Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5681, del 16-01-2008 (2007/15577)

Bases particulars de la unitat d'actuació 5.
--------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5681

Data del DOGV
:   16-01-2008

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2007/15577

CVE


Data del document
:   04-12-2007

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Informació Pública

Descriptors 

:   * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Bases particulars de la unitat d'actuació 5. [2007/15577]
El Ple de la corporació municipal, en sessió ordinària celebrada el dia vint-i-huit de novembre de 2007, va adoptar, entre altres, l'acord següent:
11. Aprovació de les bases particulars de la unitat d'actuació 5. Expedient 3/06-PL:
Sotmés a votació, de conformitat amb el que establix l'article 82.3 del Reglament d'Organització, Funcionament i Règim Jurídic de les Corporacions Locals, per unanimitat es ratifica la inclusió de l'assumpte en l'orde del dia.
1. Sol·licitud de programació
En dates 2 de maig de 2006, registre d'entrada 26973, per part de Promociones y Construcciones Ventura Bonaque 3, SL, i el 2 de juny de 2006, registre d'entrada número 33688, per part de Resultadodiez, SL, i altres, s'han presentat sengles sol·licituds que caldria interpretar, en el context de la Llei 16/2005, Urbanística Valenciana, com una sol·licitud de programació de l'àmbit per mitjà de gestió indirecta, en els termes del seu article 130.
D'acord amb este hi ha una obligació per part de l'Ajuntament de resoldre expressament en algun dels tres sentits arreplegats en este article.
2. Bases generals aplicables
A l'efecte de l'article 131.1 de la Llei Urbanística Valenciana (LUV), este programa es regirà, a més de per les previsions que es preveuen en estes bases particulars, per les bases generals de programació en el municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006.
Complementant les dites bases generals, en relació amb la unitat d'execució número 5 del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU), caldria tindre en compte les determinacions següents:
Determinació primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada
L'ordenació detallada vigent del PGOU, text refós de 1997, plasmava per a la dita unitat la mera continuació de la trama del Barri de Churruca, sense tindre'n en consideració un tancament amb la resta de la trama urbana, i originant un espai lliure fraccionat i no tancat cap als carrers Natzaret i Churruca.
És per això que actualment es planteja la modificació de la dita ordenació vigent, i es busquen criteris d'integració i tancament de trama, generant espais viaris i lliures que atenguen a la necessitat de tancament del Barri Churruca i a la resta de determinacions que imposa la trama urbana limítrofa, i tot això respectant les premisses bàsiques fixades pel planejament actual com són el respecte a l'ocupació màxima d'espais edificable i l'índex d'edificabilitat.
Després de nombrosos estudis, la proposta fixada és la següent (vegeu els plànols al final de l'informe en què es detalla millor la proposta):La dita modificació resol:
- Generar una gran zona verda, no fraccionada, que juntament amb el tancament de les edificacions de fons, amb base de quatre plantes més àtics, i que fiten els carrers Churruca i Natzaret, generen una plaça pública de gaudi tant de la unitat d'execució com del Barri de Churruca.
- Donar fons de perspectiva als bulevards que donen a la UA 5, per un costat des de la UA 4 i per un altre des del bulevard que configuren els carrers Churruca i Olmo. Este fons de perspectiva es resol en el primer cas amb el fons d'un bloc de quatre plantes més àtic, sensiblement més gran que els de la UA-4 (tres més àtic) i en el segon, amb un edifici emblemàtic de nou plantes més àtic, perquè es tracta d'un bulevard de més entitat amb edificacions de set plantes més àtic en el front del carrer Churruca. (La qual cosa es plasma en els fotomuntatges següents.)
- Fitar els carrers Natzaret i Avellaner amb les alineacions de les edificacions, de manera que es configuren les façanes en la trobada amb la rotonda de nova implantació en l'encreuament d'estes i ja plantejada en el PAA Churruca-Nazaret-Natzaret.
- Com es comentarà posteriorment, s'inclouen en l'àmbit els sòls rotacionals carrer del Peral i equipament entre UA-4 i SUP-2 oest, de manera que la trama urbana limítrofa es resolga. La superfície d'equipament es trasllada juntament amb l'ampliació del col·legi Mestre Tarrazona ja prevista en la UA-5, i es podrà donar continuïtat viària al bulevard al mateix temps que es trasllada a una zona on pot complir millor la finalitat d'equipament. És a dir, no es reduïx la superfície d'equipament però esta es desplaça, i es qualifica l'originària com a xarxa viària. La inclusió de tals àmbits qualificats com a dotacionals no suposa de cap de les maneres una reducció (ni increment) dels drets subjectius individuals dels propietaris originaris de la unitat d'execució (que continuen suposant l'aplicació a la superfície d'aportació d'un índex 0,55 m²t/m²s, a què cal deduir el percentatge d'aprofitament de necessària cessió) i, en tot cas, sí que és un benefici, perquè la mitjana de costos d'urbanització per m² de sostre edificable es reduïx, en participar més en el repartiment d'idèntiques càrregues d'urbanització.
- D'altra banda, i en la línia indicada en el paràgraf anterior, és necessari destacar una altra vinculació amb l'àmbit objecte d'estes bases que és la referent a la modificació de planejament que s'esta produint en el carrer de Buenavista, encreuament amb carrer de Felip II, on es pretén un canvi d'ordenació que qualificaria com a viari espais que actualment tenen la qualificació d'edificables, a l'efecte d'obrir una trama viària entre els esmentats carrers i la plaça Mare Nostrum. La reducció d'aprofitament que en este cas es produiria, un total de 488 m²t, es traslladaria als espais edificables del present àmbit. És una modificació de l'ordenació que no comportaria un increment de l'edificabilitat global del PGOU en el nucli urbà del Port de Sagunt sinó el seu trasllat d'ubicació. L'actual titular d'eixa volumetria la materialitzaria dins de la unitat d'execució número 5. Això, com abans s'ha dit, no implica de cap de les maneres una reducció (ni un increment) dels drets subjectius individuals dels propietaris originaris de la unitat d'execució i, en tot cas, sí un benefici, perquè la mitjana de costos d'urbanització per m² de sostre edificable es reduïx. La previsió de la mesura de modificació del planejament en este extrem se subordina al fet que la modificació dels carrers de Buenavista i Felip II s'aprove definitivament i estos terrenys edificables obtinguen la qualificació com a viari, quedant en cas contrari sense efecte.
Els paràmetres urbanístics de l'ordenació així plantejada es definixen de la manera següent:
Superfície UA-5 antiga delimitació segons un mesurament recent: 8.676 m².
Superfície que s'inclou a l'àmbit a què caldria aplicar un índex d'edificabilitat semblant: 1.234 m².
Superfície total UE: 9.910 m².
Índex d'edificabilitat de la unitat d'execució redelimitada: 0,55 m² t/m² sòl.
Edificabilitat objectiva traslladada: 488 m²t (subjectivament pertanyent al seu actual titular).
Edificabilitat total: 5.938,38 m²t
Densitat: 80 hab./ha
Nombre d'habitatges resultants resultants: 80 unitats.
Ocupació de parcel·les edificables: 1.097 m² (es manté la proporcionalitat de la fitxa del PGOU entre espais públics i espais privats).
Zonificació: Z3/T1, amb les normes urbanístiques descrites en el PGOU per a la dita zonificació i atenent preferentment les següents:
1. No s'admetran reculades respecte de les alineacions, llevat d'allò que s'ha indicat en el punt 5.
2. Atesa l'estretor de les parcel·les, l'àtic es fa en un únic front, d'acord amb el que queda reflectit en els plans d'ordenació detallada.
3. De la mateixa manera, per l'estretor de les parcel·les, s'admet l'ocupació del subsòl que confronta amb els edificis en la figura grafiada en el plànol «Aprofitament del subsòl» adjunt, per a cada parcel·la. Este aprofitament no és susceptible de repartiment en la reparcel·lació, i el que correspon és per mera divisió parcel·lària.
4. Les rampes d'accés a soterrani/s quedaran incloses dins dels edificis, i no s'interferirà ni reduirà l'espai públic.
5. S'admet estudi de detall únicament en la parcel·la B (torre) i només a l'efecte de permetre que l'edifici singular puga adoptar una altra figura geomètrica de base (planejada circular), però sempre respectant l'ocupació màxima, dins de la figura d'aprofitament del subsòl i sense reduir-ne l'esveltesa.
6. La parcel·la mínima es fixa en 150 m², excepte en l'illa B, que per la seua singularitat ha d'executar-se de mode unitari. La divisió parcel·lària serà perpendicular a les façanes principals dels blocs.
7. Usos: bloc A i C planta baixa comercial i altes residencial; bloc B planta baixa comercial i altes residencial, si bé s'admetria també primera comercial. En bloc B, es planteja compatible l'ús hoteler per a totes les plantes.
8. No s'admetran centres de transformacions en els espais de qualificació pública.
S'adjunten plans indicatius de l'àmbit.
Ortofoto1397778242Determinació segona. Necessitats i objectius a satisfer amb el programa d'actuació integrada
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.
La unitat d'execució número 5 del PGOU és l'última unitat d'execució de sòl urbà residencial definida en el pla general pendent de programació. Amb això es tanca íntegrament la trama urbana del nucli urbà del Port de Sagunt.
Això obliga a analitzar l'àmbit definit en el seu moment pel PGOU amb judici crític i buscant solucions a aquelles qüestions a les quals el planejament no haja donat resposta en la zona. El que de cap de les maneres ha d'incidir en un increment de les càrregues urbanització que han de suportar els propietaris de l'àmbit ni tampoc en una minva dels seus drets subjectius, que s'han de mantindre íntegrament.
Es consideren que són objectius que han de complir-se en esta programació:
1. Configuració d'una nova ordenació detallada. La definida pel PGOU es considera obsoleta i no resol adequadament la integració del barri de Churruca. Amb esta finalitat és necessari atenir-se a les indicacions realitzades per l'arquitecte municipal en la determinació primera. Eixa és, al capdavall, la nova ordenació prevista. Això comporta que les propostes de programació no hauran d'incorporar en la seua alternativa tècnica una proposta de planejament distinta i es limitaran a ajustar-se a la definida en la dita determinació primera i en l'annex d'estes bases.
2. Redelimitació de l'àmbit. Enfront de la delimitació originària és necessari preveure tres porcions de terrenys addicionals, tal com s'ha indicat en la determinació primera:
- L'equipament tocant a la UE 4.
- La franja del carrer de Perales pendent d'adquisició.
La representació gràfica dels dos àmbits addicionals anteriors seria la següent, si bé amb caràcter indicatiu:
- L'edificabilitat suprimida per la modificació del carrer de Buenavista-Felipe II. Este últim extrem se subordina al fet que la tramitació del planejament urbanístic en el qual té origen s'aprove definitivament i siga eficaç.
Això suposa que l'edificabilitat total de la unitat d'execució així redelimitada aconseguix una volumetria total de 5.938 m²t, que és la que l'ordenació proposada definix en les parcel·les edificables.
3. Reubicació de l'equipament
L'equipament definit per l'ordenació detallada del PGOU, es desplaça en la seua ubicació, tot mantenint la seua superfície originària en la nova ubicació.
Els terrenys on es definia originàriament passen a tindre la qualificació com a viari, i s'articula una solució per a l'encreuament. Amb això s'aconseguix no trencar l'esquema visual del bulevard que arranca de la UA, contínua per la UA 4, bota el vial internuclis i contínua en l'ordenació detallada del macrosector VI, tercera fase.
4. La densitat d'habitatges es fixa en un total de 80 habitatges per Ha.
5. Són d'aplicació les previsions de l'article 16.1.b de la Llei 8/2007, d'acord amb el qual:
b) S'ha d'entregar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què esta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.
En les actuacions de dotació, este percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.
Amb caràcter general, el percentatge a què es referixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al 5% ni superior al 15%.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar este percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a aconseguir un màxim del 20% en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, al mitjà en els restants de la seua mateixa categoria de sòl.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i condicions en què calga substituir l'entrega del sòl per unes altres formes de compliment del deure, excepte quan puga complir-se amb sòl destinat a habitatge sotmés a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es referix la lletra b) de l'article 10.
D'això mateix es deduïx que el sòl urbà inclòs dins d'unitats d'execució cedix un 5% de l'aprofitament subjectiu, que a més de ser lliure de càrregues, ha de ser degudament ponderat.
6. Part del subsòl dels espais públics es qualifica, tal com preveu l'article 60 de la LUV com a espai de titularitat privada i part de titularitat municipal però de naturalesa patrimonial.
Les raons que porta a qualificació com a espai privat de part del subsòl confrontant amb les parcel·les edificables és que l'empremta dels edificis és molt estreta i no permet el compliment de la proporció mínima d'una plaça d'aparcament per habitage.
Respecte a la resta de subsòl qualificat com a aparcament i que serà de titularitat municipal, s'admet el seu tractament en els termes de l'article 124.2 de la LUV quan assenyala:
2. El programa podrà incloure, si pertoca, uns altres objectius complementaris el cost dels quals siga assumit per l'urbanitzador sense repercutir-lo als propietaris de terrenys afectats, com ara [...], o d'obres públiques accessòries susceptibles de concessió i que, per raons tècniques, hagen d'executar-se juntament amb les principals del programa, [...].
En eixe sentit puntuarà, en els termes que indicaran els criteris de baremació de les alternatives presentades.
7. L'ordenació detallada de la UE ja estava fixada pel PGOU des de 1992 i es tracta d'una modificació de la dita ordenació. En conseqüència no s'està davant d'un dels supòsits en què opera el percentatge mínim d'habitatge protegit establit en la LUV ni en la Llei 8/2007.
b) S'ha d'rrbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que siguen necessàries per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
A més de les qüestions indicades en l'informe dels servicis tècnics municipals que s'assenyalaran més avant, és necessari tindre en compte que:
1. L'àmbit té l'obligació de participar proporcionalment en els costos de la rotonda de Churruca. En eixe sentit, en l'acord plenari de data 17 de maig de 2007, pel qual s'aprovava el Programa d'Actuació Integrada del carrer de Churruca cantó amb el carrer de Natzaret s'establia literalment que:
«D'ara endavant es dóna una altra circumstància que s'ha de prendre en consideració. Els imports descrits són els que han d'abonar els propietaris de l'àmbit d'este PAA durant la seua vigència, però en relació amb la rotonda externa que figura com a infraestructura compartida entre este àmbit i la UA 5, i atés el caràcter d'obra connexa, s'arriba a la conclusió que els propietaris del present àmbit tenen un dret de repetició sobre la UA 5 amb base en els següents percentatges. Les obres de la rotonda suposen el 51,4% del pressupost de les obres totals. La proporció d'aprofitament objectiu de la UA 5 és del 42,8%, enfront del 57,2% de l'àmbit del present programa.
Cosa que determina una repercussió final a càrrec dels propietaris de la UA 5 d'un 22% del total, és a dir, un 42,8% del 51,4%.
Import final que han d'assumir els propietaris de l'àmbit a nivell de PEC:
103.977,38 euros x 57,2%= 59.475,06 euros.
Import que han d'avançar els propietaris de l'àmbit, amb dret de repetició sobre els propietaris de la UA 5, quan esta es desenvolupe:
103.977,38 euros x 42,8% = 44.502,31 euros.
L'import que s'ha de repetir haurà de ser incrementat amb els imports d'honoraris, benefici de l'agent urbanitzador i de despeses generals següents:
Honoraris: 32.209,10 x 22%= 7.086 euros
Despeses generals = 11.722,12 x 22%= 2.578,86 euros
Benefici de l'agent urbanitzador: 12.308,23 x 22%= 2.707,81 euros
En conseqüència, l'import total a repetir en la UA 5 puja a un total de (44.502,31 + 7.086 + 2.578,86 + 2.707,81) 65.974,97 euros, IVA inclòs. Este import haurà de ser avançat en este moment pels propietaris d'este PAA, que tindran dret de devolució futura d'este, degudament actualitzat, quan es desenvolupe la UA-5.»
Estos imports s'han de computar com a càrregues d'urbanització de l'àmbit.
2. La infraestructura viària de nova creació a ubicar en l'actual emplaçament de l'equipament que es canvia de localització no serà a càrrec dels propietaris de la UE número 5, sinó que de la seua execució s'encarregarà l'Ajuntament a l'efecte de no incrementar les càrregues d'urbanització de la unitat.
3. Haurà de realitzar-se la tanca de l'equipament i el seu rebliment.
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i servicis públics existents.
Haurà de resoldre les qüestions sobre:
Demolicions i moviment de terres
Hauran de demolir-se totes les construccions dins de l'àmbit, incloses les que queden dins de l'equipament escolar, les séquies existents en desús i el centre de transformació.
Sistema viari.
Haurà d'ordenar la secció viària del carrer Límit amb el barri i carrer de Natzaret, i realitzant les obres necessàries per a concretar-la. Així per exemple s'ampliaran les voreres, es delimitarà l'aparcament amb les proteccions corresponents i es realitzaran els passos de vianants de l'àmbit amb l'exterior de manera íntegre.
Haurà de disposar de mobiliari urbà i/o enjardinament els límits de la zona de vianants, de manera que s'impossibilite l'accés de vehicles a este espai.
Haurà d'executar-se el tram de carril bici previst pel Pla de Vials no Motoritzats en el marge nord de la unitat d'execució.
Jardineria i zones verdes.
Haurà de dotar d'arbratge totes les voreres de la urbanització, a una distància màxima de 10m, que haurà de compatibilitzar amb la disposició d'enllumenat públic.
Haurà de dotar-se tant d'arbratge com d'espècies arbustives de distints ports.
No s'admetran instal·lacions dins d'esta excepte les de reg, enllumenat públic i les de pluvials d'arreplega de les zones dures plantejades.
Haurà de plantejar-se un sistema de programació de reg per control remot (GPS). Dins de les previsions es deixaran canalitzats dos encreuaments cap a les zones verdes carrer del Papa Joan XXIII i carrer del Papa Pau VI.
Almenys el 30% de la zona verda (sense comptar amb voreres perimetrales ni de vianants juntament amb equipaments) estarà pavimentada amb tractament dur, com per exemple llambordes, taulell decoratiu, formigó imprés. Igualment, la zona amb terres vegetals amb mulch (corfa de pi), i les praderies de cespitoses no excediran del 25% cada una.
En el disseny de la zona enjardinada haurà d'estudiar-se, a més de la planta, la secció i la solejada, proposant-se estudiar la formació de monticles, instal·lació de pèrgoles, etc.
S'haurà de crear almenys les zones següents: zona de jocs per a xiquets de 0-3 anys, zona de jocs per a xiquets de 3-6 anys, zona de jocs infantil per a xiquets de més de 6 anys, zona esportiva i lúdica juvenil i igualment reposar les pistes de petanca que se suprimixen.
El disseny de la zona verda complirà el que establix l'Orde de 9 de juny de 2004 que desenvolupa el Decret 39/2004 en matèria d'accessibilitat en el medi urbà.
Abastiment d'aigua.
S'haurà de realitzar xarxa d'aigua sota la vorera amb la previsió indicada en el croquis següent i que té en compte les obres a realitzar per l'ens Aigües de Sagunt en el Barri Churruca.
En les trobades amb els carrers Taronger i Churruca es realitzaran les connexions amb les xarxes d'estes per mitjà d'una T al nou 160 mm per mitjà d'encreuament entubat.
Sanejament:
Atés que tots els edificis plantejats són perimetrales a l'àmbit, no cal realitzar una nova xarxa de sanejament perquè existeix la xarxa tant al carrer de la Ronda (la Vila) com al carrer de Natzaret.
Pluvials.
Les xarxes municipals no es troben pròximes a l'àmbit, per la qual cosa la xarxa a implantar haurà de connectar amb una de les següents:
1. Connexió a la xarxa existent en SUP-2-Oeste al nord. A pesar de ser la més pròxima, té com a inconvenients el fet que el traçat aniria en contrapendent i que dit col·lector es troba en trams de capçalera (inicials) per la qual cosa té poca profunditat i alguns dels trams tenen diàmetre insuficient (menors a 400 mm).
2. Connexió al col·lector de pluvials de la ronda de Diputació. A pesar d'anar en contrapendent el col·lector té profunditat i capacitat suficients per a absorbir la demanda de la UA-5. L'inconvenient consistix a tramitar l'autorització d'abocament i el seu gran traçat.
3. Connexió al col·lector de pluvials del PERI-1 A-1, en el carrer de Churruca en l'encreuament amb l'avinguda de Ribera. Si bé és potser el més allunyat, la canalització va a favor del pendent.
En tots els casos s'haurà de preveure un diàmetre mínim 500 mm per al tram de connexió (de l'àmbit a la connexió amb les infraestructures existents).
Hauran de preveure's embornals en els espais durs de la zona verda i de vianants, connectats a la xarxa de pluvials general. El coeficient de vessament de la dita zona verda es considerarà de 0,7.
Es realitzaran les connexions de pluvials necessàries per a evacuar el col·legi i l'ampliació d'este, i es disposarà d'un col·lector general en el de vianants entre este i la zona verda.
S'arreplegaran les pluvials procedents del Barri de Churruca cap a l'àmbit tant en el seu marge oest (c/ Papa Pius XII, zona del dipòsit?) com a sud (encreuament c/ Natzaret amb c/ Taronger).
Trànsit.
Haurà de realitzar passos elevats en el carrer de laRonda (la Vila).
Haurà d'adequar la senyalització de l'entorn de l'àmbit a la solució de trànsit que es plantege.
Telecomunicacions.
Haurà de dotar la urbanització amb xarxes de dues companyies subministradores almenys, que hauran de compartir el prisma de la canalització.
Hauran de suprimir-se els vols existents amb este tipus d'instal·lacions als carrers adjacents.
Subministrament elèctric.
Haurà de demolir i traslladar el centre de transformació existent dins de parcel·la privada, igual que farà amb els centres de transformació de nova implantació, si foren necessaris.
Haurà de soterrar els encreuaments de les línies de baixa tensió actuals a reposar, en els seus vols pels carrers de Natzaret, Papa Pau VI, Papa Joan XXIII i Papa Pius XII, a més dels vols propis dins de l'àmbit.
Enllumenat públic.
Haurà de soterrar els encreuaments de les línies d'enllumenat públic actuals a reposar, en els seus vols pels carrers de Natzaret, Papa Pau VI, Papa Joan XXIII i Papa Pius XII, a més dels vols propis dins de l'àmbit.
Haurà de tractar l'enllumenat públic a instal·lar com una ampliació del quadre de comandament existent en la zona, realitzant les modificacions/ampliacions, que li indiquen els tècnics municipals en la fase de projecte, en lloc d'instal·lar-ne un de nou.
d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en allò necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents i exigibles reglamentàriament.
No hi ha obres d'esta mena, excepte les descrites de pluvials, que consideraran les aigües que aboca l'actual barri de Churruca a la zona objecte d'urbanització.
La cessió del carrer de Peral i equipament en UA-4, que passa a ser sistema viari amb la modificació de planejament proposada no s'urbanitzen amb l'actual programació, a fi de no incrementar les càrregues d'urbanització respecte de les inicialment definides pel PGOU.
S'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà incloses dins de l'obra urbanitzadora, i es podran realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en estes bases particulars en relació amb les dites infraestructures quan el punt de connexió donat per la dita companyia estiga a una distància superior a 500 m de l'àmbit, i només podent ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a esta, a favor de l'administració gratuïtament.
Les cessions de sòls qualificats com dotacionals són les derivades dels extrems indicats en l'apartat a) de la present determinació.
f) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.
Es fixa el termini màxim de dos anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit.
Determinació tercera. Fitxa de gestió o, si procedix, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el pla general
Cal reconduir-se a allò que ja s'ha indicat en la determinació primera.
Determinació quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament a formular pels concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen
L'ordenació detallada ja l'està definint l'Ajuntament per mitjà de les presents bases particulars, en la determinació primera i segona a), i sobre ella no s'admeten propostes modificatives per part dels aspirants a agents urbanitzadors, que hauran de reflectir en la documentació de planejament de l'alternativa tècnica fidelment les indicacions que per mitjà d'estes assenyala l'Ajuntament.
Totes estes modificacions s'hauran d'arreplegar en un document unitari de planejament amb caràcter de modificació puntual del pla general per a la unitat d'execució número 5.
Determinació cinquena. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació
Cap observació quant a això.
Determinació sisena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles
Cal atenir-se a les exigències de la clàusula desena de les bases generals així com dels seus annexos I i II.
A estes, serà necessari afegir les exigències següents, de caràcter addicional:
Tota la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, sense perjudici de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital, (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).
El plànol de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb prou bases de replantejament georeferenciades i grafiades. Estes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas d'àmbits grans se situaran sobre plataformes amb prou espai, que permeten el seu estacionament a fi de comprovar la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dues coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com la confrontant, comprenent una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim el viari de contacte en la seua totalitat, i amb referència a les illes existents si n'hi haguera. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadre de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el plànol
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georreferenciat de l'àmbit (o àmbits si és el cas) de l'actuació del plànol de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.
Documents de planejament
Documentació escrita informativa i justificativa
La part informativa de la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, constaran d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així pertoque.
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial vindran en un llistat on conste cada una d'elles de forma completa i el butlletí i data de publicació.
Documentació gràfica informativa
Els plànols informatius reglamentaris se sotmetran als criteris obligatoris següents:
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plànols originals de classificació de sòl del PGOU a la seua escala original.
b) L'estructura de la propietat reflectirà el plànol original cadastral. (En paper escala 1:2.000)
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota. (En paper escala 1:2.000). En el suport digital constarà com a capa única les corbes de nivell metre a metre.
d) El plànol dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior. (En paper escala 1:2.000)
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i xarxes generals de servici, inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació. (En paper escala 1:2.000).
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plànols originals del PGOU que procedisquen en cada cas, a la seua escala original.
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents en el territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que hi existisquen o altres factors anàlegs, es faran constar en un plànol a banda o si és possible en l'assenyalat com a e). En qualsevol cas les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida es faran constar en el suport digital georreferenciat com a capa única.
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després arran de l'ordenació proposada.
Documentació gràfica de caràcter normatiu
Els plànols proponents de nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:
a) El plànol de qualificació i assignació de destinacions urbanístiques a cada terreny, contindrà en la forma que es considere oportuna els paràmetres característics de cada un: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren rellevants d'acord amb l'ordenació detallada proposta. (En paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
b) El plànol de delimitació de la xarxa de reserves de sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si es fixara), nombre de plantes, distàncies a límits i totes les que es consideren oportunes (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
c) En el pla específic de la xarxa viària rodada i de vianants es definirà els seus amples i característiques geomètriques, incloent un esquema de les seccions tipus de cada vial. Este plànol prescindirà d'aquells elements propis de projecte d'urbanització contingut en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants de les trobades així com les corresponents al viari de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si és el cas, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Este plànol contindrà necessàriament les corbes de nivell. (En paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix plànol del model real o virtual d'implantació dels volums edificables que es basarà en el plànol a), reproduint les dades d'aquell, i grafiant-los sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destinació. (En paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
e) Plànol final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el plànol original del PGOU a què afecte.
f) Aquells altres plànols que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.
Tots els plànols hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent en els sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, acreditant la integració de la proposta.
Determinació sèptima. Admissibilitat de variants
No se n'admeten. Els extrems indicats en estes bases no són potestatius sinó que necessàriament s'hauran d'incloure en la proposta d'ordenació modificativa de la vigent secundant allò que s'ha exposat en les presents bases particulars.
Determinació huitena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització
Com ja s'ha indicat, caldrà atenir-se a les determinacions de la clàusula desena de les bases generals i al seu annex II.
Determinació novena. Estimació dels terminis de desplegament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes del seu incompliment
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.
b) La notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà de practicar-se en el termini màxim d'un mes des de la formalització del PAI.
c) El projecte de reparcel·lació haurà de presentar-se davant de l'Ajuntament per l'urbanitzador en el termini màxim d'un mes des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A este efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant l'acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de 15 dies hàbils des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini d'un mes des de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, acreditant-se per mitjà d'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys, per un tècnic municipal. A estos efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de la dita quantitat en la tresoreria municipal
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de díhuit mesos des del seu inici. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu.
Efectes del seu incompliment.
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats, i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un 1 per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.
Determinació desena. Model de proposició a presentar pels interessats
MODEL DE PROPOSICIÓ
(Nom i cognoms) - amb DNI - domiciliat per a tots els actes d'este concurs a ... que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ... amb domicili social en ... CIF - telèfon ... correu electrònic ... i FAX ... assabentat de l'anunci publicat en el ... de les bases generals, publicades en el Butlletí Oficial de la Província de València de data ... i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Sagunt en la seua sessió de data ... i publicades en el ... per a contractar per mitjà de concurs públic obert el Programa d'Actuació Integrada de la Unitat d'Execució Número 5 del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt, de conformitat amb les referides bases.
Amb la presentació d'esta sol·licitud la meua representada accepta els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació d'este programa, i es declara que esta reunix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.
(Lloc, data i firma del proponent).
Determinació onzena. Documentació a presentar per cada licitador juntament amb la proposició
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada en l'article 79.2 del Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny, de contractes de les administracions públiques. Extrem que cal complementar amb el que establix la determinació tretzena de les presents bases particulars.
En el sobre B, com a alternativa tècnica, a més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions de les presents bases acreditatiu de tots els extrems i propostes indicats en estes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica, els indicats en l'article 127 de la LUV.
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:
A. De l'alternativa tècnica.
- El projecte d'urbanització.
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana.
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació integrada i resta de compromisos de l'aspirant.
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen d'acord amb l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal, així com si s'assumix o no voluntàriament el compromís de construcció i gestió d'aparcament subterrani en subsòl municipal.
B. De la proposició juridicoeconòmica.
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a efectes de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.
c) El document acreditatiu dels compromisos despeses per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador.
Determinació dotzena. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions
Atés que es partix d'una ordenació detallada ja vigent, que només és susceptible de ser modificada en els termes indicats, es fixa com a termini de presentació de proposicions al concurs el de tres mesos.
L'inici del còmput de tal termini començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries practicades, siga la del DOCV o siga la del DOUE.
Les proposicions de les persones interessades hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 08.00 hores a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Esta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no a la resta de documents que siga necessari aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans previstos en la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
Determinació tretzena. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment d'estos
Solvència econòmica i financera
N'hi haurà prou amb reunir un dels requisits següents:
A. Capital social mínim.
Atés que el PEM indicat com a punt de partida de la licitació en les bases particulars és inferior a 10 milions d'euros el capital social mínim serà de mig milió d'euros.
Este extrem s'acreditarà per mitjà de certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.
B. Disponibilitat de fons propis.
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20% del pressupost d'execució de contracta del Programa d'Actuació Integrada a què es licita.
Si es tractara d'una persona jurídica el mitjà d'acreditació d'esta solvència serà la presentació del balanç, amb relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovades i degudament inscrites en el Registre Mercantil.
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'una patrimoni equivalent als fons propis abans indicats, extrem que acreditaria per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'impost del Patrimoni, se li exigirà que la declaració del IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.
C. Agrupacions d'interés urbanístic.
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat jurídica pública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.
S'acreditarà este extrem per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic.
Solvència tècnica i professional
A. Plantilla mínima.
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels següents efectius
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p. ex. ICCP).
- Un arquitecte tècnic.
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior
- Un topògraf.
- Un llicenciat en dret.
S'acreditarà este extrem per mitjà de còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.
A més caldrà adjuntar un còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.
B. Contractes de servicis professionals.
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de servicis professionals per al programa d'actuació integrada concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència del mateix.
S'acreditarà este extrem per mitjà de còpia compulsada dels contractes de servicis professionals corresponents.
A més caldrà acompanyar còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.
Determinació catorzena. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per ordre decreixent d'importància, incloent la seua ponderació
Atés que l'ordenació detallada ja existix, encara que es modifica, la importància relativa de l'alternativa tècnica respecte de la proposició juridicoeconòmica serà del 50%.
Dins de cada una d'elles, la importància relativa és la següent:
Per a l'alternativa tècnica:
Atés que l'ordenació detallada ja existix encara que es modifique, serà necessari no acollir-se als criteris fixats amb caràcter general en la clàusula dotzena de les bases generals per a l'alternativa tècnica, sinó donar més importància a extrems diferents de l'ordenació. En conseqüència, es valorarà:
a) La connexió adequada a les obres d'urbanització de l'actuació en el seu entorn. Este criteri representarà un 35% de la valoració de l'alternativa tècnica.
b) La qualitat tècnica de les solucions i dels materials proposats per a la urbanització. Este criteri representarà un 35%.
c) Nombre, disseny, ubicació i qualitat dels habitatges sotmesos a algun règim de protecció que es comprometa a promoure l'urbanitzador. Este criteri representarà un 5%.
d) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'este, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Este criteri suposarà un 5% del valor total de l'alternativa tècnica.
e) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.
f) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.
g) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
h) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constituïxen l'objecte del programa.
Els criteris establits en les lletres e), f), g) i h) representaran en conjunt un 20% de la puntuació total de l'alternativa tècnica.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
a) Menor import respecte de referències de quadres de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Este criteri representarà un 35% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
b) La valoració dels terrenys a efectes de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per mitjà de reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els que no tinga contracte suficient. Este criteri representarà un 30% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa representarà un 25% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
d) Compromisos de despeses per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador. Este criteri suposarà un 10% del valor total de la proposició juridicoeconòmica.
Determinació quinzena. La previsió i, si és el cas, limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial a programar, així com les conseqüències de l'ampliació
Només s'admetrà l'ampliació de les propostes en els termes indicats en la determinació primera i quarta. La dita ampliació de l'àmbit no és potestativa sinó que és obligatòria.
Determinació setzena. El percentatge mínim de solars l'edificació del qual haja de ser simultània a la urbanització
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que establix l'annex III de les bases generals citades.
Determinació dessetena. Necessitat informe del Consell del Territori i el Paisatge previst en l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials
En el present cas no concorre la necessitat de cap informe d'altres administracions perquè es tracta d'un àmbit que compta amb ordenació detallada.
Determinació dihuitena. Percentatge màxim de coeficient de canvi
Este no podrà superar en cap cas un coeficient de 0,45 més IVA a favor de l'agent urbanitzador.
Determinació denovena. Prerrogatives que deté l'administració
Caldrà atenir-se al que disposa la clàusula tercera de les bases generals per les quals es regix este programa d'actuació integrada.
Determinació vintena. Competència de l'orde jurisdiccional contenciós administratiu per a tractar les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador
L'ordre jurisdiccional contenciós administratiu serà el competent per a tractar les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
Determinació vint-i-unena. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que disposen els articles 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el reglament, així com existència o inexistència de cànon d'urbanització.
No se n'observa cap.
Determinació vint-i-dosena. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional
De conformitat amb el que establix la base novena de les bases generals, s'establix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 100.000 euros.
Atés que en les bases generals per les quals es regix este programa d'actuació integrada es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEM:
Per a la urbanització interior: un cost mitjà màxim per m² tant de vial com zona verda. En el cas que ens ocupa, per comparativa amb actuacions semblants i tenint en compte les característiques del terreny natural (topografia, existència de roca a escassa profunditat, etc.), es fixa un cost màxim de PEM de 80 €/m² urbanitzat.
Per a les connexions exteriors: es fixaran preus màxims de caràcter individual per cada un dels elements identificats per les bases particulars. Este pronunciament estimatiu es farà en tot cas per a aquelles infraestructures de connexió exterior que seran de titularitat municipal. En este cas, s'entenen com a obres no incloses en el preu base, les següents:
- Part proporcional de la rotonda PAA-Churruca. Puja a la quantitat de 65.974,97 €, IVA inclòs conformement s'ha indicat en la determinació segona.
- Demolició d'edificacions afectades. Les demolicions es fixen en un cost de 90 €/m³ derrocat.
- Tanca de l'equipament. Es justificarà el seu import basant-se en preus IVE.
- Obres d'urbanització a realitzar fora de l'àmbit precises per a la connexió i integració. Es valoraran a raó de 75?/m² en sòl sense obres o que necessàriament hagen de ser demolides i a raó de 40?/m² per a les adaptacions. En tal import s'inclouen les parts proporcionals a instal·lacions.
Al seu torn, s'indicava en les bases generals que si les infraestructures foren de titularitat distinta i no s'haguera pogut determinar el preu de partida per part dels servicis tècnics municipals, s'exclouria expressament del preu màxim fixat per este ajuntament com a preu de partida de la licitació a la baixa. Extrem que com s'ha vist pot afectar el subministrament d'energia elèctrica ja que s'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà incloses dins de l'obra urbanitzadora, podent-se realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en estes bases particulars en relació amb les dites infraestructures quan el punt de connexió donat per la dita companyia estiga a una distància superior a 500 m de l'àmbit, i només podent ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
Igualment quedaran fora d'este límit econòmic aquelles millores en infraestructures que sent necessàries o convenients no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants.
Així mateix, es va fixar el criteri següent per a definir l'import del PEC en establir-se que mai podria superar el 19% del PEM.
D'altra banda s'assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament este extrem en les seues proposicions jurídic econòmiques.
També es va establir en les bases generals que com a despeses generals un percentatge màxim del 5% de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb este percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, despeses de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, despeses financeres, etc. En el cas que com a conseqüència de l'aplicació de l'anterior percentatge resultara un import inferior a 60.000 euros, en tot cas es considerarà com a import a cobrar la quantitat esmentada de 60.000 euros.
Determinació vint-i-tresena. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les desenvolupen
Les bases generals establixen quant a això que només es procedirà a l'obertura de la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30% dels punts possibles de l'alternativa tècnica.
Determinació vint-i-quatrena. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva a prestar per l'urbanitzador
Caldrà estar al que disposa la base tretzena de les bases generals del present programa d'actuació integrada.
Determinació vint-i-cinquena. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en este Reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques
No es considera necessària la fixació de cap amb caràcter addicional.
Determinació vint-i-sisena. L'abast i límit de les possibles pròrrogues per al desplegament i execució del programa
L'Ajuntament es reserva el fet de valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que hi concórreguen.
Determinació vint-i-setena. Relació de titulars cadastrals
En les bases generals s'establix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una llista de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.
La dita llista no serà de lliure accés en l'expedient, sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han dipositat en la notaria la documentació a què es referix l'article 134 de la LUV, als efectes de practicar-ne la notificació en el context de la preceptiva informació pública.
Figura en l'expedient la dita relació, facilitada pel departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.
Durant el debat, el Grup Municipal d'Esquerra Unida presenta una esmena en el sentit següent:
«L'ordenació detallada hauria d'arreplegar la següent previsió i els documents de planejament que presenten els aspirants a agents urbanitzadors hauran de subordinar-s'hi i no al que apareix grafiat en els plànols d'estes bases, que s'entenen corregides:
Que el nombre d'altures de l'edifici de l'illa central, identificada com a illa B, no supere el total de set plantes més àtic, sense que siga necessari que existisca una diferenciació d'altures entre el bloc central de la dita illa i les seues ales.
L'estudi de detall es veurà condicionat i limitat en els seus objectius per esta determinació sobrevinguda.»
Esmena acceptada pel ponent que és aprovada per unanimitat.
A la vista de tot allò que s'ha exposat, incorporada l'esmena aprovada al dictamen de la Comissió Informativa permanent de Política Territorial i Sostenibilitat, El Ple de l'Ajuntament, per 13 vots a favor de PP, BLOC i EU i 12 vots en contra de PSOE i SP, acorda:
Primer. L'aprovació d'estes bases particulars de programació de l'àmbit denominat unitat d'execució número 5 del PGOU de Sagunt.
Segon. La iniciació del procediment de programació d'este àmbit, en els termes de l'article 132 i següents de la LUV.
Tercer. L'ordenació detallada haurà d'arreplegar la següent previsió i els documents de planejament que presenten els aspirants a agents urbanitzadors hauran de subordinar-s'hi i no al que apareix grafiat en els plànols d'estes bases, que s'entenen corregides:
«Que el nombre d'altures de l'edifici de l'illa central, identificada com a illa B, no supere el total de set plantes més àtic, sense que siga necessari que existisca una diferenciació d'altures entre el bloc central de la dita illa i les seues ales.
L'estudi de detall es veurà condicionat i limitat en els seus objectius per esta determinació sobrevinguda.»
Annex I. Document gràfic de síntesi dels fins pretesos amb la programació de l'àmbitEste acte, de conformitat amb el que establix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
Contra este es podrà interposar, amb caràcter potestatiu, recurs de reposició o impugnar-ho directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
En el cas que opte per la interposició del recurs de reposició, ho farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes comptador des de l'endemà a aquell en què tinga lloc la publicació d'este, havent de tindre en compte que la seua interposició impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
El recurs haurà de resoldre's i notificar-se en el termini d'un mes, i s'entendrà desestimat, i quedarà expedita la via contenciosa administrativa en cas contrari.
En el cas que es decidisca interposar recurs contenciós administratiu directament, es farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant de la Sala Contenciosa Administrativa corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà d'aquell en què tinga lloc esta publicació.
Tot això sense perjuí que puga exercitar qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.
Cosa que es fa pública als efectes que pertoque, a reserva del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.
Sagunt, 4 de desembre de 2007.- L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5681, del 16-01-2008 (2007/15577)

Bases particulares de la unidad de actuación 5.
-----------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5681

Fecha DOGV
:   16-01-2008

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2007/15577

CVE


Fecha del documento
:   04-12-2007

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Sagunto

Tipo de documento
:   Información Pública

Descriptores 

:   * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Bases particulares de la unidad de actuación 5. [2007/15577]
El Pleno de la corporación municipal, en sesión ordinaria celebrada el día 28 de noviembre de 2007, adoptó, entre otros, el siguiente acuerdo:
11. Aprobación de las bases particulares de la unidad de actuación 5. Expediente 3/06-PL:
Sometido a votación, de conformidad con lo establecido en el artículo 82.3 del Reglamento de Organización, Funcionamiento y Régimen Jurídico de las Corporaciones Locales, por unanimidad se ratifica la inclusión del asunto en el orden del día.
1. Solicitud de programación
En fechas 2 de mayo de 2006, registro de entrada 26973, por parte de Promociones y Construcciones Ventura Bonaque 3, SL, y el 2 de junio de 2006, registro de entrada número 33688, por parte de Resultadodiez, SL, y otros, se han presentado sendas solicitudes que habría que interpretar, en el contexto de la Ley 16/2005, Urbanística Valenciana, como una solicitud de programación del ámbito por medio de gestión indirecta, en los términos de su artículo 130.
Conforme al mismo existe una obligación por parte del Ayuntamiento de resolver expresamente en alguno de los tres sentidos recogidos en dicho artículo.
2. Bases generales aplicables
A los efectos del artículo 131.1 de la Ley Urbanística Valenciana (LUV), el presente programa se regirá, además de por las previsiones que se contemplen en las presentes bases particulares, por las bases generales de programación en el municipio de Sagunto, aprobadas definitivamente en la sesión ordinaria del Pleno de fecha 28 de septiembre de 2006, y publicadas íntegramente en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha 23 de octubre de 2006.
Complementando a dichas bases generales, en relación con la unidad de ejecución número 5 del Plan General de Ordenación Urbana (PGOU), habría que tener en cuenta las siguientes determinaciones:
Determinación primera. Ordenación urbanística vigente en el ámbito de la actuación integrada
La ordenación pormenorizada vigente del PGOU, texto refundido de 1997, plasmaba para dicha unidad la mera continuación de la trama del Barrio de Churruca, sin tener en consideración un cierre del mismo con el resto de la trama urbana, y originando un espacio libre fraccionado y no acotado hacia las calles Nazaret y Churruca.
Es por ello que actualmente se plantea la modificación de dicha ordenación vigente, buscando criterios de integración y cierre de trama, generando espacios viarios y libres que atiendan a la necesidad de cierre del Barrio Churruca y al resto de determinaciones que impone la trama urbana limítrofe, y todo ello respetando las premisas básicas fijadas por el planeamiento actual como son el respeto a la ocupación máxima de espacios edificable y el índice de edificabilidad.
Tras numerosos estudios, la propuesta fijada es la siguiente (ver planos al final del informe en el que se detalla mejor la propuesta):Dicha modificación resuelve:
- Generar una gran zona verde, no fraccionada, que junto con el cierre de las edificaciones de fondo, con base de cuatro plantas más áticos, y que acotan las calles Churruca y Nazaret, generan una plaza pública de disfrute tanto de la unidad de ejecución como del Barrio de Churruca.
- Dar fondo de perspectiva a los bulevares que acometen a la UA 5, por un lado desde la UA 4 y por otro desde el bulevar que configuran las calles Churruca y Olmo. Este fondo de perspectiva se resuelve en el primer caso con el fondo de un bloque de cuatro plantas más ático, sensiblemente mayor a los de la UA-4 (tres más ático) y en el segundo con un edificio emblemático de nueve plantas más ático, por tratarse de un bulevar de mayor entidad con edificaciones de siete plantas más ático en el frente de la calle Churruca. (Lo cuál se plasma en los siguientes fotomontajes.)
- Acotar las calles Nazaret y Avellano con las alineaciones de las edificaciones, de modo que se configuren las fachadas en el encuentro con la rotonda de nueva implantación en el cruce de las mismas y ya planteada en el PAA Churruca-Nazaret.
- Como se comentará posteriormente, se incluyen en el ámbito los suelos rotacionales calle Peral y equipamiento entre UA-4 y SUP-2 oeste, de modo que la trama urbana limítrofe se resuelva. La superficie de equipamiento se traslada junto a la ampliación del colegio Maestro Tarrazona ya prevista en la UA-5, pudiendo dar continuidad viaria al bulevar a la vez que se da traslado a una zona donde puede cumplir mejor la finalidad de equipamiento. Es decir, no se reduce la superficie de equipamiento pero la misma se desplaza, calificándose la originaria como red viaria. La inclusión de dichos ámbitos calificados como dotacionales no supone en ningún caso una reducción (ni incremento) de los derechos subjetivos individuales de los propietarios originarios de la unidad de ejecución (que siguen suponiendo la aplicación a la superficie de aportación de un índice 0,55 m²t/m²s, al que hay que deducir el porcentaje de aprovechamiento de necesaria cesión) y en todo caso sí un beneficio, por que el promedio de costes de urbanización por m² de techo edificable se reduce, al participar más en el reparto de idénticas cargas de urbanización.
- Por otra parte, y en la línea indicada en el párrafo anterior, es preciso destacar otra vinculación con el ámbito objeto de la presentes bases que es la referente a la modificación de planeamiento que se esta produciendo en la calle Buenavista cruce con calle Felipe II, donde se pretende un cambio de ordenación que calificaría como viario espacios que actualmente tienen la calificación de edificables, a los efectos de abrir trama viaria entre las citadas calles y la plaza Mare Nostrum. La reducción de aprovechamiento que en dicho caso se produciría, un total de 488 m²t, se trasladaría a los espacios edificables del presente ámbito. Es una modificación de la ordenación que no conllevaría un incremento de la edificabilidad global del PGOU en el núcleo urbano del Puerto de Sagunto sino su traslado de ubicación. El actual titular de esa volumetría materializaría la misma dentro de la unidad de ejecución número 5. Ello, como antes se ha dicho, no supone en ningún caso una reducción (ni incremento) de los derechos subjetivos individuales de los propietarios originarios de la unidad de ejecución y en todo caso sí un beneficio, por que el promedio de costes de urbanización por m² de techo edificable se reduce. La previsión de la medida de modificación del planeamiento en este extremo se subordina a que la modificación de las calles Buenavista y Felipe II se apruebe definitivamente y dichos terrenos edificables obtengan la calificación como viario, quedando en caso contrario sin efecto.
Los parámetros urbanísticos de la ordenación así planteada se definen del siguiente modo:
Superficie UA-5 antigua delimitación según reciente medición: 8.676 m².
Superficie que se incluye al ámbito al que habría que aplicar similar índice de edificabilidad: 1.234 m².
Superficie total UE: 9.910 m².
Índice de edificabilidad de la unidad de ejecución redelimitada: 0,55 m² t/m² suelo.
Edificabilidad objetiva trasladada: 488 m²t (subjetivamente perteneciente a su actual titular).
Edificabilidad total: 5.938,38 m²t
Densidad: 80 viv/ha
Número de viviendas resultantes: 80 unidades.
Ocupación parcelas edificables: 1.097 m² (se mantiene la proporcionalidad de la ficha del PGOU entre espacios públicos y espacios privados).
Zonificación: Z3/T1, con las normas urbanísticas descritas en el PGOU para dicha zonificación y atendiendo preferentemente las siguientes:
1. No se admitirán retranqueos respecto de las alineaciones, salvo lo indicado en el punto 5.
2. Dada la estrechez de las parcelas, el ático se realiza en un único frente, conforme queda reflejado en los planos de ordenación pormenorizada.
3. Del mismo modo, por la estrechez de las parcelas, se admite la ocupación del subsuelo que colinda a los edificios en la figura grafiadaen el plano «Aprovechamiento del subsuelo» adjunto, para cada parcela. Dicho aprovechamiento no es susceptible de reparto en la reparcelación, siendo el que corresponda por mera división parcelaria.
4. Las rampas de acceso a sótano/s quedarán incluidas dentro de los edificios, no interfiriendo ni reduciendo el espacio público.
5. Se admite estudio de detalle únicamente en la parcela B (torre) y sólo a los efectos de permitir que el edificio singular pueda adoptar otra figura geométrica de base (planeada circular), pero siempre respetando la ocupación máxima, dentro de la figura de aprovechamiento del subsuelo y sin reducir la esbeltez del mismo.
6. La parcela mínima se fija en 150 m², excepto en la manzana B, que por su singularidad debe ejecutarse de modo unitario. La división parcelaria será perpendicular a las fachadas principales de los bloques.
7. Usos: Bloque A y C planta baja comercial y altas residencial; Bloque B planta baja comercial y altas residencial, si bien se admitiría también 1ª comercial. En bloque B, se plantea compatible el uso Hotelero para todas las plantas.
8. No se admitirán centros de transformaciones en los espacios de calificación pública.
Se adjuntan planos indicativos del ámbito.
Ortofoto1396927554Determinación segunda. Necesidades y objetivos a satisfacer con el programa de actuación integrada
a) Gestionar la transformación jurídica de las fincas afectadas por el programa.
La unidad de ejecución número 5 del PGOU es la última unidad de ejecución de suelo urbano residencial definida en el plan general pendiente de programación. Con ello se cierra íntegramente la trama urbana del núcleo urbano del Puerto de Sagunto.
Ello obliga a analizar el ámbito definido en su momento por el PGOU con juicio crítico y buscando encontrar soluciones a aquellas cuestiones que el planeamiento no haya dado respuesta en la zona. Lo que en ningún caso debe incidir en un incremento de las cargas urbanización que deben soportar los propietarios del ámbito ni tampoco en una merma de sus derechos subjetivos, que se deben mantener íntegramente.
Se consideran que son objetivos que deben cumplirse en la presente programación:
1. Configuración de una nueva ordenación pormenorizada. La definida por el PGOU se juzga obsoleta y no resuelve adecuadamente la integración del barrio de Churruca. A tales efectos es preciso estar a las indicaciones realizadas por el arquitecto municipal en la determinación primera. Esa es en definitiva la nueva ordenación prevista. Ello conlleva que las propuestas de programación no deberán incorporar en su alternativa técnica una propuesta de planeamiento distinta y se limitarán a ajustarse a la definida en dicha determinación primera y en el anexo de las presentes bases.
2. Redelimitación del ámbito. Frente a la delimitación originaria es preciso contemplar tres porciones de terrenos adicionales, tal y como se ha indicado en la determinación primera:
- El equipamiento lindante con la UE 4.
- La franja de la calle Perales pendiente de adquisición.
La representación gráfica de los dos ámbitos adicionales anteriores sería la siguiente, si bien con carácter indicativo:
- La edificabilidad suprimida por la modificación de la calle Buenavista-Felipe II. Este último extremo se subordina a que la tramitación del planeamiento urbanístico del que trae causa se apruebe definitivamente y sea eficaz.
Ello supone que la edificabilidad total de la unidad de ejecución así redelimitada alcanza una volumetría total de 5.938 m²t, que es la que la ordenación propuesta define en las parcelas edificables.
3. Reubicación del equipamiento
El equipamiento definido por la ordenación pormenorizada del PGOU, se desplaza en su ubicación, manteniendo su superficie originaria en la nueva ubicación.
Los terrenos donde se definía originariamente pasan a tener la calificación como viario, articulándose una solución para el cruce. Con ello se consigue no romper el esquema visual del bulevar que arranca de la UA, continua por la UA 4, salta el vial internúcleos y continua en la ordenación pormenorizada del macrosector VI, tercera fase.
4. La densidad de viviendas se fija en un total de 80 viviendas por Ha.
5. Es de aplicación las previsiones del artículo 16.1.b de la Ley 8/2007, conforme al cual:
b) Entregar a la administración competente, y con destino a patrimonio público de suelo, el suelo libre de cargas de urbanización correspondiente al porcentaje de la edificabilidad media ponderada de la actuación, o del ámbito superior de referencia en que ésta se incluya, que fije la legislación reguladora de la ordenación territorial y urbanística.
En las actuaciones de dotación, este porcentaje se entenderá referido al incremento de la edificabilidad media ponderada atribuida a los terrenos incluidos en la actuación.
Con carácter general, el porcentaje a que se refieren los párrafos anteriores no podrá ser inferior al 5% ni superior al 15%.
La legislación sobre ordenación territorial y urbanística podrá permitir excepcionalmente reducir o incrementar este porcentaje de forma proporcionada y motivada, hasta alcanzar un máximo del 20% en el caso de su incremento, para las actuaciones o los ámbitos en los que el valor de las parcelas resultantes sea sensiblemente inferior o superior, respectivamente, al medio en los restantes de su misma categoría de suelo.
La legislación sobre ordenación territorial y urbanística podrá determinar los casos y condiciones en que quepa sustituir la entrega del suelo por otras formas de cumplimiento del deber, excepto cuando pueda cumplirse con suelo destinado a vivienda sometida a algún régimen de protección pública en virtud de la reserva a que se refiere la letra b) del artículo 10.
Del mismo se deduce que el suelo urbano incluido dentro de unidades de ejecución cede un 5% del aprovechamiento subjetivo, que además de ser libre de cargas, debe ser debidamente ponderado.
6. Parte del subsuelo de los espacios públicos se califica, tal y como prevé el artículo 60 de la LUV como espacio de titularidad privada y parte de titularidad municipal pero de naturaleza patrimonial.
Las razones que lleva a calificación como espacio privado de parte del subsuelo colindante a las parcelas edificables es que la huella de los edificios es muy estrecha y no permite el cumplimiento de la proporción mínima de una plaza de aparcamiento por vivienda.
Respecto al resto de subsuelo calificado como aparcamiento y que va a ser de titularidad municipal, se admite su tratamiento en los términos del artículo 124.2 de la LUV cuando señala:
2. El programa podrá incluir, si procede, otros objetivos complementarios cuyo coste sea asumido por el urbanizador sin repercutirlo a los propietarios de terrenos afectados, tales como [...], o de obras públicas accesorias susceptibles de concesión y que, por razones técnicas, hayan de ejecutarse junto a las principales del programa, [...].
En ese sentido puntuará, en los términos que indicarán los criterios de baremación de las alternativas presentadas.
7. La ordenación pormenorizada de la UE ya estaba fijada por el PGOU desde 1992 y se trata de una modificación de dicha ordenación. En consecuencia no se está ante uno de los supuestos en que opera el porcentaje mínimo de vivienda protegida establecido en la LUV ni en la Ley 8/2007.
b) Urbanizar completamente la unidad de ejecución que constituya el objeto del programa y realizar las obras públicas adicionales que se precisen para cumplir lo dispuesto en los apartados siguientes, con sujeción a las previsiones temporales y económicas del programa.
Además de las cuestiones indicadas en el informe de los servicios técnicos municipales que se señalará más adelante, es preciso tener en cuenta que:
1. El ámbito tiene la obligación de participar proporcionalmente en los costes de la rotonda de Churruca. En ese sentido en el acuerdo plenario de fecha 17 de mayo de 2007, por la que se aprobaba el Programa de Actuación Integrada de la calle Churruca esquina con la calle Nazaret se establecía literalmente que:
«A partir de ahí se da otra circunstancia que se debe tomar en consideración. Los importes descritos son los que deben abonar los propietarios del ámbito de presente PAA durante la vigencia del mismo, pero en relación con la rotonda externa que figura como infraestructura compartida entre el presente ámbito y la UA 5, y dado el carácter de obra conexa se llega a la conclusión que los propietarios del presente ámbito tienen un derecho de repetición sobre la UA 5 con base en los siguientes porcentajes. Las obras de la rotonda suponen el 51,4% del presupuesto de las obras totales. La proporción de aprovechamiento objetivo de la UA 5 es del 42,8%, frente al 57,2% del ámbito del presente programa.
Lo que determina una repercusión final a cargo de los propietarios de la UA 5 de un 22% del total, es decir, un 42,8% del 51,4%.
Importe final a asumir por los propietarios del ámbito a nivel de PEC:
103.977,38 euros x 57,2%= 59.475,06 euros.
Importe a adelantar por los propietarios del ámbito, con derecho de repetición sobre los propietarios de la UA 5, cuando se desarrolle la misma:
103.977,38 euros x 42,8% = 44.502,31 euros.
El importe a repetir deberá ser incrementado con los importes de honorarios, beneficio del agente urbanizador y de gastos generales siguientes:
Honorarios: 32.209,10 x 22%= 7.086 euros
Gastos generales = 11.722,12 x 22%= 2.578,86 euros
Beneficio del agente urbanizador: 12.308,23 x 22%= 2.707,81 euros
En consecuencia, el importe total a repetir en la UA 5 ascenderá a un total de (44.502,31 + 7.086 + 2.578,86 + 2.707,81) 65.974,97 euros, IVA incluido. Este importe deberá ser adelantado en este momento por los propietarios del presente PAA, que tendrán derecho de devolución futura del mismo, debidamente actualizado, cuando se desarrolle la UA-5.»
Dichos importes se deben computar como cargas de urbanización del ámbito.
2. La infraestructura viaria de nueva creación a ubicar en el actual emplazamiento del equipamiento que se cambia de localización no será con cargo a los propietarios de la UE número 5, sino que de su ejecución se encargará el Ayuntamiento a los efectos de no incrementar las cargas de urbanización de la unidad.
3. Deberá realizarse el vallado del equipamiento y su relleno.
c) Conectar e integrar adecuadamente la urbanización con las redes de infraestructuras, de energía, comunicaciones y servicios públicos existentes.
Deberá resolver las cuestiones sobre:
Demoliciones y movimiento de tierras
Deberán demolerse todas las construcciones dentro del ámbito, incluidas las que quedan dentro del equipamiento escolar, las acequias existentes en desuso y el centro de transformación.
Sistema viario.
Deberá ordenar la sección viaria de la calle Límite con el barrio y calle Nazaret, realizando las obras precisas para concretar la misma. Así por ejemplo se ampliarán las aceras, se delimitará el aparcamiento con las correspondientes «orejetas» y se realizarán los pasos de peatones del ámbito con el exterior de modo íntegro.
Deberá disponer de mobiliario urbano y/o ajardinamiento los límites de la zona peatonal, de modo que se imposibilite el acceso de vehículos a dicho espacio.
Deberá ejecutarse el tramo de carril bici previsto por el Plan de Viales No Motorizados en el margen norte de la unidad de ejecución.
Jardinería y zonas verdes.
Deberá dotar de arbolado todas las aceras de la urbanización, a una distancia máxima de 10m, que deberá compatibilizar con la disposición de alumbrado público.
Deberá dotarse tanto de arbolado como de especies arbustivas de distintos portes.
No se admitirán instalaciones dentro de la misma salvo las de riego, alumbrado público y las de pluviales de recogida de las zonas duras planteadas.
Deberá plantearse un sistema de programación de riego por control remoto (GPS). Dentro de las previsiones se dejarán canalizados dos cruces hacia las zonas verdes calle Papa Juan XXIII y calle Papa Pablo VI.
Al menos el 30% de la zona verde (no contando aceras perimetrales ni peatonal junto a equipamientos) estará pavimentada con tratamiento duro, como por ejemplo adoquines, baldosa decorativa, hormigón impreso. Igualmente, la zona con tierras vegetales con mulch (corteza de pino), y las praderas de cespitosas no excederán del 25% cada una de ellas.
En el diseño de la zona ajardinada deberá estudiarse, además de la planta, la sección y el soleamiento, proponiéndose estudiar la formación de montículos, instalación de pérgolas, etc.
Deberá crear al menos las siguientes zonas: zona de juegos para niños de 0-3 años, zona de juegos para niños de 3-6 años, zona de juegos infantil para niños de más de 6 años, zona deportivo-lúdica juvenil e igualmente reponer las pistas de petanca que se suprimen.
El diseño de la zona verde cumplirá con lo establecido en la Orden de 9 de junio de 2004 que desarrolla el Decreto 39/2004 en materia de accesibilidad en el medio urbano.
Abastecimiento de agua.
Deberá realizar red de agua bajo acera con la previsión indicada en el siguiente croquis y que tiene en cuenta las obras a realizar por el ente Aguas de Sagunto en el Barrio Churruca.
En los encuentros con las calles Naranjo y Churruca se realizarán las conexiones con las redes de las mismas mediante T al nuevo 160 mm mediante cruce entubado.
Saneamiento:
Dado que todos los edificios planteados son perimetrales al ámbito, no es preciso realizar nueva red de saneamiento por existir red tanto en la calle Ronda (La Villa) como en la calle Nazaret.
Pluviales.
Las redes municipales no se encuentran próximas al ámbito, por lo que la red a implantar deberá conectar a una de las siguientes:
1. Conexión a la red existente en SUP-2-Oeste al norte. Pese a ser la más próxima tiene como inconvenientes el que el trazado iría contrapendiente y que dicho colector se encuentra en tramos de cabecera (iniciales) por lo que tiene poca profundidad y algunos de los tramos tienen diámetro insuficiente (menores a 400 mm).
2. Conexión al colector de pluviales de la ronda de Diputación. Pese a ir en contrapendiente el colector tiene profundidad y capacidad suficientes para absorber la demanda de la UA-5. El inconveniente consiste en tramitar la autorización de vertido y su gran trazado.
3. Conexión al colector de pluviales del PERI-1 A-1, en la calle Churruca en el cruce con la avenida Ribera. Si bien es quizás el más alejado, la canalización va a favor de la pendiente.
En todos los casos se deberá prever un diámetro mínimo 500mm para el tramo de conexión (del ámbito a la conexión con las infraestructuras existentes).
Deberán preverse imbornales en los espacios duros de la zona verde y peatonales, conectados a la red de pluviales general. El coeficiente de escorrentía de dicha zona verde se estimará de 0,7.
Se realizarán las acometidas de pluviales necesarias para evacuar el colegio y la ampliación del mismo, disponiendo un colector general en el peatonal entre éste y la zona verde.
Se recogerán las pluviales procedentes del Barrio Churruca hacia el ámbito tanto en su margen oeste (c/ Papa Pío XII, zona del depósito?) como sur (cruce c/ Nazaret con c/ Naranjo).
Tráfico.
Deberá realizar pasos elevados en la calle Ronda (La Villa).
Deberá adecuar la señalización del entorno del ámbito a la solución de tráfico que se plantee.
Telecomunicaciones.
Deberá dotar la urbanización con redes de al menos dos compañías suministradoras, que deberán compartir el prisma de la canalización.
Deberán suprimirse los vuelos existentes con dicho tipo de instalaciones en las calles adyacentes.
Suministro eléctrico.
Deberá demoler y trasladar el CT existente dentro de parcela privada, al igual que hará con los Centros de Transformación de nueva implantación, si fuesen necesarios.
Deberá enterrar los cruces de las líneas de baja tensión actuales a reponer, en sus vuelos por las calles Nazaret, Papa Pablo VI, Papa Juan XXIII y Papa Pío XII, además de los vuelos propios dentro del ámbito.
Alumbrado público.
Deberá enterrar los cruces de las líneas de alumbrado público actuales a reponer, en sus vuelos por las calles Nazaret, Papa Pablo VI, Papa Juan XXIII y Papa Pío XII, además de los vuelos propios dentro del ámbito.
Deberá tratar el alumbrado público a instalar como una ampliación del cuadro de mando existente en la zona, realizando las modificaciones/ampliaciones, que se le indiquen los técnicos municipales en la fase de proyecto, en lugar de instalar uno nuevo.
d) Suplementar las infraestructuras y espacios públicos o reservas dotacionales en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes y exigibles reglamentariamente.
No existen obras de dicho tipo, excepto las descritas de pluviales, que considerarán las aguas que vierte el actual barrio de Churruca a la zona objeto de urbanización.
La cesión de la calle Peral y equipamiento en UA-4, que pasa a ser sistema viario con la modificación de planeamiento propuesta no se urbanizan con la actual programación, a efectos de no incrementar las cargas de urbanización respecto de las inicialmente definidas por el PGOU.
Se entenderá que la conexión a redes de la compañía suministradora de energía eléctrica estará incluidas dentro de la obra urbanizadora, pudiéndose realizar incrementos económicos respecto de los precios fijados en estas bases particulares en relación con dichas infraestructuras cuando el punto de conexión dado por dicha compañía esté a una distancia superior a 500m del ámbito, y solo pudiendo ser objeto de incremento la parte de trazado exterior al ámbito de actuación.
e) Obtener los suelos dotacionales públicos del ámbito de la actuación, o adscritos a la misma, a favor de la administración gratuitamente.
Las cesiones de suelos calificados como dotacionales son las derivadas de los extremos indicados en el apartado a) de la presente determinación.
f) Establecer plazos para edificar los solares resultantes de la actuación urbanizadora.
Se fija el plazo máximo de dos años desde que se reciban provisionalmente las obras de urbanización del ámbito.
Determinación tercera. Ficha de gestión o, si procede, directrices de evolución urbana y ocupación del territorio establecidas en el plan general
Es preciso reconducirse a lo ya indicado en la determinación primera.
Determinación cuarta. Criterios y objetivos urbanísticos y territoriales de las propuestas de planeamiento a formular por los concursantes con fijación de las directrices y estrategias que tendrá que observar la ordenación que propongan
La ordenación pormenorizada ya la está definiendo el Ayuntamiento por medio de las presentes bases particulares, en la determinación primera y segunda a, y sobre ella no se admiten propuestas modificativas por parte de los aspirantes a agentes urbanizadores, que deberán reflejar en la documentación de planeamiento de la alternativa técnica fielmente las indicaciones que por medio de las presentes señala el Ayuntamiento.
Todas estas modificaciones se deberá recoger en un documento unitario de planeamiento con carácter de modificación puntual del plan general para la unidad de ejecución número 5.
Determinación quinta. Descripción de los objetivos de edificación privada que han de cumplirse en el ámbito de la actuación
Ninguna observación al respecto.
Determinación sexta. Prescripciones técnicas que, con carácter mínimo, tendrán que respetarse en la redacción de los documentos de ordenación y gestión exigibles
Es preciso estar a las exigencias de la cláusula décima de las bases generales así como de sus anexos I y II.
A las mismas, será preciso añadir las siguientes exigencias, de carácter adicional:
Toda la documentación de planeamiento contenida en los programas de actuaciones integradas, sin perjuicio de su presentación en papel, siempre deberá constar en soporte digital, (en los formatos más habituales: doc; xls; dwg).
El plano de replanteo será la base de todo el material gráfico. Se hará con proyección en coordenadas UTM, con suficientes bases de replanteo georeferenciadas y grafiadas. Estas deberán quedar materializadas sobre el terreno, mediante clavos y pintura y en caso de grandes ámbitos se situaran sobre plataformas con suficiente espacio que permita su estacionamiento con el fin de comprobar la perfecta adscripción al terreno. En los documentos de planeamiento serán en DOS coordenadas, independientemente de las que consten en el plano de urbanización. Afectará tanto a la zona de actuación como a la colindante, abarcando un área exterior suficiente, que comprenda como mínimo el viario de contacto en su totalidad, y con referencia a las manzanas existentes si las hubiera. Cada punto significativo constará de coordenadas para el replanteo, y el cuadro de bases y puntos de replanteo figurará necesariamente en el plano.
Todo el contenido gráfico documental deberá tener en común el perímetro georreferenciado del ámbito (o ámbitos en su caso) de la actuación del plano de replanteo. Se presentará en papel a escala máxima 1/1000.
Documentos de planeamiento
Documentación escrita informativa y justificativa
La parte informativa de la documentación de planeamiento contenida en los programas de actuaciones integradas, constarán de un apartado específico de la repercusión o declaración de impacto según el estudio de impacto ambiental del PGOU de Sagunto.
Cuando se trate de programas que afecten a un número significativo de parcelas, contendrá un apartado o anexo donde se analice la situación de la parcelación del sector, con una estadística de las superficies de las parcelas catastrales afectadas en el momento de la presentación del PAI, con el fin de justificar entre otros, la parcela mínima de la ordenación cuando así proceda.
Las afecciones impuestas por la legislación sectorial en el ámbito territorial vendrán en un listado donde conste cada una de ellas de forma completa y el boletín y fecha de publicación.
Documentación gráfica informativa
Los planos informativos reglamentarios se someterán a los siguientes criterios obligatorios:
a) La situación de los terrenos en el contexto de la ordenación urbanística se referirá siempre a los planos originales de clasificación de suelo del PGOU a su escala original.
b) La estructura de la propiedad reflejará el plano original catastral. (En papel escala 1:2.000)
c) La topografía del terreno señalará las curvas de nivel metro a metro y puntos de cota. (En papel escala 1:2.000). En el soporte digital constará como capa única las curvas de nivel metro a metro.
d) El plano de los usos, aprovechamientos, vegetación, construcciones y edificaciones existentes reflejará las curvas de nivel del apartado anterior. (En papel escala 1:2.000)
e) Las infraestructuras de todo tipo y redes generales de servicio, incluirán las torres y postes de apoyo, diámetros y arquetas, y bienes demaniales o servidumbres derivadas de su implantación. (En papel escala 1:2.000).
f) La ordenación estructural del sector y de su entorno, el estado de las construcciones en las operaciones de reforma y todo aquello que incida directa o indirectamente en el planeamiento municipal vigente se vinculará sobre los planos originales del PGOU que procedan en cada caso, a su escala original.
g) Las afecciones tanto físicas como jurídicas que puedan condicionar la ordenación, tales como zonas de dominio público y sus áreas de servidumbre, grandes infraestructuras de toda índole existentes en el territorio, áreas arqueológicas y construcciones e hitos más relevantes que existan en él u otros factores análogos, se harán constar en plano aparte o si es posible en el señalado como e). En cualquier caso las afecciones físicas y jurídicas, servidumbres, etc. que condicionen la ordenación establecida se harán constar en el soporte digital georreferenciado como capa única.
h) Cuando la nueva ordenación se vincule a núcleos urbanos se deberá incluir un análisis gráfico completo de la situación actual de la zona afectada, con un antes y un después tras la ordenación propuesta.
Documentación gráfica de carácter normativo
Los planos proponentes de nueva ordenación pormenorizada o variación de la existente se ajustarán a los siguientes criterios:
a) El plano de calificación y asignación de destinos urbanísticos a cada terreno, contendrá en la forma que se considere oportuna los parámetros característicos de cada uno de ellos: superficies, edificabilidad, número plantas, distancias a lindes y cuantos se consideren relevantes en función de la ordenación pormenorizada propuesta. (En papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
b) El plano de delimitación de la Red de reservas de suelo dotacional público incluirá las características más relevantes de los equipamientos previstos: superficies, edificabilidad (si se fijara), número de plantas, distancias a lindes y cuantos se consideren oportunos (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
c) En el plano específico de la red viaria rodada y peatonal se definirá sus anchos y características geométricas, incluyendo un esquema de las secciones tipo de cada vial. Este plano prescindirá de aquellos elementos propios de proyecto de urbanización contenido en la alternativa técnica, aunque incluirá las rasantes de los encuentros así como las correspondientes al viario de contacto. Incluirá también la red primaria adscrita, en su caso, así como las zonas de protección según la legislación aplicable. Este plano contendrá necesariamente las curvas de nivel. (En papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
d) Las áreas sometidas o autorizadas a estudios de detalle se incluirán en el mismo plano del modelo real o virtual de implantación de los volúmenes edificables que se basará en el plano a), reproduciendo los datos de aquel, y grafiándolos sobre cada una de las parcelas patrimonializables por uso y destino. (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
e) Plano final donde se refleje la nueva ordenación propuesta sobre el plano original del PGOU al que afecte.
f) Aquellos otros planos que se consideren necesarios para la mejor definición de la ordenación pormenorizada.
Todos los planos deberán reflejar la ordenación estructural vigente en los suelos del entorno del sector o sectores ordenados, acreditando la integración de la propuesta.
Determinación séptima. Admisibilidad de variantes
No se admiten. Los extremos indicados en las presentes bases no son potestativos sino que necesariamente se deberán incluir en la propuesta de ordenación modificativa de la vigente secundando lo expuesto en las presentes bases particulares.
Determinación octava. Prescripciones técnicas que, con carácter mínimo, tendrán que respetarse en la redacción del proyecto de las obras de urbanización
Como ya se ha indicado, habrá que estar a las determinaciones de la cláusula décima de las bases generales y a su anexo II.
Determinación novena. Estimación de los plazos de despliegue y ejecución del programa de actuación integrada, así como la regulación de los efectos de su incumplimiento
a) La presentación de los textos refundidos correspondientes al planeamiento o al proyecto de urbanización deberá producirse en el plazo máximo de un mes desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de la aprobación definitiva que imponga modificaciones a la alternativa técnica.
b) La notificación a los interesados para el ejercicio de la opción por modalidad de retribución previsto en los artículos 166 de la Ley Urbanística Valenciana deberá practicarse en el plazo máximo de un mes desde la formalización del PAI.
c) El Proyecto de Reparcelación deberá presentarse ante el Ayuntamiento por el urbanizador en el plazo máximo de un mes desde la finalización del plazo para la opción por modalidad de retribución previsto en los artículos 166 de la Ley Urbanística Valenciana. A tal efecto, el urbanizador deberá presentar ante la administración actuante acreditación justificativa de la práctica de las comunicaciones reguladas exigibles.
d) La presentación de los textos refundidos correspondientes al proyecto de reparcelación deberá producirse en el plazo máximo de quince días hábiles desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de las modificaciones a introducir en el proyecto inicialmente formulado.
e) El inicio de las obras de urbanización deberá producirse en el plazo de un mes desde la aprobación definitiva del proyecto de reparcelación, acreditándose mediante acta de replanteo suscrita por la dirección de las obras y, al menos por un técnico municipal. A estos efectos, el urbanizador deberá acreditar, en el acta de replanteo, el pago a los acreedores netos de la cuenta de liquidación o bien la consignación de dicha cantidad en la tesorería municipal
f) Las obras de urbanización deberán finalizar en el plazo máximo de dieciocho meses desde su inicio. La finalización de las obras se acreditará mediante el correspondiente certificado final de obras expedido por el director facultativo.
Efectos de su incumplimiento.
El retraso en el cumplimiento de cualquiera de los plazos indicados y no sólo el de la ejecución material de las obras, tendrá una penalización de un 1 por mil del presupuesto íntegro del PAI por día natural de demora.
Determinación décima. Modelo de proposición a presentar por los interesados
MODELO DE PROPOSICIÓN
(Nombre y apellidos) - con DNI - domiciliado para todos los actos de este concurso en ... que interviene en nombre y representación de la entidad mercantil ... con domicilio social en ... CIF - teléfono ... correo electrónico ... y FAX ... enterado del anuncio publicado en el ... de las bases generales, publicadas en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha ... y de las bases particulares de condiciones aprobado por la corporación municipal de Sagunto en su sesión de fecha ... y publicadas en el ... para contratar mediante concurso público abierto el Programa de Actuación Integrada de la Unidad de Ejecución Número 5 del Plan General de Ordenación Urbana de Sagunto, de conformidad con las referidas bases.
Con la presentación de esta solicitud se aceptan por mi representada los términos de las bases generales y particulares de programación que regulan la adjudicación del presente programa, y se declara que la misma reúne todas y cada una de las condiciones exigidas para resultar adjudicataria del programa.
(Lugar, fecha y firma del proponente).
Determinación undécima. Documentación a presentar por cada licitador junto con la proposición
En el sobre A, como documentación acreditativa de la personalidad y de la solvencia, la documentación indicada en el artículo 79.2 del Real Decreto Legislativo 2/2000, de 16 de junio, de contratos de las administraciones públicas. Extremo que hay que complementar con lo establecido en la determinación decimotercera de las presentes bases particulares.
En el sobre B, como alternativa técnica, además de los indicados en el artículo 126 de la LUV, en todo caso un documento de planeamiento fiel a las indicaciones de la presente bases acreditativo de todos los extremos y propuestas indicados en estas bases y que deben aportar los aspirantes a agentes urbanizadores.
En el sobre C, como proposición jurídico económica, los indicados en el artículo 127 de la LUV.
La documentación que será objeto de valoración será la siguiente:
A. De la alternativa técnica.
- El proyecto de urbanización.
- El documento acreditativo de la inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana
- El documento acreditativo de los plazos que se proponen para el desarrollo de la actuación integrada y resto de compromisos del aspirante.
- El documento acreditativo del enunciado de los objetivos complementarios que se proponen conforme al artículo 124.2, con indicación expresa, en su caso, de los compromisos de edificación simultánea a la urbanización que esté dispuesto a asumir por encima del mínimo legal, así como si se asume o no voluntariamente el compromiso de construcción y gestión de aparcamiento subterráneo en subsuelo municipal.
B. De la proposición jurídico-económica.
a) El documento acreditativo del importe de las cargas de urbanización, expresado en euros por metro cuadrado de edificabilidad.
b) El documento acreditativo de la valoración de los terrenos a efectos de fijar el coeficiente de cambio para el pago en especie.
c) El documento acreditativo de los compromisos financieros para la ejecución de las obligaciones complementarias asumidas voluntariamente y a su costa por el urbanizador.
Determinación duodécima. Plazo y lugar para la presentación de las proposiciones
Dado que se parte de una ordenación pormenorizada ya vigente, que sólo es susceptible de ser modificada en los términos indicados, se fija como plazo de presentación de proposiciones al concurso el de tres meses.
El inicio del cómputo de dicho plazo empezará a contar a partir del día siguiente a la fecha de la última de las publicaciones obligatorias practicadas, sea la del DOCV o sea la del DOUE.
Las proposiciones de los interesados tendrán que presentarse en cualquiera de los Registros del Ayuntamiento de Sagunto, dentro del plazo indicado y en el horario de 08.00 horas a 14.00 horas. No será admisible ningún otro medio de presentación. Esta restricción sólo afecta a la documentación sujeta a los plazos de concurrencia competitiva y no al resto de documentos que sea preciso aportar durante la instrucción del resto del expediente, que podrá hacerse por cualquiera de los medios previstos en la Ley 30/1992, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
Determinación decimotercera. Criterios de solvencia económica y financiera, técnica y profesional exigibles a los concursantes y documentación acreditativa del cumplimiento de los mismos
Solvencia económica y financiera
Bastará con reunir uno de los requisitos siguientes:
A. Capital social mínimo.
Dado que el PEM indicado como punto de partida de la licitación en las bases particulares es inferior a 10 millones de euros el capital social mínimo será de medio millón de euros.
Este extremo se acreditará por medio de certificado expedido por el Registro Mercantil, de una antigüedad no superior a tres meses.
B. Disponibilidad de fondos propios.
Gozar de la disponibilidad de fondos propios que equivalga como mínimo a un 20% del presupuesto de ejecución de contrata del Programa de Actuación Integrada al que se licita.
Si se tratase de una persona jurídica el medio de acreditación de esta solvencia será la presentación del balance, con relación al último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación, de las cuentas anuales aprobadas y debidamente inscritas en el Registro Mercantil.
Si se trata de un empresario individual y está obligado a presentar la declaración del impuesto del patrimonio, se exigirá disponer de una patrimonio equivalente a los fondos propios antes indicados, extremo que acreditaría por medio de la correspondiente liquidación referente al último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación. Si no está obligado a presentar el impuesto del Patrimonio, se le exigirá que la declaración del IRPF del último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación, figure con ingresos empresariales de carácter positivo.
C. Agrupaciones de interés urbanístico.
Aquellas que se encuentren legalmente constituidas, con personalidad jurídico pública por estar debidamente registradas, se considerará que tienen solvencia financiera en todo caso.
Se acreditará tal extremo por medio del certificado acreditativo de la inscripción en el Registro de Agrupaciones de Interés Urbanístico.
Solvencia técnica y profesional
A. Plantilla mínima.
Tener como personal en nómina dentro de la plantilla de la empresa en condición de fijo un mínimo de los siguientes efectivos
- Un arquitecto superior y/o técnico competente (p. ej. ICCP).
- Un arquitecto técnico.
- Un ingeniero técnico industrial o de categoría superior
- Un topógrafo.
- Un licenciado en derecho.
Se acreditará este extremo por medio de copia compulsada de los contratos laborales correspondientes, así como del estado de alta en el momento de la presentación.
Además habrá que acompañar copia del certificado de la titulación académica de cada uno de ellos.
B. Contratos de servicios profesionales.
Cualquiera de los efectivos mínimos anteriores podrá ser sustituido por la acreditación de la suscripción de un contrato de servicios profesionales para el Programa de Actuación Integrada concreto objeto de licitación con carácter previo a la presentación de la proposición, y durante la vigencia del mismo.
Se acreditará este extremo por medio de copia compulsada de los contratos de servicios profesionales correspondientes.
Además habrá que acompañar copia del certificado de la titulación académica de cada uno de ellos.
Determinación decimocuarta. Criterios objetivos de adjudicación del programa de actuación integrada, especificados por orden decreciente de importancia, incluyendo su ponderación
Dado que la ordenación pormenorizada ya existe, aunque se modifica, la importancia relativa de la alternativa técnica respecto de la proposición jurídico-económica será del 50%.
Dentro de cada una de ellas, la importancia relativa es la siguiente:
Para la alternativa técnica:
Dado que la ordenación pormenorizada ya existe aunque se modifique, será preciso no acogerse a los criterios fijados con carácter general en la cláusula 12ª de las bases generales para la alternativa técnica sino dar más importancia a extremos distintos a la ordenación. En consecuencia, se valorará:
a) La conexión adecuada a las obras de urbanización de la actuación en su entorno. Este criterio representará en un 35% de la valoración de la alternativa técnica.
b) La calidad técnica de las soluciones y de los materiales propuestos para la urbanización. Este criterio representará un 35%.
c) Número, diseño, ubicación y calidad de las viviendas sometidas a algún régimen de protección que se comprometa a promover el urbanizador. Este criterio representará un 5%.
d) Inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana dentro del ámbito del programa, como objetivos complementarios del mismo, de acuerdo con las directrices establecidas en los artículos 30 a 35 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Este criterio supondrá un 5% del valor total de la Alternativa Técnica.
e) Plazo de ejecución del programa de actuación integrada.
f) Compromiso de edificación simultanea a la urbanización de los solares resultantes de la actuación por encima de un mínimo legalmente exigible.
g) Compromisos adicionales asumidos voluntariamente y a su cargo por el urbanizador.
h) Medios para el control de cada una de las prestaciones que constituyen el objeto del programa.
Los criterios establecidos en las letras e), f), g) y h) representarán en conjunto un 20% de la puntuación total de la alternativa técnica.
Para la proposición jurídico-económica:
a) Menor importe respecto de referencias de cuadros de precios de práctica usual de las cargas de urbanización, expresado en euros por metro cuadrado de edificabilidad. Este criterio representará un 35% de la valoración de la proposición jurídico-económica.
b) La valoración de los terrenos a efectos de fijar el coeficiente de cambio para el pago en especie y la menor proporción de solares o aprovechamiento que deban ser puestos a disposición del urbanizador por medio de reparcelación forzosa como retribución a cuenta de terceros con los que no tenga contrato suficiente. Este criterio representará un 30% de la valoración de la proposición jurídico-económica.
c) Mayor proporción de terrenos propios o de asociados que deban quedar afectos con garantía real inscrita en el Registro de la Propiedad al cumplimiento de las obligaciones especiales de edificación derivadas de la aprobación del programa representará un 25% de la valoración de la proposición jurídico-económica.
d) Compromisos financieros para la ejecución de las obligaciones complementarias asumidas voluntariamente y a su costa por el urbanizador. Este criterio supondrá un 10% del valor total de la proposición jurídico-económica.
Determinación decimoquinta. La previsión y, en su caso, limitación de la posibilidad de formular alternativas técnicas que supongan una ampliación del ámbito territorial a programar, así como las consecuencias de la ampliación
Sólo se admitirá la ampliación de las propuestas en los términos indicados en la determinación primera y cuarta. Dicha ampliación del ámbito no es potestativa sino que es obligatoria.
Determinación decimosexta. El porcentaje mínimo de solares cuya edificación haya de ser simultánea a la urbanización
La simultaneidad de obras de urbanización y edificación se regirá por lo establecido en el anexo III de las bases generales citadas.
Determinación decimoséptima. Necesidad de informe del Consejo del Territorio y el Paisaje previsto en el artículo 136.4 de la Ley Urbanística Valenciana, así como de otras administraciones sectoriales
En el presente caso no concurre la necesidad de ningún informe de otras administraciones al tratarse de un ámbito que cuenta con ordenación pormenorizada.
Determinación decimoctava. Porcentaje máximo de coeficiente de canje
El mismo no podrá superar en ningún caso un coeficiente de 0,45 más IVA a favor del agente urbanizador.
Determinación decimonovena. Prerrogativas que ostenta la administración
Habrá que estar a lo dispuesto en la cláusula 3ª de las bases generales por las que se rige el presente programa de actuación integrada.
Determinación vigésima. Competencia del orden jurisdiccional contencioso-administrativo para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución y ejecución del contrato entre la administración y el urbanizador
El orden jurisdiccional contencioso-administrativo será el competente para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución y ejecución del contrato entre la administración y el urbanizador.
Determinación vigésimo primera. Adjudicación conexa o condicionada, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 139.1 de la Ley Urbanística Valenciana y el reglamento, así como existencia o inexistencia de canon de urbanización.
No se aprecia ninguna.
Determinación vigésimo segunda. La previsión de un precio cierto de licitación, que tendrá carácter de máximo y que servirá de base para el cálculo de la garantía provisional
De conformidad con lo establecido en la base novena de las bases generales, se establece el importe de la garantía provisional en una cantidad de 100.000 euros.
Considerando que en las bases generales por las que se rige el presente programa de actuación integrada se fijó el siguiente criterio para definir el importe del PEM:
Para la urbanización interior: un coste promedio máximo por m² tanto de vial como zona verde. En el caso que nos ocupa, por comparativa con actuaciones similares y teniendo en cuenta las características del terreno natural (topografía, existencia de roca a escasa profundidad, etc.), se fija un coste máximo de PEM de 80 €/m² urbanizado.
Para las conexiones exteriores: Se fijarán precios máximos de carácter individual por cada uno de los elementos identificados por las bases particulares. Este pronunciamiento estimativo se hará en todo caso para aquellas infraestructuras de conexión exterior que vayan a ser de titularidad municipal. En este caso, se entienden como obras no incluidas en el precio base, las siguientes:
- Parte proporcional de la Rotonda PAA-Churruca. Asciende a la cantidad de 65.974,97 €, IVA incluido conforme se ha indicado en la determinación segunda.
- Demolición de edificaciones afectadas. Las demoliciones se fijan en un coste de 90 €/m³ derribado.
- Vallado del equipamiento. Se justificará su importe en base a precios IVE.
- Obras de urbanización a realizar fuera del ámbito precisas para la conexión e integración. Se valorarán a razón de 75?/m² en suelo sin obras o que necesariamente deban ser demolidas y a razón de 40?/m² para las adaptaciones. En dicho importe se incluyen las partes proporcionales a instalaciones.
A su vez se indicaba en las bases generales que si las infraestructuras fuesen de titularidad distinta y no se hubiese podido determinar el precio de partida por parte de los servicios técnicos municipales, se excluiría expresamente del precio máximo fijado por este ayuntamiento como precio de partida de la licitación a la baja. Extremo que como se ha visto puede afectar al suministro de energía eléctrica ya que se entenderá que la conexión a redes de la compañía suministradora de energía eléctrica estará incluidas dentro de la obra urbanizadora, pudiéndose realizar incrementos económicos respecto de los precios fijados en estas bases particulares en relación con dichas infraestructuras cuando el punto de conexión dado por dicha compañía esté a una distancia superior a 500m del ámbito, y solo pudiendo ser objeto de incremento la parte de trazado exterior al ámbito de actuación.
Igualmente quedarán fuera de este límite económico aquellas mejoras en infraestructuras que siendo necesarias o convenientes no hayan sido previstas en las bases particulares y propongan los aspirantes.
Así mismo se fijó el siguiente criterio para definir el importe del PEC al establecerse que nunca podría superar el 19% del PEM.
Por otra parte se señalaba que no se admitirá el cobro con cargo a la propiedad por parte del agente urbanizador de honorarios profesionales técnicos en importes superiores a los establecidos como indicativos en las tarifas de los correspondientes colegios profesionales. El aspirante a agente urbanizador deberá justificar expresamente este extremo en sus proposiciones jurídico económicas.
También se estableció en las bases generales que como gastos generales un porcentaje máximo del 5% de la suma del PEC y de los honorarios profesionales técnicos. Con dicho porcentaje se entienden cubiertos los honorarios jurídicos, gastos de publicaciones, de notificaciones, actuaciones en notaría, Registro de la Propiedad, gastos financieros, etc. En el caso de que como consecuencia de la aplicación del anterior porcentaje resultase un importe inferior a 60.000 euros, en todo caso se considerará como importe a cobrar la cantidad citada de 60.000 euros.
Determinación vigésimo tercera. La puntuación mínima que deberán superar las alternativas técnicas para poder ser valoradas las proposiciones jurídico-económicas que las desarrollen
Las bases generales establecen al respecto que sólo se procederá a la apertura de la proposición jurídico-económica de aquellos aspirantes que hayan conseguido como mínimo el 30% de los puntos posibles de la alternativa técnica.
Determinación vigésimo cuarta. La determinación de la cuantía y forma de la garantía definitiva a prestar por el urbanizador
Habrá que estar a lo dispuesto en la base decimotercera de las bases generales del presente programa de actuación integrada.
Determinación vigésimo quinta. Causas específicas de resolución adicionales a las previstas en la Ley Urbanística Valenciana, en este Reglamento y en la legislación reguladora de los contratos de las administraciones públicas
No se considera necesaria la fijación de ninguna con carácter adicional.
Determinación vigésimo sexta. El alcance y límite de las posibles prórrogas para el desarrollo y ejecución del programa
El Ayuntamiento se reserva el valorar cada caso concreto para decidir si es procedente o no la prórroga en función de las circunstancias que concurran.
Determinación vigésimo séptima. Relación de titulares catastrales
En las bases generales se establece que con pleno respeto a la confidencialidad de datos de carácter personal y a la normativa específica que rige los datos catastrales, se deberá incorporar necesariamente una relación de titulares catastrales que tengan que ser citados durante el período de información pública, así como sus domicilios.
Dicha relación no será de libre acceso en el expediente sino que sólo será facilitada a aquellos interesados que acrediten que han depositado en la notaría la documentación a la que se refiere el artículo 134 de la LUV, a los efectos de practicar la notificación de los mismos en el contexto de la preceptiva información pública.
Figura en el expediente dicha relación, facilitada por el departamento de Rentas, con acceso restringido a los sujetos indicados en el párrafo anterior.
Durante el debate, el Grupo Municipal de Esquerra Unida presenta una enmienda en el siguiente sentido:
«La ordenación pormenorizada debería recoger la siguiente previsión y los documentos de planeamiento que presenten los aspirantes a agentes urbanizadores deberán subordinarse a la misma y no a lo que aparece grafiado en los planos de las presentes bases, que se entienden corregidas:
Que el número de alturas del edificio de la manzana central, identificada como manzana B, no supere el total de siete plantas más ático, sin que sea necesario que exista una diferenciación de alturas entre el bloque central de dicha manzana y sus alas.
El estudio de detalle se verá condicionado y limitado en sus objetivos por la presente determinación sobrevenida.»
Enmienda aceptada por el ponente que es aprobada por unanimidad.
A la vista de todo lo expuesto, incorporada la enmienda aprobada al dictamen de la Comisión Informativa permanente de Política Territorial y Sostenibilidad, el Ayuntamiento Pleno, por 13 votos a favor de PP, BLOC y EU y 12 votos en contra de PSOE y SP, acuerda:
Primero. La aprobación de las presentes bases particulares de programación del ámbito denominado unidad de ejecución número 5 del PGOU de Sagunto.
Segundo. La iniciación del procedimiento de programación de dicho ámbito, en los términos del artículo 132 y siguientes de la LUV.
Tercero. La ordenación pormenorizada deberá recoger la siguiente previsión y los documentos de planeamiento que presenten los aspirantes a agentes urbanizadores deberán subordinarse a la misma y no a lo que aparece grafiado en los planos de las presentes bases, que se entienden corregidas:
«Que el número de alturas del edificio de la manzana central, identificada como manzana B, no supere el total de siete plantas más ático, sin que sea necesario que exista una diferenciación de alturas entre el bloque central de dicha manzana y sus alas.
El estudio de detalle se verá condicionado y limitado en sus objetivos por la presente determinación sobrevenida.»
Anexo I. Documento gráfico de síntesis de los fines pretendidos con la programación del ámbitoEste acto, de conformidad con lo establecido en el artículo 109 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, pone fin a la vía administrativa.
Contra el mismo podrá interponer, con carácter potestativo, recurso de reposición o impugnarlo directamente ante la jurisdicción contencioso administrativa.
En el supuesto de que opte por la interposición del recurso de reposición, lo hará ante el órgano municipal que dictó el acto y en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente a aquel en que tenga lugar la publicación del mismo, debiendo tener en cuenta que su interposición impedirá, hasta su resolución expresa o desestimación presunta, la utilización de la vía contencioso-administrativa.
El recurso deberá resolverse y notificarse en el plazo de un mes, entendiéndose desestimado, y quedando expedita la vía contencioso-administrativa en caso contrario.
En el supuesto de que se decida interponer recurso contencioso-administrativo directamente, lo hará, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 10, 14 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, Reguladora de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa, ante la Sala de lo Contencioso-Administrativo correspondiente del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, con sede en el Palacio de Justicia de la ciudad de Valencia, en el plazo de dos meses contados desde el siguiente a aquel en que tenga lugar la presente publicación.
Todo ello sin perjuicio de que pueda ejercitar cualquier otra acción o recurso que estime conveniente en defensa de sus derechos.
Lo que se publica a los efectos oportunos, a reserva de lo que resulte de la aprobación del acta correspondiente.
Sagunto, 4 de diciembre de 2007.- El alcalde: Alfredo Castelló Sáez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML