del Plan Millorar.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5144

Fecha DOGV
:   28-11-2005

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2005/13151

CVE


Fecha del documento
:   04-11-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [agrios](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [administración regional](javascript:void(0))

ACUERDO de 4 de noviembre de 2005, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan Estratégico Citrícola Valenciano, en el marco del Plan Millorar. [2005/13151]
  
El Consell de la Generalitat, en la reunión del día 4 de noviembre de 2005, adoptó el siguiente Acuerdo:
  
La citricultura, por su importancia económica, social y territorial, constituye la principal actividad productiva agraria de la Comunidad Valenciana. Sobre su actual problemática se ha diseñado el presente Plan Estratégico Citrícola Valenciano, como una parte fundamental del Plan Millorar que sobre nuestro sector agroalimentario está elaborando la Generalitat, a través de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Los cítricos han contribuido significativamente al desarrollo económico de la Comunidad Valenciana e, históricamente, han constituido una de las principales fuentes de riqueza para muchos de nuestros pueblos.
  
Actualmente, este cultivo aporta la mayor parte de la producción final agraria de la Comunidad Valenciana, con una cosecha que se aproxima a los 3.500.000 t., que alcanza un valor en el mercado próximo a los 2.400 millones de euros.
  
El cultivo de cítricos tiene también un importante valor social, ya que agrupa a más de 100.000 agricultores o propietarios de plantaciones y proporciona trabajo durante casi todo el año, generando más de 70.000 empleos directos e indirectos.
  
Adicionalmente, los almacenes de confección, industrias de transformados y comercios citrícolas, así como numerosas empresas auxiliares (abonos, plaguicidas, maquinaria, envases, transportes, etc.), dependen en mayor o menor grado de la citricultura.
  
Desde sus inicios, la citricultura valenciana ha obtenido productos de alta calidad, muy apreciados en los mercados internacionales. Ello, sin duda, ha sido la base de la arraigada tradición comercial y exportadora ligada a los cítricos valencianos, alrededor de los cuales se ha establecido una importante infraestructura de centrales citrícolas, altamente tecnificadas, que disponen de una red comercial consolidada, apoyada por su amplia experiencia exportadora.
  
Consecuentemente, la Comunidad Valenciana es la primera zona del mundo productora de cítricos con destino a la exportación en fresco. Esto supone que, aproximadamente, el 60% de la cosecha se envíe a los mercados exteriores, especialmente a los de la Unión Europea, donde mantiene una situación preponderante. Tampoco puede dejar de mencionarse la importancia relativa que tienen las exportaciones a otros países terceros como EE.UU. o Canadá, así como el potencial de futuro que representan los países del Este de Europa no comunitarios o algunos países asiáticos.
  
En el inicio del siglo XXI la situación de la citricultura valenciana ha cambiado notablemente respecto a hace escasas décadas: la apertura de los mercados comunitarios, la mayor incidencia de nuestros competidores tradicionales, el progresivo incremento de envíos de mercancías procedentes del hemisferio sur, la cada vez más amplia apetencia por productos sustitutivos, los cambios en los hábitos de consumo y la concentración de la demanda en grandes empresas de distribución, son factores que obligan a reconsiderar muchos de los planteamientos productivos y comerciales de este cultivo.
  
Con objeto de conducir, de la forma más acertada posible, el necesario proceso de transición de la citricultura valenciana, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación constituyó una Mesa Citrícola en la que, junto a los representantes de los diferentes estamentos del sector, se convocó a especialistas, procedentes de la Universidad, la investigación y la propia Administración. El resultado de esta iniciativa fue la elaboración del Plan Estratégico Citrícola Valenciano.
  
Este Plan, que establece actuaciones y estrategias aplicables a los distintos componentes del sector citrícola, tiene como ejes fundamentales la modernización de las estructuras productivas, la implantación de sistemas de cultivo sostenibles, la reforma del sistema comercial y la potenciación de la I+D+I.
  
Por todo lo anteriormente expuesto, teniendo en consideración la situación por la que atraviesa el sector citrícola valenciano y la conveniencia de cambiar muchos de los planteamientos actuales del mismo, así como por la obligación de defender los intereses de nuestros citricultores, se considera necesario desarrollar un Plan Estratégico Citrícola que, dentro del Plan Millorar y con un horizonte temporal de seis años (2006-2011), establezca las medidas para mejorar la rentabilidad de este cultivo.
  
En virtud de lo anterior, y a propuesta del conseller de Agricultura, Pesca y Alimentación, el Consell de la Generalitat
  
ACUERDA
  
Primero
  
Aprobar, en el marco del Plan Millorar, el Plan Estratégico Citrícola Valenciano, en los términos de los anexos del presente Acuerdo.
  
Segundo
  
Ejecutar las actuaciones incluidas en el Plan Estratégico Citrícola Valenciano durante el periodo 2006-2011.
  
Tercero
  
Facultar al conseller de Agricultura, Pesca y Alimentación para dictar cuantas disposiciones requiera el desarrollo y ejecución del Plan Estratégico Citrícola Valenciano.
  
Cuarto
  
Determinar en los presupuestos ordinarios de la Generalitat para 2006 una dotación económica de 235 millones de euros como primer ejercicio de aplicación de un Plan que comportará, en términos estimatorios, unos gastos aproximados de 1.700 millones de euros en el periodo 2006-2011.
  
Quinto
  
A los efectos de los ejercicios 2007 y siguientes de vigencia del Plan Estratégico Citrícola Valenciano, el conseller competente en materia de agricultura dictará, en el plazo máximo de un mes desde la publicación de la Ley anual de Presupuestos, una Resolución en la que concretará para cada ejercicio de su vigencia el importe total anual destinado al citado Plan, así como el detalle de las aplicaciones presupuestarias que lo soportan. La citada Resolución deberá ser informada previamente por la Conselleria de Economía, Hacienda, y Empleo.
  
PLAN ESTRATÉGICO CITRÍCOLA VALENCIANO
  
ANEXO I
  
ANÁLISIS DE LA CITRICULTURA VALENCIANA
  
El Plan Estratégico Citrícola Valenciano surge como respuesta a la necesidad de establecer una nueva política citrícola en la Comunidad Valenciana que, a partir del análisis de la situación socioeconómica por la que atraviesa este cultivo, oriente las actuaciones que sobre el mismo se realicen, tanto por parte de la administración como del propio sector.
  
En una primera fase, la Mesa Citrícola efectuó un diagnóstico de la situación actual de la citricultura valenciana, poniendo de manifiesto una serie de deficiencias estructurales, que se han ido consolidando en la Comunidad Valenciana a lo largo de la historia de este cultivo.
  
1. Minifundismo
  
El pequeño tamaño de las explotaciones citrícolas de la Comunidad Valenciana tiene una incidencia negativa en el cultivo, afectando a aspectos tales como los costes de producción, la mecanización, la falta de renovación generacional, etc. El minifundismo se ha ido generando como consecuencia del sistema hereditario, del elevado precio de la tierra y del apego social a la misma, que ha favorecido más el fraccionamiento de los campos que su fusión. Actualmente, más del 90% de las explotaciones citrícolas de la Comunidad Valenciana son inferiores a las 10 ha., con una superficie media por parcela de aproximadamente 0,6 ha.
  
La excesiva parcelación dificulta la tecnificación de las explotaciones y fomenta la utilización de altas densidades de plantación, con la finalidad de obtener el máximo rendimiento de la tierra. Todo ello impide el uso de maquinaria y obliga a emplear mucha mano de obra costosa.
  
En contraposición a esto, en otras áreas agrícolas españolas se han implantado modernas explotaciones, de grandes dimensiones y con estructuras mecanizables que permiten producir con costes mucho menores que en las zonas citrícolas tradicionales de la Comunidad Valenciana. Por otro lado, muchos de nuestros países competidores, especialmente los del norte de África, pueden ofertar su fruta a precios más bajos, favorecidos por sus reducidos costes salariales.
  
El incremento del tamaño de las parcelas se plantea como un requisito previo a la ade-cuada mecanización de las plantaciones citrícolas. La consecución de este objetivo permitirá mantener la rentabilidad de las explotaciones y ofertar a precios más competitivos por la disminución de los costes de producción.
  
2. Utilización del agua de riego
  
Desde tiempos remotos, la citricultura valenciana ha sido el paradigma del buen uso del agua de riego. No obstante, la Comunidad Valenciana es deficitaria en recursos hídricos, y ello constituye el principal factor limitante de la agricultura. La escasez de agua, agravada por la irregularidad del régimen de lluvias, genera además problemas de salinización en algunas áreas de cultivo, como consecuencia de la sobreexplotación de los acuíferos.
  
La resolución del problema del agua requiere dos tipos de estrategias: una de ellas se dirigiría a economizar al máximo los recursos hídricos disponibles, y la otra se centraría en la captación de nuevas dotaciones de agua para el riego.
  
En el primer caso, tanto el sector citrícola como la administración autonómica deben continuar con las actuaciones, ya iniciadas durante estos últimos años, que contribuyan de forma significativa a la modernización del regadío en todas las áreas citrícolas de la Comunidad Valenciana.
  
La modernización consiste, básicamente, en el cambio del método de aplicación de agua en parcela, con introducción de redes de presión y mejora de los sistemas de gestión del agua mediante la introducción de mecanismos de control y elementos automatizados de maniobra. Todo ello se concreta en la substitución progresiva del riego por inundación por el riego localizado, cuya implantación progresiva permitirá no sólo mejorar la eficiencia del uso del agua, sino también reducir los gastos de cultivo, tanto en el manejo del suelo como por la fertirrigación colectiva.
  
Por otra parte, habrá que incrementar la capacidad de embalse de agua, con el doble objetivo de aumentar las posibilidades de almacenamiento en las épocas en que se producen excedentes y mejorar la regulación en los periodos de mayores necesidades hídricas.
  
En lo que se refiere a la obtención de fuentes alternativas de recursos, deberá ampliarse, al máximo posible, la reutilización en el riego de las aguas residuales depuradas, lo que beneficiará a muchas plantaciones situadas en las proximidades de núcleos urbanos que cuenten con las instalaciones de depuración adecuadas.
  
3. Agricultura a tiempo parcial
  
Una de las características del cultivo de cítricos en la Comunidad Valenciana es la generalización de la agricultura a tiempo parcial, inducida por la necesidad que tienen muchos productores de complementar las rentas con otras actividades, como consecuencia de la escasa dimensión de sus explotaciones. Este fenómeno, que también puede presentar aspectos positivos, alcanza proporciones excesivas en la Comunidad Valenciana, donde cerca del 90% de los agricultores lo son a tiempo parcial.
  
La citricultura del futuro requerirá un mayor porcentaje de agricultores profesionales, que puedan alcanzar el adecuado nivel, tanto en los aspectos técnicos como en los de gestión económica.
  
4. Envejecimiento de los agricultores
  
La edad media de los citricultores de la Comunidad Valenciana está incrementando hasta niveles preocupantes. Una de las razones de esta situación está ligada al minifundismo, es decir, existe una baja incorporación de jóvenes a la actividad agraria porque no pueden disponer de explotaciones con suficiente tamaño para garantizarles una renta digna. En consecuencia, si no hay jóvenes que puedan dedicarse a la citricultura no hay futuro para ésta. Por tanto, otro reto importante para garantizar el futuro del sector citrícola es conseguir la incorporación de jóvenes agricultores que dispongan de explotaciones con la adecuada dimensión para alcanzar un suficiente nivel de renta.
  
5. Citricultura sostenible
  
Los sistemas de cultivo de cítricos compatibles con la conservación del entorno natural, tales como la producción integrada o la agricultura biológica, tienen todavía una escasa expansión en la Comunidad Valenciana.
  
Estos modelos productivos, que utilizan tecnologías de bajo impacto ambiental, aprovechando los recursos y mecanismos de regulación biológicos, pueden permitir la apertura de interesantes mercados, dirigidos a sectores de población muy exigentes en lo que respecta a la minimización de los residuos de productos fitosanitarios o con una fuerte concienciación hacia los aspectos ecológicos.
  
Además, la citricultura, como actividad productiva intensiva, puede generar problemas de contaminación ambiental por productos de uso agrario ?especialmente en lo que se refiere a la de las aguas subterráneas por nitratos- que deben ser controlados eficazmente.
  
6. Prevención y protección fitosanitaria
  
La apertura de los mercados y el libre tránsito de las mercancías, en un contexto de globalización del comercio, pueden ser causa de la introducción de nuevas plagas y enfermedades procedentes de otros países. Es pues, muy conveniente, establecer un sistema para la prevención, vigilancia y erradicación de plagas y enfermedades, creando un fondo para indemnizar a los productores que resulten damnificados por las actuaciones efectuadas con los antedichos fines.
  
La mosca de las frutas (Ceratitis capitata), endémica del Mediterráneo, se considera la plaga con mayor peligro para los cítricos, ya que, además de los daños que puede producir, ocasiona problemas en las exportaciones, por estar considerada de cuarentena en muchos países. Se plantea la necesidad de controlarla mediante la utilización de métodos biorracionales, con objeto de reducir la aplicación de tratamientos químicos.
  
7. Comercio, promoción e industrialización
  
El comercio citrícola en la Comunidad Valenciana se caracteriza por una amplia dispersión de la oferta, ya que actualmente operan un gran número de empresas y cooperativas, muchas de las cuales no alcanzan una dimensión adecuada. Ante esto, la distribución de los cítricos se está canalizando a través de un número cada vez más reducido de redes, que imponen sus condiciones comerciales. Se pone, pues, de manifiesto la necesidad de concentrar la oferta, estableciendo consorcios exportadores, con capacidad para adoptar estrategias comerciales que optimicen los precios de venta.
  
La actual tendencia hacia la liberalización de los intercambios comerciales y la supresión de las barreras arancelarias, dentro del proceso de globalización de los mercados, supone una mayor competencia para nuestros cítricos por parte de las producciones de otros países. Se plantea la conveniencia de intensificar las campañas de publicidad y promoción, para difundir la imagen de calidad de nuestros cítricos e incrementar su consumo.
  
Los desequilibrios en la estructura varietal pueden ocasionar problemas comerciales, al concentrarse la producción de alguna variedad en un período de la campaña. La reconversión de las plantaciones, con nuevas variedades que permitan ampliar el periodo de recolección, parece ser la solución más adecuada a este problema.
  
La industria valenciana de transformación de cítricos ha sido, tradicionalmente, coartada por la orientación de las producciones hacia el consumo en fresco. No obstante, la industrialización de una proporción más elevada de la producción citrícola daría salida a los excedentes de producción, fomentaría una mejor calidad de la oferta en fresco y permitiría una mayor ordenación de las producciones. El impulso de la industria de transformación, además de mejorar indirectamente la comercialización en fresco, constituye un medio para diversificar la oferta a través de la obtención de formas más amoldadas a los patrones de consumo actuales, tratando de satisfacer, por su comodidad y rapidez, las necesidades de un amplio sector social.
  
8. I+D+I
  
El desarrollo tecnológico y la innovación, como instrumentos básicos para el mantenimiento de la competitividad, deben ser también elementos que caractericen al sector citrícola valenciano. Las explotaciones agrícolas deben disponer en todo momento de los mejores materiales vegetales y de las más avanzadas técnicas, para producir una óptima calidad en condiciones de rentabilidad.
  
Se debe ser plenamente consciente de que este necesario desarrollo tecnológico tiene que fundamentarse en un eficaz sistema de investigación agraria. La Comunidad Valenciana posee una amplia tradición en investigaciones sobre cítricos, en las que actualmente ocupa una posición de liderazgo a nivel mundial, que debe mantenerse mediante las oportunas inversiones.
  
Se evidencia, también, la conveniencia de potenciar las actuaciones en materia de transferencia de tecnología a las empresas y explotaciones citrícolas, así como ampliar los cauces de formación e información a los citricultores, con objeto de que los resultados, fruto del esfuerzo y la inversión en investigación, lleguen plenamente a sus destinatarios finales.
  
Conclusión
  
Tras este análisis, no excluyente, de la situación en la que actualmente se encuentra la citricultura valenciana, la Mesa Citrícola pasó, en una segunda fase, a determinar los objetivos del Plan Estratégico.
  
Como resumen de éstos, se indicaron cuatro ejes fundamentales sobre los que deberá apoyarse la citricultura del futuro. Estos son:
  
- La modernización de las estructuras productivas.
  
- La implantación de modelos de cultivo sostenibles.
  
- La reforma del sistema comercial.
  
- La potenciación de la I+D+I.
  
Estas líneas se concretan en el anexo II, mientras que las actuaciones necesarias para su desarrollo se exponen en el anexo III.
  
ANEXO II
  
OBJETIVOS
  
1. Modernización de las estructuras productivas, incorporación de jóvenes y profesionalización de los agricultores
  
1.1. Incrementar las unidades de cultivo, con objeto de reducir los costes de producción. Se alcanzará a través de las siguientes vías:
  
1.1.1. Fusión de parcelas colindantes para conseguir unidades productivas de mayor tamaño, en régimen de explotación en común.
  
1.1.2. Cultivo en común de parcelas separadas, siempre y cuando se encuentren a corta distancia. En tal caso, podrían compartir la dirección técnica, el empleo de mano de obra, el uso de maquinaria y algunas instalaciones de interés general, que permitieran efectuar en común determinadas prácticas culturales, como la fertirrigación.
  
1.1.3. Intervención en el proceso productivo, mediante el cultivo en común, de las asociaciones de agricultores ya existentes, especialmente de las cooperativas, sociedades agrarias de transformación, organizaciones de productores y comunidades de regantes.
  
1.2. Mejorar la eficiencia de utilización del agua de riego mediante:
  
1.2.1. Implantación del riego localizado en todas las áreas citrícolas de la Comunidad Valenciana.
  
1.2.2. Incorporación de la tecnología de telemando e informática para mejorar la gestión del agua de riego.
  
1.2.3. Incremento de la capacidad de embalse de agua.
  
1.2.4. Fomento de la reutilización en el riego de las aguas residuales depuradas.
  
1.3. Fomentar la incorporación de jóvenes a la citricultura, facilitándoles una adecuada formación, por un lado y, por otro, mediante ayudas o créditos bonificados que les permitan mejorar y ampliar sus explotaciones, para hacerlas viables y rentables.
  
1.4. Mantener el mayor número posible de citricultores profesionales, con un alto nivel de dedicación a esta actividad, prestándoles apoyo, mediante subvenciones, para los planes de mejora de sus explotaciones, así como dándoles preferencia en cualquier otra ayuda pública que les sea de aplicación.
  
2. Citricultura sostenible
  
2.1. Extender la implantación de modelos para el cultivo de los cítricos, tales como la producción integrada o la agricultura biológica, que además de ser más respetuosos con el medio ambiente, minimizan el nivel de residuos en los frutos.
  
2.2. Ampliar la cobertura de la red de estaciones meteorológicas y sondas capacitivas, para que la información sobre las necesidades de agua de riego alcance a los citricultores y comunidades de regantes de todas las zonas cultivadas de cítricos.
  
2.3. Establecer programas para la vigilancia y el control de la contaminación ambiental por residuos de productos de uso agrícola.
  
2.4. Desarrollar un plan de prevención, vigilancia y erradicación de plagas y enfermedades.
  
2.5. Ejecutar un plan de control de la mosca de las frutas, basado en la utilización de métodos biológicos y biotécnicos, tales como la liberación de machos estériles y el trampeo masivo.
  
3. Reforma del sistema comercial
  
3.1. Fomentar la asociación de agricultores para la comercialización, a través del cooperativismo o las organizaciones de productores.
  
3.2. Concentrar la oferta mediante la fusión o asociación de cooperativas o pequeñas empresas de comercialización, para conseguir entidades con un mayor volumen de ventas y capacidad para afrontar con solvencia las inversiones necesarias para su expansión y renovación tecnológica.
  
3.3. Establecer una serie de medidas para mejorar el funcionamiento y la transparencia del mercado citrícola, que consistirán en la elaboración de un nuevo modelo de contrato de compraventa, así como la creación de una Junta Arbitral, un Observatorio de Precios, y una Comisión de Análisis de Campañas.
  
3.4. Mantener actualizado el SIG Citrícola con objeto de mejorar el aforo de las cosechas y efectuar prospecciones sobre la futura evolución de la producción citrícola por variedades.
  
3.5. Ampliar las actuaciones en materia de vigilancia de la calidad comercial y de la presencia de residuos de productos fitosanitarios en frutos.
  
3.6. Impulsar la implantación de sistemas de trazabilidad y Análisis de Peligros y Puntos de Control Críticos (APPCC), en las entidades de comercialización e industrialización de cítricos, con objeto de garantizar la seguridad alimentaria.
  
3.7. Desarrollar campañas de publicidad y promoción de los cítricos valencianos, en las que colaboren la administración y el sector.
  
3.8. Ayudar económicamente a aquellas inversiones que impliquen una mejora tecnológica de las industrias de transformación de cítricos, priorizando la creación de nuevos productos con mayor valor añadido, el aprovechamiento energético, la implantación de sistemas de aprovechamiento de subproductos y la eliminación limpia de residuos.
  
4. Investigación, Desarrollo e Innovación (I+D+I)
  
4.1. Financiar e impulsar la ejecución de proyectos de I+D+I con interés estratégico para el sector citrícola. Las líneas prioritarias sobre las que deben incidir dichos proyectos serán: la obtención de nuevas variedades y patrones, la mecanización y reducción de los costes de producción, el desarrollo de métodos no contaminantes para el control de plagas, la mejora de la calidad de los transformados (p.e. zumo de clementina, IV Gama, etc.), el aprovechamiento de subproductos o cualquier otra que en el futuro se considere de interés preferente por el sector.
  
4.2. Facilitar la transferencia de tecnología al sector a través de las siguientes vías:
  
4.2.1. Incorporación al IVIA de los servicios tecnológicos (Servicio de Desarrollo Tecnológico y Tecnología del Riego) de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
4.2.2. Creación del Instituto Tecnológico Agrario Valenciano (ITAV), para la formación, información y transferencia de tecnología del sector.
  
4.2.3. Ampliación de la red de campos de ensayo.
  
4.2.4. Gestión de la explotación de patentes y obtenciones, a través de la Fundación Agroalimed.
  
ANEXO III
  
ACTUACIONES
  
1. Explotación o cultivo en común
  
Con el objeto de reducir los costes de producción, optimizando la utilización de la mano de obra, maquinaria y demás recursos de las plantaciones citrícolas, así como de mejorar la calidad, homogeneizar y concentrar la oferta de sus productos, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación establecerá las disposiciones necesarias para el fomento del cultivo o explotación en común, que obedecerán a las siguientes orientaciones:
  
a) Se financiarán programas anuales o plurianuales de inversiones, presentados por agrupaciones de citricultores o entidades asociativas, jurídicamente constituidas en ambos casos, para efectuar el cultivo o la explotación en común de cítricos.
  
b) Podrán ser beneficiarios las agrupaciones de citricultores o las entidades, tales como cooperativas, sociedades agrarias de transformación, organizaciones de productores, sociedades de riego, o cualquier otra asociación de citricultores, con personalidad jurídica, que pretenda cultivar conjuntamente sus parcelas.
  
c) Tanto las agrupaciones como las entidades asociativas a las que se refiere el apartado anterior deberán contar con un mínimo de diez socios que efectúen la explotación o el cultivo en común de sus parcelas, las cuales, en su conjunto, deberán reunir, al menos, cuatrocientas hanegadas de cítricos (equivalente a diez Unidades de Trabajo Agrario-UTA) o trescientas veinte hanegadas (equivalente a ocho UTA), en caso de estar situadas en zonas desfavorecidas.
  
d) Se auxiliarán prioritariamente las inversiones destinadas a las replantaciones de cítricos para la adaptación de su marco a la mecanización del cultivo, adquisición de la maquinaria agrícola necesaria, reconversión varietal y mejora del riego. También se podrá auxiliar cualquier otra inversión que se considere necesaria para llevar a cabo el cultivo o la explotación en común, o mejore su práctica.
  
e) Las obras de interés general realizadas dentro de las explotaciones en común, o cuya finalidad sea el cultivo en común, podrán ser subvencionadas en su totalidad.
  
f) Se establecerán ayudas para financiar los gastos derivados de la gestión técnica o administrativa de las explotaciones citrícolas acogidas al régimen establecido para el cultivo o la explotación en común.
  
g) Cuando se apliquen prácticas de cultivo respetuosas con el medio ambiente, se auxiliarán los gastos variables y de certificación que se originen, tanto en las explotaciones como en las agrupaciones para el cultivo en común.
  
h) El personal técnico o administrativo de las explotaciones o agrupaciones de cultivo en común serán admitidos preferentemente en los cursos que anualmente programa la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
i) Se dará prioridad a las solicitudes presentadas por las explotaciones o agrupaciones para el cultivo en común en todas las ayudas de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación que les sean de aplicación.
  
Las ayudas que se establezcan para el cultivo o la explotación en común de las explotaciones citrícolas deberán estar sujetas a lo dispuesto en las medidas 7.3 y 7.8 del Programa Operativo Integrado de la Comunidad Valenciana 2000-2006, o a cualquier reglamentación comunitaria que en el futuro pudiera afectar a las medidas contempladas en la presente disposición para el cultivo y la explotación en común.
  
Las órdenes para impulsar la explotación o el cultivo en común se adecuarán a lo establecido en la Ley de Ordenación y Modernización de las Estructuras Agrarias de la Comunidad Valenciana.
  
2. Utilización del agua de riego
  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y el sector citrícola realizarán actuaciones conjuntas dirigidas a la mejora de la eficiencia del uso del agua y al ahorro de la misma, a través de las siguientes actuaciones:
  
a) Se extenderá la utilización del riego por goteo a todas las zonas cultivadas de cítricos de la Comunidad Valenciana.
  
b) Se efectuarán inversiones en obras de regadío de interés general, tales como embalses, conducciones de agua, cabezales colectivos, sistemas automatizados de distribución del agua, etc.
  
c) Se fomentará la reutilización en el riego de aguas residuales depuradas.
  
3. Incorporación de jóvenes
  
Con el objeto de favorecer la incorporación de jóvenes al sector citrícola como titulares de explotaciones de tamaño y rentabilidad suficientes, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación establecerá las siguientes líneas de actuación:
  
a) Se desarrollará un Plan de Formación Agraria Especializada, en colaboración con las Escuelas de Formación Profesional Agraria, dirigido a los jóvenes que se vayan a incorporar a una explotación citrícola.
  
b) Se concederán créditos bonificados a los jóvenes para la compra de tierras que se destinen al cultivo de cítricos hasta alcanzar una UTA. En dichos créditos se incluirá una cláusula de moratoria garantizada por contingencia, ante acontecimientos que afecten gravemente a los rendimientos agrarios.
  
c) Cuando el joven se incorpore a una explotación en común o a una agrupación para el cultivo en común, podrá beneficiarse, adicionalmente, de las ayudas que éstas tengan establecidas.
  
d) Si el joven, simultáneamente a su instalación, presenta un plan de mejora para su explotación, podrá obtener una subvención sobre la inversión aprobada.
  
4. Agricultores profesionales
  
Se mantendrán las ayudas para los agricultores profesionales, titulares de una explotación citrícola, que presenten planes de mejora que permitan incrementar la rentabilidad.
  
Los agricultores profesionales, titulares de una explotación citrícola, tendrán preferencia en la concesión de las ayudas de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación que les sean de aplicación.
  
Los agricultores profesionales, titulares de una explotación citrícola, tendrán prioridad a la hora de acceder a los cursos de formación que anualmente programa la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
5. Citricultura sostenible
  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación fomentará la implantación de sistemas de cultivo respetuosos con el medio ambiente, tales como las producciones de cítricos biológica e integrada, a través de los siguientes cauces:
  
a) Desarrollando una nueva ordenación de las mismas.
  
b) Organizando programas específicos de formación.
  
c) Creando organizaciones de productores.
  
d) Subvencionando, durante los cinco primeros años, la contratación de técnicos especializados que dirijan estas producciones o asesoren a los citricultores sobre las mismas.
  
e) Realizando campañas de promoción de los cítricos obtenidos mediante el cultivo biológico o la producción integrada.
  
6. Información sobre las necesidades de agua
  
Se extenderá a todas las áreas citrícolas la cobertura de la red de estaciones meteorológicas y sondas capacitivas, para el asesoramiento en necesidades de agua para el riego de los cítricos. La información obtenida a partir de esta red se hará pública a través de los medios de comunicación para que pueda estar el alcance de todos los agricultores o de sus entidades asociativas.
  
7. Control de la contaminación ambiental
  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación elaborará planes cuatrienales de prevención de la contaminación por nitratos, en los que se realizarán las siguientes actuaciones:
  
a) Se analizarán anualmente muestras de aguas superficiales y subterráneas de todos los términos citrícolas de la Comunidad Valenciana.
  
b) Se efectuará un seguimiento mensual de los niveles de nitratos en un número determinado de pozos distribuidos estratégicamente por el área citrícola de la Comunidad Valenciana.
  
c) Se efectuarán análisis gratuitos de aguas de riego a todos aquellos citricultores que lo soliciten.
  
d) Se facilitará a todos los citricultores que lo requieran el acceso gratuito al programa informático de asesoramiento en fertilización Ferticit.
  
e) En todos los cursos programados por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación que traten sobre citricultura, se incluirán al menos 3 horas lectivas para explicar el código de buenas prácticas para la prevención de la contaminación por nitratos.
  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación ejecutará anualmente un plan de vigilancia de uso de plaguicidas y herbicidas, en el que se efectuarán controles analíticos de la contaminación de aguas y suelos por los mismos.
  
Adicionalmente se vigilará el buen uso de los productos fitosanitarios, tanto en lo que se refiere a su aplicación inadecuada como a la presencia de substancias no autorizadas.
  
8. Prevención y protección fitosanitaria
  
1. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación desarrollará un Plan de Prevención Fitosanitaria, a través de las siguientes actuaciones:
  
a) Establecimiento de una red de estaciones de control fijas y variables, en campo, distribuidas por todas las áreas citrícolas, cuyo objeto será, por un lado, detectar rápidamente la aparición de nuevos organismos nocivos para proceder a su erradicación y, por otro, efectuar un seguimiento de las plagas ya establecidas, para informar a los productores y facilitar su tratamiento.
  
b) Realización de un programa aleatorio de inspecciones en almacenes y dependencias de comercialización de cítricos importados, con objeto de detectar en los mismos la presencia de plagas o enfermedades de cuarentena y proceder a su destrucción.
  
2. Se desarrollará un plan de lucha contra la mosca de las frutas, ampliando la cobertura de los sistemas de control biotécnico y biológico, mediante el establecimiento de zonas estratégicas de trampeo masivo y liberación de machos estériles en todo el área citrícola de la Comunidad Valenciana. Los tratamientos químicos contra esta plaga se irán restringiendo progresivamente, hasta lo estrictamente indispensable, a medida que aumente la eficacia de los primeros.
  
9. Organizaciones de productores
  
1. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación fomentará la creación de organizaciones de productores de cítricos (OPC) frescos y transformados.
  
2. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación prestará apoyo para la gestión administrativa de las OPC cuyo objetivo sea únicamente la transformación de parte de la producción y que operen con contratos de compraventa del producto fresco con los operadores comerciales privados.
  
10. Integración de cooperativas citrícolas
  
La inadecuada dimensión de muchas cooperativas citrícolas es un problema estructural de este sector, que requiere actuaciones para fomentar la concentración de la oferta mediante procesos de integración que sean apoyados por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, a través de las siguientes líneas:
  
a) Las cooperativas que hayan alcanzado un elevado nivel de concentración de la oferta, o bien que hayan emprendido procesos de fusión o agrupación, tendrán prioridad en el acceso a todos los regímenes de ayuda, regulados y financiados por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, que les sean de aplicación.
  
b) Los porcentajes de ayuda para realizar inversiones podrán alcanzar los porcentajes máximos, permitidos por las normas de la Unión Europea, del valor de las inversiones y gastos corrientes auxiliables, tanto en lo referente a inversiones en activos fijos como a los gastos amortizables generados por el proceso de integración. Igualmente se considerarán como subvencionables determinados gastos corrientes anuales, como los gastos de gestión, asesoramiento, sustitución, etc., durante los cinco primeros años de funcionamiento de la empresa resultante del proceso de integración.
  
c) Se bonificará el interés de los préstamos para inversiones acogidos al Convenio entre la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y las entidades financieras.
  
d) Se subvencionarán las aportaciones a capital social y/o a otros fondos, realizadas por los socios, para afianzar o mejorar la capitalización de la empresa resultante del proceso de integración.
  
11. Fomento de la concentración de la oferta
  
Se abrirá una oficina para la orientación y asesoramiento sobre la constitución de explotaciones o agrupaciones para el cultivo en común, para la creación de OPC y para la fusión de cooperativas.
  
12. Contrato de compraventa
  
Se establecerá un nuevo modelo de contrato de compraventa de cítricos para su comercialización en fresco, compatible con la percepción por todos los productores de las ayudas para transformación.
  
La utilización de dicho contrato será obligatoria, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, para todos aquellos operadores y productores que no estén asociados a cooperativas u organizaciones de productores, a los efectos de obtener la ayuda correspondiente a la fracción de su producción que se destine a la industria.
  
13. Junta Arbitral
  
Se creará una Junta Arbitral para la resolución de conflictos en el sector citrícola, integrada por profesionales independientes, que en el caso de desavenencia entre las partes resolverá de modo definitivo la cuestión en litigio. Esta función podrá ser encomendada a las lonjas, cuando así se acuerde. El procedimiento para dictar el laudo será rápido, económico y con las mínimas formalidades, fundamentado siempre en el principio de audiencia. La resolución de la Junta Arbitral será definitiva y pondrá fin al litigio suscitado entre las partes, comprometiéndose ambas a cumplirla en el plazo que fije la Junta. La utilización de este sistema arbitral siempre será voluntaria por ambas partes, y podrá incluirse como una cláusula en los contratos de compraventa.
  
14. Observatorio de Precios
  
Se creará un Observatorio de Precios, constituido por un grupo de expertos independientes, nombrados paritariamente por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación e Intercitrus, cuya función será el seguimiento de los precios de las distintas variedades de cítricos, tanto en el campo como en los mercados más representativos. Los informes del Observatorio de Precios serán públicos.
  
15. Comisión de Análisis de Campañas
  
Se creará una Comisión de Análisis de Campañas, en la que intervendrán representantes de todos los Colegios que componen Intercitrus, cuyas funciones serán las de estudiar e informar sobre la evolución de las campañas, así como proponer estrategias para adaptar la producción a la demanda de los mercados.
  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación designará un representante que formará parte de esta Comisión en calidad de Coordinador. Los informes de esta Comisión se remitirán a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y a los Colegios que componen Intercitrus.
  
16. SIG Citrícola
  
1. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación mantendrá un programa permanente de mantenimiento y actualización del SIG Citrícola, mediante las siguientes actuaciones:
  
a) Apertura de un registro de nuevas explotaciones, replantaciones y sobreinjertos, al cual los citricultores deberán comunicar obligatoriamente las novedades o variaciones en sus plantaciones.
  
b) Realización de vuelos fotográficos periódicos de control.
  
c) Mantenimiento de una unidad que verifique los cambios y los introduzca en el programa informático.
  
2. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación ofrecerá anualmente un aforo de la cosecha de cítricos, sobre la base de los datos del SIG Citrícola y las estimaciones que efectúe en el campo.
  
3. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación encargará un estudio prospectivo sobre la futura evolución de la producción citrícola, basado en los datos del SIG.
  
17. Calidad, trazabilidad y seguridad alimentaria
  
1. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación establecerá un Programa anual de control de la calidad, etiquetado y envasado en los almacenes de confección de cítricos, en cumplimiento de la normativa vigente. Los responsables de dicho programa informarán de sus actuaciones a la Comisión de Análisis de Campañas.
  
2. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación elaborará el Código de Buenas Prácticas para el Cultivo de los Cítricos y se implantará el Cuaderno de Campo en las explotaciones citrícolas, como primer eslabón de la trazabilidad.
  
3. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación desarrollará un Plan de asesoramiento, seguimiento y evaluación de los sistemas de trazabilidad y Análisis de Peligros y Puntos de Control Críticos (APPCC) en las entidades de comercialización de cítricos.
  
4. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación desarrollará un Plan anual de vigilancia de residuos en frutos cítricos en origen. Adicionalmente apoyará programas de análisis para el autocontrol de la seguridad alimentaria por parte de las entidades de comercialización.
  
18. Publicidad y promoción
  
1. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación cofinanciará la campaña de publicidad exterior gestionada por Intercitrus.
  
2. Asimismo se realizarán campañas de promoción exterior de los cítricos valencianos en colaboración con el IVEX.
  
3. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación impulsará acciones de promoción de productos transformados de cítricos dirigidos al consumidor infantil para fomentar hábitos de consumo. Igualmente, colaborará en campañas de promoción del consumo de frutos frescos dirigidas a las familias.
  
4. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y el sector citrícola establecerán paritariamente un fondo, que será gestionado por Intercitrus, para financiar las anteriormente mencionadas actividades de promoción, especialmente en campañas con exceso de oferta.
  
19. Industrias de transformación de cítricos
  
1. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación apoyará las inversiones para la nueva instalación, ampliación o modernización de industrias transformadoras de cítricos, impulsadas por procesos de integración empresarial, cuyo objetivo sea concentrar la oferta y complementar la comercialización en fresco con la obtención de productos finales transformados de mayor valor añadido que las materias primas de origen, en particular los zumos de alta calidad.
  
2. Asimismo, en los procesos de transformación, se considerarán prioritarias las inversiones dirigidas al aprovechamiento de subproductos de cítricos, ahorro energético, introducción de energías alternativas menos contaminantes o eliminación limpia de residuos.
  
20. Investigación, Desarrollo e Innovación (I+D+I)
  
Se incluirá en los Presupuestos de la Generalitat una subvención nominativa, cuyo beneficiario será la Fundación Agroalimed, con objeto de financiar proyectos de investigación que sean de interés estratégico para el sector citrícola.
  
21. Transferencia de tecnología
  
1. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación modificará su sistema de transferencia de tecnología, incorporando los servicios de Desarrollo Tecnológico y Tecnología del Riego al Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias, con el objeto de mantener una mayor proximidad entre la investigación y la técnica agraria, así como de agilizar el proceso de transferencia de conocimientos al sector agrario.
  
2. Se creará el Instituto Tecnológico Agrario Valenciano (ITAV), cuyas funciones serán la información, formación, transferencia de tecnología y asesoramiento técnico al sector. También ofrecerá servicios analíticos y de diagnóstico fitopatológico.
  
3. Se establecerá una amplia red de campos de ensayo para evaluar y dar a conocer las nuevas variedades de cítricos que se obtengan en el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias.
  
4. Se fomentará la utilización de las patentes y obtenciones vegetales, obtenidas en los proyectos de investigación financiados por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, mediante la gestión de las mismas a través de la Fundación Agroalimed.
  
Valencia, 4 de noviembre de 2005
  
La conselleria secretaria del Consell de la Generalitat,
  
por sustitución,
  
GEMA AMOR PÉREZ



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML