Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6762, del 26-04-2012 (2012/3725)

RESOLUCIÓ de 20 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Massarrojos, Benimodo, Muro de Alcoy i Llutxent.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6762

Data del DOGV
:   26-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3725

CVE


Data del document
:   20-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Muro de Alcoy](javascript:void(0))
    * [Benimodo](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Llutxent](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Massarrojos, Benimodo, Muro de Alcoy i Llutxent. [2012/3725]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que, una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí que es notifique al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 65/07 AIA Massarrojos, 197/07 AIA Benimodo, 205/07 AIA Muro de Alcoy i 305/07 AIA Llutxent.  
  
València, 20 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica:  
Expedient: 65/07 AIA.  
Títol: Modificació del Pla General d'Ordenació Urbana de València (Massarrojos) i Pla Parcial Massarrojos Sud.  
Promotor: Ajuntament de València.   
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.   
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Esta modificació implica un increment de superfície de sòl urbà de 11.233,76 m², classificat en l'actual Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de València com a sòl no urbanitzable; al seu torn, una superfície de 711,50 m² de sòl urbà residencial, adquiriria una qualificació de xarxa viària; l'àmbit total de l'actuació és de 19.197,80 m².   
Més concretament, la parcel·la objecte d'esta actuació està classificada parcialment com a sòl urbà, qualificada per a ús residencial i subjecta a les condicions específiques de la subzona UFA-3 d'habitatge unifamiliar aïllat que es determinen en la normativa del Pla General. La resta de l'àmbit d'actuació està classificat com a sòl no urbanitzable, i està inclòs a la zona de protecció agrícola, PA-2 (protecció agrícola normal per al secà).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
La parcel·la objecte d'avaluació constituïx una part de la finca denominada Castell de la Creu, que afronta amb la urbanització de Santa Bàrbera, que està consolidada íntegrament per l'edificació; ubicada a la pedania de Massarrojos, al terme municipal de València; la propietat esmentada està classificada com a sòl no urbanitzable, llevat d'una porció d'esta que disposa de la classificació de sòl urbà i que està qualificada per a ús residencial pel Pla General d'Ordenació Urbana de València.   
Planejament vigent i proposat  
La porció de la parcel·la classificada com a sòl urbà té una superfície aproximada de 7.252,54 m², i es troba coberta per vegetació d'espècies mediterrànies, bosc baix i pinedes principalment. La resta de l'àmbit d'actuació de característiques físiques semblants té una superfície aproximada d'11.233,76 m².   
El fet que paral·lelament es propose canviar la qualificació urbanística d'una part de sòl de 711,50 m², de residencial a xarxa viària, respon al fi de facilitar l'accés a la parcel·la i poder enllaçar l'àmbit d'actuació amb la xarxa viària i les xarxes de servicis urbanístics pròxims existents.  
Ordenació prevista i usos  
La circumstància que ha generat esta modificació és l'existència d'una parcel·la ubicada en sòl urbà, qualificada per a ús residencial, amb paràmetres urbanístics determinats pel mateix Pla General, però aïllada de la resta del sòl urbà pròxim del mateix terme municipal de València; aïllament que es produïx respecte de la banda est, on afronta amb el sòl urbà de l'àmbit del Pla Parcial Massarrojos Sud, i d'una altra, de la banda oest, que afronta amb el sòl urbà de la urbanització Santa Bàrbera. Per això, esta modificació permet la possibilitat de connexió viària amb el sòl urbà pròxim del Pla Parcial de Massarrojos Sud, i que en l'actualitat està urbanitzat i en estat avançat de consolidació per l'edificació.   
  
Tramitació administrativa  
En data 30 de març de 2007, la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge remet un estudi d'impacte ambiental, projecte i expedient administratiu municipal; i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
1. Informació pública  
El projecte de modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana de València (Massarrojos) i del Pla Parcial Massarrojos Sud va ser aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament de València en la sessió de data 27 de març de 2006.   
La documentació de la modificació puntual, del pla parcial, la seua homologació modificativa i l'estudi d'impacte ambiental van ser exposats al públic per mitjà de la publicació d'un edicte en el diari La Razón, de data 13 de gener de 2006, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5175, de data 12 de gener de 2006.   
2. Resum d'al·legacions  
No s'hi va formular cap al·legació durant el tràmit d'informació pública, segons consta en els certificats emesos pel TAG del registre de l'avinguda d'Aragó, de data 21 de febrer de 2006, i el del secretari de l'Ajuntament de València de 15 de febrer de 2006, amb el vistiplau del regidor delegat d'Urbanisme i Habitatge i el de l'alcaldessa presidenta de l'Ajuntament de València.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 28 de juny de 2006 s'efectua un requeriment de documentació al Servici de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de València i se'n remet una còpia a l'Ajuntament de València; se sol·liciten els següents informes i documentació complementària:   
  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Certificat d'un organisme gestor autoritzat on assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans que es preveuen generar amb el desenrotllament d'esta actuació.   
- Presentació d'una previsió justificada del volum d'aigua potable necessari, adjuntant-hi un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'una entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en una quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenrotllament del pla parcial proposat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
- Informe de l'entitat gestora de la depuradora proposada respecte a la viabilitat de gestió de les aigües residuals generades arran del desenrotllament del sector residencial plantejat.   
En data 19 de juliol de 2006, Castell de la Creu, SL, remet una documentació complementària constituïda per:  
- Informe resposta subscrit pel director general de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de data 10 d'octubre de 2006, relatiu a la consulta efectuada pel promotor del projecte quant a les possibles afeccions paleontològiques que originaria el desenrotllament del projecte.   
  
- Còpia de l'informe preliminar de la prospecció arqueològica i etnogràfica prèvia.  
- Certificat del cap de secció del Servici Municipal de Neteja, de data 3 d'octubre de 2006.   
- Certificat de l'Empresa Mixta Valenciana de Aguas, SA (EMIVASA), de data 8 de novembre de 2006, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos, segons les previsions que es desprenen d'esta actuació.  
- Certificats subscrits pel secretari de l'Ajuntament de València, on es transcriuen els informes emesos per la Secció de Planificació i Projectes del Servici Municipal del Cicle Integral de l'Aigua, relatius a la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals que es generen com a conseqüència del desenrotllament d'este projecte.  
  
En dates 4 de maig, 17 de juliol i 13 d'agost de 2007, la Direcció Territorial de València remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental els diversos informes elaborats per la Secció Forestal (Oficina Comarcal de Sagunt), el contingut dels quals és detallat en l'apartat relatiu a informes sectorials.   
En data 17 d'octubre de 2007, la promotora Castell de La Creu, SL remet a este Servici un escrit on es manifesta el compromís d'execució i posada en servici d'un sistema de depuració propi per a dotar de servici els habitatges previstos per a construir en el projecte avaluat; es considera que d'esta manera s'esmena l'observació establida en l'informe del cicle integral de l'aigua de l'Ajuntament de València, de data 11 de setembre de 2006.  
Informes sectorials  
1. L'expedient administratiu municipal remés conté els informes següents:  
a) Informe subscrit pel cap de secció de l'Oficina Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de València, de data 7 de juny de 2005, en què es determinen, entre altres consideracions, les que a continuació es resumixen, basant-se en la documentació presentada pel promotor del projecte davant de l'oficina tècnica esmentada amb data 1 de juny de 2005:   
- Vista la documentació presentada, l'emplaçament de la qual se situa entre la urbanització de Santa Bàrbera i el Pla Parcial Massarrojos Sud, i el sòl no urbanitzable, es considera que la proposta s'adapta a les especificacions tècniques realitzades en l'expedient de consulta tramitat amb anterioritat (expedient 185/03).   
- La modificació del PGOU de Massarrojos Sud manté l'edificabilitat que li atorga el PGOU per a l'àmbit de sòl urbà, però incrementa la superfície de l'àmbit ampliant-lo amb sòl no urbanitzable, amb l'objectiu de salvaguardar l'arbratge de major interés paisatgístic; es pretén que la nova ordenació puga adaptar-se a la configuració del terreny i de la vegetació; tot això sense perjuí de ser informat per aquells servicis competents, en matèria tant del paisatge com d'impacte ambiental. L'ampliació de l'àmbit es proposa en sòl no urbanitzable PA-2 (protecció agrícola normal per al secà), i la qualificació proposada per a tot l'àmbit és d'UFA-3.  
  
- La proposta resol la connexió amb sòl urbà no prevista en el PGOU, sense crear vials perimetrals com es demanava en els informes previs esmentats; es proposa per a això un vial de connexió dins de l'àmbit del PP Massarrojos Sud, que passa de ser una parcel·la d'ús residencial oberta (privada) a xarxa viària (pública). No obstant això, en la proposta de modificació presentada no s'indica l'edificabilitat corresponent a l'afecció del vial, ni s'aporta un plànol amb l'edificabilitat resultant vinculada a cada una de les parcel·les noves limítrofes amb el vial; i cal que es complemente la documentació relativa respecte d'això.   
- Ha de corregir-se, quant a l'Estat de planejament. Condicions institucionals del territori ordenat, la protecció del sòl no urbanitzable (PA-2; protecció agrícola normal per al secà).   
Després de l'aportació de la corresponent documentació, i conseqüentment, l'esmena dels aspectes a què s'al·ludix en l'informe de l'Oficina Tècnica de Planejament, s'emet un altre posterior, amb data 14 de juny de 2005, on es considera que a la vista de la nova documentació aportada, la proposta s'adapta a les especificacions tècniques recollides en l'expedient de consulta prèvia (resumit parcialment en els paràgrafs anteriors); i conté la documentació necessària per a tramitar-la, sense perjuí d'un informe més detallat, que s'efectuarà amb el resultat de possibles al·legacions o informes d'altres servicis municipals una vegada haja finalitzat el període d'exposició pública; així mateix, i en conseqüència, caldrà esmenar les deficiències que s'assenyalen en este informe.  
b) Un tercer informe elaborat per la Secció de l'Oficina Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de València, de data 22 de juny de 2005, relatiu a les connexions viàries possibles, la necessària protecció de l'arbratge i la conveniència de la reclassificació; s'hi establixen les consideracions següents:  
- Atés que la parcel·la està aïllada, sense possibilitat d'una connexió viària cap al sòl urbà més pròxim (urbanització de Santa Bàrbera), es planteja una segona opció consistent en la connexió amb el sòl urbà del Pla Parcial Massarrojos Sud a través de sòl no urbanitzable; es considera que pel fet de travessar el sòl no urbanitzable amb vials i connexions d'infraestructures s'origina una expectativa de desenrotllament futur, que ha d'evitar-se en la mesura que siga possible; per això sembla més adequat proposar una solució que permeta la connexió amb els sistemes generals exteriors sense crear expectatives en sòl no urbanitzable.  
  
- Amb l'objecte de salvaguardar part de la vegetació existent (ja que a l'enclavament hi ha una gran riquesa arbòria i paisatgística d'indubtable valor mediambiental), se sol·licita un estudi paisatgístic i mediambiental del sòl urbà, així com del no urbanitzable limítrof, atés que es poden observar conjunts arboris de major interés en este sòl urbà que en determinats punts del terreny contigu classificat com a no urbanitzable.   
- Es considera la conveniència de reclassificar part de sòl no urbanitzable PA-2 (protecció agrícola normal per al secà) a urbà, sense que es produïsca un increment de l'edificabilitat total (sòl urbà: 0,50 m²t/m²s) ja concedida pel Pla General de València de 1989.   
  
Per tot això, l'informe conclou assenyalant que es considera una solució apta per al desenrotllament urbanístic d'este sòl el fet d'optar per preservar la riquesa paisatgística de l'entorn, no augmentant l'edificabilitat permesa pel vigent planejament, i connectar amb Massarrojos Sud per l'interior de sòl urbà.   
c) Informe del Servici de Laboratori Municipal i del Medi Ambient de l'Ajuntament de València, de data 11 d'octubre de 2005, relatiu a l'estudi acústic presentat; s'informa de la conformitat, en el contingut i el procediment de mesura, amb la legislació autonòmica vigent, la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica i el Decret 266/2004, per la qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica, en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
d) Informe relatiu a l'estudi paisatgístic presentat, subscrit pel cap de la Secció d'Obres de Jardineria de la Zona Nord, de data 21 d'octubre de 2005, on s'indica que en l'elaboració del projecte haurà de tindre's en compte allò que s'ha indicat en el punt referent a les mesures correctores, especialment pel que fa a la coberta vegetal; caldrà incloure en el projecte esmentat els aspectes que continuació s'indiquen:  
  
- Relació de tots els elements vegetals existents en l'àmbit d'actuació de les edificacions, així com la dels vials d'accés, amb la indicació de la ubicació, espècie, grandària i estat fitosanitari i estructural d'estos, a fi de poder avaluar els elements que cal suprimir i els que són susceptibles de trasplantament, després de preparar-los i repicar-los, per a reubicar-los posteriorment a la zona.  
- Plànols de l'estat actual amb la ubicació dels arbres.  
- Plànol de superfícies afectades per les obres i dels vials d'accés a estes, procurant que els vials esmentats siguen els definitius, és a dir, que no s'òbriguen vials d'accés a les obres que no siguen els del projecte.   
- Plànols d'espais enjardinats nous previstos amb referència de plantacions proposades i xarxes de reg.  
- Protecció dels exemplars que siguen susceptibles de danys per estar ubicats pròxims als vials o a les zones d'obra.  
Posteriorment, en data 28 d'octubre de 2005, la Secció d'Obres de Jardineria de la Zona Nord elabora un segon informe, on també s'inclouen com a aspectes i elements que cal incloure en el projecte els següents:  
- Plànols d'ubicació exacta dels habitatges projectats amb la superfície ocupada per cada un d'estos.  
- Plànols de vials i accessos a cada edificació.  
- Utilitzar durant les obres, com a vials d'accés per a la maquinària i materials, els mateixos que seran definitius a fi de minimitzar els danys a la vegetació; així com també les arreplegues de materials.  
  
- Els elements vegetals importants que estiguen prop dels vials o del perímetre de les parcel·les es protegiran adequadament per a evitar-hi danys pel pas de camions i maquinària.  
- Projecte de reposició i noves plantacions amb espècies adequades que no desvirtuen la vegetació existent.  
e) Informe subscrit pel cap de secció de l'Oficina Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de València, de data 22 de març de 2006, on s'indica que s'han esmenat les deficiències recollides en l'informe tècnic emés el 14 de febrer de 2006 respecte a la documentació aportada anteriorment.  
2. Autorització de la prospecció arqueològica prèvia en l'àmbit d'actuació, subscrita pel cap d'àrea de Patrimoni Cultural i Museus, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 4 d'octubre de 2006; s'establixen les següents obligacions per als directors o directores de l'actuació:   
- Comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus la data d'inici i finalització dels treballs.  
- Elaborar un informe preliminar dels resultats obtinguts acompanyat del material gràfic pertinent.  
- Elaborar una memòria preliminar en el termini de huit mesos des de la concessió d'esta autorització.  
- Aportar una còpia de l'acta del depòsit dels materials al centre designat.  
- Elaborar la corresponent memòria científica i presentar un document en format informàtic, en el termini de dos anys des de la finalització dels treballs, a esta Direcció General.  
- Esta resolució haurà d'estar en possessió del director de la intervenció durant el temps que esta s'execute.  
3. Certificat del cap de secció del Servici Municipal de Neteja, de data 3 d'octubre de 2006, on es manifesta que «d'acord amb els articles 45, 46 i 50 de l'Ordenança municipal de neteja urbana, el Servici d'Arreplega de Residus Urbans serà prestat amb normalitat després de la consegüent revisió de servicis que es presten a la zona d'arreplega de residus urbans».   
4. Informe resposta subscrit pel director general de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de data 10 d'octubre de 2006, relatiu a la consulta efectuada pel promotor del projecte quant a les possibles afeccions paleontològiques que originaria el desenrotllament del projecte; s'establix que «no s'han detectat afeccions d'esta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'este patrimoni concret, sense perjuí de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació».   
  
5. Certificat de l'Empresa Mixta Valenciana de Aguas, SA (EMIVASA), de data 8 de novembre de 2006, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos, segons les previsions que es desprenen d'esta actuació; s'establixen les següents consideracions respecte d'això:  
- Sense perjuí dels requeriments específics de la urbanització, pel fet de tractar-se de sòl ja classificat com a urbà, la disponibilitat dels recursos per a l'abastiment d'aigua potable a la població que puga assentar-se a la zona en qüestió ja es troba garantida a través de les previsions del mateix desenrotllament del Pla General.   
- Atés que la proposta de modificació puntual que es planteja manté la superfície de sostre establida en el vigent PGOU, amb independència de l'ordenació detallada que es determine per al sostre esmentat, no s'alteren, per tant, les demandes de subministrament d'aigua potable respecte de les implícites en el vigent pla.   
- Es manté la disponibilitat de l'abastiment d'aigua potable del municipi de València.   
- Respecte a la connexió amb el servici d'aigua potable, esta s'efectuarà amb la xarxa existent del sector Massarrojos Sud, ja desenrotllat i urbanitzat; es definirà la forma constructiva per a això, en el seu moment, a través del corresponent projecte d'urbanització.  
6. Certificats subscrits pel secretari de l'Ajuntament de València, on es transcriuen els informes emesos per la Secció de Planificació i Projectes del Servici Municipal del Cicle Integral de l'Aigua, relatius a la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals que es generen com a conseqüència del desenrotllament d'este projecte; s'establixen les consideracions següents:   
- Respecte a l'admissió de les aigües residuals generades al sector, que es connectarien al Pla Parcial Massarrojos Sud, sector número 15, no existiria cap inconvenient, ja que la xarxa existent seria suficient per a conduir l'abocament produït per al seu tractament. No obstant això, no ocorre el mateix respecte a la gestió i tractament d'eixes aigües, ja que la depuradora actual de Massarrojos ja no admet a l'entrada cap increment d'aigües residuals, i està en fase d'estudi d'impacte ambiental la construcció d'una nova EDAR el Palmaret, emplaçada a la partida del Barranc, terme municipal de València, als voltants de la pedania de Carpesa, que solucionaria el problema de l'Horta nord.   
  
- No es fa referència a la solució plantejada per a les aigües pluvials generades en l'àmbit de la urbanització, com tampoc es definix si el sanejament tindrà un tractament de tipus unitari o separatiu, si bé la xarxa actual no pot satisfer les puntes generades en règims de pluviometria elevada. Per tant, existirà un cabal d'estes aplicades als habitatges, i caldria evacuar-ne les pluvials, que en cap cas podrà fer-se a través de la conducció de 400 mm de diàmetre d'aigües fecals. Per tant, el promotor de l'actuació haurà d'optar per una de les dos solucions següents:  
  
- Construcció d'una xarxa separativa que derive les pluvials al llit receptor de l'assarb de Massarrojos o, en el cas d'optar pel sistema unitari, amb un sobreeixidor que prèviament les connecte a l'esmentat assarb.  
- La ubicació d'un depòsit de retenció i laminació calculat a este efecte en funció de la conca receptora i que absorbisca les puntes de pluja intenses per a anar alliberant el cabal emmagatzemat al llarg del factor temps.  
Qualsevol de les solucions que s'adopten evitarà augmentar la problemàtica existent en l'actualitat per a ruixats intensos, i que provoca la circulació de les aigües en superfície, amb els consegüents arrossegaments i inundacions en habitatges domiciliaris.   
En un segon certificat municipal, de data 20 de febrer de 2007, es transcriu igualment el contingut d'un informe emés per la Secció de Planificació i Projectes del Servici Municipal del Cicle Integral de l'Aigua, part del qual es resumix a continuació:  
«Atesa la gran quantitat de massa arbòria, així com la vegetació de bosc baix i un sol vial de distribució que utilitza paviments filtrants, es considera que el sistema més idoni resulta ser el de la infiltració de les aigües pluvials, i atesa la topografia del terreny, en el cas que es produïsquen escorrentius per a fortes pluges, estos discorreran pel sòl no urbanitzable tal com s'ha efectuat fins al dia de hui.   
  
D'altra banda, l'àmbit on està l'actuació està completament tancat i no afectarà zones urbanes limítrofes o pròximes.  
  
Es dóna, per tant, resolta la problemàtica suscitada per les aigües pluvials.  
Les aigües fecals generades pels 13 habitatges unifamiliars es connectaran a la xarxa municipal de clavegueram en el punt assenyalat en anteriors informes tècnics».  
7. Informe subscrit pel cap de la Secció Forestal i l'enginyer tècnic forestal, de la Direcció Territorial de València, de data 4 de maig de 2007, relatiu a la possible afecció del projecte a terrenys forestals; se'n transcriu a continuació el contingut de forma resumida:  
  
- Una part de la superfície, la situada cap al nord-oest, és terreny urbà, i la resta de la superfície és proposada terreny forestal.  
- Es tracta d'un terreny poblat d'arbres per pineda adulta de Pinus halepensis i un ampli seguici de matoll termomediterrani associat a la sèrie vegetals termomediterranis valenciana seca del llentiscle. La densitat i fracció de cabuda coberta de la pineda són uniformes en tota la superfície, no podent-s'hi detectar buits o clars significatius, a pesar d'allò que s'ha indicat en els plànols presentats.   
- A l'entorn on se situa resten poques masses arborades, ja que estes estan sent gradualment transformades en terrenys urbans o urbanitzables.   
- A l'àrea metropolitana, on el grau d'antropització del paisatge és tan elevat i on un enclavament d'estes característiques comença a ser una fita paisatgística massa singular i escassa, no sembla adequada la proposta d'eliminació de més terrenys forestals, i menys encara quan són poblats d'arbres. Existixen, per tant, moltes alternatives sobre terrenys agrícoles que estan pròxims i oferixen característiques adequades per a ser urbanitzats.  
- La millor destinació d'estos enclavaments forestals és protegir-los i adequar-los, considerant-los com a parcs públics, zones d'esplai o, millor encara, parcs forestals periurbans, i no urbanitzar-los de manera continuada fins a espletar-los completament.   
- En esta mateixa línia s'estan protegint altres zones naturals, com són les vinculades a l'àmbit del riu Túria, amb la recent declaració de parc natural i en què es protegixen els terrenys forestals enclavats a l'àrea.  
- Independentment dels arguments anteriorment esmentats, és desitjable que qualsevol urbanització enclavada en terrenys forestal dispose de sistemes actius i passius de protecció i prevenció contra incendis forestals, que eviten que puga veure's afectat l'entorn immediat o els mateixos veïns. Tot això en aplicació de l'article 151 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal.  
- Caldrà presentar un document tècnic dirigit i supervisat per un professional amb titulació forestal universitària, que proposarà les mesures d'autoprotecció i prevenció de la urbanització per a evitar, tant la iniciació de possibles incendis forestals, com per a establir les actuacions que cal desenrotllar en el cas que puga veure's afectada per alguna emergència d'este tipus. Este document haurà d'estar subordinat al Pla Local de Prevenció d'Incendis del Municipi de València, si n'hi ha, que al seu torn haurà d'estar subordinat al Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Demarcació i al Pla de Selvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana.  
L'informe esmentat conclou establint la consideració que el terreny afectat hauria d'estar considerat com a sòl de protecció i assignat a un ús com a espai forestal periurbà; es protegirien d'esta manera els pocs enclavaments de caràcter forestal o natural que resten a l'entorn de l'àrea metropolitana.   
8. Informe complementari de data 22 de juny de 2007, de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, on es reitera, després d'haver-se consultat novament la documentació del projecte i haver-se revisat la cartografia corresponent, les consideracions següents:  
- Este projecte afecta terreny forestal, d'acord amb la normativa de desplegament de la legislació forestal autonòmica, i d'acord amb la definició oferida per l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat valenciana, i l'article 5 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, modificada per la Llei 10/2006.  
  
- Part del terreny forestal està classificat com a urbà, i per això no és aplicable la normativa forestal autonòmica a esta superfície, conforme a l'article 3 de la Llei 3/1993.  
- No afecta cap bosc dels gestionats per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
9. El 13 d'agost de 2007, la Direcció Territorial de València, remet un tercer informe elaborat per la Secció Forestal, de data 9 d'agost de 2007, de caràcter favorable sobre el projecte de referència, condicionat a la consideració dels aspectes que s'hi exposen; el seu contingut és el que es transcriu a continuació de manera resumida, on s'assenyalen de forma més detallada aquells aspectes que es consideren més rellevants des del punt de vista de la possible afecció del projecte a terrenys forestals: el projecte afecta íntegrament terreny forestal, conforme a l'inventari del sòl forestal, annex cartogràfic aprovat mitjançant l'Acord del Consell de 15 de juny de 2007, i d'acord amb la definició oferida per l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, i l'article 5 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests.   
  
A esta afirmació s'arriba després de consultar la cartografia esmentada i de les visites de camp realitzades els dies 30 d'abril i l'1 d'agost de 2007. S'hi adjunta el plànol de l'inventari del sòl forestal escala 1:15.000 i 1:3.000 i ortofotografia.  
No resulta afectada cap dels boscos o terrenys forestals gestionats per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
  
Es tracta d'un terreny de poc pendent, poblat per pineda de Pinus halepensis en estat de perxada i fustal, amb un ampli seguici de matoll termomediterranis associat a la sèrie vegetal termomediterrània valenciana seca del llentiscle. La densitat i fracció de cabuda coberta de la pineda es distribuïx en rodals irregulars, on es detecten alguns buits de poca rellevància, que queden colonitzats pel matoll heliòfil i el bosc baix de coscoll.   
A l'entorn on se situa resten poques masses poblades de pineda, ja que estes estan sent gradualment transformades en terrenys urbans o urbanitzables. Estes masses són fites paisatgístiques rellevants i singulars dins de la comarca de l'Horta de València, molt antropitzada.  
  
Una part de la superfície, la situada cap al nord-oest, és terreny urbà, d'acord amb la documentació presentada; per això, a pesar d'allò que s'ha indicat per l'inventari de sòl forestal, l'article 3.a de la Llei 3/1993 indica clarament que no tindran la consideració legal de terrenys forestals: a) Els sòls classificats legalment com a urbans o aptes per a urbanitzar, des de l'aprovació definitiva del programa d'actuació urbanística.  
Resulta molt estrany que esta superfície quedara despenjada de la urbanització annexa, ja consolidada, sense connexió i sense acabar d'urbanitzar. De fet, no sembla tindre sentit que tinga la classificació d'urbana i que esta es mantinga després de tants anys si en el seu moment no es va actuar sobre esta, malgrat que es podia haver fer.   
L'aprofitament d'este terreny declarat com a urbà suposarà la destrucció de l'arbratge existent i, per este motiu l'empresa constructora ha proposat la urbanització d'una zona annexa per a, d'esta manera, augmentar la superfície total que s'ha d'urbanitzar, distribuint les cases en una major superfície, amb una menor densitat final, cosa que possibilitaria triar l'emplaçament de les construccions i, per tant, reduir l'afectació a l'arbratge existent. En tot cas, és difícil pretendre que l'arbratge no resulte afectat, però sí que poden prendre's mesures que permeten una correcta ubicació de les edificacions, minimitzant la destrucció vegetal.  
Les alternatives a este projecte suposen l'eliminació d'eixa superfície com a urbana, atés que es troba despenjada de la resta de la superfície, o bé, utilitzar-la com estava prevista, amb l'eliminació d'arbratge existent, o bé, com es proposa en el projecte, reduint l'impacte sobre l'arbratge. En conseqüència, sembla raonable o bé la primera alternativa o bé la proposta prevista per l'estudi d'impacte.   
  
L'alternativa proposada per l'estudi d'impacte ambiental suposarà la construcció d'habitatges unifamiliars aïllats amb una important superfície de zones verdes, que hauran de conservar, en la mesura que es puga, el caràcter natural de la vegetació que hi ha present.   
L'estudi d'impacte ambiental no té en compte la legislació forestal i conté diversos errors. La descripció del medi físic és limitada i no s'esmenta tan sols que és terreny forestal. S'observen errors clars en la pàgina 30 (és zona forestal i no agrícola), pàgina 53 (la hidrologia superficial necessàriament es veurà afectada, ja que es canvia la capacitat d'infiltració d'una superfície natural, per un altra banda xicoteta, però que requerix prendre mesures adequades de conducció de pluvials, que no s'esmenten, ni s'avalua si són suficients), entre altres.   
  
En l'estudi d'impacte ambiental tampoc es té en compte la normativa d'incendis forestals (com el Decret 7/2004, del Consell, de compliment obligatori), ni es considera l'augment del risc d'incendis sobre els terrenys forestals que restaran a la zona, una vegada finalitzades les obres, gràcies a l'augment de la pressió humana sobre estos i a la seua proximitat a les construccions.  
És desitjable que qualsevol urbanització enclavada o limítrofa a terrenys forestal dispose de sistemes actius i passius de protecció i prevenció contra incendis forestals, que eviten que puga veure's afectat l'entorn immediat o els mateixos veïns. Tot això d'acord amb l'article 151 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal. Açò suposa la dotació d'hidrants, que la via d'accés siga suficient per a l'evacuació de residents, així com l'ocupació de materials constructius i mesures de protecció perimetral als habitatges i a la urbanització adequades.   
  
Caldrà presentar un document tècnic dirigit i supervisat per un professional amb titulació forestal universitària, que proposarà les mesures d'autoprotecció i prevenció de la urbanització per a evitar tant la iniciació de possibles incendis forestals, com per a establir les actuacions que cal desenrotllar en el cas que puga veure's afectada per alguna emergència d'este tipus. Este document haurà d'estar subordinat al Pla Local de Prevenció d'Incendis del Municipi de València, si n'hi ha, que al seu torn haurà d'estar subordinat al Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de Demarcació i al Pla de Selvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana.  
Este augment de superfície per a urbanitzar podria aprofitar-se per a destinar part de la superfície esmentada com a zona d'usos públic, zones verdes, amb caràcter de parc forestal urbà o periurbà, conservant el caràcter natural d'este, amb mobiliari i elements que resulten integrats amb el medi i de baix impacte visual, natural i paisatgístic. D'esta manera, part de la superfície podria servir per a donar servici a les zones urbanes pròximes ja consolidades.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a la seua integració en la Xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microrreserves vegetals, boscos d'utilitat pública o gestionats per l'Administració, que puguen veure's afectats pel desenrotllament d'esta actuació.  
  
2. No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'este projecte el corresponent informe definitiu vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià; no obstant això, sí s'hi adjunta una còpia de la memòria de prospecció arqueològica i etnològica realitzada, així com l'informe subscrit pel director general de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de data 10 d'octubre de 2006, relatiu a la consulta efectuada pel promotor del projecte respecte a les possibles afeccions paleontològiques que originaria el desenrotllament del projecte; s'establix que no s'han detectat afeccions d'esta naturalesa.  
Consideracions ambientals  
1. Entre les accions susceptibles de produir impacte, en l'estudi d'impacte ambiental s'han distingit, de forma molt generalista, les següents:  
- Per a la fase de construcció:  
- Preparació del terreny, per mitjà de la neteja, desmuntatge de la vegetació existent, així com l'anivellació d'este mitjançant moviments de terres i excavacions.  
- Obertura de vies o camins, tant per a l'accés a les obres de la maquinària i personal, com per als residents dels habitatges previstos per a construir.  
- Transport de maquinària i materials a l'entorn de les obres, cosa que produirà un augment del tràfic, i s'incrementarà l'emissió a l'atmosfera de partícules sòlides, gasos de combustió, generació de sorolls, etc.  
- Construcció de les edificacions.  
- Generació de residus.  
- Durant la fase d'explotació.  
- Presència de les infraestructures.  
- Manteniment d'estes.  
2. Les afeccions ambientals més rellevants observades en la cartografia temàtica de la COPUT i recollides en l'apartat corresponent de la documentació tècnica presentada són les següents:   
- En l'àmbit d'estudi hi ha un risc de col·lapse mitjà.  
- La vulnerabilitat de les aigües subterrànies es caracteritza com a mitjana.  
- El risc d'erosió en l'actualitat és molt baix, i es classifica com a molt baix el d'erosió potencial.   
- El risc sísmic es considera de nivell baix.  
3. En l'apartat relatiu a la descripció i valoració d'impactes, s'identifiquen, entre altres, els següents:  
- Respecte a les alteracions produïdes sobre la qualitat de l'aire, els principals focus que en són responsables són les emissions de pols durant les obres, i les emissions de gasos procedents de la maquinària i dels vehicles que intervenen en el procés productiu; així com l'emissió, producció de sorolls i vibracions durant l'execució de les obres.   
  
No obstant això, estos impactes són valorats, encara que negatius, com a reversibles, temporals, d'impacte mitjà i magnitud compatible, atés que amb el pas del temps disminuïxen les activitats productores del focus contaminant.  
- Els moviments de terres, abocaments accidentals d'olis, carburants, etc., són accions susceptibles de produir alteracions en la hidrologia. No obstant això, no es considera que existirà un impacte sobre les aigües superficials atesa la llunyania d'estes a la zona d'obres; i quant a la hidrologia subterrània, l'impacte seria negatiu, irreversible i sever en cas de produir-se si no es prenen les mesures preventives necessàries per a això.   
- La destrucció directa i la pèrdua de volums de la capa edàfica superficial, així com la compactació per depòsit de materials i trànsit de maquinària pesada, poden ocasionar un impacte sobre el medi edàfic, de magnitud severa o incompatible sense la correcta aplicació de mesures preventives.   
- Poden produir-se afeccions sobre la vegetació derivades del pas de la maquinària durant l'execució de les obres, i la generació de pols que afecte la superfície foliar de les espècies; no obstant això, atés que l'impacte més sever que podria produir-se estaria donat per l'eliminació total o parcial de la vegetació, s'ha optat per ubicar els habitatges a les zones on hi ha menor massa arbòria.  
- El paisatge és un dels factors més susceptibles de rebre els impactes generats pel desenrotllament de les actuacions; no obstant això, es tractarà d'implantar tant en el disseny com en la construcció de les obres paràmetres el més sostenibles possibles, que busquen una major integració natural de l'obra amb l'entorn.   
4. En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a les mesures preventives i correctores que s'han d'adoptar, cal destacar, entre altres, algunes de les que a continuació es detallen:  
- Els diferents residus generats en l'obra seran gestionats segons la normativa aplicable en cada cas; s'instal·laran punts d'arreplega dels diferents tipus de residus que es generen, degudament senyalitzats; s'habilitaran zones per a arreplegar-los (en compartiments impermeabilitzats, i tapats per a evitar el contacte amb l'aigua de pluja) fins que siguen traslladats o arreplegats per un gestor autoritzat.  
  
- Les aigües sanitàries procedents de les instal·lacions provisionals, si és possible, es connectaran a la xarxa pública; en cas que no siga possible, s'abocaran en fosses sèptiques o en depòsits que després seran gestionats per un gestor autoritzat o pel mateix amo de la instal·lació.   
- Quant a l'obertura de nous camins d'accés, es planificarà el traçat del camí per a evitar qualsevol tipus d'afecció, i es restituirà, una vegada acabada l'obra, la zona afectada amb tots aquells elements necessaris per a recuperar-la.  
5. Respecte al Programa de Vigilància Ambiental, abordat, igual que els apartats anteriors (descripció i valoració d'impactes, i mesures preventives i correctores) des d'una visió excessivament generalista, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'Impacte ambiental; i incorporarà les fase de determinació d'objectius, recollida, anàlisi de dades i interpretació d'estes, i possibilitat de modificació dels objectius en funció dels resultats obtinguts.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits establits en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del consell de la generalitat valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, i sobre la base de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de modificació del PGOU de València (Massarrojos) i Pla Parcial Massarrojos Sud, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'esta declaració.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants que es desenrotllen a continuació:   
1. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització caldrà obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià; i complir les determinacions que, si pertoca, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.   
2. S'haurà de justificar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la suficiència de recursos hídrics, per mitjà de la presentació d'un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'una entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, respecte a la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprenguen del desenrotllament del sòl urbà industrial proposat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
3. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització caldrà obtindre informes favorables del Servici de Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València, relatius al sistema de depuració proposat per a les aigües residuals que es generen com a conseqüència del desenrotllament del sector; i la solució que es considera més apropiada, ateses les característiques del projecte, respecte a l'evacuació de les aigües pluvials.   
  
No obstant això, prèviament a l'execució del sector previst, s'efectuaran les infraestructures necessàries, en matèria de depuració d'aigües residuals, de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació.  
4. Haurà de complir, i incloure's en l'apartat relatiu a mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental, les consideracions incloses en els diversos informes elaborats per la Secció d'Obres de Jardineria de la zona nord de l'Ajuntament de València.   
  
5. D'acord amb l'informe elaborat per la Secció Forestal, de data, 13 d'agost de 2007:   
- Qualsevol urbanització enclavada o limítrofa amb terrenys forestals ha de disposar de sistemes actius i passius de protecció i prevenció contra incendis forestals, que eviten que puga veure's afectat l'entorn immediat o els mateixos veïns. Tot això d'acord amb l'article 151 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal. Açò suposa la dotació d'hidrants, que la via d'accés siga suficient per a l'evacuació de residents, així com l'ocupació de materials constructius i mesures de protecció perimetral adequades als habitatges i a la urbanització.  
  
- Caldrà presentar un document tècnic en què es proposaran les mesures d'autoprotecció i prevenció en la urbanització per a evitar, tant la iniciació de possibles incendis forestals, com per a establir les actuacions a desenrotllar en el cas que puga veure's afectada per alguna emergència d'este tipus. Este document haurà d'estar subordinat al Pla Local de Prevenció d'Incendis del Municipi de València, si n'hi ha, que al seu torn haurà d'estar subordinat al Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de Demarcació i al Pla de Selvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana.  
- Els Servicis Territorials de Planificació haurien de considerar si l'augment de superfície que s'ha d'urbanitzar podria aprofitar-se per a destinar part de la superfície esmentada com a zona d'usos públic, zones verdes, amb caràcter de parc forestal urbà o periurbà, conservant el caràcter natural d'este, amb mobiliari i elements integrats amb el medi i de baix impacte visual, natural i paisatgístic. De manera que, part de la superfície, podria servir per a donar servici a les zones urbanes pròximes ja consolidades.   
6. Amb caràcter previ a la concessió de llicència d'obres per a la construcció dels habitatges previstos, s'emprendrà l'execució de les obres d'infraestructures necessàries (xarxa d'aigua potable i xarxes d'evacuació d'aigües residuals i pluvials), així com els accessos a l'àmbit de la proposta.  
7. El material necessari per a realitzar les explanacions o rebliments del sector haurà de provindre d'una pedrera o zona de préstec autoritzada, i caldrà disposar d'un certificat on s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I caldrà disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
8. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
9. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a l'arreplega selectiva dels distints tipus de residus que han estat tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en una quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
10. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i quedarà prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol tipus de residu.  
11. El Programa de Vigilància Ambiental haurà d'incloure el compromís per part del promotor de presentar puntualment davant de l'Administració una memòria o informe anual que concrete: el desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el desenrotllament de l'activitat.   
12. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial aplicable vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i les labors de vigilància que cal incloure en el Programa de Vigilància Ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament els gastos que se'n deriven del compliment.  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret i interessos.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 25 de gener de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 197/07-AIA.  
Promotor: Ajuntament de Benimodo.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objecte del projecte: declaració Paratge Natural Ullals del Riu Verd.  
Localització: Benimodo (València).  
Descripció del projecte: l'objectiu del projecte del pla especial és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Ullals del Riu Verd quant a la conservació i millora de la fauna, flora i el paisatge que presenta, a més de mantindre una àrea d'esplai de la població pel que fa al coneixement i gaudi de la naturalesa.  
El paratge es troba en un enclavament segregat de la unitat principal del terme municipal, a la partida coneguda com el Ressalany. La zona humida on s'inclou el paratge té una superfície total de 3,94 ha. L'àmbit del paratge ocuparà 2,26 ha del total de la superfície esmentada, àrea pertanyent al terme municipal de Benimodo. Les parcel·les incloses seran: polígon 15, parcel·les 268, 9500 i 9001, i polígon 16 parcel·la 77. Els límits del paratge són els següents:  
  
Al nord afronta amb cultius de regadiu, a l'est amb zones de cultiu de regadiu i part de la zona humida que pertany al terme municipal de Massalavés no inclosa en el paratge, al sud amb el camí de la Reva i amb parcel·les de cultiu abandonades, i a l'oest amb zones de cultiu de regadiu.  
Els terrenys inclosos al paratge natural municipal estan classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de riberes, llits i zones humides segons el PGOU de Benimodo aprovat al desembre de 2006. El pla especial als efectes urbanístics manté la qualificació esmentada.   
  
La zonificació del pla determina dos àrees:   
Àrea d'ús públic que comprén la zona veïna a la zona palustre fins al límit del paratge i l'àrea palustre, que comprén els ullals del riu Verd i la zona de vegetació del perímetre i la pròpia làmina d'aigua.   
  
El règim d'usos i activitats a l'àmbit del paratge estarà regulat en la normativa del pla. Esta establix normes de protecció dels recursos i per a la regulació d'usos i activitats.   
Tramitació administrativa  
El projecte del pla especial i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés en data 3 d'octubre de 2007, des del Servici de Parcs Naturals.   
  
L'expedient administratiu consta dels documents següents:  
Amb data 17 de desembre de 2007, es remet una còpia de la sol·licitud d'informe per part del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
De data 26 de setembre de 2007, certificat de l'Ajuntament sobre el resultat de la informació pública i de resposta a les al·legacions presentades. Es van presentar les següents al·legacions i observacions:  
  
Anna Alfonso marzo, sobre la inclusió dins del projecte de la Casa de Màquines o Motor de Ressalany. Esta al·legació va ser estimada, i va ser incorporada en l'apartat 8.4.3, béns etnològics de la memòria informativa del pla especial.  
Roger Pons Vidal, president de Xúquer Viu, que sol·licitava:   
L'ampliació de l'àmbit del projecte amb la inclusió dels terrenys que comprenen la zona humida que se situa al municipi de Massalavés. S'indica que l'Ajuntament no va poder aconseguir el consentiment dels propietaris de la totalitat de les parcel·les que preveia el projecte original i que incloïa la superfície proposada del LIC Ullals del Riu Verd.  
  
La inclusió de major referència normativa i d'una memòria econòmica de les inversions que s'han de realitzar.  
Fa al·lusió també a la incompatibilitat amb els objectius del pla de l'activitat cinegètica i pesquera, així com de les activitats de recreació, esportives o d'activitats consuetudinàries.  
Escrit de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 29 de maig de 2007, sobre el projecte del pla especial.  
Amb data 8 de maig de 2007, criteri de conformitat positiu a la proposta de declaració del paratge natural municipal.  
Còpia de l'acord de conformitat per part del president de la Comunitat de Regants Els Ullals de Benimodo de data 10 d'abril de 2007.  
  
Certificat de l'Acord del Ple Municipal, de data 24 de juliol de 2006, per a sol·licitar la declaració del paratge natural.  
Consideracions ambientals  
Els ullals del Riu Verd són la descàrrega a la plana litoral de l'aqüífer de l'Ave, que es troba dins del sistema aqüífer del massís del Caroig. Els ullas formen part del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, dins del grup de brolladors amb el nom de Naixement del riu Verd. També es troba inclòs dins del LIC Ullals del Riu Verd.  
  
Els hàbitats naturals presents són: vegetació bentònica de Chara spp. (cod. EU 3140), llacs eutròfics naturals (cod. EU 3150), rius mediterranis de cabal permanent de Glaucium (cod. EU 3250).  
S'indica l'elevat grau d'alteració de la vegetació existent, i hi són les comunitats més abundants els canyars i esbarzerars. Altres espècies identificades es corresponen amb les pròpies de les zones humides mediterrànies com és el canyís o la voga. Es destaca la presència del Thelypteris palustris, amb distribució molt rara a la Comunitat Valenciana. A més d'esta vegetació natural, hi ha espècies de ribera introduïdes com l'om, el xop, tamariu i aladernó.   
De les espècies de fauna que poden habitar a l'entorn del paratge existixen 9 que tenen la categoria de protegides, 2 es consideren tutelades, 1 vulnerable i 2 en perill d'extinció. Es destaca l'ornitofauna com un dels principals valors del paratge. S'han identificat espècies com el soliguer, el blavet, la xitxarra, l'agró blau, el cabussonet o la polla d'aigua.   
Es destaca la presència de poblacions de Theodoxus valentinus (endemisme valencià) i Theodoxus velascoi (endemisme de la província de València en estat crític davant de la dràstica disminució del nombre de poblacions).  
Entre la fauna piscícola destaca: el llopet de riu (consta en l'annex III del Conveni de Berna, en l'annex II de la directiva Hàbitats i en la categoria de protegida en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada. Segons el Pla de Recuperació del Samaruc (espècie prioritària de l'annex II directiva Hàbitats, en la categoria en perill d'extinció, en el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades) els ullals del riu Verd alberguen les poblacions de samaruc en el millor estat de conservació de l'àrea.   
Paisatgísticament s'indica que el valor de l'àrea està determinat pel seu valor intrínsec, per la singularitat d'este respecte a l'entorn fortament antropitzat, tant per la qualitat que li conferix esta singularitat com per la fragilitat de l'espai i per la diversitat que agrega al conjunt.  
  
Dins de l'àmbit del paratge es troba la Casa de Màquines o Motor de Ressalany, edifici de principi del segle XX, que forma part de l'inventari de béns immobles del Catàleg de Béns i Espais Protegits del PGOU de Benimodo. S'indica la possibilitat de destinar l'edificació esmentada a una aula de la naturalesa.   
Altres aspectes: la vulnerabilitat d'aqüífers és alta en tot l'aiguamoll. Hi ha una torre i una línia d'alta tensió que travessa el paratge primer amb direcció est-oest i posteriorment amb direcció nord-sud.   
  
L'activitat piscícola dins de l'àmbit del paratge natural municipal està permesa i regulada per la legislació sectorial en matèria de pesca en aigües continentals i per les restriccions i limitacions derivades del règim de protecció establit en el Pla de Recuperació del Samaruc. L'activitat cinegètica està prohibida en tot l'àmbit del paratge. Les activitats esportives i de recreació en l'àrea de descans seran objecte d'un estudi per a determinar-ne la incidència, les quals estan permeses en la normativa del pla sempre que no causen danys a la fauna i flora present i no produïsquen cap minva en els valors naturals i paisatgístics.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, pel fet d'estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits establits en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, i sobre la base de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el Pla Especial del Paratge Municipal Ullals del Riu Verd al terme municipal de Benimodo, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. El planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'este pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores que s'hi inclouen, assignant les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits en el pla especial, de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades en este.  
  
2. D'acord amb el que establix la legislació d'impacte ambiental, les modificacions als límits del paratge es consideren una modificació del pla especial, i per tant estarà sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i així haurà de reflectir-se en la normativa del pla; annex I, 8, Projectes d'infraestructures, Decret 32/2006, pel qual es modifica el Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
  
3. Respecte a l'ús públic del paratge, les activitats que hi són permeses hauran d'ajustar-se als usos permesos en sòls protegits.   
  
4. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del pla especial amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Així mateix, es considera que la rehabilitació i les actuacions que es volen dur a terme sobre la construcció existent a l'àmbit del pla especial hauran de ser prèviament objecte d'un informe favorable per la Conselleria de Cultura.  
5. De forma general, a la zona de descans s'establirà un pla d'arreplega de residus i neteja de l'àrea.  
6. A fi de protegir la qualitat de les aigües s'haurà de vetlar per l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració. Les característiques de l'aigua depurada hauran de respondre als paràmetres de qualitat que s'establisquen en el mitjà receptor, i disposant de les autoritzacions preceptives si pertoca.  
  
7 S'incorporaran a la normativa del pla especial totes aquelles consideracions que s'establixen en l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 23 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 205/07-AIA.  
Promotor: Ajuntament de Muro de Alcoy.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objecte del projecte: declaració Paratge Natural Font del Baladre - Fontanars - Riu d'Agres.  
Localització: Muro de Alcoy (Alacant).  
Descripció del projecte  
L'objectiu genèric pel qual es redacta el PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del paratge Font del Baladre - Fontanars - Riu d'Agres quant a la conservació i millora de la fauna, flora i el paisatge que presenta. El pla inclou les normes generals de regulació d'usos i activitats, les normes particulars i les normes per a la gestió del paratge natural.   
El paratge està situat al nucli central del terme municipal de Muro de Alcoy, i travessa de forma transversal gran part del municipi. Queda definit pel domini públic hidràulic del riu Agres al terme municipal de Muro de Alcoy, des del límit del terme d'Agres fins al pont de la carretera CV-750 (pont de Setla), i les parcel·les al costat del riu on està l'àrea de descans de la font del Baladre i la zona d'aparcament limítrofa.   
  
Ocupa una superfície de 15,314 ha. Comprén les següents parcel·les: en el polígon 10, la subparcel·la 195 a de propietat particular, parcel·les 196 i part de la 9011 propietat de l'Ajuntament, i les parcel·les 9015, 9026. Del polígon 14, les parcel·les 9030, 9039 i part de la 9050, de les quals és titular la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Els terrenys inclosos en el paratge natural municipal estan classificats com a sòl no urbanitzable de protecció de riberes i aqüífers, segons les normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 29 de gener de 1991. El pla suposarà una modificació de la qualificació esmentada. El pla especial qualifica la totalitat del paratge com a sòl no urbanitzable de protecció de llits.   
La zonificació del pla determina tres àrees:   
Àrea de ribera: comprén el primer tram del riu des del límit amb el municipi d'Agres fins al pont de la N-340. Superfície de 9,858 ha, zona d'alt valor natural des del punt de vista local. Es permetran tots aquells usos destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.  
Àrea recreativa: comprén l'àrea de descans de la font del Baladre i la zona d'aparcaments pròxima. Superfície total de 0,440 ha. En esta zona es concentrarà l'ús públic intensiu aprofitant les dotacions existents i l'accés a l'aparcament.   
Àrea d'ús públic extensiu: tram comprés entre el pont de Sant Gonçal i el pont de Setla. Espai pròxim al nucli urbà amb una superfície total de 5,014 ha. S'han duent a terme, per part de l'Ajuntament, treballs de millora paisatgística i restauració. La funció principal serà l'educació ambiental a més de l'esplai; per això s'instal·laran panells didàctics, mobiliari d'ús públic, aparells de gimnàstica, baranes de fusta en alguns trams, i es preveu l'adaptació d'algun dels pilars del viaducte de l'antic ferrocarril per a la pràctica de l'escalada.   
  
El règim d'usos i activitats a l'àmbit del paratge està regulat en la normativa del pla. Esta establix normes de protecció dels recursos (fauna, vegetació, patrimoni cultural, recursos hidrològics, etc.) i per a la regulació d'usos i activitats. La normativa esmentada prohibix determinats usos i activitats (mineres, agropecuàries, industrials o d'urbanització) i regula la realització d'altres (forestal, esportives, turístiques i recreatives). També es fomenta la realització d'actuacions per a la conservació i millora dels valors naturals de la zona.   
Tramitació administrativa  
Amb data 15 de gener de 2007, es remet la sol·licitud per part de l'Ajuntament de l'informe de conformitat del pla especial amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
El projecte del pla especial i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés en data 4 d'octubre de 2007, des del Servici de Parcs Naturals.   
  
S'hi adjuntava igualment:  
Amb data 2 d'octubre de 2007, un certificat sobre el resultat de la informació pública. Es va publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5582, de 22 d'agost de 2007. No s'hi van presentar al·legacions.  
Amb data d'entrada 25 de juliol de 2007, un informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en referència al pla especial.   
Amb data 25 de maig de 2007, el criteri de conformitat de la Direcció General d'Ordenació del Territori, a la iniciativa de declaració com a paratge natural municipal del paratge denominat Font del Baladre - Fontanars - Riu d'Agres, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.   
Certificat sobre l'Acord plenari de data 2 de maig de 2007, sobre la proposta d'aprovació de declaració del Paratge Natural Municipal Font del Baladre - Fontanars - Riu d'Agres.  
Consideracions ambientals  
L'àmbit territorial del paratge natural municipal queda definit pel domini públic hidràulic del riu Agres, afluent del Serpis, dins del terme municipal de Muro de Alcoy. Se situa als peus de la serra de Mariola. Té aigües permanents durant tot l'any. S'indica la bona qualitat d'estes a l'àmbit del paratge. A l'entorn immediat de l'àmbit de protecció hi ha habitatges i edificacions. Al primer tram del riu fins al pont de la carretera N-340 es troba al marge dret la zona urbana de l'Estret. Els habitatges que componen la zona esmentada no disposen de connexió a la xarxa de clavegueram i per això tenen fosses sèptiques per a la gestió d'aigües fecals. Està en projecte la construcció d'un col·lector per a arreplegar-les. A la partida dels Fontanars, pels voltants de la N-340 hi ha un restaurant dins de la zona de policia del riu. Al segon tram, el riu discorre limítrof amb el límit nord del nucli urbà de Muro de Alcoy, que queda situat al seu àmbit de protecció. En este tram i dins de la zona de policia hi ha instal·lades naus industrials. Estes sí que disposen de connexió a la xarxa de sanejament.  
  
Pel que fa a la flora, dins de l'àmbit del paratge, s'ha realitzat una classificació en quatre grups principals. Es distingixen:   
Vegetació de lacustre: s'han identificat espècies com el canyís, la bova acompanyada per salicària, menta, paradella mollerosa o el llantén d'aigua. També es troba la canya. Entre les espècies edafohigròfiles hi ha el junc, matapuces i el capferrat entre altres.  
Bosquets de ribera: s'han identificat espècies com la sarja, gatell i el salze en illots de terra o grava al costat o al mig del llit, baladrars de distribució mediterrània i iberollevantina.   
Bosc de ribera: present als dos trams del riu i constituït en l'estrat arbori per l'àlber blanc.  
Vegetació de muntanya al primer tram del riu a les vessants que definixen el llit. Domina el pi blanc encara que també apareix el pinastre. S'indica l'existència de bosquets dispersos de carrasca, fleix i om.   
  
Els hàbitats identificats a la zona han sigut: 92D0 Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri, 7210 Typho-Schoenopletum glauci, 92A0 Salicetum discoloro-agustifoliae i 6220 Holoschoenetum vulgaris.  
Respecte a la fauna. S'ha presentat una relació de la diversitat existent. De la fauna piscícola destaca la presència de dos espècies autòctones: el barb mediterrani i la bagra. A més, s'indica la presència de diverses espècies incloses en el Catàleg Valencià de Fauna Amenaçada. Quant a espècies catalogades vulnerables hi ha el parpalló i la bagra. Espècies protegides com ara: renoc comú, granota comú, serp verda, tortuga d'aigua ibèrica, rata d'aigua, musaranya grisa, rata cellarda, fagina, musaranya nana, alosa comuna, gaig i cruixidell. Finalment, de les espècies tutelades s'indica la presència del teuladí comú i l'estornell negre.   
Pel que fa al paisatge. Els valors paisatgístics estan donats per la presència de vegetació de ribera i el corrent d'aigua permanent. El tram comprés entre els Fontanars i el pont de Setla està inclòs al Paisatge Protegit del Serpis, declarat per mitjà del Decret 39/2007. En les disposicions generals de la normativa del pla especial del paratge natural municipal s'especifica que:  
«A l'àmbit del Paisatge Protegit del Serpis inclòs dins del paratge natural municipal, caldrà ajustar-se al règim de protecció recollit en el pla rector d'ús i gestió que es redacte de conformitat amb l'article 5 del Decret 39/2007 [...]   
En el cas que la normativa inclosa en este pla resulte més detallada o protectora s'aplicarà esta amb preferència sobre la inclosa en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'esta».   
Pel que fa al patrimoni, s'indica que no s'ha identificat cap element inclòs en el Catàleg de Béns Immobles de la Comunitat Valenciana ni en el Catàleg d'Edificis de Muro de Alcoy del Pla General.   
  
Infraestructures i vies pecuàries. La nova carretera N-340 travessa el paratge per mitjà d'un viaducte. Per davall d'este, passa l'antiga nacional que travessa el llit per mitjà d'un pont. Al límit oriental del paratge travessa la carretera de Setla, CV-705. Camins: camí de la Font del Baladre, camí de la Caseta de Senabre i el camí Vell de Turballos. Pel sector occidental del paratge passa la línia elèctrica d'alta tensió (128 kV) amb direcció SE-NO. Pel que fa a les vies pecuàries, a l'àmbit del paratge discorren les següents: assagador del Corral d'Alonso, amplària legal de 6 m. Coincidix amb el camí de baixada a la font del Baladre, on es troba un abeurador. Sendera del Ventorrillo, que discorre a la zona del paratge pel traçat de l'antiga nacional passant el llit pel pont. Assagador de Setla, que coincidix íntegrament amb la carretera CV-705.  
  
La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és alta en tot l'àmbit del paratge. El tram alt del riu té una fisiografia categoritzada com a vessant suau. S'intercala amb una zona fortament soscavada corresponent a la zona de meandres del riu, on el risc d'erosió potencial és molt alt. A partir de la carretera N-340 la topografia és molt més suau i oberta.  
Respecte als aprofitaments a l'àmbit del paratge. Destaca l'aprofitament dels recursos cinegètics, que formen part del vedat la Solana, amb matrícula A-10.213, del què és titular l'Associació de Caçadors de Muro de Alcoy. Quant a l'aprofitament piscícola, el riu Agres té la consideració de zona lliure. A l'àmbit del paratge no s'exercix cap activitat agrícola però sí en parcel·les limítrofes. Quant a l'ús recreatiu i educatiu es destaca el passeig i el senderisme, atés que paral·lela al llit hi ha una senda que el recorre. Al segon tram del riu, l'Ajuntament està duent a terme l'execució d'un projecte que preveu el condicionament de la senda, protecció de talussos, col·locació de baranes, senyals informatius i panells educatius. L'àrea de la font del Baladre disposa d'una zona preparada per a l'esbarjo amb una capacitat per a 40 persones. A més, en una parcel·la al costa del camí s'ha disposat una zona d'aparcament.   
  
S'ha inclòs una relació de mesures protectores i correctores genèriques que seran aplicables a l'àmbit del paratge. Entre estes mesures s'indica que després de l'aprovació del pla, l'Ajuntament elaborarà un pla d'ús públic on es regularà l'activitat. S'indica que hi ha la possibilitat de limitar l'accés al públic a determinades àrees com a mesura per a la conservació i protecció dels seus valors. Altres mesures proposades es referixen a:  
- Adequada gestió del sòl vegetal, en cas de realització d'obres.  
  
- En les reforestacions que s'autoritzen només s'empraran espècies autòctones que no tinguen caràcter invasor.  
- Per a evitar l'afecció a la fauna, les labors de tractaments silvícoles o altres actuacions molestes es realitzaran fora de les èpoques més sensibles del seu cicle vital.  
- Prohibició d'ús del foc en tot l'àmbit del paratge excepte a la zona habilitada per a això quan complisca les disposicions tècniques necessàries.  
- El mobiliari que s'instal·le s'adaptarà a l'ambient natural.  
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, pel fet d'estar inclòs en els supòsits establits en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits disposats en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi siguen aplicables.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'Impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, i sobre la base de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el Pla Especial del Paratge Municipal Font del Baladre - Fontanars - Riu d'Agres, al terme municipal de Muro de Alcoy, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. D'acord amb el que establix la legislació d'impacte ambiental les alteracions als límits del paratge es consideren una modificació del pla especial, i per tant, sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. El pla d'ús públic haurà de contindre una adequada ordenació i zonificació del paratge a fi que les activitats que s'hi han de realitzar no perjudiquen els valors naturals presents.  
3. Dins dels límits del paratge s'haurà de vetlar pel manteniment de la qualitat de les aigües del llit, tant com a mesura per a la conservació dels ecosistemes presents a la zona, que el fan mereixedor de la declaració com a paratge natural municipal, com pel fet de que les aigües d'este llit són tributàries d'una zona sensible com és l'embassament de Beniarrés.   
Pe això l'Ajuntament haurà d'assegurar el compliment de la normativa establida en matèria d'extracció, abocament i depuració d'aigües residuals, tant dins com fora dels límits del paratge.   
4. S'incorporaran a la normativa del pla especial totes aquelles consideracions que s'establixen en l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. En l'elaboració del pla de prevenció d'incendis s'inclouran les mesures preventives oportunes per a reduir el risc, tant dins del paratge com a les zones limítrofes. Es respectaran els preceptes inclosos en la legislació forestal quant a la prevenció d'incendis forestals. I caldrà establir els perímetres adequats de protecció entre la zona edificada i la zona forestal.   
6. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del pla especial amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 21 de gener de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 305/07-AIA.  
Títol: Legalització d'ampliació d'explotació porcina d'engreixament.  
Promotor: Vicente Mahiques Alberola.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llutxent.  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a la legalització de l'ampliació de l'explotació porcina d'engreixament.  
Localització: partida de la Bota, polígon 7, parcel·la 123, del terme municipal de Llutxent (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a la legalització d'una activitat porcina d'engreixament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:   
L'explotació, que està situada en una finca de 4.986 m², part inicialment d'una nau de 504 m² de base rectangular i coberta a dos aigües, amb capacitat per a 560 porcs d'engreixament. L'ampliació ha consistit en la construcció d'una segona nau de 252 m² de base rectangular i coberta de dos aiguavessos, amb capacitat per a 338 porcs d'engreixament (grup primer, segons el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines).  
L'activitat consistix en l'engreixament dels animals, des dels 20 kg fins a 100 kg p. v., moment en què es destinen a l'escorxador. A continuació es procedix a la neteja i desinfecció de les naus i buit sanitari. Es realitza 2,2 cicles/any.  
Els porcs s'engreixen sobre alimentadors de cadena contínua. Els purins queden emmagatzemats en fosses de purins situades davall les naus. La capacitat d'emmagatzematge de purins en l'explotació és de 453 m³ per a la nau inicial i de 302 m³ per a la segona nau, que proporciona una autonomia d'emmagatzematge en l'explotació superior als tres mesos, tal com establix l'article 5 del Reial Decret 324/2000. A les fosses de purins s'afig superfosfat de calç per a evitar la proliferació de paràsits i possibles infeccions.  
El purí generat a l'explotació, calculat conforme al Reial Decret 324/2000, és de 1.930 m³/any, que equival a 6.510,5 kg N/ha. S'utilitzarà com a esmena orgànica, sense sobrepassar els 170 kg de N/ha, tal com establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries; per això són necessàries 38,29 ha de superfície agrícola on aplicar el purí, i se'n tenen 37 ha, per a les quals s'aporta la cèdula cadastral, pla parcel·lari i autorització firmada de cada un dels propietaris. La superfície se situa als termes municipals de Llutxent, Bellús i Quatretonda (València).  
La gestió de cadàvers es realitza per mitjà de la retirada a un contenidor homologat i l'arreplega posterior per una empresa gestora autoritzada, tal com establix el Reial Decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà, justificat per mitjà de la presentació de l'agroassegurança.  
La superfície destinada a ocupar per porc és inferior a l'exigida pel Reial Decret 1135/2002, de 31 d'octubre, relatiu a les normes mínimes de protecció de porcs, ja que per a l'ampliació, s'indica que la superfície per animal serà de 0,62 m²/gorrí, sent la mínima permesa de 0,65 m²/gorrí.  
Entre les mesures higienicosanitàries adoptades a l'explotació, s'inclou disposar d'una tanca metàl·lica perimetral a l'explotació, tela ocellaire a les finestres de les naus, de manera que s'impedisca l'entrada dels ocells a l'interior de l'edifici, així com un gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
El subministrament d'aigua potable procedix de la connexió a la xarxa de distribució de la Societat de Reg SAT La Creueta, número 2661, amb la qual té subscrites 19 accions per a la parcel·la 123 del polígon 7, amb dret a reg a l'esmentada parcel·la.  
L'explotació se situa a uns 1.700 m del nucli urbà de Llutxent.  
  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
Els antecedents a este expedient de legalització són:  
En data 28 d'agost de 1998 es va iniciar l'expedient d'inici d'activitat de granja porcina d'engreixament, constituïda per una única nau per a 560 porcs d'engreixament, i va ser resolt en data 22 d'octubre de 1998 mitjançant l'estimació d'impacte ambiental favorable a l'actuació, firmada pel director general per al Desenrotllament Sostenible.  
En data 30 de juliol de 2004 es va iniciar l'expedient d'ampliació de l'activitat de la granja porcina d'engreixament, consistent en la construcció d'una segona nau, amb capacitat total per a 898 porcs d'engreixament, per al qual es va dictar una resolució de caducitat en data 11 de setembre de 2007, firmada per la directora general de Gestió del Medi Natural, motivada per la falta de presentació de documentació pel promotor.  
En data 7 de novembre de 2007, l'Ajuntament de Llutxent remet l'expedient complet; per això es reinicia la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental per a la legalització de l'ampliació de l'explotació.   
L'expedient està constituït per projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat al tauler d'edictes de l'Ajuntament, en el Butlletí Oficial de la Província número 262, de 4 de novembre de 2003, així com als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient administratiu es recullen a continuació:  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.  
- Informe favorable de l'arquitecta municipal, relatiu a l'adequació urbanística als usos establits en el Pla General.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la COPUT, per a una superfície construïda total de 797,12 m².   
- Informe favorable de l'Alcaldia.   
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola, segons el Pla General d'Ordenació Urbana municipal.   
L'explotació afronta per la banda est amb l'assagador de Llutxent, amb una amplària legal de 5 m, classificat segons l'Orde del Ministeri d'Agricultura de 20 d'octubre de 1976, sense que existisca afecció a este.  
Al municipi de Llutxent se situa el LIC denominat Serres de Montdúver i Marxuquera, inclòs en la Xarxa Natura 2000, en relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE, encara que no afecta la superfície on s'exercix l'activitat.  
En conseqüència, l'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs a l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.   
L'estudi d'impacte ambiental recull la descripció del medi natural, on s'ha inclòs sòl, flora, fauna, climatologia, hidrogeologia, medi socioeconòmic i cultural.  
El sòl on se situa l'explotació geològicament es caracteritza per estar constituït per materials pertanyents al terciari miocé. Fisiogràficament, correspon a un relleu fortament ondulat. La part sud-occidental del terme municipal, on se situa l'explotació, està ocupada per cultius agrícoles, amb predomini de fruiters.  
  
Segons la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exercix l'activitat se situa en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers baixa, ja que no existix prop de l'explotació cap aqüífer, font o captació d'aigua que puga veure's afectat per algun tipus de contaminació originada en l'explotació.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de purins o percolació d'estos associada a una incorrecta gestió del purí a la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic; el sòl, per contaminació associada a la incorrecta gestió de purins en la seua utilització com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats a la mateixa explotació i a la seua aplicació al camp.  
La identificació d'impactes s'ha limitat a la descripció dels elements del medi considerats susceptibles de ser impactats, limitant-se al paisatge, per la introducció d'elements permanents, i a l'aire, per l'emissió de males olors, i s'ha procedit a proposar mesures correctores.  
  
Les mesures correctores encaminades a minimitzar l'impacte per l'emissió de males olors se centren en la realització d'operacions periòdiques de neteja de les cel·les amb aigua a pressió i la desinfecció de les cel·les i locals per mitjà de solucions insecticides, utilitzant a més productes enzimàtics, sense que se n'haja aportat informació que justifique l'ús. Es considera, dins de la relació de mesures correctores, que per a evitar problemes de filtracions de purins en sòls i aqüífers, durant l'etapa de retenció de purins en l'explotació, s'impermeabilitzarà tant la solera de les fosses de purins com la de la bassa de purins.  
  
No s'ha aportat informació relativa a la construcció d'una bassa de purins, a pesar d'esmentar-ne l'existència i d'exposar una sèrie de mesures correctores associades a la bassa de purins, com és la remoció del purí i la injecció d'aire en esta, per a facilitar el començament de fermentacions aeròbies.  
No s'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.  
A pesar de no correspondre els municipis de Llutxent, ni Quatretonda i Bellús (on es justifica aplicar purins com a adob orgànic) a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, es considera necessari exigir com a dosi màxima d'adobament amb purí la corresponent a 170 kg de N/ha, ja que la dispersió espacial de les parcel·les, unida a l'elevada presència de pous i a no haver disposat d'un pla de gestió agrícola per a cada una de les parcel·les identificades, fa necessari considerar la dosi esmentada com a mesura preventiva a la contaminació per nitrats principalment; per això, haurà de justificar-se que es disposa de la superfície agrícola suficient per a no superar la dosi indicada.   
L'activitat es considera viable, des del punt de vista mediambiental, sempre que s'adopten les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i es complementen amb l'adopció dels condicionants recollits en esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits establits en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, la legalització de l'ampliació de l'explotació porcina d'engreixament, situada al polígon 7, parcel·la 123, del terme municipal de Llutxent (València), promoguda per Vicente Mahiques Alberola, sempre que esta es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
- Amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de justificar davant d'esta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, la disponibilitat d'1 ha de superfície agrícola on aplicar purins, addicional a les ja presentades.  
- Amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de justificar l'autorització per part de l'Organisme de Conca a l'ús de l'aigua de la SAT La Creueta per a l'abastiment de l'explotació ramadera, ja que el document justificatiu de les accions de què disposa el promotor, expedit per la SAT, exposa que el dret de les accions és al reg de la parcel·la.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen a l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats a este efecte i seran retirats per un gestor autoritzat.  
- Amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de justificar davant d'esta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, la no-afecció a elements paleontològics, etnològics, arqueològics, ni a qualsevol altre element constitutiu del patrimoni cultural municipal.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa seua.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 25 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6762, del 26-04-2012 (2012/3725)

RESOLUCIÓN de 20 de marzo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Massarrojos, Benimodo, Muro de Alcoy y Llutxent.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6762

Fecha DOGV
:   26-04-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/3725

CVE


Fecha del documento
:   20-03-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Muro de Alcoy](javascript:void(0))
    * [Benimodo](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Llutxent](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de marzo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Massarrojos, Benimodo, Muro de Alcoy y Llutxent. [2012/3725]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 65/07 AIA Massarrojos; 197/07 AIA Benimodo; 205/07 AIA Muro de Alcoy y 305/07 AIA Llutxent.  
  
Valencia, 20 de marzo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica:  
Expediente: 65/07 AIA.  
Título: Modificación del Plan General de Ordenación Urbana de Valencia (Massarrojos) y Plan Parcial Massarrojos Sur.  
Promotor: Ayuntamiento de Valencia.   
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.   
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La presente modificación implica un incremento de superficie de suelo urbano de 11.233,76 m², clasificado en el actual PGOU de Valencia como suelo no urbanizable; a su vez, una superficie de 711,50 m² de suelo urbano-residencial, adquiriría una calificación de Red Viaria; siendo el ámbito total de la actuación de 19.197,80 m².   
Más concretamente, la parcela objeto de la presente actuación está clasificada parcialmente como suelo urbano, calificada para uso residencial y sujeto a las condiciones específicas de la subzona UFA-3 de vivienda unifamiliar aislada que se determinan en la normativa del Plan General. El resto del ámbito de actuación está clasificado como suelo no urbanizable, y está incluido en la zona de protección agrícola, PA-2 (protección agrícola normal para el secano).  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
La parcela objeto de evaluación constituye una parte de la finca denominada «Castell de la Creu», lindando con la urbanización Santa Bárbara, que se encuentra consolidada en su totalidad por la edificación; ubicada en la pedanía de Massarrojos, en el término municipal de Valencia; estando dicha propiedad clasificada como suelo no urbanizable, a excepción de una porción de la misma que dispone de la clasificación de suelo urbano y que está calificada para uso residencial por el Plan General de Ordenación Urbana de Valencia.   
Planeamiento vigente y propuesto  
La porción de la parcela clasificada como suelo urbano tiene una superficie aproximada de 7.252,54 m², encontrándose cubierta por vegetación de especies mediterráneas, monte bajo y pinares principalmente. El resto del ámbito de actuación de características físicas similares tiene una superficie aproximada de 11.233,76 m².   
El que paralelamente se proponga cambiar la calificación urbanística de una parte de suelo de 711,50 m², de residencial a red viaria, responde al objeto de facilitar el acceso a la parcela y poder enlazar el ámbito de actuación con la red viaria y las redes de servicios urbanísticos próximos existentes.  
Ordenación prevista y usos  
La circunstancia que ha generado la presente modificación es la existencia de una parcela ubicada en suelo urbano, calificada para uso residencial, con parámetros urbanísticos determinados por el propio Plan General, pero aislada del resto del suelo urbano próximo del propio término municipal de Valencia; aislamiento que se produce respecto al lado Este, donde linda con el suelo urbano del ámbito del Plan Parcial Massarrojos Sur, y por otra, en el lado oeste, en colindancia con el suelo urbano de la urbanización Santa Bárbara. Por ello, la presente Modificación permite la posibilidad de conexión viaria con el suelo urbano próximo del Plan Parcial de Massarrojos Sur, y que en la actualidad se encuentra urbanizado y en avanzado estado de consolidación por la edificación.   
Tramitación administrativa  
En fecha 30 de marzo de 2007, la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, remite Estudio de Impacto Ambiental, Proyecto y Expediente Administrativo municipal; incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
1. Información pública  
El Proyecto de modificación puntual del Plan General de Ordenación Urbana de Valencia (Massarrojos) y del Plan Parcial Massarrojos Sur, fue aprobado provisionalmente por el pleno del Ayuntamiento de Valencia en la sesión celebrada en fecha 27 de marzo de 2006.   
La documentación de la modificación puntual, del Plan Parcial, su homologación modificativa y el estudio de impacto Ambiental, fueron expuestos al público mediante la publicación de edicto en el diario La Razón, de fecha 13 de enero de 2006 y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5.175 de fecha 12 de enero de 2006.   
2. Resumen de alegaciones  
No se formuló ninguna alegación durante el trámite de información pública, según consta en los certificados emitidos por el TAG del registro de la avda. Aragón, de fecha 21 de febrero de 2006, y el del secretario del Ayuntamiento de Valencia de 15 de febrero de 2006, con el visto bueno del concejal delegado de Urbanismo y Vivienda y el de la alcaldesa-presidenta del Ayuntamiento de Valencia.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 28 de junio de 2006 se efectúa requerimiento de documentación al Servicio de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Valencia, remitiéndose copia del mismo al Ayuntamiento de Valencia; solicitándose los siguientes informes y documentación complementaria:   
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Certificado de organismo gestor autorizado en el que asuma la gestión del aumento de residuos sólidos urbanos que prevén generarse con el desarrollo de la presente actuación.   
- Presentación de una previsión justificada del volumen de agua potable necesario, adjuntando informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable del municipio, sobre la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo del Plan Parcial propuesto, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
- Informe de la entidad gestora de la depuradora propuesta respecto a la viabilidad de gestión de las aguas residuales generadas a raíz del desarrollo del sector residencial planteado.   
En fecha 19 de julio de 2006, Castell de la Creu, SL, remite documentación complementaria constituida por:  
- Informe respuesta suscrito por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de fecha 10 de octubre de 2006, relativo a la consulta efectuada por el promotor del proyecto en cuanto a las posibles afecciones paleontológicas que originaría el desarrollo del proyecto.   
- Copia del Informe preliminar de la prospección arqueológica y etnográfica previa.  
- Certificado del Jefe de Sección del Servicio Municipal de Limpieza, de fecha 3 de octubre de 2006.   
- Certificado de la Empresa Mixta Valenciana de Aguas, SA (Emivasa), de fecha 8 de noviembre de 2006, relativo a la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos, según las previsiones que se desprenden de la presente actuación.  
- Certificados suscritos por el Secretario del Ayuntamiento de Valencia, en el que se transcriben los informes emitidos por la Sección de Planificación y Proyectos del Servicio Municipal del Ciclo Integral del Agua, relativos a la capacidad de admisión y gestión de las aguas residuales que se generen como consecuencia del desarrollo del presente proyecto.  
En fechas 4 de mayo, 17 de julio y 13 de agosto de 2007, la Dirección Territorial de Valencia remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental los diversos informes elaborados por la Sección Forestal (Oficina Comarcal de Sagunto); cuyo contenido es detallado en el apartado relativo a Informes Sectoriales.   
En fecha 17 de octubre de 2007, la promotora Castell de La Creu, SL remite a este Servicio, escrito en el que se manifiesta el compromiso de ejecución y puesta en servicio de un sistema de depuración propio para dotar de servicio a las viviendas previstas a construir en el proyecto evaluado; considerándose que de esta forma se subsana la observación establecida en el informe del ciclo integral del agua del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 11 de septiembre de 2006.  
Informes sectoriales  
1. El expediente administrativo municipal remitido, contiene los siguientes informes:  
a) Informe suscrito por la jefa de sección de la Oficina Técnica de Planeamiento del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 7 de junio de 2005, en el que se determinan, entre otras consideraciones, las que seguidamente se resumen, en base a la documentación presentada por el promotor del Proyecto ante dicha Oficina Técnica con fecha 1 de junio de 2005:   
- Vista la documentación presentada, cuyo emplazamiento se sitúa entre la urbanización de Santa Bárbara y el Plan Parcial Massarrojos Sur, y suelo no urbanizable, se considera que la propuesta se adapta a las especificaciones técnicas realizadas en el Expediente de Consulta tramitado con anterioridad (expediente 185/03).   
- La modificación del PGOU de Massarrojos Sur mantiene la edificabilidad que le otorga el PGOU para el ámbito de suelo urbano, pero incrementa la superficie del ámbito ampliándolo con suelo no urbanizable, con el objetivo de salvaguardar el arbolado de mayor interés paisajístico; pretendiéndose que la nueva ordenación pueda adaptarse a la configuración del terreno y de la vegetación; todo ello sin perjuicio de ser informado por aquellos servicios competentes en materia tanto del paisaje como de impacto ambiental. La ampliación del ámbito se propone en suelo no urbanizable PA-2 (Protección agrícola normal para el secano), siendo la calificación propuesta para todo el ámbito de UFA-3.  
- La propuesta resuelve la conexión con suelo urbano no prevista en el PGOU, sin crear viales perimetrales como se pedía en los mencionados informes previos; proponiéndose para ello un vial de conexión dentro del ámbito del PP Massarrojos Sur pasando de ser una parcela de uso «residencial abierta (privada) a «red viaria» (pública). No obstante, en la propuesta de modificación presentada no se indica la edificabilidad correspondiente a la afección del vial, ni se aporta plano con la edificabilidad resultante vinculada a cada una de las parcelas nuevas colindantes con el vial; siendo necesario que se complemente la documentación relativa al respecto.   
- Deberá corregirse, en cuanto al «Estado de Planeamiento. Condiciones Institucionales del territorio ordenado», la protección del suelo no urbanizable (PA-2; Protección agrícola normal para el secano).   
Tras la aportación de la correspondiente documentación, y consecuentemente, la subsanación de los aspectos a los que se alude en el referido Informe de la Oficina Técnica de Planeamiento, se emite otro posterior, con fecha 14 de junio de 2005, en el que se considera que a la vista de la nueva documentación aportada la propuesta se adapta a las especificaciones técnicas recogidas en el expediente de Consulta Previa (resumido parcialmente en los párrafos anteriores); conteniendo la documentación necesaria para su tramitación, sin perjuicio de un informe más detallado, que se producirá con el resultado de posibles alegaciones o informes de otros Servicios municipales finalizado el periodo de exposición pública; debiéndose asimismo, subsanar, consecuentemente, las deficiencias que se señalan en el presente Informe.  
b) Un tercer informe elaborado por la Sección de la Oficina Técnica de Planeamiento del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 22 de junio de 2005, relativo a las conexiones viales posibles, la necesaria protección del arbolado y la conveniencia de la reclasificación; estableciéndose las siguientes consideraciones:  
- Dado que la parcela se encuentra aislada, sin posibilidad de conexión vial hacia el suelo urbano más próximo (Urbanización de Santa Bárbara), se plantea una segunda opción consistente en la conexión con el suelo urbano del Plan Parcial Massarrojos Sur a través de suelo no urbanizable; considerándose que al atravesar el suelo no urbanizable con viales y conexiones de infraestructuras se origina una expectativa de desarrollo futuro, que debe evitarse en la medida de lo posible; por lo que parece más adecuada proponer una solución que permita la conexión con los sistemas generales exteriores sin crear expectativas en suelo no urbanizable.  
- Con el objeto de salvaguardar parte de la vegetación existente (puesto que el enclave existe una gran riqueza arbórea y paisajística de indudable valor medio-ambiental), se solicita un estudio paisajístico y medioambiental del suelo urbano, así como del no urbanizable colindante, dado que se puede apreciar conjuntos arbóreos de mayor interés en este suelo urbano que en determinados puntos del terreno contiguo clasificado como no urbanizable.   
- Se considera la conveniencia de reclasificar parte de suelo no urbanizable PA-2 (protección agrícola normal para el secano) a urbano, sin que se produzca un incremento de la edificabilidad total (suelo urbano: 0,50 m²t/m²s) ya concedida por el Plan General de Valencia de 1989.   
Por todo ello, es por lo que el informe concluye aludiendo a que se considera una solución apta para el desarrollo urbanístico de este suelo, el optar por preservar la riqueza paisajística del entorno no aumentando la edificabilidad permitida por el vigente planeamiento, y conectar con Massarrojos Sur por el interior de suelo urbano.   
c) Informe del Servicio de Laboratorio Municipal y del Medio Ambiente del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 11 de octubre de 2005, relativo al estudio acústico presentado; informándose en el mismo de la conformidad en contenido y procedimiento de medida con la legislación autonómica vigente, la Ley 7/2002, de Protección contra la Contaminación Acústica y el Decreto 266/2004, por la que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica, en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
d) Informe relativo al Estudio Paisajístico presentado, suscrito por el Jefe de la Sección de Obras de Jardinería de la Zona Norte, de fecha 21 de octubre de 2005, en el que se indica que en la elaboración del Proyecto deberá tenerse en cuenta lo indicado en el punto referente a las medidas correctoras, especialmente en lo que respecta a la cubierta vegetal; debiendo incluirse en dicho Proyecto los aspectos que continuación se indican:  
- Relación de todos los elementos vegetales existentes en el ámbito de actuación de las edificaciones, así como la de los viales de acceso, con reseña de ubicación, especie, tamaño y estado fitosanitario y estructural de los mismos, con el fin de poder evaluar los elementos que es necesario abatir y los que son susceptibles de transplante, previa preparación y repicado, para su posterior reubicación en la zona.  
- Planos de estado actual con la ubicación de los árboles.  
- Plano de superficies afectadas por las obras y de los viales de acceso a las mismas, procurando que dichos viales sean los definitivos, es decir, no abrir viales de acceso a las obras que no sean los del proyecto.   
- Planos de espacios ajardinados nuevos previstos con referencia de plantaciones propuestas y redes de riego.  
- Protección de los ejemplares que sean susceptibles de daños por estar ubicados cercanos a los viales o a las zonas de obra.  
Posteriormente, en fecha 28 de octubre de 2005, la Sección de Obras de Jardinería de la Zona Norte, elabora un segundo informe, en el que también se incluye como aspectos y elementos a incluir en el Proyecto los siguientes:  
- Planos de ubicación exacta de las viviendas proyectadas con la superficie ocupada por cada una de ellas.  
- Planos de viales y accesos a cada edificación.  
- Utilizar durante las obras, como viales de acceso para la maquinaria y materiales, los mismos que van a ser definitivos con el fin de minimizar los daños a la vegetación; asi como también los acopios de materiales.  
- Los elementos vegetales importantes que estén cerca de los viales o del perímetro de las parcelas se protegerán adecuadamente para evitar daños a los mismos por el paso de camiones y maquinaria.  
- Proyecto de reposición y nuevas plantaciones con especies adecuadas que no desvirtúen la vegetación existente.  
e) Informe suscrito por la Jefa de Sección de la Oficina Técnica de Planeamiento del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 22 de marzo de 2006, en el que se indica que se han subsanado las deficiencias recogidas en el informe técnico emitido el 14 de febrero de 2006 respecto a la documentación aportada anteriormente.  
2. Autorización de la de la prospección arqueológica previa en el ámbito de actuación, suscrita por la Jefa de Área de Patrimonio Cultural y Museos, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de fecha 4 de octubre de 2006; estableciéndose las siguientes obligaciones para el/los director/es de la actuación:   
- Comunicar a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos la fecha de inicio y finalización de los trabajos.  
- Elaborar informe preliminar de los resultados obtenidos acompañado del material gráfico pertinente.  
- Elaborar una memoria preliminar en el plazo de 8 meses desde la concesión de la presente autorización.  
- Aportar copia del acta del depósito de los materiales en el centro designado.  
- Elaborar la correspondiente memoria científica y presentar documento en formato informático en el plazo de 2 años desde la finalización de los trabajos a esta Dirección General.  
- La presente resolución deberá estar en posesión del director de la intervención durante el tiempo que se ejecute la misma.  
3. Certificado del Jefe de Sección del Servicio Municipal de Limpieza, de fecha 3 de octubre de 2006, en el que se manifiesta que «de acuerdo con los artículos 45, 46 y 50 de la Ordenanza Municipal de Limpieza Urbana, el Servicio de Recogida de Residuos Urbanos será prestado con normalidad tras la consiguiente revisión de servicios que se prestan en la zona de recogida de Residuos Urbanos».   
4. Informe respuesta suscrito por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de fecha 10 de octubre de 2006, relativo a la consulta efectuada por el promotor del proyecto en cuanto a las posibles afecciones paleontológicas que originaría el desarrollo del proyecto; estableciéndose que «no se han detectado afecciones de esta naturaleza y no es necesario abordar ningún tipo de actuación previa para la salvaguarda de este concreto patrimonio, sin perjuicio de justificar el cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación».   
5. Certificado de la Empresa Mixta Valenciana de Aguas, SA (EMIVASA), de fecha 8 de noviembre de 2006, relativo a la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos, según las previsiones que se desprenden de la presente actuación; estableciéndose las siguientes consideraciones al respecto:  
- Sin perjuicio de los requerimientos específicos de la urbanización, al tratarse de suelo ya clasificado como urbano, la disponibilidad de los recursos para el abastecimiento de agua potable a la población que pueda asentarse en la zona en cuestión, ya se encuentra garantizada a través de las previsiones del propio desarrollo del Plan General.   
- Dado que la propuesta de modificación puntual que se plantea mantiene la superficie de techo establecida en el vigente PGOU, con independencia de la ordenación pormenorizada que se determine para dicho techo; no se alteran, por tanto, las demandas de suministro de agua potable respecto de las implícitas en el vigente plan.   
- Se mantiene la disponibilidad del abastecimiento de agua potable del municipio de Valencia.   
- Respecto a la conexión con el servicio de agua potable, ésta se efectuará con la red existente del sector Massarrojos Sur, ya desarrollado y urbanizado; definiéndose la forma constructiva para ello, en su momento, a través del correspondiente Proyecto de Urbanización.  
6. Certificados suscritos por el secretario del Ayuntamiento de Valencia, en el que se transcriben los informes emitidos por la sección de planificación y Proyectos del Servicio Municipal del Ciclo Integral del Agua, relativos a la capacidad de admisión y gestión de las aguas residuales que se generen como consecuencia del desarrollo del presente proyecto; estableciéndose las siguientes consideraciones:   
- Respecto a la admisión de las aguas residuales generadas en el sector, se conectarían al Plan Parcial Massarrojos Sur, sector núm. 15, no existiría inconveniente, ya que la red existente sería suficiente para conducir el vertido producido para su tratamiento. No obstante, no ocurre lo mismo respecto a la gestión y tratamiento de esas aguas, ya que la Depuradora actual de Massarrojos ya no admite a la entrada incremento alguno de aguas residuales, estando en fase de estudio de impacto ambiental la construcción de una nueva EDAR Palmaret, emplazada en la partida de El Barranc, término municipal de Valencia, en las inmediaciones de la pedanía de Carpesa que solucionaría el problema de l'Horta Nord.   
- No se hace referencia a la solución planteada para las aguas pluviales generadas en el ámbito de la urbanización, como tampoco se define si el saneamiento tendrá un tratamiento de tipo unitario o separativo, si bien la red actual no puede satisfacer las puntas generadas en regímenes de pluviometría elevada. Por lo tanto, existirá un caudal de las mismas aplicadas a las viviendas, cuyas pluviales habría que evacuar y en ningún caso podrá hacerlo a través de la conducción de 400 mm de diámetro de aguas negras. Por lo tanto, el promotor de la actuación habrá de optar por una de las dos soluciones siguientes:  
- Construcción de una red separativa que derive las pluviales al cauce receptor del azarbe de Massarrojos o, en el caso de optar por el sistema unitario, con un aliviadero que previamente las conecte al citado azarbe.  
- La ubicación de un depósito de retención-laminación calculado al efecto en función de la cuenca receptora y que absorba las puntas de lluvia intensas para ir librando el caudal almacenado a lo largo del factor tiempo.  
Cualquiera de las soluciones a adoptar evitará aumentar la problemática existente en la actualidad para aguaceros intensos, y que provoca la circulación de las aguas en superficie, provocando los consiguientes arrastres e inundaciones en viviendas domiciliarias.   
En un segundo certificado municipal, de fecha 20 de febrero de 2007, se transcribe igualmente el contenido de informe emitido por la sección de planificación y Proyectos del Servicio Municipal del ciclo integral del agua, parte del cual se resume a continuación:  
«Dada la gran cantidad de masa arbórea, así como vegetación de monte bajo y un solo vial de distribución que utiliza pavimentos filtrantes, se considera que el sistema más idóneo resulta ser el de la infiltración de las aguas pluviales, y dada la topografía del terreno, en el caso de que se produzcan escorrentías para fuertes lluvias, éstas discurrirán por el suelo no urbanizable tal y como han venido efectuando hasta la fecha.   
Por otro lado, el ámbito donde se encuentra la actuación está completamente vallado y no afectará a zonas urbanas colindantes o cercanas.  
Se da por tanto, resuelta la problemática suscitada por las aguas pluviales.  
Las aguas negras generadas por las trece viviendas unifamiliares se conectarán a la red municipal de alcantarillado en el punto señalado en anteriores informes técnicos».  
7. Informe suscrito por Jefe de la Sección Forestal e Ingeniero Técnico Forestal, de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 4 de mayo de 2007, relativo a la posible afección del proyecto a terrenos forestales; transcribiéndose a continuación el contenido del mismo de forma resumida:  
- Una parte de la superficie, la situada hacia el noroeste, es terreno urbano, siendo el resto de la superficie propuesta terreno forestal.  
- Se trata de un terreno arbolado por pinar adulto de Pinus halepensis y un amplio cortejo de matorral termo mediterráneo asociado a la serie vegetal termo mediterránea valenciana seca del lentisco. La densidad y fracción de cabida cubierta del pinar son uniformes en toda la superficie, no pudiéndose detectar huecos o claros significativos, a pesar de lo indicado en los planos presentados.   
- En el entorno en que se sitúa restan pocas masas arboladas, ya que éstas están siendo paulatinamente transformadas en terrenos urbanos o urbanizables.   
- En el área metropolitana, donde el grado de antropización del paisaje es tan elevado y en el que un enclave de estas características empieza a ser un hito paisajístico demasiado singular y escaso, no parece adecuada la propuesta de eliminación de más terrenos forestales, menos aún cuando son arbolados. Existen, por ende, muchas alternativas sobre terrenos agrícolas que están próximos y ofrecen características adecuadas para ser urbanizados.  
- El mejor destino de estos enclaves forestales es protegerlos y adecuarlos, considerándolos como parques públicos, zonas de esparcimiento o, mejor aún, parques forestales periurbanos, no su urbanización continuada hasta esquilmarlos completamente.   
- En esta misma línea se están protegiendo otras zonas naturales, como son las vinculadas al ámbito del río Turia, con la reciente declaración de Parque Natural y en el que se protegen los terrenos forestales enclavados en el área.  
- Independientemente de los argumentos anteriormente expresados, es deseable que cualquier urbanización enclavada en terrenos forestales cuente con sistemas activos y pasivos de protección y prevención contra incendios forestales, que eviten que pueda verse afectado el entorno inmediato o los propios vecinos. Todo ello en aplicación del artículo 151 del reglamento de la Ley Forestal 3/1993.  
- Deberá presentarse un documento técnico dirigido y supervisado por profesional con titulación forestal universitaria que propondrá las medidas de autoprotección y prevención de la urbanización para evitar, tanto la iniciación de posibles incendios forestales, como para establecer las actuaciones a desarrollar en caso de que pueda verse afectada por alguna emergencia de este tipo. Este documento deberá estar subordinado al Plan Local de Prevención de Incendios del municipio de Valencia, si existe, que a su vez deberá estar subordinado al Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Demarcación y al Plan de Selvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana.  
Concluyéndose el referido informe estableciendo la consideración que el terreno afectado debería estar considerado como suelo de protección y asignado a un uso como espacio forestal periurbano, protegiéndose de esta manera los pocos enclavados de carácter forestal o natural que restan en el entorno del área metropolitana.   
8. Informe complementario de fecha 22 de junio de 2007, de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia, en el que se reitera, habiendo consultado nuevamente la documentación del proyecto y revisada la cartografía correspondiente, las siguientes consideraciones:  
- El presente proyecto afecta a terreno forestal, conforme a la normativa de desarrollo de la legislación forestal autonómica, y de acuerdo a la definición ofrecida por el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat valenciana y el artículo 5 de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, modificada por la Ley 10/2006.  
- Parte del terreno forestal está clasificado como urbano, por lo que no es de aplicación la normativa forestal autonómica a esta superficie, conforme al artículo 3 de la Ley 3/1993.  
- No afecta a ningún monte de los gestionados por la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
9. El 13 de agosto de 2007, la Dirección Territorial de Valencia, remite un tercer informe elaborado por la Sección Forestal, de fecha 9 de agosto de 2007, en el que se informa favorablemente el proyecto de referencia, condicionado a la consideración de los aspectos que en él se exponen; siendo el contenido del mismo, el que a continuación se transcribe de forma resumida, detallándose de forma más pormenorizada aquellos aspectos que se consideran más relevantes desde el punto de vista de la posible afección del proyecto a terrenos forestales: El proyecto afecta en su totalidad a terreno forestal, conforme al inventario del suelo forestal, anexo cartográfico aprobado mediante acuerdo del Consell de 15 de junio de 2007 y de acuerdo a la definición ofrecida por el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana y artículo 5 de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes.   
A esta afirmación se llega después de consultar dicha cartografía y de las visitas de campo realizadas los días 30 de abril y el 1 de agosto de 2007. Se adjunta plano del inventario del suelo forestal escala 1:15.000 y 1:3.000 y ortofoto.  
No resulta afectado ninguno de los montes o terrenos forestales gestionados por la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.   
Se trata de un terreno de poca pendiente, arbolado por pinar de Pinus halepensis en estado de latizal y fustal, con un amplio cortejo de matorral termo mediterráneo asociado a la serie vegetal termo mediterránea valenciana seca del lentisco. La densidad y fracción de cabida cubierta del pinar se distribuye en rodales irregulares, en los que se detectan algunos huecos de poca relevancia, que quedan colonizados por el matorral heliófilo y el monte bajo de coscoja.   
En el entorno en que se sitúa restan pocas masas arboladas de pinar, ya que éstas están siendo paulatinamente transformadas en terrenos urbanos o urbanizables. Estas masas son hitos paisajísticos relevantes y singulares dentro de la comarca de l'Horta de Valencia, muy antropizada.  
Una parte de la superficie, la situada hacia el noroeste, es terreno urbano, de acuerdo a la documentación presentada, por lo que, a pesar de lo indicado por el inventario de suelo forestal, el artículo 3 a) de la Ley 3/1993 indica claramente que no tendrán la consideración legal de terrenos forestales: a) Los suelos clasificados legalmente como urbanos o aptos para urbanizar, desde la aprobación definitiva del Programa de Actuación Urbanística.  
Resulta muy extraño que esta superficie quedara descolgada de la urbanización anexa, ya consolidada, sin conexión y sin terminar de urbanizar. De hecho, no parece tener sentido que tenga la clasificación de urbana y que ésta se mantenga después de tantos años si en su momento no se actuó sobre la misma, pudiendo hacerlo.   
El aprovechamiento de este terreno declarado como urbano supondrá la destrucción del arbolado existente y, por este motivo, la empresa constructora ha propuesto la urbanización de una zona anexa para, de esta forma, aumentar la superficie total a urbanizar, distribuyendo las casas en una mayor superficie, con una menor densidad final, lo cual posibilitaría elegir el emplazamiento de las construcciones y, por tanto, reducir la afectación al arbolado existente. En cualquier caso, es difícil pretender que el arbolado no resulte afectado, pero sí pueden tomarse medidas que permitan una correcta ubicación de las edificaciones, minimizando la destrucción vegetal.  
Las alternativas a este proyecto suponen la eliminación de esa superficie como urbana, dado que se encuentra descolgada del resto de la superficie, o bien, utilizarla como estaba prevista, con la eliminación de arbolado existente, o bien como se propone en el proyecto, reduciendo el impacto sobre el arbolado. En consecuencia, parece razonable o bien la primera alternativa o bien la propuesta contemplada por el estudio de impacto.  
La alternativa propuesta por el estudio de impacto ambiental supondrá la construcción de viviendas unifamiliares aisladas con una importante superficie de zonas verdes, que deberán conservar en lo posible el carácter natural de la vegetación en ellas presentes.  
El estudio de impacto ambiental no tiene en cuenta la legislación forestal y contiene diversos errores. La descripción del medio físico es limitada y no se menciona siquiera que es terreno forestal. Errores claros se observan en la página 30 (es zona forestal y no agrícola), página 53 (la hidrología superficial necesariamente se verá afectada, ya que se cambia la capacidad de infiltración de una superficie natural, por otro lado pequeña, pero que requiere de la toma de adecuadas medidas de conducción de pluviales, que no se citan, ni se evalúa si son suficientes), entre otros.   
En el estudio de impacto ambiental tampoco se tiene en cuenta la normativa de incendios forestales (como el Decreto 7/2004 del Consell, de obligado cumplimiento), ni se considera el aumento del riesgo de incendios sobre los terrenos forestales que restarán en la zona, una vez finalizadas las obras, gracias al aumento de la presión humana sobre los mismos y a su proximidad a las construcciones.  
Es deseable que cualquier urbanización enclavada o colindante con terrenos forestales cuente con sistemas activos y pasivos de protección y prevención contra incendios forestales, que eviten que pueda verse afectado el entorno inmediato o los propios vecinos. Todo ello en aplicación del artículo 151 del Reglamento de la Ley Forestal 3/1993. Esto supone la dotación de hidrantes, que la vía de acceso sea suficiente para evacuación de residentes, así como el empleo de materiales constructivos y medidas de protección perimetral a las viviendas y a la urbanización adecuadas.   
Deberá presentarse un documento técnico dirigido y supervisado por profesional con titulación forestal universitaria que propondrá las medidas de autoprotección y prevención de la urbanización para evitar, tanto la iniciación de posibles incendios forestales, como para establecer las actuaciones a desarrollar en caso de que pueda verse afectada por alguna emergencia de este tipo. Este documento deberá estar subordinado al Plan Local de prevención de Incendios del municipio de Valencia, si existe, que a su vez deberá estar subordinado al Plan de Prevención de Incendios Forestales de Demarcación y al Plan de Selvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana.  
Este aumento de superficie a urbanizar podría aprovecharse para destinar parte de dicha superficie como zona de usos público, zonas verdes, con carácter de parque forestal urbano o periurbano, conservando el carácter natural del mismo, con mobiliario y elementos que resulten integrados con el medio y de bajo impacto visual, natural y paisajístico. De esta forma, parte de la superficie podría servir para dar servicio a las zonas urbanas próximas ya consolidadas.   
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado en el ámbito de actuación la existencia de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para su integración en la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de Interés y Paisaje Protegido), zonas húmedas catalogadas, Microrreservas vegetales, montes de utilidad pública o gestionados por la administración, que puedan verse afectados por el desarrollo de la presente actuación.  
2. No consta en el expediente administrativo ni en la documentación complementaria aportada durante la tramitación del presente proyecto, el correspondiente informe definitivo vinculante regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano; no obstante, sí se adjunta copia de la memoria de prospección arqueológica y etnológica realizada, así como Informe suscrito por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de fecha 10 de octubre de 2006, relativo a la consulta efectuada por el promotor del proyecto respecto a las posibles afecciones paleontológicas que originaría el desarrollo del proyecto; estableciéndose que no se han detectado afecciones de esta naturaleza.  
Consideraciones ambientales  
1. Entre las acciones susceptibles de producir impacto, en el Estudio de Impacto Ambiental se han distinguido, de forma muy generalista, las siguientes:  
- Para la fase de construcción:  
- Preparación del terreno, mediante la limpieza, desmonte de la vegetación existente, así como, la nivelación del mismo mediante movimientos de tierras y excavaciones.  
- Apertura de vías o caminos, tanto para el acceso a las abras de la maquinaria y personal, como para los residentes de las viviendas previstas a construir.  
- Transporte de maquinaria y materiales en el entorno de las obra, lo que producirá un aumento del tráfico, e incrementándose la emisión a la atmósfera de partículas sólidas, gases de combustión, generación de ruidos, etc.  
- Construcción de las edificaciones  
- Generación de residuos  
- Durante la fase de explotación  
- Presencia de las infraestructuras  
- Mantenimiento de las mismas  
2. Las afecciones ambientales más relevantes observadas en la cartografía temática de la COPUT y recogidas en el apartado correspondiente de la documentación técnica presentada, son las siguientes:   
- En el ámbito de estudio existe un riesgo de colapso medio  
- La vulnerabilidad de las aguas subterráneas se caracteriza como media  
- El riesgo de erosión en la actualidad es muy bajo, clasificándose como muy bajo la erosión potencial   
- El riesgo sísmico se considera de nivel bajo  
3. En el apartado relativo a la descripción y valoración de impactos, se identifican, entre otros, los siguientes:  
- Respecto a las alteraciones producidas sobre la calidad del aire, los principales focos responsables de éstas son las emisiones de polvo durante las obras, y las emisiones de gases procedentes de la maquinaria y de los vehículos que intervienen en el proceso productivo; así como la emisión, producción de ruidos y vibraciones durante la ejecución de las obras.   
No obstante, estos impactos son valorados, aunque negativos, como reversibles, temporales, de impacto medio y magnitud compatible, dado que con el paso del tiempo disminuyen las actividades productoras del foco contaminante.  
- Los movimientos de tierras, vertidos accidentales de aceites, carburantes, etc., son acciones susceptibles de producir alteraciones en la hidrología. No obstante, no se considera que vaya a existir impacto sobre las aguas superficiales dada la lejanía de éstas a la zona de obras; y en cuanto a la hidrología subterránea, el impacto sería negativo, irreversible y severo en caso de producirse si no se toman las medidas preventivas necesarias para ello.   
- La destrucción directa y la pérdida de volúmenes de la capa edáfica superficial, así como la compactación por depósito de materiales y tránsito de maquinaria pesada, pueden ocasionar un impacto sobre el medio edáfico, de magnitud severa o incompatible sin la correcta aplicación de medidas preventivas.   
- Pueden producirse afecciones sobre la vegetación derivadas del paso de la maquinaria durante la ejecución de las obras, y la generación de polvo que afecte a la superficie foliar de las especies, no obstante, dado que el impacto más severo que podría producirse vendría dado por la eliminación total o parcial de la vegetación, se ha optado por ubicar las viviendas en las zonas donde existe menor masa arbórea.  
- El paisaje es uno de los factores más susceptibles de recibir los impactos generados por el desarrollo de las actuaciones, no obstante se tratará de implantar tanto en el diseño como en la construcción de las obras parámetros lo más sostenibles posibles, buscando una mayor integración natural de la obra con el entorno.   
4. En el apartado correspondiente del Estudio de Impacto Ambiental relativo a las medidas preventivas y correctoras a adoptar, cabe destacar, entre otras, algunas de las que seguidamente se detallan:  
- Los diferentes residuos generados en la obra serán gestionados según la normativa aplicable en cada caso; instalándose puntos de recogida de los diferentes tipos de residuos que se generen, debidamente señalizados; se habilitarán zonas para procederse a su acopio (en compartimentos impermeabilizados, y tapados para evitar el contacto con el agua de lluvia) hasta que sean trasladados o recogidos por gestor autorizado.  
- Las aguas sanitarias procedentes de las instalaciones provisionales, si es posible se conectarán a la red pública; en caso de no resultar posible, se verterán en fosas sépticas o en depósitos que luego serán gestionados por un gestor autorizado o el propio dueño de la instalación.   
- En cuanto a la apertura de nuevos caminos de acceso, se planificará el trazado del camino para evitar cualquier tipo de afección, restituyendo, una vez acabada la obra, la zona afectada con todos aquellos elementos necesarios para proceder a su recuperación.  
5. Respecto al Programa de Vigilancia Ambiental, abordado, al igual que los apartados anteriores (descripción y valoración de impactos, y medidas preventivas y correctoras) desde una visión excesivamente generalista; tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de Impacto Ambiental; incorporando las fase de determinación de objetivos, recogida, análisis de datos e interpretación de los mismos, y posibilidad de modificación de los objetivos en función de los resultados obtenidos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de Planes, Programas y Proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, y en base a las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Modificación del PGOU de Valencia (Massarrojos) y Plan Parcial Massarrojos Sur, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los informes sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1. Previamente al inicio de las obras de urbanización deberá obtenerse el Informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano; dándose cumplimiento a las determinaciones que, en su caso, contenga el citado informe preceptivo y vinculante.   
2. Se deberá justificar, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la suficiencia de recursos hídricos, mediante la presentación de Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable del municipio, respecto a la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprendan del desarrollo del suelo urbano industrial propuesto, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
3. Previamente al inicio de las obras de urbanización deberá obtenerse informes favorables del Servicio Ciclo Integral del Agua del Ayuntamiento de Valencia, relativos al sistema de depuración propuesto para las aguas residuales que se generen como consecuencia del desarrollo del Sector; y la solución que se considera más apropiada, dadas las características del proyecto, respecto a la evacuación de las aguas pluviales.   
No obstante, previamente a la ejecución del sector previsto, se efectuarán las infraestructuras necesarias, en materia de depuración de aguas residuales, de forma que se garantice el pleno funcionamiento de las instalaciones en el momento del inicio de ocupación.  
4. Deberá darse cumplimiento, e incluirse en el apartado relativo a medidas preventivas y correctoras del estudio de impacto ambiental, las consideraciones incluidas en los diversos informes elaborados por la Sección de Obras de Jardinería de la zona norte del Ayuntamiento de Valencia.   
5. De acuerdo con el informe elaborado por la Sección Forestal, de fecha, 13 de agosto de 2007:   
- Cualquier urbanización enclavada o colindante con terrenos forestales debe disponer de sistemas activos y pasivos de protección y prevención contra incendios forestales, que eviten que pueda verse afectado el entorno inmediato o los propios vecinos. Todo ello en aplicación del artículo 151 del Reglamento de la Ley Forestal 3/1993. Esto supone la dotación de hidrantes, que la vía de acceso sea suficiente para evacuación de residentes, así como el empleo de materiales constructivos y medidas de protección perimetral a las viviendas y a la urbanización adecuadas.   
- Deberá presentarse un documento técnico en el que se propondrán las medidas de autoprotección y prevención en la urbanización para evitar, tanto la iniciación de posibles incendios forestales, como para establecer las actuaciones a desarrollar en caso de que pueda verse afectada por alguna emergencia de este tipo. Este documento deberá estar subordinado al Plan Local de Prevención de Incendios del municipio de Valencia, si existe, que a su vez deberá estar subordinado al Plan de Prevención de Incendios Forestales de Demarcación y al Plan de Selvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana.  
- Debería considerarse por los servicios territoriales de Planificación, si el aumento de superficie a urbanizar podría aprovecharse para destinar parte de dicha superficie como zona de usos público, zonas verdes, con carácter de parque forestal urbano o periurbano, conservando el carácter natural del mismo, con mobiliario y elementos integrados con el medio y de bajo impacto visual, natural y paisajístico. De forma que, parte de la superficie, podría servir para dar servicio a las zonas urbanas próximas ya consolidadas.   
6. Con carácter previo a la concesión de licencia de obras para la construcción de las viviendas previstas, se acometerá la ejecución de las obras de infraestructuras necesarias (red de agua potable y redes de evacuación de aguas residuales y pluviales), así como los accesos al ámbito de la propuesta.  
7. El material necesario para realizar las explanaciones o rellenos del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
8. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
9. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
10. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o cualquier tipo de residuo.  
11. El Programa de Vigilancia Ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el promotor ante la administración una memoria o informe anual concretando: el desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
12. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental y las labores de vigilancia a incluir en el Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 25 de enero de 2008. - la directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 197/07-AIA  
Promotor: Ayuntamiento de Benimodo  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Objeto del proyecto: Declaración Paraje Natural Ullals del riu Verd  
Localización: Benimodo (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
El objetivo del proyecto del Plan Especial es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del paraje Ullals del riu Verd en razón de la conservación y mejora de la fauna, flora y el paisaje que presenta, además de mantener un área de esparcimiento de la población en lo referente al conocimiento y disfrute de la naturaleza.  
El paraje se halla en un enclavado segregado de la unidad principal del término municipal, en la partida conocida como el Resalany. La zona húmeda donde se incluye el paraje tiene una superficie total de 3,94 ha. El ámbito del paraje ocupará 2,26 ha del total de dicha superficie, área perteneciente al término municipal de Benimodo. Las parcelas incluidas serán: polígono 15, parcelas 268, 9500 y 9001 y polígono 16 parcela 77. Los límites del paraje son los siguientes:  
Al norte limita con cultivos de regadío, al este con zonas de cultivo de regadío y parte de la zona húmeda que pertenece al término municipal de Masalavés no incluida en el paraje, al sur con el camino de la Reva y con parcelas de cultivo abandonadas y al oeste con zonas de cultivo de regadío.  
Los terrenos incluidos en el paraje natural municipal están clasificados como suelo no urbanizable de especial protección de riberas, cauces y zonas húmedas según el PGOU de Benimodo aprobado en diciembre de 2006. El Plan Especial a efectos urbanísticos mantiene dicha calificación.   
La zonificación del plan determina dos áreas:   
Área de uso público que comprende la zona aledaña a la zona palustre hasta el límite del paraje y el área palustre que comprende els Ullals del riu Verd y la zona de vegetación del perímetro y la propia lámina de agua.   
El régimen de usos y actividades en el ámbito del paraje estará regulado en la normativa del plan. Ésta establece normas de protección de los recursos y para la regulación de usos y actividades.   
Tramitación administrativa  
El Proyecto del Plan Especial y el Estudio de Impacto Ambiental fue remitido en fecha 3 de octubre de 2007, desde el Servicio de Parques Naturales.   
El expediente administrativo consta de los siguientes documentos:  
Con fecha 17 de diciembre de 2007, se remite copia de la solicitud de informe por parte del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
De fecha 26 de septiembre de 2007, certificado del Ayuntamiento sobre el resultado de la información pública y de respuesta a las alegaciones presentadas. Se presentaron las siguientes alegaciones y observaciones:  
doña Anna Alfonso marzo, sobre la inclusión dentro del proyecto de la Casa de Máquinas o Motor de Ressalany. Dicha alegación fue estimada, incorporando en el apartado 8.4.3 bienes etnológicos de la memoria informativa del Plan Especial.  
D. Roger Pons Vidal, presidente de Xúquer Viu, que solicitaba:  
La ampliación del ámbito del proyecto con la inclusión de los terrenos que comprenden la zona húmeda que se localiza en el municipio de Massalavés. Se indica que el Ayuntamiento no pudo conseguir el consentimiento de los propietarios de la totalidad de las parcelas que contemplaba el proyecto original y que incluía la superficie propuesta del LIC Ullals del riu Verd.  
La inclusión de mayor referencia normativa y de una memoria económica de las inversiones a realizar.  
Hace alusión también a la incompatibilidad con los objetivos del Plan de la actividad cinegética y pesquera así como de las actividades de recreo, deportivas o de actividades consuetudinarias.  
Escrito de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 29 de mayo de 2007, sobre el proyecto del Plan Especial.  
Con fecha 8 de mayo de 2007, criterio de conformidad positivo a la propuesta de declaración del Paraje Natural Municipal.  
Copia del acuerdo de conformidad por parte del presidente de la comunidad de regantes Els Ullals de Benimodo de fecha 10 de abril de 2007.  
Certificado del acuerdo del Pleno Municipal, de fecha 24 de julio de 2006, para solicitar la declaración del Paraje Natural.  
Consideraciones ambientales  
Los Ullals del Riu Verd son la descarga en el llano litoral del acuífero del Ave, que se encuentra dentro del sistema acuífero del Macizo del Caroig. Los Ullas forman parte del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana dentro del grupo de manantiales con el nombre de Nacimiento del riu Verd. También se encuentra incluido dentro del LIC Ullals del Riu Verd.  
Los hábitats naturales presentes son: vegetación béntica de Chara spp. (cod. EU 3140), Lagos eutróficos naturales (cod EU. 3150), Ríos Mediterráneos de caudal permanente de Glaucium (cod. EU 3250).  
Se indica el elevado grado de alteración de la vegetación existente, siendo las comunidades más abundantes los cañaverales y zarzales. Otras especies identificadas se corresponden con las propias de las zonas húmedas mediterráneas como es el carrizo o la boga. Se destaca la presencia del Thelypteris palustris, con distribución muy rara en la Comunitat Valenciana. Además de esta vegetación natural, existen especies de ribera introducidas como el olmo, el chopo, taray y aladierno.   
De las especies de fauna que pueden habitar en el entorno del paraje existen 9 que tienen la categoría de protegidas, 2 se consideran tuteladas, 1 vulnerable y 2 en peligro de extinción. Se destaca la ornitofauna como uno de los principales valores del paraje. Se han identificado especies como el cernícalo, el martín pescador, el carricero, la garza real, el zampullín chico o la polla de agua.   
Se destaca la presencia de poblaciones de Theodoxus valentinus (endemismo valenciano) y Theodoxus velascoi (endemismo de la provincia de valencia en estado crítico ante la drástica disminución del número de poblaciones).  
Entre la fauna piscícola se destaca: la colmilleja (se encuentra en el anexo III del Convenio de Berna, en el anexo II de la directiva hábitats y en la categoría de protegida en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada. Según el Plan de Recuperación del Samaruc (especie prioritaria del Anexo II directiva Hábitats en la categoría en peligro de extinción en el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas) el Ullals del Riu Verd albergan las poblaciones de samaruc en el mejor estado de conservación del área.   
Paisajísticamente se indica que el valor del área viene determinado por su valor intrínseco, por la singularidad del mismo respecto al entorno fuertemente antropizado, por la calidad que le confiere esta singularidad como por la fragilidad del espacio y por la diversidad que agrega al conjunto.  
Dentro del ámbito del paraje se encuentra la Casa de Màquines o Motor de Ressalany, edificio de principios del siglo XX, que forma parte del inventario de bienes inmuebles del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del PGOU de Benimodo. Se indica la posibilidad de destinar dicha edificación a un aula de la naturaleza.   
Otros aspectos: la vulnerabilidad de acuíferos es alta en todo el humedal. Existe una torre y una línea de alta tensión que atraviesa el paraje primero con dirección este oeste y posteriormente con dirección norte-sur.  
La actividad piscícola dentro del ámbito del Paraje Natural Municipal se encuentra permitida, regulada y por la legislación sectorial en materia de pesca en aguas continentales y por las restricciones y limitaciones derivadas del régimen de protección establecido en el Plan de Recuperación del Samaruc. La actividad cinegética está prohibida en todo el ámbito del paraje. Las actividades deportivas y de recreo en el área de descanso serán objeto de estudio para determinar su incidencia, estando permitidas en la normativa del plan siempre que no causen daños a la fauna y flora presente y no produzcan merma en los valores naturales y paisajísticos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, y en base a las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial del paraje Municipal Ullals del Riu Verd en el término municipal de Benimodo, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidas a continuación:  
1 El planeamiento municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan Especial deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en él, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo de acuerdo con las normas y criterios establecidos en el Plan Especial de manera que se respeten las limitaciones de uso impuestas en el mismo.  
2 De acuerdo con lo establecido en la legislación de impacto ambiental, las modificaciones en los límites del paraje se consideran una modificación del Plan Especial y por lo tanto estará sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental y así deberá reflejarse en la normativa del Plan; Anexo I, 8 Proyectos de infraestructuras, Decreto 32/2006, por el que se modifica el Decreto 162/1990 por el que se aprobó el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
3 Respecto al uso público del paraje, las actividades permitidas en el mismo deberán ser acordes con los usos permitidos en suelos protegidos.   
4 Se deberá obtener el informe vinculante de conformidad del Plan Especial con la normativa de protección del Patrimonio Cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Así mismo, se considera que la rehabilitación y las actuaciones que se quieren llevar a cabo sobre la construcción existente en el ámbito del Plan Especial deberán ser previamente informadas por la Conselleria de Cultura favorablemente.  
5 De forma general, en la zona de descanso se establecerá un plan de recogida de residuos y limpieza del área.   
6 Con el fin de proteger la calidad de las aguas se deberá velar por el estricto cumplimiento de la legislación vigente en materia de extracción de aguas, vertidos y depuración. Las características del agua depurada deberán responder a los parámetros de calidad que se establezcan en el medio receptor, disponiendo de las autorizaciones preceptivas en su caso.  
7 Se incorporará a la normativa del Plan Especial todas aquellas consideraciones que se establecen en el informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 23 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 205/07-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de Muro de Alcoy.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objeto del proyecto: Declaración Paraje Natural Font Baladre-Fontanars-Riu d`Agres.  
Localización: Muro de Alcoy (Alicante).  
Descripción del proyecto  
El objetivo genérico por el que redacta el PE es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del paraje Font del Baladre-Fontanars-Riu d`Agres en razón de la conservación y mejora de la fauna, flora y el paisaje que presenta. El Plan incluye las normas generales de regulación de usos y actividades, las normas particulares y las normas para la gestión del Paraje Natural.   
El paraje se localiza en el núcleo central del término municipal de Muro, atravesando de forma transversal gran parte del municipio. Queda definido por el dominio público hidráulico del río Agres en el término municipal de Muro desde el límite del término de Agres hasta el puente de la carretera CV-750 (puente de Cela), y las parcelas junto al río en que se encuentra el área de descanso de la Font del Baladre y la zona de aparcamiento colindante.   
Ocupa una superficie de 15,314 ha. Comprende las siguientes parcelas, en el polígono 10, la subparcela 195 a de propiedad particular, parcelas 196 y parte de la 9011 propiedad del Ayuntamiento y las parcelas 9015, 9026. Del polígono 14, las parcelas 9030, 9039 y parte de la 9050 cuyo titular es la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Los terrenos incluidos en el paraje natural municipal están clasificados como suelo no urbanizable de protección de riberas y acuíferos según las normas subsidiarias aprobadas por la Comisión Territorial Urbanismo el 29 de enero de 1991. El plan supondrá una modificación de dicha calificación. El Plan Especial califica la totalidad del paraje como suelo no urbanizable de protección de cauces.   
La zonificación del plan determina tres áreas:   
Área de Ribera: abarca el primer tramo del río desde el límite con el municipio de Agres hasta el puente de la N340. Superficie de 9,858 ha. zona de alto valor natural desde el punto de vista local. Se permitirán todos aquellos usos destinados a favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales y al mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.  
Área recreativa: comprende el área de descanso de la Font del Baladre y la zona de aparcamientos próxima. Superficie total de 0,440 ha. En esta zona se concentrará el uso público intensivo aprovechando las dotaciones existentes y el acceso al aparcamiento.   
Área de uso público extensivo: tramo comprendido entre el puente de San Gonzalo y el puente de Cela. Espacio próximo al casco urbano con una superficie total 5,014 ha. Se han llevando a cabo, por parte del ayuntamiento, trabajos de mejora paisajística y restauración. La función principal será la educación ambiental además del esparcimiento, por lo que se instalarán paneles didácticos, mobiliario de uso público, aparatos de gimnasia, barandillas de madera en algunos tramos y se contempla la adaptación de alguno de los pilares del viaducto del antiguo ferrocarril para la práctica de la escalada.   
El régimen de usos y actividades en el ámbito del paraje está regulado en la normativa del plan. Ésta establece normas de protección de los recursos (fauna, vegetación, patrimonio cultural, recursos hidrológicos, etc.) y para la regulación de usos y actividades. Dicha normativa prohíbe determinados usos y actividades (mineras, agropecuarias, industriales o de urbanización) y regula la realización de otras (forestal, deportivas, turísticas y recreativas). También se fomenta la realización de actuaciones para la conservación y mejora de los valores naturales de la zona.   
Tramitación administrativa  
Con fecha 15 de enero de 2007, se remite la solicitud por parte del Ayuntamiento del informe de conformidad del Plan Especial con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
El Proyecto del Plan Especial y el Estudio de Impacto Ambiental fue remitido en fecha 4 de octubre de 2007, desde el Servicio de Parques Naturales.   
Se adjuntaba igualmente:  
Con fecha 2 de octubre de 2007, certificado sobre el resultado de la información pública. Se publicó en el DOGV número 5582, de 22 de agosto de 2007. No se presentaron alegaciones al mismo.  
  
Con fecha de entrada 25 de julio de 2007, informe de la Comisaria de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar en referencia al Plan Especial.   
Con fecha 25 de mayo de 2007, criterio de conformidad de la Dirección General de Ordenación del Territorio, a la iniciativa de declaración como Paraje Natural Municipal del paraje denominado Font del Baladre-Fontanars- Riu d`Agres de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 161/2004, del Gobierno Valenciano, de regulación de los Parajes Naturales Municipales.   
Certificado sobre el acuerdo plenario de fecha 2 de mayo de 2007 sobre la propuesta de aprobación de declaración del Paraje Natural Municipal Fornt del Baladre-Fontanars - Riu d`Agres.  
Consideraciones ambientales  
El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal queda definido por el dominio público hidráulico del río Agres, afluente del Serpis, dentro del término Municipal de Muro de Alcoi. Se encuentra a los pies de la Serra de Mariola. Tiene aguas permanentes durante todo el año. Se indica la buena calidad de las mismas en el ámbito del paraje. En el entorno inmediato del ámbito de protección existen viviendas y edificaciones. En el primer tramo del río hasta el puente de la carretera N-340 se encuentra en el margen derecho la zona urbana del Estrech. Las viviendas que componen dicha zona no disponen de conexión a la red de alcantarillado por lo que cuentan con fosas sépticas para la gestión de aguas negras. Está en proyecto la construcción de un colector para la recogida de las mismas. En la partida Fontanars, en las proximidades de la N-340 existe un restaurante dentro de la zona de policía del río. En el segundo tramo, el río discurre colindante con el límite norte del casco urbano de Muro, que queda localizado en su ámbito de protección. En este tramo y dentro de la zona de policía se encuentran instaladas naves industriales. Éstas sí cuentan con conexión a la red de saneamiento.  
Por lo que respecta a la flora, dentro del ámbito del paraje, se ha realizado una clasificación en cuatro grupos principales. Distinguiéndose:   
Vegetación de lacustre: se han identificado especies como el carrizo, la enea acompañada por salicaria, menta, romaza o el llatén de agua. También se encuentra la caña. Entre las especies edafohigrófilas se localizan el junco, matapuces y el capferrat entre otros.  
Bosquetes de ribera: se han identificado especies como la sarga, gatell y la salguera en isletas de tierra o grava junto o en el medio del cauce, adelfares de distribución mediterránea-iberolevantina.   
Bosque de ribera. Presente en los dos tramos del río y constituido en el estrato arbóreo por álamo blanco.  
Vegetación de montaña en el primer tramo del río en las laderas que definen el cauce. Domina el pino carrasco aunque también aparece pino rodeno. Se indica la existencia de bosquetes dispersos de carrasca, fresno y olmo.   
Los Hábitats identificados en la zona han sido: 92D0 Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri, 7210 Typho-Schoenopletum glauci, 92A0 Salicetum discoloro-agustifoliae y 6220 Holoschoenetum vulgaris.  
Respecto a la fauna. Se ha presentado una relación de la diversidad existente. De la fauna piscícola se destaca la presencia de dos especies autóctonas: el barbo mediterráneo y el cacho. Además se indica la presencia de varias especies incluidas en el Catálogo Valenciano de Fauna Amenazada. En cuanto a especies catalogadas vulnerables se encuentran avión zapador y cacho. Especies protegidas como: sapo común, rana común, culebra bastarda, galápago leproso, tata de agua, musaraña gris, lirón careto, garduña, musgaño enano, alondra común, arrendajo y triguero. Por último de las especies tuteladas se indica la presencia del gorrión común y el estornino negro.   
Por lo que respecta al paisaje. Los valores paisajísticos vienen dados por la presencia de vegetación de ribera y la corriente de agua permanente. El tramo comprendido entre els Fontanars y el puente de Sella está incluido en el Paisaje Protegido del Serpis, declarado mediante el Decreto 39/2007. En las disposiciones generales de la normativa del Plan Especial del Paraje Natural Municipal se especifica que:  
«En el ámbito del Paisaje Protegido del Serpis incluido dentro del Paraje Natural Municipal, se atenderá al régimen de protección recogido en el Pla Rector de Uso y Gestión que se redacte de conformidad con el artículo 5 del Decreto 39/2007 (...)   
En el caso de que la normativa contenida en este plan resultara más detallada o protectora se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma.»   
Por lo que respecta al patrimonio, se indica que no se ha identificado ningún elemento incluido en el Catálogo de Bienes Inmuebles de la Comunitat Valenciana ni en el Catálogo de Edificios de Muro del Plan General.   
Infraestructuras y vías pecuarias. La nueva carretera N-340 atraviesa el paraje mediante un viaducto. Por debajo de éste, pasa la antigua nacional cruzando el cauce mediante un puente. En el límite oriental del paraje atraviesa la carretera de Cela, CV-705. Caminos: camino de la Font del Baladre, camino de la Caseta de Sanabre y el camino Viejo de Turballos. Por el sector occidental del paraje cruza línea eléctrica de alta tensión (128 kv) con dirección SE-NO. Por lo que respecta a las vías pecuarias, en el ámbito de paraje discurren las siguientes: Colada Assagador del Corral d`Alonso, achura legal de 6 m. Coincide con el camino de bajada a la Font del Baladre donde se encuentra un abrevadero. Vereda Sendera del Ventorrillo que discurre en la zona del paraje por el trazado de la antigua nacional cruzando el cauce por el puente. Colada «Assagador de Setla» coincidiendo en su totalidad con la carretera CV-705.  
La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es alta en todo el ámbito del paraje. El tramo alto del río tiene una fisiografía categorizada como ladera suave. Se intercala con una zona fuertemente socavada correspondiente a la zona de meandros del río donde el riesgo de erosión potencial es muy alto. A partir de la carretera N-340 la topografía es mucho más suave y abierta.  
Respecto a los aprovechamientos en el ámbito del paraje. Destaca el aprovechamiento de los recursos cinegéticos, formando parte del coto La Solana con matrícula A-10.213 del que es titular la Asociación de Cazadores de Muro. En cuanto al aprovechamiento piscícola el río Agres tiene la consideración de zona libre. En el ámbito del paraje no se desarrolla actividad agrícola pero sí en parcelas colindantes. En cuanto al uso recreativo y educativo se destaca el paseo y el senderismo dado que paralelo al cauce existe una senda que lo recorre. En el segundo tramo del río, el Ayuntamiento está llevando a cabo la ejecución de un proyecto que contempla el acondicionamiento del sendero, protección de taludes, colocación de barandillas, señales informativas y paneles educativos. El área de la Font del Baladre dispone de zona acondicionada para el esparcimiento con una capacidad para 40 personas. Además en una parcela junto al camino se ha dispuesto una zona de aparcamiento.   
Se ha incluido una relación de medidas protectoras y correctoras genéricas que serán de aplicación en el ámbito del paraje. Entre estas medidas se indica que tras la aprobación del Plan, el Ayuntamiento elaborará un Plan de Uso Público en el que se regulará la actividad. Se indica que existe la posibilidad de limitar el acceso al público a determinadas áreas como medida para la conservación y protección de sus valores. Otras medidas propuestas se refieren a:  
- Adecuada gestión del suelo vegetal, en caso de realización de obras.  
- En las reforestaciones que se autoricen sólo se emplearán especies autóctonas que no tengan carácter invasor.  
- Para evitar la afección a la fauna las labores de tratamientos silvícolas u otras actuaciones molestas se realizarán fuera de las épocas más sensibles de su ciclo vital.  
- Prohibición de uso del fuego en todo el ámbito del paraje excepto en la zona habilitada para ello cuando cumpla con las disposiciones técnicas necesarias.  
- El mobiliario que se instale se adaptará al ambiente natural.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, y en base a las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial del paraje Municipal Font del Baladre-Fontanars-Riu d`Agres en el término municipal de Muro de Alcoy, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidas a continuación:  
1. De acuerdo con lo establecido en la legislación de impacto ambiental las alteraciones en los límites del paraje se consideran una modificación del Plan Especial y por lo tanto, sometida al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental.  
2. El Plan de Uso Público deberá contener una adecuada ordenación y zonificación del paraje con el fin de que las actividades a realizar en el mismo no perjudiquen los valores naturales presentes.  
3. Dentro de los límites del paraje se deberá velar por el mantenimiento de la calidad de las aguas del cauce, tanto como medida para la conservación de los ecosistemas presentes en la zona, que le hacen merecedor de la declaración como Paraje Natural Municipal, como por el hecho de que las aguas de este cauce son tributarias de una zona sensible como es el embalse de Beniarrés.   
Por lo que el Ayuntamiento deberá asegurar el cumplimiento de la normativa establecida en materia de extracción, vertido y depuración de aguas residuales tanto dentro como fuera de los límites del paraje.   
4. Se incorporará a la normativa del Plan Especial todas aquellas consideraciones que se establecen en el informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
5. En la elaboración del Plan de Prevención de Incendios se incluirán las medidas preventivas oportunas para reducir el riesgo dentro del paraje como en las zonas colindantes. Se respetarán los preceptos contenidos en la legislación forestal en cuanto a prevención de incendios forestales. Debiendo establecerse los perímetros adecuados de protección entre la zona edificada y la zona forestal.   
6. Se deberá obtener el informe vinculante de conformidad del Plan Especial con la normativa de protección del Patrimonio Cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 21 de enero de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 305/07-AIA.  
Título: Legalización de ampliación de explotación porcina de cebo.  
Promotor: Vicente Mahiques Alberola.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Llutxent.  
Objeto del proyecto: Obtener la licencia ambiental para la legalización de la ampliación de la explotación porcina de cebo.  
Localización: Partida Bota, polígono 7, parcela 123, del término municipal de Llutxent (Valencia).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para la legalización de una actividad porcina de cebo cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación, que está localizada en una finca de 4.986 m², parte inicialmente de una nave de 504 m² de base rectangular y cubierta a dos aguas, con capacidad para 560 cerdos de cebo. La ampliación ha consistido en la construcción de una segunda nave de 252 m² de base rectangular y cubierta a una vertiente, con capacidad para 338 cerdos de cebo (grupo primero, según Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas).  
La actividad consiste en el engorde de los animales, desde los 20 kg hasta 100 kg p.v., momento en que se destinan a matadero. A continuación se procede a la limpieza y desinfección de las naves y vacío sanitario. Se realiza 2,2 ciclos/año.  
Los cerdos se engordan sobre slats. Los purines quedan almacenados en fosas de purines localizadas bajo las naves. La capacidad de almacenamiento de purines en la explotación es de 453 m³ para la nave inicial y de 302 m³ para la segunda nave, que proporciona una autonomía de almacenamiento en la explotación superior a los tres meses, tal y como establece el art. 5 del Real Decreto 324/2000. En las fosas de purines se añade superfosfato de cal para evitar la proliferación de parásitos y posibles infecciones.  
El purín generado en la explotación calculado conforme al Real Decreto 324/2000 es de 1.930 m³/año, que equivale a 6.510,5 kg N/ha. Se utilizará como enmienda orgánica, sin sobrepasar los 170 kg de N/ha, tal y como establece el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas frente a la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, por lo que son necesarias 38,29 ha de superficie agrícola donde aplicar el purín, disponiéndose de 37 ha. para las que se aporta cédula catastral, plano parcelario y autorización firmada de cada uno de los propietarios. La superficie se localiza en los términos municipales de Llutxent, Bellus y Quatretonda (Valencia).  
La gestión de cadáveres se realiza mediante la retirada a contenedor homologado y su posterior recogida por empresa gestora autorizada, tal y como establece el Real Decreto 1429/2003 de 21 de noviembre, por el que se regulan las condiciones de aplicación de la normativa comunitaria en materia de subproductos de origen animal no destinados al consumo humano, justificado mediante presentación de agroseguro.  
La superficie destinada a ocupar por cerdo es inferior a la exigida por el Real Decreto 1135/2002, de 31 de octubre, relativo a las normas mínimas de protección de cerdos, ya que para la ampliación, se indica que la superficie por animal será de 0,62 m²/lechón, siendo la mínima permitida de 0,65 m²/lechón.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias adoptadas en la explotación, se incluye disponer de vallado metálico perimetral a la explotación, tela pajarera en las ventanas de las naves, de manera que se impida la entrada de los mismos al interior del edificio, así como vado sanitario a la entrada de la explotación.  
El suministro de agua potable procede de acometida a la red de distribución de la Sociedad de Riego SAT La Creueta, núm. 2.661, con la que tiene suscritas 19 acciones para la parcela 123 del polígono 7, con derecho a riego en la citada parcela.  
La explotación se localiza a unos 1.700 m. del casco urbano de Llutxent.  
Tramitación Administrativa  
Información pública. Remisión del expediente  
Los antecedentes a este expediente de legalización son:  
En fecha 28 de agosto de 1998 se inició el expediente de inicio de actividad de granja porcina de cebo, constituida por una única nave para 560 cerdos de cebo, resolviéndose en fecha 22 de octubre de 1998 mediante Estimación de Impacto Ambiental favorable a la actuación, firmada por el director general para el Desarrollo Sostenible.  
  
En fecha 30 de julio de 2004 se inició el expediente de ampliación de la actividad de granja porcina de cebo, consistente en la construcción de una segunda nave, con capacidad total para 898 cerdos de cebo, para el que se dictó resolución de caducidad en fecha 11 de septiembre de 2007, firmada por la directora general de Gestión del Medio Natural, motivada por la falta de presentación de documentación por el promotor.  
En fecha 7 de noviembre de 2007, el Ayuntamiento de Llutxent remite expediente completo, por lo que se reinicia la tramitación de evaluación de impacto ambiental para la legalización de la ampliación de la explotación.  
El expediente está constituido por Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.  
La información Pública se ha realizado en el tablón de edictos del Ayuntamiento, en el BOP núm. 262, de 4 de noviembre de 2003, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.  
Informes sectoriales  
Los informes incluidos en el expediente administrativo se recogen a continuación:  
- Informe favorable del ingeniero técnico industrial.  
- Informe favorable de la arquitecta municipal, relativo a la adecuación urbanística a los usos establecidos en el Plan General.  
- Informe favorable del jefe local de sanidad.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Autorización previa de la COPUT, para una superficie construida total de 797,12 m².   
- Informe favorable de la Alcaldía.   
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable común de uso agrícola, según el Plan General de Ordenación Urbana municipal.  
La explotación limita por su parte este con la colada de Luchente, con una anchura legal de 5 m., clasificada según la Orden del Ministerio de Agricultura de 20 de octubre de 1976, sin que exista afección a la misma.  
En el municipio de Llutxent se localiza el LIC denominado Serres de Montdúver i Marxuquera incluido en la Red Natura 2000, en relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE, aunque no afecta a la superficie donde se desarrolla la actividad.  
Por lo que la actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
El Estudio de Impacto Ambiental recoge la descripción del medio natural, en el que se ha incluido suelo, flora, fauna, climatología, hidrogeología, medio socio-económico y cultural.  
El suelo donde se localiza la explotación geológicamente se caracteriza por estar constituido por materiales pertenecientes al terciario mioceno. Fisiográficamente, corresponde a un relieve fuertemente ondulado. La parte suroccidental del término municipal, donde se localiza la explotación, está ocupada por cultivos agrícolas, con predominio de frutales.  
Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos baja, no existiendo cerca de la explotación acuífero, fuente o captación de agua que pudiera verse afectado por algún tipo de contaminación originada en la explotación.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el agua superficial y subterránea, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico; el suelo, por contaminación asociada a la incorrecta gestión de purines en su utilización como abono orgánico; y el aire, por emisión de olores asociada a los purines generados en la propia explotación y a su aplicación en campo.  
La identificación de impactos se ha limitado a la descripción de los elementos del medio considerados susceptibles de ser impactados, limitándose al paisaje, por la introducción de elementos permanentes y al aire, por la emisión de malos olores, pasando a proponer medidas correctoras.  
Las medidas correctoras encaminadas a minimizar el impacto por la emisión de malos olores se centran en la realización de operaciones periódicas de limpieza de las celdas con agua a presión y la desinfección de las celdas y locales mediante soluciones insecticidas, utilizando además productos enzimáticos, sin que se haya aportado información justificativa de su uso. Se considera, dentro de la relación de medidas correctoras, que para evitar problemas de filtraciones de purines en suelos y acuíferos, durante la etapa de retención de purines en la explotación, se impermeabilizará tanto la solera de las fosas de purines como la de la balsa de purines.  
No se ha aportado información relativa a la construcción de balsa de purines, a pesar de citar su existencia y de exponer una serie de medidas correctoras asociadas a la balsa de purines, como es la remoción del purín y la inyección de aire en la misma, para facilitar el comienzo de fermentaciones aerobias.  
No se ha valorado económicamente el coste de la aplicación de las medidas correctoras.  
A pesar de no corresponder el municipio de Llutxent, ni Quatretonda y Bellus (donde se justifica aplicar purines como abono orgánico), a zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias, según Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, se considera necesario exigir como dosis máxima de abonado con purín la correspondiente a 170 kg de N/ha, ya que la dispersión espacial de las parcelas, unido a la elevada presencia de pozos y a no haber dispuesto de un plan de gestión agrícola para cada una de las parcelas identificadas, hace necesario considerar dicha dosis como medida preventiva a la contaminación por nitratos principalmente, por lo que deberá justificarse disponer de la superficie agrícola suficiente para no superar la dosis indicada.  
La actividad se considera viable, desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental y se complementen con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la ampliación de la explotación porcina de cebo, situada en el polígono 7, parcela 123, del término municipal de Llutxent (Valencia) promovida por Vicente Mahiques Alberola, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar ante esta dirección general y ante el órgano sustantivo, la disponibilidad de 1 ha de superficie agrícola donde aplicar purines, adicional a las ya presentadas.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar la autorización por parte del Organismo de Cuenca al uso del agua de la SAT. La Creueta para abastecimiento de la explotación ganadera, ya que el documento justificativo de las acciones de que dispone el promotor, expedido por la SAT. que el derecho de las acciones es al riego de la parcela.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar ante esta dirección general y ante el órgano sustantivo, de la no afección a elementos paleontológicos, etnológicos, arqueológicos, ni a cualquier otro elemento constitutivo del patrimonio cultural municipal.  
- Se comunicará a esta dirección general cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 25 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML