Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6828, del 27-07-2012 (2012/7171)

RESOLUCIÓ de 19 de juny 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Betxí i Chóvar. Expedients: 81/2008 AIA i 154/2008 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6828

Data del DOGV
:   27-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7171

CVE


Data del document
:   19-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Betxí](javascript:void(0))
    * [Chóvar](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de juny 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Betxí i Chóvar. Expedients: 81/2008 AIA i 154/2008 AIA. [2012/7171]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 81/2008 AIA Betxí i 154/2008 Chóvar.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 81/08-AIA.  
Títol: Fàbrica de paviments i revestiments ceràmics.  
Promotor: Pavimentos Bechí, SL.   
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Betxí (Castelló).  
Descripció del projecte  
L'empresa Pavimentos Bechí, SL està ubicada en la partida Espartera del terme municipal de Betxí (Castelló) i es dedica a la fabricació de bescuit ceràmic sense esmaltar ni decorar en diversos formats per mitjà del procés de monococció. Ateses les seues característiques, es troba inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002, per la qual cosa sol·licita autorització ambiental integrada per a les instal·lacions. La indústria s'ubica en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial.  
La matèria primera principal del procés consistix en argila atomitzada per a pasta roja i blanca. L'argila atomitzada arriba a la fàbrica mitjançant camions de tipus banyera, que la descarreguen en les tremuges de recepció i que, per mitjà de cintes transportadores i d'elevadors de catúfols, es transporta a les sitges de recepció.   
En menor proporció es consumix argila procedent de mina sense moldre com a matèria primera. L'argila de mina arriba a la fàbrica mitjançant camions i s'emmagatzema en abassegaments a l'espera de ser mòlta per via seca en un molí pendular ubicat a l'interior de la nau industrial.   
En l'actualitat, durant el procés industrial es consumix més quantitat d'argila atomitzada que d'argila de mina, per la qual cosa la necessitat d'ocupació de terreny destinat a albergar els abassegaments d'argila de mina ha disminuït gradualment. En este sentit, i d'acord amb l'escrit del promotor com a resposta al requeriment efectuat pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental de 22 d'octubre de 2008, l'empresa no pretén incloure en el procediment d'autorització ambiental integrada les eres en què s'emmagatzemaven els abassegaments a la intempèrie d'argila de mina, i indica que es procedirà eliminar els abassegaments existents en les parcel·les rústiques i que l'argila de mina s'emmagatzemarà a l'interior dels graners existents en la parcel·la industrial. Per a això, es procedirà a efectuar una separació completa i infranquejable que delimite la parcel·la industrial objecte del projecte de les parcel·les rústiques on s'ubiquen les eres.  
Les argiles són premsades mitjançant l'ús de premses hidràuliques i, una vegada conformades, les peces s'emmagatzemen en carros mòbils per a, posteriorment, passar als assecadors horitzontals. Després de l'assecat, les peces són sotmeses a cocció en forns monoestrats a corrons i posteriorment s'apilen en contenidors especials i s'envien a la zona de retractilat. Finalment passen al magatzem de producte acabat i d'expedició, que es troba a l'exterior de la nau, a l'espera de ser expedits al client.  
El combustible utilitzat en els forns i els assecadors és gas natural.  
En l'empresa hi ha tres depòsits d'emmagatzematge de gasoil que s'empra per als carretons elevadors i les pales carregadores. Dos dels depòsits són aeris i de 5.000 i 2.000 litres de capacitat, respectivament. El tercer és un depòsit soterrat, actualment en desús, tancat i tapat, on s'emmagatzemava gasoil per als forns, una aplicació que va quedar abandonada amb l'ús del gas natural.   
L'aigua que s'utilitza en l'empresa s'extrau d'un pou propi i s'emmagatzema per a la seua utilització en un depòsit de 2 m.3 Es consumix aigua per a ús sanitari i, durant el procés industrial, s'utilitza per a humectar mitjançant un polvoritzador l'argila que es mol per via seca. La dita aigua s'incorpora íntegrament en el producte, per la qual cosa no es generen aigües residuals industrials.   
Les úniques aigües residuals generades són les d'origen sanitari i s'aboquen al col·lector municipal, i disposen de la corresponent autorització d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
Les aigües pluvials es recullen i canalitzen per mitjà d'una xarxa específica i s'aboquen en llit públic.   
L'empresa disposa d'11 focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera, que corresponen a les ximeneres dels forns, els assecadors i els filtres de mànegues. Les ximeneres dels forns i els assecadors són de tir forçat per a garantir la correcta dispersió dels contaminants en l'atmosfera.  
Es disposa d'un total de 3 filtres de mànegues (FM-1, FM-2, FM-3) en les seccions de recepció d'argiles, premses i sitges, i un filtre de neteja d'alta pressió (FAP-1) per a la zona de premses i de sitges, inclosa la sitja d'emmagatzematge de rebuig del filtre.   
En el projecte presentat s'inclou una còpia de les últimes analítiques dels focus emissors a l'atmosfera efectuades per un organisme de control autoritzat (OCA), pel qual es conclou que els focus emissors complixen els límits que establix la legislació vigent.   
Els residus generats són separats, classificats i identificats per a la posterior entrega a un gestor autoritzat.  
Els residus no perillosos s'emmagatzemen i s'arrepleguen en contenidors específics i senyalitzats. La major part dels residus no perillosos són els produïts per la ruptura de peces cuites i rebutjos, en la secció de selecció, el rebuig dels tamisos i dels filtres, el test cru, etc. Altres residus no perillosos que cal considerar procedixen del manteniment de la maquinària i de les instal·lacions: corrons ceràmics, ferralla, guies de goma, corretges, etc.  
La procedència dels residus perillosos deriva del procés productiu, i la majoria estan originats pel manteniment necessari de les instal·lacions i la maquinària. El magatzem de residus perillosos té una superfície de 55 m² dotat de solera impermeable i teulada, i disposa d'una arqueta cega de possibles lixiviats. L'oli hidràulic s'emmagatzema en bidons de 200 litres i es depositaran en una cubeta estanca de contenció de vessaments que tindrà unes dimensions mínimes de 200 litres o del 10% de la quantitat total emmagatzemada. Per a resoldre els possibles vessaments durant la manipulació dels residus, es disposarà d'absorbent no inflamable.  
Consideracions ambientals   
L'empresa s'ubica en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial que limita amb àrees forestals, camps de cultiu i amb una altra empresa del sector. L'activitat que es porta a terme en l'empresa consistix en la fabricació de taulells ceràmics sense esmaltar ni decorar.  
Respecte al sòl i les aigües subterrànies, s'ha d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb una accessibilitat d'aqüífers alta i amb una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies alta, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica del Territori de la Comunitat Valenciana.   
Les emissions de partícules a l'atmosfera provenen de la combustió del gas natural en forns i assecadors, de les emeses per les ximeneres dels filtres de mànegues i del filtre d'alta pressió, de la molturació de l'argila de mina, de la manipulació i emmagatzematge de matèries primeres pulverulentes i de residus com la pols capturada pels filtres i el test cru. La emissió de partícules i la seua dispersió en l'ambient afecta negativament la qualitat de l'aire, i també a l'activitat fotosintètica de la vegetació forestal i dels cultius existents als voltants de la fàbrica. L'argila atomitzada s'emmagatzema a cobert a l'interior de les sitges d'emmagatzematge.   
L'argila de mina antigament s'emmagatzemava en unes eres ubicades en terrenys pròxims a la parcel·la industrial. Actualment, i atés que la necessitat de consumir argila de mina ha disminuït, l'empresa procedirà a emmagatzemar l'argila de mina sense moldre dins dels graners existents en la parcel·la industrial, i eliminarà tots els abassegaments exteriors. L'argila de mina es sotmet a un procés de molturació en els molins ubicats a l'interior de la nau industrial, amb la qual cosa s'evita la emissió de partícules a l'exterior.   
  
L'empresa disposa de filtres de mànegues per a capturar les partícules en suspensió en les seccions de recepció, les cintes transportadores, els catúfols, les sitges i les premses. Hi ha un risc de dispersió de les partícules capturades pels filtres com a conseqüència d'un emmagatzematge i/o manipulació inadequats. Així mateix, durant l'emmagatzematge del test cru hi ha un risc de dispersió de trossets i de partícules en l'ambient o la dilució i l'arrossegament per l'aigua de pluja.   
  
El projecte presentat indica que el transport de materials pulverulents a l'interior de les instal·lacions es farà en les condicions següents:  
  
- Control a l'eixida dels camions, que van coberts i tancats.  
  
- Recobriment amb capa asfàltica o de formigó de les zones de circulació de camions dins de l'empresa.  
- Instal·lació de sistemes de neteja passius (via seca o via humida) dels camions a l'eixida de l'empresa.  
- Limitació de la velocitat de circulació dins del recinte de l'empresa.   
L'exercici de l'activitat comporta el consum d'energia, de recursos i de matèries primeres (argila atomitzada procedent d'atomitzadora i argila procedent de mina), i la generació de residus. El consum d'aigua en la indústria no és significatiu, ja que s'utilitza per a humectar l'argila de mina, que es mol a l'interior de la fàbrica, en les neteges i als vestuaris. Així mateix, les úniques aigües residuals generades són les sanitàries, que són abocades al col·lector municipal.  
La gestió dels residus en la indústria consistix en una separació, una identificació i un emmagatzematge temporal fins a la recollida per un gestor autoritzat. L'empresa disposa de magatzem de residus perillosos a l'interior de la nau industrial, que disposa de solera impermeable i d'arqueta cega per a la recollida de possibles lixiviats. Les mesures correctores enumerades en l'estudi d'impacte ambiental relatives a l'emmagatzematge dels residus consistixen en l'establiment d'àrees diferenciades per a cada tipus de residu i la disposició de contenidors específics i estancs per a evitar lixiviats.  
A les instal·lacions hi ha un depòsit soterrat en desús en el qual s'emmagatzemava gasoil. Hi ha un risc de contaminació del sòl com a conseqüència de fugues, a través de clavills i fissures, de possibles restes de combustible emmagatzemat, i també durant les operacions d'excavació en cas de desmantellament.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'avalua l'impacte per soroll. Per a evitar impacte acústic, l'empresa ha previst l'execució d'aïllament acústic d'equips i instal·lacions emissores de soroll a l'exterior, i també la realització d'auditories acústiques per part d'organismes d'inspecció reglamentaris. L'estudi d'impacte ambiental indica que els ventiladors i els motors estaran dotats d'encapsulat de material acústic, que les màquines transmissores de vibracions s'equilibraran dinàmicament i estàticament, i que s'instal·laran els suports flexibles necessaris.  
  
En cas de cessament i desmantellament de l'activitat, l'estudi d'impacte ambiental identifica com a impactes previsibles la producció de soroll, pols i residus, i establix les mesures correctores a adoptar.  
  
Pla de vigilància ambiental: s'establix un sistema que garantix el compliment de les indicacions, i les mesures protectores i correctores que conté l'estudi d'impacte ambiental, en el qual s'indica que es duran a terme inspeccions periòdiques d'autocontrol de totes les emissions atmosfèriques, d'acord amb el que establix la legislació vigent, que es verificarà periòdicament el bon funcionament dels equips de combustió i dels filtres de mànegues, i que s'asseguraran, per mitjà d'inspeccions periòdiques, les condicions adequades d'emmagatzematge dels residus, tot comprovant l'estat dels residus emmagatzemats i dels recipients que els contenen, per a evitar fugues.  
Tramitació administrativa   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia el dia 29 de febrer de 2008, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el certificat d'informació pública del Projecte, en el qual s'indica que no s'hi han rebut al·legacions.  
El dia 8 d'octubre de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va sol·licitar aclariment sobre l'emmagatzematge d'argiles de mina en les eres no incloses en la sol·licitud d'autorització administrativa, i va indicar la necessitat d'incloure eixe emmagatzematge en el tràmit d'avaluació ambiental.  
Després de conversacions mantingudes amb el redactor del projecte, el dia 22 d'octubre de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va emetre un informe pel qual va comunicar que l'exclusió en el procediment d'avaluació ambiental de les eres on s'arrepleguen argiles quedaria supeditada a l'eliminació de la totalitat dels abassegaments.  
  
El dia 2 de gener de 2009 el Servici de Control Integrat de la Contaminació va rebre còpia de l'escrit del promotor del projecte, pel qual el promotor aclaria que les parcel·les rústiques on s'ubiquen les eres d'emmagatzematge d'argila de mina no es pretenen incloure en l'autorització administrativa, per la qual cosa es procedirà a eliminar els abassegaments existents i a fer una separació física i infranquejable que delimite la parcel·la industrial de les parcel·les rústiques. En el mateix escrit, el promotor indica que els abassegaments d'argiles es van a emmagatzemar al graner cobert existent en la parcel·la industrial.  
  
Atés suficient la documentació tramesa i l'aclariment esmenat, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat és un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'art. 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 3.5, de l'annex 1, del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat, en particulars rajoles, amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornat de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, estan sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveuen el Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat, i les altres disposicions que s'hi apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/ 1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article16, apartat 2, lletra m), del Decret 217 2007/, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131 2007/, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de taulellets, promogut per l'empresa Pavimentos Betchí, SL, ubicada a la partida Espartera, s/n, del terme municipal de Betxí (Castelló), sempre que es duga a terme d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores propostes en l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. No es durà a terme cap operació relacionada amb l'activitat industrial ni l'emmagatzematge de residus o matèries primeres en les eres exteriors a la parcel·la industrial. Els abassegaments exteriors d'argiles de mina s'eliminaran i es restauraran els terrenys afectats. L'argila de mina s'emmagatzemarà als graners habilitats en la parcel·la industrial i en cap cas a la intempèrie.   
2. La molturació de l'argila de mina es farà únicament a l'interior de la nau industrial i es disposarà de sistemes d'aspiració i de filtrat de pols. L'argila mòlta s'emmagatzemarà a cobert a l'interior de les sitges i/o tremuges corresponents.  
3. S'assegurarà que les aigües pluvials abocades a llit públic siguen netes. No es podran emmagatzemar a la intempèrie materials pulverulents i la parcel·la industrial es mantindrà neta i lliure de qualsevol matèria, substància o residu que puga ser arrossegat per les aigües pluvials mentre discorre per la parcel·la industrial.   
4. No s'emmagatzemaran residus de caràcter pulverulent a la intempèrie i s'hauran d'emmagatzemar a cobert a fi d'evitar la dispersió de les partícules en l'ambient. El test cru s'emmagatzemarà, fins que el reculla un gestor autoritzat, en contenidors adequats i de capacitat suficient en zones ensostrades o bé envelats. Les operacions de gestió (emmagatzematge temporal i recollida per un gestor autoritzat) de les partícules capturades pels filtres de mànegues (FM-1, FM-2 i FM-3) i pel filtre d'alta pressió (FAP-1) es faran de manera que s'assegure el confinament de les partícules i s'evite la seua dispersió en l'ambient. Els filtres de mànegues estaran dotats de contenidors o saques adequats per a emmagatzemar les partícules, i se n'evitarà la deposició directa en el sòl.   
  
5. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents, d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.   
6. Tots els residus perillosos s'emmagatzemaran a cobert, en zones dotades amb solera impermeable i amb sistemes de recollida de possibles vessaments. L'arqueta cega disposada en el magatzem de residus perillosos per a recollir i emmagatzemar possibles vessaments haurà de ser estanca i impermeable en el transcurs del temps.  
7. En cas de desmantellar el depòsit subterrani de gasoil, actualment en desús, es prestarà una atenció especial a les tasques de desmantellament, i els residus generats es gestionaran adequadament i evitant qualsevol vessament o abocament en el sòl, i en cas de produir-s'hi es procedirà a arreplegar-lo, juntament amb la part afectada de terreny, per al seu posterior tractament o eliminació en centres autoritzats.   
8. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de la seua eficàcia.  
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també la detecció d'algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental, el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, contra la present resolució no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa dels seus drets i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 30 de gener de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 154/08-AIA.  
Títol: Legalització i ampliació d'engreixadora de corders.  
Promotor: Cárnicas Pérez-Vila, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Chóvar (Castelló).  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a l'ampliació d'engreixadora de corders.  
Localització: polígon 4, parcel·les 1, 248, 249, 250, 252 i 253, del terme municipal de Chóvar (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a l'ampliació de l'activitat ovina, les característiques de la qual, d'acord amb la documentació aportada, són:  
L'activitat consistix en la cria i engreixament de corders per a la seua posterior comercialització.  
La finca té una superfície de 8.430,12 m². La superfície construïda és de 913,11 m². L'explotació està constituïda per tres naus adossades. La nau 1, de 373,82 m², i la nau 2, de 442,72 m², distribuïts com a engreixadora (728,38 m²), i magatzem i recepció (88,16 m²), i disposa d'una superfície vallada de 549,47 m². La nau 3, de 96,57 m², s'utilitza com a paller.  
Es projecta augmentar la superfície construïda destinada a engreixadora en 351,82 m², i també la superfície destinada a paller, en 90 m². L'ampliació serà d'un 20% sobre la capacitat actual, i la superfície total construïda, de 1.355,11 m².  
La capacitat de l'explotació és de 1.800 corders. Després de l'ampliació, es disposarà d'una capacitat de 2.160 animals.  
La superfície relativa a les pletes ascendix a 841 m², d'on es retirarà el fem tres vegades a l'any i es destinarà al femer. Es disposarà d'un femer de 120 m² de superfície i una altura de 2,50 m, amb una capacitat d'emmagatzematge de 256,80 m³, constituït per una solera de formigó impermeabilitzada, amb un lleuger pendent cap a una canaleta prefabricada de formigó armat que disposa d'una reixeta metàl·lica que entronca amb la canonada de sanejament, la qual conduirà les dejeccions en forma líquida a una fossa sèptica estanca. El femer es dotarà d'una bomba de buidatge en la fossa sèptica de cara al seu buidatge, la qual s'alimentarà elèctricament. El fem serà retirat de l'explotació per agricultors de la zona.  
El subministrament d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal.  
No hi ha xarxa de sanejament. Les aigües residuals s'emmagatzemaran en una fossa sèptica estanca i seran arreplegades periòdicament per una empresa autoritzada.  
Els cadàvers generats seran retirats per una empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Els residus assimilables a urbans s'eliminaran a través del servici municipal de recollida de fems. La resta de residus (restes de material veterinari, olis de motor i d'altres) es gestionaran a través d'una empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar d'una tanca perimetral de l'explotació i d'un gual sanitari a l'entrada de l'explotació.   
L'explotació es localitza a més de 300 m del nucli de la població.  
  
En data 27 de gener de 2009 s'hi fa una visita de camp i es comprova que no s'ha iniciat l'ampliació proposada.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Tramesa de l'expedient   
L'expedient s'inicia el 12 de maig de 2008 amb la tramessa per part de l'Ajuntament de Chóvar del projecte d'activitat i els annexos, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha fet als veïns limítrofs a l'activitat, en el tauler d'edictes municipal i en el BOP núm. 8, de data 18 de gener de 2007, i no s'hi han presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
- El 3 de novembre de 2008 es sol·licita informe a l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria, ja que les parcel·les que constituïxen l'explotació es localitzen a l'Àrea de Predomini Forestal delimitada en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà.   
- El 9 de desembre de 2008 es rep l'informe sol·licitat a l'Àrea d'Espais Naturals, en el qual es conclou:  
- Es pretén fer l'ampliació d'una engreixadora de corders que es troba ubicada a les parcel·les 001, 248, 249, 250, 252 i 253 del polígon 4, al paratge Cantalobos, del terme municipal de Chóvar (Castelló).  
  
- Esta engreixadora es troba dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals i dins de l'àmbit del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
- Respecte del PORN, es troba dins de les àrees de predomini forestal.  
- Respecte del PRUG, s'ubica en part dins de les àrees d'ús agrícola, zones d'agricultura tradicional (AG2), i en part dins de les àrees de protecció ecològica PE2.  
- (...) L'esmentada activitat proposada és compatible amb el PORN i amb el PRUG del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
- (...) Respecte del PRUG, en virtut de la base dels articles 40, 78 i 89, en què s'establix que l'activitat ramadera practicada de forma extensiva es considera compatible amb els objectius de protecció d'este PRUG.  
-Acta d'inspecció de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació del 28 de juliol de 2008, en la qual s'indica que «L'explotació no disposa de la tanca perimetral requerida per la normativa, ni d'un femer adequat a la capacitat de l'explotació; també caldria, en l'accés, un gual sanitari i/o un arc de desinfecció i una zona per a la neteja del camió i la seua adequada desinfecció, atesa l'activitat a què es dedica i les zones d'origen dels animals que alberga".  
  
Informes sectorials   
L'expedient municipal recull els informes següents:  
-Informe municipal favorable relatiu a la compatibilitat urbanística de 2 d'octubre de 2006.  
-Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de 27 de novembre de 2006, que es basa en la Llei 10/2004 del Sòl no Urbanitzable, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
-Informe de la Conselleria de Cultura i Esport de 10 d'abril de 2008 pel qual se n'autoritza la prospecció arqueològica.  
-Informe municipal de 21 d'abril de 2008, en què s'indica que l'abastiment d'aigua potable de l'explotació procedix de la xarxa d'abastiment municipal.  
-Sol·licitud de 3 de desembre de 2007, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'un informe relatiu a la disponibilitat d'aigua per a abastiment de l'ampliació de l'engreixadora de corders.  
Afeccions legals  
El sòl on es pretén dur a terme l'activitat està qualificat com a sòl no urbanitzable, àrea de granges, nivell C, d'acord amb la normativa urbanística municipal.  
D'acord amb el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà i el Decret 59/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà, l'explotació es troba dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals, àrees de predomini forestal, i dins de l'àmbit del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà, àrees d'ús agrícola, zones d'agricultura tradicional i, en part, dins de les àrees de protecció ecològica.   
  
L'explotació està inclosa en la zona LIC i la zona ZEPA, la Serra d'Espadà, integrades en la Xarxa Natura 2000, basant-se en la Directiva d'Aus 79 409/CEE/, relativa a la conservació de les aus silvestres i la Directiva d'Hàbitats 92 43/CEE/, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.   
L'explotació es localitza al SO del nucli urbà de Chóvar. Correspon a una zona muntanyosa, de relleu abrupte i pendent mitjà. L'ús del sòl pel S, respecte de l'explotació, és predominantment agrícola, i pel N i l'O, correspon a sòl forestal, que no serà afectat per l'ampliació proposada. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, la litologia de l'explotació correspon a dolomies i margues, argiles i arenoses. La vulnerabilitat d'aqüífers és baixa pel N i l'E de l'explotació, i alta pel S i l'O. El risc d'erosió actual i potencial és molt alt (>100 Tm/ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació. La capacitat d'ús del sòl és molt baixa.  
  
La valoració ambiental de l'àrea pròxima a l'explotació es considera alta, i l'àmbit d'estudi de les parcel·les incloses en el projecte és de qualitat ambiental mitjana.  
De la identificació d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar l'impacte sobre el sòl, per contaminació associada a la generació de residus durant la fase de funcionament.  
La valoració d'impactes s'ha efectuat mitjançant una matriu d'impactes, que ha obtingut una valoració qualitativa, i s'ha considerat com a compatible la valoració global d'impactes.  
2. Mesures preventives i correctores. Programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental per a previndre o minimitzar els efectes de l'activitat sobre el medi, s'inclou:  
-Es plantarà vegetació pròxima a la tanca perimetral de la granja que serà d'acord amb la vegetació natural de la zona, i es destinarà una partida del projecte per a jardineria.   
-Es trasplantaran els 3 peus d'oliveres de la parcel·la 252 a la parcel·la 253, i es plantaran en les proximitats de l'edificació, procurant així una millor adequació amb el paisatge natural de l'entorn.  
-El fem es retirarà tres vegades a l'any i s'emmagatzemarà en un femer, el qual tindrà una solera i un desnivell cap a una canaleta prefabricada de formigó armat, que disposarà d'una reixeta metàl·lica que entroncarà amb la canonada de sanejament, la qual conduirà les dejeccions en forma líquida fins a una fossa sèptica estanca de la qual els extraurà una empresa autoritzada per a la recollida i l'abocament d'estos residus.  
-Es realitzarà un gual sanitari a l'entrada de l'explotació, i també una tanca perimetral.  
-Les aigües residuals domèstiques s'acumularan en una bassa coberta (fossa sèptica) que disposarà d'una trapa d'accés de tancament hermètic, per a la seua utilització en el moment de buidatge per una empresa de retirada de residus autoritzada.  
-Els residus assimilables a urbans s'eliminaran a través del servici municipal de recollida de fems.  
-Els envasos de medicaments i altres residus veterinaris es gestionaran a través d'un gestor autoritzat.  
-Les aigües residuals domèstiques s'acumularan en una bassa coberta (fossa sèptica) que disposarà d'una trapa d'accés de tancament hermètic, per a la seua utilització en el moment de buidatge per una empresa de retirada de residus autoritzada.  
-Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'establixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats a consum humà, per la qual cosa es disposarà d'un contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat dels animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers i la seua gestió per una empresa autoritzada a este efecte.  
-Per a evitar els problemes d'olors s'evitarà la manipulació del fem els dies de vent d'una certa intensitat.  
No s'ha inclòs en les mesures correctores el tractament de talussos associat al moviment de terres necessari per a anivellar el terreny, ja que es tracta d'una zona amb risc d'erosió actual i potencial elevat (>100 Tm/ha/any). Així mateix, el Decret 218/97, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, en relació a les pràctiques de conservació de sòl, indica en l'art. 15.6. que «Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplè, serà obligatòria la seua fixació mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades per mitjà de tècniques d'integració paisatgística". Atenent a les característiques del terreny, serà convenient condicionar el talús resultant del moviment de terres mitjançant la construcció d'un mur de maçoneria semblant als presents a la zona, de manera que se n'aconseguisca la integració paisatgística i es possibilite l'estabilitat del terreny.  
Es considera viable mediambientalment l'execució de l'ampliació de l'explotació, sempre que es duga a terme d'acord amb les consideracions exposades en l'estudi d'impacte ambiental i en la proposta de mesures correctores, les quals s'hauran d'ampliar amb l'adopció dels condicionants que recull esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, d'acord amb l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, i també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, la legalització i l'ampliació de l'engreixadora de corders localitzada en el polígon 4, parcel·les 248, 249, 250, 252 i 253, del terme municipal de Chóvar (Castelló) promoguda per Cárnicas Pérez-Vila, SL, sempre que es duga a terme d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
- Romandrà inalterada la superfície forestal present en la finca, sense que es procedisca a l'eliminació de cap espècie forestal existent, tret d'autorització expressa de l'agent forestal de la zona.  
- Haurà de disposar de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Haurà d'assegurar-se l'estabilització dels talussos resultants de l'anivellació del terreny per a l'ampliació, mitjançant la construcció d'un mur de pedra seca de característiques semblants als existents en les terrasses agrícoles incloses en la finca.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, s'acumularan en contenidors homologats a este efecte i seran retirats per un gestor autoritzat. Així mateix, les aigües residuals domèstiques seran gestionades d'acord amb la legislació vigent.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, contra la present resolució no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret, consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 30 de gener de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, 19 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6828, del 27-07-2012 (2012/7171)

RESOLUCIÓN de 19 de junio 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Bechí y Chovar. Expedientes: 81/2008 AIA y 154/2008 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6828

Fecha DOGV
:   27-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/7171

CVE


Fecha del documento
:   19-06-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Betxí](javascript:void(0))
    * [Chóvar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de junio 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Bechí y Chovar. Expedientes: 81/2008 AIA y 154/2008 AIA. [2012/7171]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 81/2008 AIA Bechí y 154/2008 Chóvar.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 81/08-AIA.  
Título: Fábrica de pavimentos y revestimientos cerámicos.  
Promotor: Pavimentos Bechí, SL.   
Autoridad Sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto: obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: Bechí (Castellón).  
Descripción del proyecto  
La empresa Pavimentos Bechí, SL. está ubicada en la partida Espartera del término municipal de Bechí (Castellón) y se dedica a la fabricación de bizcocho cerámico sin esmaltar ni decorar en diversos formatos mediante el proceso de monococción. Dadas sus características se encuentra incluida en el Anejo I de la Ley 16/2002, por lo que solicita autorización ambiental integrada para sus instalaciones. La industria se ubica en una parcela calificada como suelo urbano industrial.  
La materia prima principal del proceso consiste en arcilla atomizada para pasta roja y blanca. La arcilla atomizada llega a la fábrica mediante camiones tipo bañera que la descargan en las tolvas de recepción y mediante cintas transportadoras y elevadores de cangilones, se transporta a los silos de recepción.   
En menor proporción se consume arcilla procedente de mina sin molturar como materia prima. La arcilla de mina llega a la fábrica mediante camiones y se almacena en acopios a la espera de ser molturada por vía seca en un molino pendular ubicado en el interior de la nave industrial.   
En la actualidad, en el proceso industrial se consume mayor cantidad de arcilla atomizada que de arcilla de mina, por lo que la necesidad de ocupación de terreno destinado a albergar los acopios de arcilla de mina ha disminuido paulatinamente. En este sentido, y de acuerdo con el escrito del promotor como respuesta al requerimiento efectuado por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de 22 de octubre de 2008, la empresa no pretende incluir en el procedimiento de autorización ambiental integrada las eras en las que se almacenaban los acopios a la intemperie de arcilla de mina, indicando que se va a proceder a eliminar los acopios existentes en las parcelas rústicas y que la arcilla de mina se almacenará en el interior de los graneros existentes en la parcela industrial. Para ello, se va a proceder a realizar una separación completa e infranqueable que delimite la parcela industrial objeto del Proyecto de las parcelas rústicas donde se ubican las eras.  
Las arcillas son prensadas mediante el uso de prensas hidráulicas y una vez conformadas, las piezas se almacenan en carros móviles para posteriormente pasar a los secaderos horizontales. Tras el secado, las piezas son sometidas a cocción en hornos monoestrato a rodillos y posteriormente pasan a ser apiladas en contenedores especiales enviándose a la zona de retractilado. Finalmente pasan al almacén de producto acabado y expedición que se encuentra en el exterior de la nave a la espera de ser expedidos al cliente.  
El combustible utilizado en hornos y secaderos es gas natural.  
En la empresa existen tres depósitos de almacenamiento de gasóleo que se emplea para las carretillas elevadoras y palas cargadoras. Dos de los depósitos son aéreos y de capacidad 5000 y 2000 litros respectivamente. El tercero es un depósito enterrado, actualmente en desuso, cerrado y tapado, en el que se almacenaba gasóleo para los hornos, aplicación que quedó abandonada con el uso del gas natural.  
El agua que se utiliza en la empresa es extraída de un pozo propio y se almacena para su utilización en un depósito de 2 m³. Se consume agua para uso sanitario y en el proceso industrial se utiliza para humectar mediante pulverizador la arcilla que se moltura por vía seca. Dicha agua es incorporada íntegramente en el producto por lo que no se generan aguas residuales industriales.   
Las únicas aguas residuales generadas son las de origen sanitario y son vertidas al colector municipal, disponiendo de la correspondiente autorización de vertido a la red de alcantarillado municipal.  
Las aguas pluviales son recogidas y canalizadas mediante una red específica y vertidas a cauce público.   
La empresa cuenta con 11 focos canalizados de emisión de contaminantes a la atmósfera que corresponden a las chimeneas de los hornos, secaderos y filtros de mangas. Las chimeneas de los hornos y secaderos son de tiro forzado para garantizar la correcta dispersión de los contaminantes en la atmósfera.  
Se dispone de un total de 3 filtros de mangas (FM-1, FM-2, FM-3) en las secciones de recepción de arcillas, prensas y silos, y un filtro de limpieza de alta presión (FAP-1) para la zona de prensas y silos, incluido el silo de almacenamiento de rechazo del filtro.   
En el proyecto presentado se incluye una copia de las últimas analíticas de los focos emisores a la atmósfera realizadas por un organismo de control autorizado (OCA) por el que se concluye que los focos emisores cumplen los límites establecidos en la legislación vigente.   
Los residuos generados son separados, clasificados e identificados para la posterior entrega a gestor autorizado.  
Los residuos no peligrosos se almacenan y recogen en contenedores específicos y señalizados. La mayor parte de los residuos no peligrosos son los producidos por la rotura de piezas cocidas y rechazos, en la sección de selección, el rechazo de los tamices y filtros, el testillo crudo, etc. Otros residuos no peligrosos que cabe considerar proceden del mantenimiento de la maquinaria e instalaciones: rodillos cerámicos, chatarra, guías de goma, correas, etc.  
La procedencia de los residuos peligrosos deriva del propio proceso productivo, siendo la mayoría originados por el mantenimiento necesario de las instalaciones y la maquinaria. El almacén de residuos peligrosos tiene una superficie de 55 m² dotado de solera impermeable, techado y dispone de una arqueta ciega de posibles lixiviados. El aceite hidráulico se almacena en bidones de 200 litros y se depositarán en un cubeto estanco de contención de derrames que tendrá unas dimensiones mínimas de 200 litros o del 10% de la cantidad total almacenada sobre él. Para solventar los posibles derrames durante la manipulación de los residuos, se dispondrá de absorbente no inflamable.  
Consideraciones ambientales  
La empresa se ubica en una parcela calificada como suelo urbano industrial que limita con áreas forestales, campos de cultivo y con otra empresa del sector. La actividad que se lleva a cabo en la empresa consiste en la fabricación de baldosas cerámicas sin esmaltar ni decorar.  
Respecto al suelo y las aguas subterráneas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona con accesibilidad de acuíferos alta y con vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas alta, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática del Territorio de la Comunidad Valenciana.   
Las emisiones de partículas a la atmósfera provienen de la combustión del gas natural en hornos y secaderos, de las emitidas por las chimeneas de los filtros de mangas y del filtro de alta presión, de la molturación de la arcilla de mina, de la manipulación y almacenamiento de materias primas pulverulentas y residuos tales como el polvo capturado por los filtros y el testillo crudo. La emisión de partículas y su dispersión en el ambiente afecta negativamente a la calidad del aire, así como a la actividad fotosintética de la vegetación forestal y de los cultivos existentes en las inmediaciones de la fábrica.  
La arcilla atomizada se almacena a cubierto en el interior de los silos de almacenamiento. La arcilla de mina antiguamente se almacenaba en unas eras ubicadas en terrenos próximos a la parcela industrial. Actualmente, y dado que la necesidad de consumir arcilla de mina ha disminuido, la empresa va a proceder a realizar el almacenamiento de la arcilla de mina sin molturar en el interior de los graneros existentes en la parcela industrial, eliminando la totalidad de los acopios exteriores. La arcilla de mina se somete a un proceso de molturación en los molinos ubicados en el interior de la nave industrial, con lo que se evita la emisión de partículas al exterior.  
La empresa dispone de filtros de mangas para capturar las partículas en suspensión en las secciones de recepción, cintas transportadoras, cangilones, en los silos y en las prensas. Existe un riesgo de dispersión de las partículas capturadas por los filtros como consecuencia de un almacenamiento y/o manipulación inadecuados. Asimismo, durante el almacenamiento del testillo crudo existe un riesgo de dispersión de trozos pequeños y partículas en el ambiente o la dilución y el arrastre por el agua de lluvia.   
El Proyecto presentado indica que el transporte de materiales pulverulentos en el interior de las instalaciones se realizará en las siguientes condiciones:  
- Control a la salida de los camiones de que van cubiertos y cerrados.  
- Recubrimiento con capa asfáltica o de hormigón de las zonas de circulación de camiones en el interior de la empresa.  
- Instalación de sistemas de limpieza pasivos (vía seca o vía húmeda) de los camiones a la salida de las empresas.  
- Limitación de la velocidad de circulación dentro del recinto de la empresa.  
El desarrollo de la actividad conlleva el consumo de energía, recursos y de materias primas (arcilla atomizada procedente de atomizadora y arcilla procedente de mina) y la generación de residuos. El consumo de agua en la industria no es significativo ya que se utiliza para humectar la arcilla de mina que se moltura en el interior de la fábrica, en los aseos y en vestuarios. Asimismo, las únicas aguas residuales generadas son las sanitarias, que son vertidas al colector municipal.  
La gestión de los residuos en la industria consiste en una separación, identificación y almacenamiento temporal hasta la recogida por gestor autorizado. La empresa dispone de almacén de residuos peligrosos en el interior de la nave industrial que dispone de solera impermeable y de arqueta ciega para la recogida de posibles lixiviados. Las medidas correctoras enumeradas en el estudio de impacto ambiental relativas al almacenamiento de los residuos consisten en el establecimiento de áreas diferenciadas para cada tipo de residuo y disposición de contenedores específicos y estancos para evitar lixiviados.  
En las instalaciones existe un depósito enterrado en desuso en el cual se almacenaba gasóleo. Existe un riesgo de contaminación del suelo como consecuencia de fugas a través de grietas y fisuras de posibles restos de combustible almacenado, así como durante las operaciones de excavación en caso de su desmantelamiento.   
En el estudio de impacto ambiental se evalúa el impacto por ruido. Para evitar impacto acústico, la empresa ha previsto la ejecución de aislamiento acústico de equipos e instalaciones emisoras de ruido al exterior, así como la realización de auditorías acústicas por organismos de inspección reglamentarios. El estudio de impacto ambiental indica que los ventiladores y motores estarán dotados de encapsulado de material acústico y las máquinas transmisoras de vibraciones se equilibrarán dinámica y estáticamente, y se instalarán los soportes flexibles necesarios.  
En caso de cese y desmantelamiento de la actividad, el estudio de impacto ambiental identifica como impactos previsibles la producción de ruido, polvo y residuos, y establece las medidas correctoras a adoptar.  
Plan de vigilancia ambiental: se establece un sistema que garantiza el cumplimiento de las indicaciones, medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental. En él se indica que se realizarán inspecciones periódicas de autocontrol de todas las emisiones atmosféricas según lo establecido en la legislación vigente, se verificará periódicamente el buen funcionamiento de los equipos de combustión y de los filtros de mangas, y se asegurarán, mediante inspecciones periódicas, las condiciones adecuadas de almacenamiento de los residuos, comprobando el estado de los residuos almacenados y de los recipientes que los contienen para evitar fugas.  
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 29 de febrero de 2008, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el certificado de información pública del Proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.  
En fecha 8 de octubre de 2008, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitó aclaración sobre el almacenamiento de arcillas de mina en las eras no incluidas en la solicitud de autorización administrativa, indicando la necesidad de incluir ese almacenamiento en el trámite de evaluación ambiental.  
Tras conversaciones mantenidas con el redactor del Proyecto, en fecha 22 de octubre de 2008, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emitió informe por el que comunicó que la exclusión en el procedimiento de evaluación ambiental de las eras donde se acopian arcillas quedaría supeditada a la eliminación de la totalidad de los acopios en ellas.  
En fecha 2 de enero de 2009 se recibió, por parte del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, copia del escrito del promotor del Proyecto por el que el promotor aclaró que las parcelas rústicas donde se ubican las eras de almacenamiento de arcilla de mina no se pretenden incluir en la autorización administrativa, por lo que se va a proceder a eliminar los acopios existentes y a realizar una separación física e infranqueable que delimite la parcela industrial de las parcelas rústicas. En el mismo escrito, el promotor indica que los acopios de arcillas se van a almacenar en el granero cubierto existente en la parcela industrial.  
Considerando suficiente la documentación remitida y la aclaración subsanada, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del Art. 5º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe j) del Grupo 3.5 del Anexo 1 del RDL 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en particular ladrillos, con una capacidad superior a 75 toneladas por día, y/o una capacidad de horneado de más de 4 m³ y de más de 300 kg/m³ de densidad de carga por horno, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El Artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El Artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de fábrica de azulejos, promovido por la empresa Pavimentos Bechí, SL. ubicada en partida Espartera, s/n en el término municipal de Bechí (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, con las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y con los condicionantes del punto Segundo de la presente resolución.   
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. No se llevará a cabo ninguna operación relacionada con la actividad industrial ni almacenamiento de residuos o materias primas en las eras exteriores a la parcela industrial. Los acopios exteriores de arcillas de mina se eliminarán y se restaurarán los terrenos afectados. La arcilla de mina se almacenará en los graneros habilitados en la parcela industrial y en ningún caso a la intemperie.   
2. La molturación de la arcilla de mina únicamente se realizará en el interior de la nave industrial y se dispondrá de sistemas de aspiración y filtrado de polvo. La arcilla molturada se almacenará a cubierto en el interior de los silos y/o tolvas correspondientes.  
3. Se asegurará que las aguas pluviales vertidas a cauce público sean limpias. No se podrán almacenar a la intemperie materiales pulverulentos y la parcela industrial se mantendrá limpia y libre de cualquier materia, sustancia o residuo que pueda ser arrastrado por las aguas pluviales en su discurrir por la parcela industrial.   
4. No se almacenarán residuos de carácter pulverulento a la intemperie, debiendo almacenarse a cubierto al objeto de evitar la dispersión de las partículas en el ambiente. El testillo crudo se almacenará, hasta su recogida por gestor autorizado, en contenedores adecuados y de capacidad suficiente en zonas techadas o bien entoldados. Las operaciones de gestión (almacenamiento temporal y recogida por gestor autorizado) de las partículas capturadas por los filtros de mangas (FM-1, FM-2 y FM-3) y en el filtro de alta presión (FAP-1) se realizarán de forma que se asegure el confinamiento de las partículas y se evite su dispersión en el ambiente. Los filtros de mangas estarán dotados de contenedores o sacas adecuados para almacenar las partículas, evitando la deposición directa de las mismas en el suelo.   
5. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.   
6. Todos los residuos peligrosos se almacenarán a cubierto, en zonas dotadas con solera impermeable y con sistemas de recogida de posibles derrames. La arqueta ciega dispuesta en el almacén de residuos peligrosos para recoger y almacenar posibles derrames deberá ser estanca e impermeable en el transcurso del tiempo.  
7. En caso de desmantelar el depósito subterráneo de gasóleo, actualmente en desuso, se llevará especial atención en las labores de desmantelamiento, gestionando los residuos generados adecuadamente y evitando cualquier derrame o vertido en el suelo, que en caso de producirse se procederá a recogerlo, junto con la parte afectada de terreno, para su posterior tratamiento o eliminación en centros autorizados.   
8. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
9. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 30 de enero de 2009. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 154/08-AIA.  
Título: Legalización y ampliación de cebadero de corderos.  
Promotor: Cárnicas Pérez-Vila, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Chóvar (Castellón).  
Objeto del proyecto: obtener la licencia ambiental para la ampliación de cebadero de corderos.  
Localización: polígono 4, parcelas 1, 248, 249, 250, 252 y 253, del término municipal de Chóvar (Castellón).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para la ampliación de la actividad ovina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La actividad consiste en la cría y engorde de corderos para su posterior comercialización.  
La finca tiene una superficie de 8.430,12 m². La superficie construida es de 913,11 m². La explotación está constituida por tres naves adosadas. La nave 1 de 373,82 m² y la nave 2 de 442,72 m², distribuidos como cebadero (728,38 m²) y almacén y recepción (88,16 m²), disponiendo de una superficie vallada de 549,47 m². La nave 3 de 96,57 m² se utiliza como pajar.  
Se proyecta aumentar la superficie construida destinada a cebadero en 351,82 m², así como la superficie destinada a pajar, en 90 m², siendo la ampliación de un 20% sobre la capacidad actual. La superficie total construida será de 1.355,11 m².  
La capacidad de la explotación es de 1.800 corderos. Tras la ampliación, se conseguirá disponer de una capacidad de 2.160 animales.  
La superficie relativa a los apriscos asciende a 841 m², de donde se retirará el estiércol tres veces al año destinándolo al estercolero. Se dispondrá de estercolero de 120 m² y altura de 2,50 m, con una capacidad de almacenamiento de 256,80 m³, constituido por solera de hormigón impermeabilizada, con ligera pendiente hacia canaleta prefabricada de hormigón armado disponiendo de una rejilla metálica que acometa a la tubería de saneamiento, la cual conducirá las deyecciones en forma líquida a una fosa séptica estanca. Se dotará al estercolero de bomba de achique en la fosa séptica de cara a su vaciado, que se alimentará eléctricamente. El estiércol será retirado de la explotación por agricultores de la zona.  
El suministro de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal.  
No existe red de saneamiento. Las aguas residuales se almacenarán en fosa séptica estanca y serán recogidas periódicamente por empresa autorizada.  
Los cadáveres generados serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Los residuos asimilables a urbanos se eliminarán a través del Servicio municipal de recogida de basuras. El resto de residuos (restos de material veterinario, aceites de motor y otros) se gestionarán a través de empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vallado perimetral de la explotación y vado sanitario a la entrada de la explotación.  
La explotación se localiza a más de 300 m. del núcleo de población.  
En fecha 27 de enero de 2009 se realiza visita de campo comprobando que no se ha iniciado la ampliación propuesta.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inicia el 12 de mayo de 2008 con la remisión por parte del Ayuntamiento de Chóvar del proyecto de actividad y anexos, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado a los vecinos colindantes a la actividad, en el tablón de edictos municipal y en el BOP nº 8, de fecha 18 de enero de 2007, sin la presentación de alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
- Con fecha de 3 de noviembre de 2008 se solicita informe al Área de Espacios Naturales de esta Conselleria, ya que las parcelas que constituyen la explotación se localizan en el Área de Predominio Forestal delimitada en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.   
- En fecha 9 de diciembre de 2008 se recibe el informe solicitado al Área de Espacios Naturales, en el que se concluye:  
- Se pretende realizar la ampliación de un cebadero de corderos que se encuentra ubicado en las parcelas 001, 248, 249, 250, 252 y 253 del polígono 4, Paraje Cantalobos, del término municipal de Chóvar (Castellón).  
- Este cebadero se encuentra dentro del ámbito del Plan de Ordenación de Recursos Naturales y dentro del ámbito del Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán.  
- Respecto del PORN se encuentra dentro de las áreas de predominio forestal.  
- Respecto del PRUG se ubica en parte dentro de las áreas de uso agrícola, zonas de agricultura tradicional (AG2) y en parte dentro de las áreas de protección ecológica PE2.  
- (...) La citada actividad propuesta es compatible con el PORN y con el PRUG del Parque Natural de la Sierra de Espadán.  
- (...) Respecto del PRUG, en virtud de la base de los artículos 40, 78 y 89 en los cuales se establece que, se considera compatible con los objetivos de protección de este PRUG, la actividad ganadera practicada de forma extensiva.  
- Acta de inspección de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, de fecha 28 de julio de 2008, en la que se indica que «La explotación carece de vallado perimetral requerido por la normativa, así como de estercolero adecuado a la capacidad de la explotación; también sería necesario en el acceso a la misma de un vado sanitario y/o arco de desinfección y muy adecuada una zona para la limpieza del camión y su adecuada desinfección, dada la actividad a la que se dedica y las zonas de origen de los animales que alberga".  
Informes sectoriales  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe municipal favorable relativo a la compatibilidad urbanística de fecha 2 de octubre de 2006.  
- Informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de fecha 27 de noviembre de 2006, en base a la Ley 10/2004 del suelo No Urbanizable, de 9 de diciembre de la Generalitat Valenciana.  
- Informe de la Conselleria de Cultura y Deporte de fecha 10 de abril de 2008 por el que se autoriza la prospección arqueológica.  
- Informe municipal de fecha 21 de abril de 2008, en el que se indica que el abastecimiento de agua potable de la explotación procede de la red de abastecimiento municipal.  
- Solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar de informe, de fecha 3 de diciembre de 2007, relativo a la disponibilidad de agua para abastecimiento de la ampliación del cebadero de corderos.  
Afecciones legales  
El suelo donde pretende realizarse la actividad está calificado como suelo no urbanizable, área de granjas, nivel C, según normativa urbanística municipal.  
Según el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán y el Decreto 59/2005, de 11 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán, la explotación se encuentra dentro del ámbito del Plan de Ordenación de Recursos Naturales, áreas de predominio forestal y dentro del ámbito del Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la sierra de Espadán, áreas de uso agrícola, zonas de agricultura tradicional y en parte dentro de las áreas de protección ecológica.  
La explotación está incluida en la zona LIC y zona ZEPA La Sierra de Espadán, integradas en la Red Natura 2000, en base a la Directiva de Aves 79/409/CEE, relativa a la conservación de las aves silvestres y la Directiva de Habitats 92/43/CEE, relativa a la Conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestre.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
La explotación se localiza al SOE del núcleo urbano de Chóvar. Corresponde a una zona montañosa, de relieve abrupto y pendiente media. El uso del suelo por el S respecto a la explotación, es predominantemente agrícola, y por el N y OE corresponde a suelo forestal sin que éste vaya a ser afectado por la ampliación propuesta. Según la Cartografía temática de esta Conselleria, la litología de la explotación corresponde a dolomías y margas, arcillas y areniscas. La vulnerabilidad de acuíferos es baja por el N y E de la explotación, y alta por el S y OE. El riesgo de erosión actual y potencial es muy alto (>100 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación. La capacidad de uso del suelo es muy baja.  
La valoración ambiental del área próxima a la explotación se considera alta, siendo el ámbito de estudio y parcelas incluidas en el proyecto de calidad ambiental media.  
De la identificación de impactos recogida en el estudio de impacto ambiental, cabe destacar el impacto sobre el Suelo, por contaminación asociada a la generación de residuos durante la fase de funcionamiento.  
La valoración de impactos se ha realizado mediante una matriz de impactos, obteniendo una valoración cualitativa de los mismos, considerándose la valoración global de impactos como compatible.  
2. Medidas preventivas y correctoras. Programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental para prevenir o minimizar los efectos de la actividad sobre el medio, se incluye:  
- Se plantará vegetación próxima al vallado perimetral de la granja que será acorde con la vegetación natural de la zona, destinando una partida del proyecto para jardinería.   
- Se trasplantarán los 3 pies de olivos de la parcela 252 a la parcela 253, plantándolos en las proximidades de la edificación, procurando así una mejor adecuación con el paisaje natural den entorno.  
- El estiércol se retirará tres veces al año y se almacenará en estercolero, el cual tendrá una solera y contará con desnivel hacia una canaleta prefabricada de hormigón armado, disponiendo de una rejilla metálica que acomete la tubería se saneamiento, la cual conducirá las deyecciones en forma líquida a una fosa séptica estanca de la que se extraerán por empresa autorizada para recogido y vertido de estos residuos.  
- Se realizará vado sanitario a la entrada de la explotación, así como vallado perimetral.  
- Las aguas residuales domésticas se acumularán en una balsa cubierta (fosa séptica) que dispondrá de una trampilla de acceso de cierre hermético, para su utilización en el momento de vaciado por una empresa de retirada de residuos autorizada.  
- Los residuos asimilables a urbanos se eliminarán a través del Servicio Municipal de recogida de basuras.  
- Los envases de medicamentos u otros residuos veterinarios se gestionarán a través de gestor autorizado.  
- Las aguas residuales domésticas se acumularán en una balsa cubierta (fosa séptica) que dispondrá de una trampilla de acceso de cierre hermético, para su utilización en el momento de vaciado por una empresa de retirada de residuos autorizadas.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados a consumo humano, por lo que se dispondrá de contrato actualizado, y suscrito para la totalidad de los animales, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres y su gestión por empresa autorizada a tal efecto.  
- Para evitar los problemas de olores se evitará la manipulación del estiércol en los días de viento de cierta intensidad.  
No se ha incluido en las medidas correctoras el tratamiento de taludes asociado al movimiento de tierras necesario para nivelar el terreno, ya que se trata de una zona con riesgo de erosión actual y potencial elevado (>100 Tm/ha/año). Asimismo, el Decreto 218/97 de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán, en relación a las prácticas de conservación de suelo, indica en su art. 15.6. que «Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de éstos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística". Atendiendo a las características del terreno, será conveniente acondicionar el talud resultante del movimiento de tierras mediante la construcción de muro de mampostería similar a los presentes en la zona, de manera que se consiga su integración paisajística y posibilite la estabilidad del terreno.  
Se considera viable medioambientalmente la ejecución de la ampliación de la explotación, siempre que se desarrolle de acuerdo a las consideraciones expuestas en el estudio de impacto ambiental y la propuesta de medidas correctoras, las cuales deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización y ampliación de cebadero de corderos, localizada en el polígono 4, parcelas 248, 249, 250, 252 y 253, del término municipal de Chóvar (Castellón) promovida por Cárnicas Pérez-Vila, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Permanecerá inalterada la superficie forestal presente en la finca, sin que se proceda a la eliminación de ninguna especie forestal existente, salvo autorización expresa del agente forestal de la zona.  
- Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Deberá asegurarse la estabilización de taludes resultantes de la nivelación del terreno para la ampliación, mediante la construcción de muro de piedra seca, de características similares a los existentes en las terrazas agrícolas incluidas en la finca.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Asimismo, las aguas residuales domésticas serán gestionadas conforme a la legislación vigente.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 30 de enero de 2009. La directora general de Gestión Del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 19 de junio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML