Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4208, del 12-03-2002 (2002/1815)

RESOLUCIÓ de 30 de gener de 2002 de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4208

Data del DOGV
:   12-03-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/1815

CVE


Data del document
:   30-01-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [Castalla](javascript:void(0))
    * [Atzeneta d'Albaida](javascript:void(0))
    * [Fanzara](javascript:void(0))
    * [Viver](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 30 de gener de 2002 de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2002/A1815]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 249/1998-AIA, 309/1999-AIA, 614/1999-AIA, 405/1999-AIA, 528/1999-AIA i 121/1998-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 30 de gener de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 249/1998-AIA referent al projecte de l'explotació d'arenes anomenades El Espino, en el terme municipal de Viver (El Alto Palancia), el promotor del qual és l'empresa Áridos Mañes, SL.
  
Resultant que en data 1 de juny de 1998, el Servei Territorial d'Indústria i Energia, de la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç, trasllada els exemplars del projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració, quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat de la informació pública.
  
Resultant que, com a conseqüència de les consultes realitzades a diferents organismes, van ser rebudes, en les dates que s'indica, les següents contestacions:
  
Informe de la Secció de Qualitat Ambiental, remés pel director territorial de Medi Ambient de 27 d'agost de 1998, en el qual comenta les principals característiques del projecte i del seu lloc d'emplaçament. Considera mediambientalment acceptable el projecte sempre que es revisen i aclarisquen o modifiquen determinats aspectes relacionats amb la restauració, i concretament la necessitat de modificar els talusos finals, així com de compactar els materials estèrils depositats i precisar el pressupost detallat de la restauració, incloent en ell totes les labors projectades, el reg i el manteniment de la revegetació. Així mateix dóna compte que les labors van ser iniciades i posteriorment paralitzades.
  
Informe de la Secció Forestal, també en el qual, després de comentar diverses característiques de l'estudi d'impacte ambiental, considera acceptable l'execució del projecte, encara que proposa alguna modificació relacionada amb l'estat final i la seua revegetació, que hauria de ser millorat per a evitar la forma de trinxera artificial proposada.
  
Informe del tècnic d'Espais Naturals, remés així mateix pel director territorial de Medi Ambient de 21 de setembre de 1998, en el qual coincidix amb els anteriors que el projecte resulta mediambientalment acceptable però que requerix una restauració més efectiva. Així mateix, recomana que es contemplen partides concretes per al manteniment de la revegetació, que se substituïsca els exemplars de Quercus suber per altres de Q. rotundifolia i que es preveja l'aplicació de freqüents regs per a evitar la proliferació de pols, així com el degut control dels residus generats.
  
Informe de l'Ajuntament de Viver de 8 d'octubre de1998, comunicant que el terreny afectat pel projecte es troba qualificat com a Sòl No Urbanitzable Genèric o comú, segons el planejament municipal vigent. Així mateix, no es té constància de restes arqueològiques o altres singularitats destacables en el lloc en qüestió.
  
Informes arqueològic, etnològic i de la Unitat d'Inspecció de Patrimoni, remesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic el 28 de desembre de 1998, dels quals no es desprén l'existència de restes historicoculturals actualment coneguts que pogueren vore's afectats per la realització del projecte. No obstant això, es posa de manifest que Viver i el seu entorn són rics en jaciments d'edat romana, que es localitzen generalment en zones planes o poc abruptes, per la qual cosa no es pot descartar que l'extracció d'arenes poguera arribar a afectar algun d'ells, per la qual cosa proposa una prospecció prèvia.
  
Resultant que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, per mitjà d'un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 76, de data 25 de juny de 1998, sense que s'hi presentaren al·legacions, segons consta en el corresponent certificat del director territorial, rebut en data 7 d'agost de 1998.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Emetre declaració d'impacte ambiental favorable, als sols efectes mediambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, i en particular de la llicència d'activitat municipal, l'explotació d'arenes anomenades El Espino, en el terme municipal de Viver, sempre que es desenrotlle de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i en el pla de restauració, així com les modificacions introduïdes per les condicions següents:
  
1. Els talussos finals de la restauració deuran abancalar-se cada dos o tres metres d'altura, per mitjà de xicotetes bermes en contrapendent que reduïsquen els efectes de l'erosió. El talús màxim de cada banc de restauració no haurà de superar els 30 graus d'inclinació respecte a l'horitzontal. Els materials de farcit, tant estèrils miners com els procedents de l'escapçat dels fronts d'explotació hauran de ser degudament compactats. Es proposa substituir tots o part dels exemplars previstos de Quercus suber per uns altres de Quercus rotundifolia.
  
2. Els treballs de restauració hauran de ser efectuats per mitjà de fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es procedisca a restaurar progressivament l'espai afectat tan prompte com l'esgotament dels bancs ho permeta i segons el sistema d'explotació de transferència proposat. En aquest sentit, els successius plans de labors a presentar anualment davant del Servici Territorial d'Indústria i Energia hauran de plantejar-se donant prioritat a l'esgotament d'aquells bancs o sectors que afavorisquen el compliment d'esta condició.
  
3. El pressupost de restauració haurà de ser revisat, completat i detallat per a donar cabuda a totes aquelles accions que són necessàries per a obtindre l'estat de la restauració final previst en la present resolució, amb independència que part de la seua execució puga ser o no compaginada i assumida pel promotor com a part o durant l'execució de labors extractives. Així mateix, hauran de prevore's els costos de regs de la revegetació i les cures i reposicions que resulten necessaris per a garantir el seu adequat desenrotllament vegetatiu.
  
4. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
5. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6. El promotor queda obligat a presentar davant del Servici Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on s'arrepleguen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, així com qualsevol possible incidència sorgida en el desenrotllament de les mateixes. El dit Servici remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 21 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 309/1999-AIA referent al projecte d'actuació integrada de fàbrica de portes de fusta en partida Costera la Marjal, polígon 3, parcel·la número 67, situada en el terme municipal de Castalla (Alacant), projecte promogut per Puertas Castalla, SL.
  
Resultant que en data 17 de maig de 1999, la Secció de Gestió i Disciplina Urbanística d'Alacant remet el projecte i l'estudi d'impacte ambiental corresponent.
  
Resultant que el projecte ha estat sotmés al tràmit d'informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.521 de 21 de juny de 1999, i que no s'hi han presentat al·legacions, segons consta en el certificat remés en data 19 d'agost de 1999 per la Secció de Gestió i Disciplina Urbanística d'Alacant.
  
Resultant que l'actuació projectada consistix en l'ocupació d'una superfície de 72.886 metres quadrats que resulten afectats per l'actuació i 16.474 metres quadrats lliures d'esta afectació (total cartografiats 89.360 m2), de sòl qualificat com a sòl no urbanitzable rústica dispersa en les normes subsidiàries de planejament de Castalla, per a permetre la implantació d'una indústria destinada al procés de muntatge i acabat de portes.
  
La parcel·la té per límit nord la carretera C-3316 Alcoi - Villena, veient-se afectada pel projecte d'autovia de Sax, respectant l'ordenació proposada la servitud corresponent.
  
Segons la informació continguda en el projecte i estudi d'impacte ambiental presentats:
  
- Per al subministrament d'aigua potable s'indica que el procés de producció no ho requerix; únicament serà el derivat de lavabo i treballs de neteja. Per a això es connectarà a la xàrcia general per mitjà d'una conducció que transcorre per camins de titularitat pública.
  
- El subministrament elèctric es realitza per mitjà de la connexió amb la línia de mitjana tensió que discorre paral·lela al camí de l'Erm, realitzant la connexió aerosubterrània, xàrcia subterrània de mitjana tensió i centres de transformació.
  
- Per a les aigües residuals generades en lavabo i neteja (ja que, segons s'indica no existirà cap altre efluent dels processos industrials), es construirà una fossa sèptica, que serà netejada periòdicament.
  
Resultant que, sol·licitat un informe a la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, s'informa que «... No es coneixen valors mediambientals dignes de protecció que puguen vore's afectats negativament per la referida actuació».
  
Considerant que no es menciona la possible afecció a vies pecuàries, i tant l'accés com el traçat de conduccions discorrerà per «camins de titularitat pública». En el cas d'afecció a estes, s'hauran de sol·licitar les autoritzacions corresponents segons el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries
  
Considerant que ni en l'estudi d'impacte ambiental ni en el projecte presentat se cita la gestió dels residus sòlids generats, és necessari indicar que la dita gestió s'haurà de realitzar d'acord amb les característiques dels mateixos, segons siguen assimilables a urbans, industrials o tòxics i perillosos, en virtut de les reglamentacions específiques aplicables.
  
Considerant que en l'estudi d'impacte ambiental no es realitza una descripció detallada de la vegetació de la parcel·la afectada per l'execució del projecte, ja que s'indica que hi ha exemplars d'alzines i pins, s'hauran de preservar els exemplars adults d'un cert port, integrant-los en les zones d'enjardinament o espais verds de la parcel·la.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 20 i disposició addicional quinta de la Llei 4/1992, del Sòl No Urbanitzable.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'actuació integrada de fàbrica de portes de fusta en partida Costera la Marjal, polígon 3, parcel·la número 67, situada en el terme municipal de Castalla (Alacant), projecte promogut per Puertas Castalla, SL, sempre que es complisquen els següents condicionants, així com les mesures correctores previstes en la documentació aportada que no entren en contradicció amb estos:
  
1. S'haurà d'establir un programa de vigilància ambiental en el qual es realitze un seguiment de les mesures correctores previstes. S'indicarà la gestió dels residus sòlids generats per l'activitat i la seua adequació a la normativa vigent, així com la gestió de les aigües residuals. Anualment es remetrà a aquesta Direcció General un informe amb els resultats del dit programa.
  
2. En cas d'afecció a les vies pecuàries s'estarà a allò que s'ha disposat sobre la matèria en la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
3. Els exemplars adults de pins i alzines s'integraran en les zones d'enjardinament o espais verds de la parcel·la.
  
4. Els residus generats en l'activitat es gestionaran d'acord amb la tipologia dels mateixos. Si el seu destí és a abocador, aquest haurà de disposar de les autoritzacions preceptives.
  
5. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveu els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 21 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 614/1999-AIA referent a l'avaluació d'impacte ambiental de la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Xàtiva (València) i d'acord amb les següents consideracions:
  
I. Descripció del projecte
  
La revisió del Pla General d'Ordenació Urbana classifica urbanísticament els terrenys del terme municipal del mode següent:
  
Sòl urbà 699,20 ha
  
Sòl urbanitzable sectoritzat 263,10 ha
  
Sòl urbanitzable no sectoritzat 32,69 ha
  
Sòl no urbanitzable 6.749,01 ha
  
Total terme municipal 7.744,00 ha
  
Les grans zones d'usos globals que identifiquen el model territorial proposat pel pla són les següents:
  
Terrenys d'ús global residencial 659,98 ha
  
Terrenys d'ús global industrial 204,53 ha
  
Terrenys d'ús global comercial 8,50 ha
  
Parcs urbans 18,90 ha
  
Zones verdes 25,15 ha
  
Altres dotacions públiques urbanes (excepte viari) 77,93 ha
  
Parcs territorials 61,80 ha
  
Sòls no urbanitzable d'interés agrícola 292,42 ha
  
Sòls no urbanitzable d'interés ecològic 2.536,31 ha
  
Altres sòls no urbanitzables 3.858,48 ha
  
En el sòl classificat com a no urbanitzable, la revisió del Pla General, segons grau de protecció dels terrenys que convé a disposar, considerada la seua valoració en termes ambientals, o bé, per raó de l'aptitud natural per a l'activitat agrària, per contindre restes arqueològiques o pintures rupestres, per estar afectats per la legislació sectorial de la Comunitat Valenciana en matèria de carreteres, per tractar-se de vies pecuàries o, finalment, per constituir xicotetes agrupacions aïllades de vivendes en l'àmbit d'altres àrees que, atenent a qualsevol de les dites raons, interessa mantindre en el seu estat rústic; distingix, amb independència dels elements de les xàrcies primàries o estructurals de dotacions públiques, les següents zones:
  
Zona 1 comuna 3.732,48 ha
  
Zona campament de turisme.
  
Zona de servicis al castell
  
Zona 2 protecció per productivitat agrícola 292.42 ha
  
Zona 3 protecció existència de masses arborades
  
 i matoll 2,536.31 ha
  
Zones de protecció viària i vies pecuàries 118.40 ha
  
Zones de protecció cultural (art. 1 Llei 4/1992) 7.60 ha
  
Parc territorial de la cova negra 61.80 ha
  
Total sòl no urbanitzable 6.749, 01 ha
  
II. Tramitació administrativa
  
En data 18 d'agost de 1999, es rep de la Secció de Planejament del Servici Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial de València, fotocòpia de l'estudi d'impacte ambiental de la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Xàtiva.
  
Sent la dita documentació incompleta i insuficient, es dirigix un escrit en aquest sentit al Servici Territorial d'Urbanisme, a fi que remeta la documentació tècnica i administrativa suficient a fi de procedir a realitzar la seua avaluació ambiental.
  
En data 19 de novembre, es rep de la Secció de Planejament l'estudi d'impacte ambiental amb plans i gràfics, documentació tècnica del pla i còpia de la documentació administrativa.
  
Analitzada esta, es verifica que en la sessió plenària celebrada el dia 4 de març de 1999, es va acordar sotmetre la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana a informe dels distints departaments i òrgans competents de les administracions públiques, i sotmetre el dit document a informació pública per un període mínim d'un mes.
  
El document redactat de revisió de Pla General d'Ordenació Urbana i del corresponent estudi d'impacte ambiental, és exposat a informació pública durant el terme d'un mes, per mitjà d'un edicte publicat en el Diari oficial de la Generalitat Valenciana i en els diaris Levante i Las Provincias de data 31 de març de 1999.
  
En data 27 d'abril de 1999, es va remetre, des dels Servicis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient, un informe que proposava la inclusió en el Pla General de les vies pecuàries, el traçat del qual discorre pel terme municipal de Xàtiva.
  
En la sessió extraordinària de Ple de la corporació, celebrada el 3 de juny de 1999, s'adopta l'acord d'aprovar provisionalment la revisió del Pla General de Xàtiva.
  
Resultant que, analitzada la documentació presentada, es comprova que s'arrepleguen les recomanacions efectuades des de la Direcció Territorial de Medi Ambient, per a arreplegar en la documentació del Pla General les proteccions que establix la legislació en les vies pecuàries que discorren pel terme municipal.
  
Resultant que en data 5 de novembre de 1999, des del Servici de Prevenció d'Incendis Forestals d'esta Conselleria de Medi Ambient, es notifica l'existència de dos incendis forestals ocorreguts en una zona pròxima a zona urbana, en data 27 i 28 d'agost de 1999; i es va comprovar que en les dites zones es manté la classificació de sòl no urbanitzable de protecció de masses arborades i de matoll, de conformitat amb el que disposa l'article 59 de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són aplicables.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental.
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Xàtiva, sempre que s'ajuste a la documentació presentada i a les recomanacions desenrotllades en el seu estudi d'impacte ambiental.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 22 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 405/1999-AIA, sobre el projecte d'instal·lació d'una planta de cogeneració de gas natural (amb dos motogeneradors de 2,23 MWe cadascun), promogut per Cogeneración Adzaneta, SL, per a abastir energèticament quatre empreses tèxtils situades en el polígon industrial número 1, carretera Palomar, sense número, del municipi d'Atzeneta d'Albaida (la Vall d'Albaida).
  
Resultant que, en data de 2 de juliol de 1999, el promotor presenta l'estudi d'impacte ambiental i projecte tècnic de la instal·lació de la planta de cogeneració.
  
Donat que, amb l'execució del projecte, es generarà energia elèctrica i s'aprofitarà l'energia tèrmica continguda en els gasos l'escapament i de refrigerar els motors per a abastir les empreses tèxtils: Reig Martí, Hilados y Encolados, Finitextil I Plast Textil.
  
De l'energia tèrmica dels gasos d'escapament s'obtindrà vapor, mitjançant un recuperador de valor (economitzador/vaporitzador) i caldera pirotubular amb cremador, per a alimentar l'encoladora existent en l'empresa Hilados y Encolados i el tren de llavat de l'empresa Finitextil. L'evacuació dels gasos d'escapament a l'atmosfera es realitza després de passar pel recuperador de calor.
  
I l'energia tèrmica obtinguda de refrigerar els motors (circuit d'alta temperatura) és aprofitada per a obtenir aigua calenta, el destí de la qual és alimentar la cuina de coles de Hilados y Encolados i el tren de llavat de Finitextil.
  
Vist que, en data 6 de juliol de 1999, es realitzaren consultes a l'Ajuntament d'Atzeneta d'Albaida i a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.
  
Donat que, el 2 de setembre de 1999, es rep del Servei Territorial d'Indústria i Energia a València el projecte de planta de cogeneneració, annex al projecte, l'estudi d'impacte, annex a l'estudi i els resultats de l'exposició pública.
  
Resultant que han estat exposats al públic la sol·licitud d'autorització administrativa i l'estudi d'impacte ambiental, durant el termini de 30 dies, mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província número 152 de data 29 de juny de 1999, sense que s'hagen presentat al·legacions a esta, segons el comunicat del director territorial d'Indústria i Energia.
  
Resultant que, el 15 de setembre de 1999, es rep de l'Ajuntament d'Atzeneta d'Albaida una còpia de l'expedient municipal per a la llicència de l'activitat que conté informes tècnics favorables a l'activitat, ja que:
  
«s'ajusta a les normes contingudes en les ordenances municipals que resulten aplicables i a les del planejament urbanístic vigents en aquest municipi i ofereixen garanties suficients les mesures correctores del projecte».
  
Vist que, el 20 de setembre de 1999, es rep de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental l'informe emés pel Servei de Residus i Contaminació, en el qual es recull els aspectes següents a tenir en compte per a garantir una adequada protecció de l'ambient atmosfèric i gestió de residus:
  
L'oli de lubricació usat, i la resta de residus tòxics i perillosos generats en la indústria han de ser lliurats a empreses gestores autoritzades, d'acord amb el Reial Decret 833/1988, reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, bàsica de Residus Tòxics i Perillosos.
  
- Com a productor de residus tòxics i perillosos, i d'acord amb la legislació corresponent, l'empresa ha de restar obligada a inscriure's en el registre de xicotets productors de residus tòxics i perillosos, o si és procedent, sol·licitar l'autorització com a gran productor, a més de presentar la preceptiva declaració anual.
  
- L'empresa haurà d'aportar un programa de vigilància ambiental, en el qual s'hauran d'especificar els tipus i periodicitat de controls de les emissions a l'atmosfera, que s'hauran d'efectuar com a mínim una vegada a l'any, per una entitat col·laboradora de l'administració, d'acord amb el que estableix el Decret 833/1975, i els resultats seran remesos a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
- Les xemeneies d'evacuació de gasos hauran de disposar de l'adequat orifici per a la realització de les preses de mostres, a fi d'efectuar els mesuraments de control de les emissions exigides en la normativa; així mateix hauran de disposar d'una infraestructura fixa i segura que permeta l'accés als orificis. L'altura d'aquestes s'adequarà al que dicta l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, tenint en compte la no-presència d'obstacles laterals que dificulten la dispersió de la columna de fum.
  
- L'activitat sotmesa a estudi hauria de disposar d'un llibre de registre per a cada focus emissor de contaminants, segons el model que apareix a l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial, on s'anotaran tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.
  
Quant als límits d'emissió, els gasos d'escapament que isquen per la xemeneia, independentment del nombre de motors que es trobe en funcionament, hauran de complir el que estableix el Decret 833/75. Per a les instal·lacions de combustió industrial, utilitzant gas natural, els límits haurien de ser:
  
Opacitat 2 en l'escala Bacharach i
  
 1 en l'escala Ringlemann.
  
SO2, Des de l'any 1980 el límit és de 850 mg/Nm3
  
Límit per a monòxid de carboni 500 ppm
  
Límit d'emissió de partícules en suspensió 150 mg/Nm3
  
Per a òxids de nitrogen Nox 300 ppm
  
Resultant que, segons el projecte tècnic, en el sistema de tractament (descalcificació) de l'aigua disponible, necessari per a ser utilitzada per determinats equips industrials com en calderes i barques del tren de llavat s'obté com a rebuig una salmorra que serà emmagatzemada en un dipòsit de 5.000 litres de capacitat.
  
Resultant que l'oli usat de lubricar els motors s'anirà emmagatzemant en un tanc de 5 metres cúbics de capacitat.
  
Resultant que, la concentració estimada de les emissions de contaminants contingudes en els gasos d'escapament dels motogeneradors serà 450 ppm de CO i 225 ppm de NOx, i de les contingudes en els gasos produïts pel cremador de la caldera serà 11,6 ppm de CO i 27,5 ppm de NOx, inferiors als límits legislats.
  
Vist que l'execució del projecte comporta la instal·lació de: dues xemeneies de bypass (una per motor), una xemeneia en el recuperador de calor per a evacuar els gasos d'escapament que han tingut un aprofitament energètic, i una altra xemeneia en la caldera per a evacuar els gasos produïts pel cremador que entrarà en funcionament en situacions de major demanda de vapor al produït per l'energia recuperable dels gasos d'escapament dels motors.
  
L'altura de cadascuna d'aquestes xemeneies serà de 25 metres des del sòl; altura que és superior a l'obtinguda en els càlculs realitzats segons l'Ordre 18 d'octubre de 1976 per a cadascuna d'elles i que, a més, permet complir la normativa municipal establerta per a la instal·lació de les xemeneies.
  
Vist que, segons l'estudi de soroll realitzat, en el qual es determinen les fonts sonores existents i l'atenuació acústica de cadascuna d'elles a causa del disseny de la pròpia instal·lació de l'equip i/o aplicació de mesures correctores (silenciadors, filtres silenciadors, pantalles acústiques, aïllament acústic), s'obtindrà un nivell sonor de 49 decibels (A) en l'eix del carrer més proper a la central de cogeneració, que és inferior a 55 decibels (A) exigit en les ordenances municipals.
  
Resultant que, com a vigilància ambiental, s'estableix que les xemeneies disposaran de plataforma i orificis per a la presa de mesures de:
  
Els controls d'emissions i immissions, cada tres anys, d'acord amb el que estableix per a les instal·lacions del grup B en el Decret 833/1975.
  
I d'autocontrols per assegurar el compliment dels límits exigibles, els resultats dels quals es cosignaran en un llibre de registre segons l'annex IV de l'Ordre 18 d'octubre de 1976.
  
Tenint en compte que la salmorra procedent del sistema de tractament de l'aigua haurà de ser lliurada a empresa autoritzada per a la seua gestió.
  
Vist que, l'oli usat de lubricar els motors i tots els residus perillosos generats (oli usat de transformador, bateries, filtres, etc.) han de ser recollits en envasos adequats i etiquetats per al seu lliurament a empreses gestores autoritzades.
  
Considerant que, els nivells d'emissió de contaminants emesos a l'atmosfera, tant dels gasos evacuats sense aprofitament energètic com dels que ja han sofert tal aprofitament, no hauran de superar els límits establerts en el Decret 833/1975, que desenvolupa la Llei 38/1972, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. Per a les combustions de gas natural, els límits d'emissió hauran de ser:
  
Opacitat 2 (Bacharach) i 1 (Ringlemann)
  
Monòxid de carboni 500 ppm
  
Òxids de nitrogen 300 ppm
  
Partícules en suspensió 150 mg/Nm3
  
SO2, des de l'any 1980 850 mg/Nm3
  
Atenent que, com a vigilància ambiental, a més dels controls de les emissions de contaminants a l'atmosfera en totes les xemeneies, s'ha de realitzar un control del nivell acústic produït i un seguiment de control sobre els diferents residus que s'han de lliurar als gestors autoritzats.
  
Tenint en compte que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions que li són aplicables.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte d'instal·lació d'una planta de cogeneració de gas natural (amb dues motogeneradores de 2,23 MWe cadascuna), promogut per Cogeneración Adzaneta, SL, per a abastir energèticament quatre empreses tèxtils situades en el polígon industrial número 1, carretera Palomar, sense número, del municipi d'Atzeneta d'Albaida (la Vall d'Albaida), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental, annex a este, sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1. La salmorra resultant de la descalcificació de l'aigua serà adequadament emmagatzemada i etiquetada per al seu lliurament a empresa gestora autoritzada, segons la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus.
  
2. L'oli utilitzat, els possibles vessaments, bateries, filtres procedents dels circuits de trànsit de l'oli, i en general qualsevol substància que puga ser catalogada com a residus perillosos, seran adequadament emmagatzemats i etiquetats, i lliurats a Gestor Autorizado, segons la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus.
  
3. Per ser productor de residus perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot el que disposa la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus. És a dir, si produeixen menys de 10 Tm/any de RP's s'haurà d'inscriure en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos, o si és superior a aquesta quantitat caldrà sol·licitar davant la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria l'autorització com a productor de residus perillosos.
  
4. La present activitat, considerada en el grup B del Catàleg d'Activitats Potencialment Contaminants de l'Atmosfera que s'indica en l'annex II del Decret 833/1975, s'haurà d'ajustar a tot el que disposa per a tals activitats el títol VI de l'esmentat decret (règim especial d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera) i l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
5. Els nivells màxims d'emissió de contaminants a l'atmosfera que es garantisquen que no es superaran seran:
  
Opacitat 2 (Bacharach) y 1 (Ringlemann)
  
Monòxid de carboni 500 ppm
  
Òxids de nitrogen 300 ppm
  
Partícules en suspensió 150 mg/Nm3
  
SO2, des de l'any 1980 850 mg/Nm3
  
Igualment, s'ha de garantir que els nivells d'immissió no superen el que estableix l'annex I del Decret 833/1975 i la resta de legislació posterior que la modifique.
  
6. Les xemeneies d'evacuació i dispersió dels gasos en l'atmosfera disposaran dels adequats orificis per a la realització de les preses de mostres, a fi d'efectuar els mesuraments de control i autocontrol de les emissions exigides en la normativa, i d'una infraestructura fixa i segura que permeta l'accés als orificis. Així com també qualsevol altra prescripció continguda en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial.
  
7. L'activitat disposarà d'un llibre de registre per cada focus emissor de contaminants, segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial, on s'anotaran tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.
  
8. A pesar dels mesuraments que s'instal·len per a atenuar el soroll generat per aquesta activitat es tindrà en compte el fet d'incorporar els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors als límits exigits per la normativa municipal en l'esmentat lloc, i que no es transmeta a possibles vivendes pròximes més de 35 decibels (A).
  
9. S'establirà en el programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental generat:
  
- Mesuraments de les emissions de partícules sòlides, SO2, NO, NO2, CO i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO, realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada cada any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior de vivendes o instal·lacions pròximes o que hi afronten o realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada cada any.
  
La vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera es realitzarà en tots i cada un dels focus. No obstant això, l'autocontrol es podrà disminuir en la seua freqüència en els focus que habitualment no funcionen (xemeneia/es bypass) i realitzar-se en els focus que efectivament i habitualment realitzen l'abocador.
  
Els resultats obtinguts dels controls efectuats i el dictamen donat per l'O.C.A. o laboratori autoritzat relatiu a la suficiència de les mesures correctores de la contaminació projectades seran remesos a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per tractar-se d'un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 528/1999'AIA referent al projecte de modificació de les línies elèctriques 132 kV, circuit senzill, S.T. la Nucia i S.T. Benidorm - S.T. El Algar, al terme municipal de Benidorm (Alacant), el promotor del qual és Iberdrola, SA.
  
Resultant que la documentació formada per projecte, estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública, ha sigut remés per la Direcció Territorial d'Indústria i Energia, Conselleria d'Indústria i Comerç d'Alacant.
  
Segons escrit del director territorial, la documentació ha sigut sotmesa a informació pública, havent aparegut l'anunci en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 188, en data 17 d'agost de 1999 sense haver formulat cap al·legació.
  
Resultant que l'objecte del projecte és la modificació de les línies aèries Benidorm - la Nucia i la Nucia - El Algar, ambdós de 132 kV i circuit senzill, al seu pas per terrenys situats en l'Àrea Parc Temàtic, de Benidorm.
  
La modificació constava, segons la documentació inicialment presentada, de quatre trams:
  
Tram 1: arranca en el suport número C1 de la modificació (substitut del suport 7 de la línia Benidorm - El Algar) i acaba en el suport número 1 de la modificació. Té una longitud de 134 metres i transcorre en circuit senzill aeri.
  
Tram 2: arranca en el suport número 1 de la modificació i acaba en el suport número 10, en el qual la línia passa a ser subterrània. Té una longitud de 2.595 metres i transcorre en doble circuit aeri, i consta de cinc alineacions.
  
Tram 3: arranca del suport número 10, en el qual les línies passen a subterrànies, i transcorre en doble circuit subterrani pels vials V-12, V-7, V-8 i V-9, i el circuit corresponent a la línia Benidorm - la Nucia continua fins al vial d'accés a la planta de tractament de residus des de la qual entra en la S.T. Terra Mítica.
  
La línia Benidorm - la Nucia acaba en la S.T. Terra Mítica, amb una longitud aproximada de 2.900 metres. La línia Benidorm - El Algar acabarà en el suport número C2. Té una longitud aproximada de 2.800 metres.
  
Tram 4: arranca en el suport número C2 (pas de subterrani a aeri en la línia de Benidorm - El Algar) i acaba en el suport número 3 C3, substituint el suport número 20 de l'esmentada línia. Té una longitud de 283 metres i transcorre en circuit senzill aeri. Consta d'una alineació.
  
Tram 5: arranca en la S.T. Terra Mítica i acaba en el suport número 12, substituint el suport número 152 de la línia Benidorm - la Nucia. Té una longitud de 237 metres i transcorre en circuit senzill aeri.
  
Resultant que, amb data de 30 de desembre de 1999, a través del promotor s'ha presentat un annex a la documentació en què s'indica que s'ha procedit a modificar el projecte fins ara reflectit consistent a procedir a soterrar el conjunt de la les línies elèctriques a modificar, excepte el tram inicial de la desviació en l'encreuament amb l'autopista i l'eixida de la S.T. Terra Mítica.
  
Resultant que, per a la instal·lació de la línia subterrània d'uns 6.000 metres de llargària, cal l'obertura d'una rasa d'1,5 metres d'amplària i 1,35 metres de profunditat.
  
Els cables aniran disposats en tubs allotjats sobre una capa de formigó pobre; a continuació es disposarà una capa de formigó amb un gruix d'uns 550 mil·límetres; la capa immediatament superior serà d'arena d'uns 300 mil·límetres de gruix amb una senyalització de canalització. A continuació s'afegiran terres o tot-u normal en una capa d'aproximadament 400 mil·límetres, i finalment es recol·locarà el ferm (100 mm aproximadament), siga aquest aglomerat asfàltic o arena.
  
Les rases per al cablejat s'ubicaran al costat dels vials que van a ser oberts en el Parc Temàtic (V-12, V-7, V-8 i V-9)
  
Resultant que en l'estudi d'impacte ambiental es proposen, entre d'altres, les següents mesures protectores i correctores:
  
- Mesures protectores:
  
- Aprofitament de la xarxa viària existent i dels futurs vials del parc, que evitarà així la creació de nous accessos.
  
- Minimització de les zones d'apilament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.
  
- La maquinària que es vaja a utilitzar durant l'execució de les obres serà revisada a fi d'evitar pèrdues de lubricants, combustibles, etc.
  
- Retirar de forma adequada les restes i deixalles que s'hi vagen generant.
  
- Reducció al mínim possible l'afecció a les taques d'arbratge, a fi d'evitar el desencadenament de fenòmens erosius en zones on aquesta coberta juga un paper de protecció i retenció del sòl.
  
- En els trams subterranis s'utilitzarà aïllant eixut en compte de paper impregnat en oli, a fi d'evitar el risc de contaminació del sòl per la presència dels cables.
  
- A fi d'atenuar el soroll produït durant el període de construcció, es procedirà a la utilització de maquinària que complisca els valors límit d'emissió de soroll establerts per la normativa, i que evite, en la mesura que es puga, el funcionament simultani de maquinària pesada, com també les operacions brusques d'acceleració i retenció.
  
- Preservació, sempre que siga possible, de la vegetació herbàcia i arbustiva amb la finalitat de mantenir en superfície una coberta vegetal i controlar d'aquesta manera a curt termini l'erosió en l'entorn de la rasa i zones de major pendent.
  
- En cas de caldre la tala d'algun exemplar arbori (en el tram final de la línia). La tala serà en tot cas selectiva i realitzada amb motoserra i evitarà les afeccions en els estrats arbustiu i herbaci.
  
- S'evitarà l'afecció a les vies pecuàries.
  
- En el cas que durant la realització dels treballs d'excavació apareguera qualsevol tipus de resta d'interés històric, arqueològic o paleontològic, es posarà en coneixement del Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
- Mesures correctores:
  
- Eliminació adequada dels materials sobrers en les obres i de qualsevol abocament accidental, una vegada hagen finalitzat els treballs d'instal·lació.
  
- Si és procedent, reparació d'aquelles infraestructures que hagen pogut quedar danyades. Neteja del material acumulat, préstecs o deixalles. Aquesta neteja s'efectuarà com més prompte millor en el cas que el material impedisca el pas de vehicles o vianants o puguen suposar qualsevol tipus de perill per a la població.
  
Com a programa de vigilància ambiental es proposa realitzar el següent seguiment:
  
- Durant la construcció de la línia es realitzarà un control permanent de l'obra, de manera que es garantisca que aquesta es realitza d'acord en l'apartat de mesures protectores, controlant a més de les labors pròpies de la construcció totes aquelles que tinguen a veure amb les afeccions del medi.
  
- Una vegada que la modificació projectada entre en servei, en les revisions que s'efectuen es controlarà si en algun moment fóra necessari adoptar algun tipus de mesura correctora.
  
- Quan finalitze l'obra s'efectuarà una revisió completa de la línia. Aleshores es duran a terme les mesures adequades per a la correcció d'impactes.
  
Considerant que la modificació actualment presentada per la qual es proposa soterrar el conjunt de les línies de 132 kV que afecten l'entorn de Terra Mítica; atés que discorre paral·lel als vials d'accés a l'esmentat entorn, i amb l'aplicació de les mesures correctores proposades comparada amb el projecte inicialment proposat detallat anteriorment, s'estima mediambientalment acceptable.
  
Tenint en compte que en el tram on les línies tornen a ser aèries, a l'eixida de la S.T. Terra Mítica, donades les característiques de l'entorn pel qual discorren, zona agrícola entre enclavaments forestals, que la defineixen com una àrea típica de campejar per a espècies d'avifauna d'interés (àguila de panxa blanca, etc.) s'estima que per a evitar la possible col·lisió d'aquestes contra els cables es procedirà a senyalitzar per mitjà d'elements salvapardals situats a portell i que queden a una distància de 10 metres entre ells, els cables de terra.
  
Considerant que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Tenint en compte que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són aplicables.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes mediambientals i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de modificació de les línies elèctriques 132 kV, circuit senzill, S.T. la Nucia i S.T. Benidorm - S.T. El Algar, al terme municipal de Benidorm (Alacant), el promotor del qual és Iberdrola, SA, atenent al que disposa l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es complisquen les mesures protectores i correctores proposades en ell, el programa de vigilància ambiental i les següents condicions:
  
1. En el tram en el qual les línies tornen a ser aèries, a l'eixida de la S.T. Terra Mítica, donades les característiques de l'entorn pel qual discorren, zona agrícola entre enclavaments forestals, que la defineixen com una àrea típica de campejar per a espècies d'avifauna d'interés, es procedirà a senyalitzar els cables de terra per mitjà d'elements salvapardals situats a portell i que queden a una distància de 10 metres entre ells.
  
2. Atés que es poden veure afectades vies pecuàries, s'haurà de complir el que disposa la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.
  
3. Si durant el procés de construcció de les línies, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura i Educació, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 30 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 121/98-AIA referent al projecte d'ampliació de l'explotació d'arenes anomenades Baladrar, al terme municipal de Fanzara (El Alto Mijares), el promotor del qual és la mercantil Áridos Mijares, SL.
  
Resultant que en data 6 de març de 1998, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet els corresponents projecte i estudi d'impacte ambiental amb pla de restauració, quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat del tràmit d'informació pública.
  
Resultant que sobre la base dels documents remesos es realitza consulta a diferents organismes i es reben en les dates que s'indica les següents contestacions:
  
Informe de la Secció de Qualitat Ambiental, remés pel director territorial de Medi Ambient (14 d'agost de 1998), en el qual s'indica que l'actual explotació ocupa unes 9 hectàree3s de superfície i amb l'ampliació projectada de pretén arribar a unes 21,5 hectàrees. La informació geològica es limita a referències basades en el mapa del IGME i, encara que identifica el material a explotar com Neocomià - Barremià, l'informe considera més probable que es tracte de l'Albià, i apunta que les explotacions mineres sense suficient coneixement geològic previ puguen donar lloc a explotacions erràtiques o a dissenys d'explotació incongruents amb el jaciment mineral. De fet, les capes es presenten amb un cabussament d'uns 10 a 20 graus cap al NE, per la qual cosa l'avanç cap al nord de l'explotació incidirà en un augment de materials estèrils. No obstant això, la memòria de l'EIA no aporta dades sobre la relació mineral-estèril, sent aquest un aspecte de capital importància per les seues conseqüències mediambientals a l'hora d'abordar el sistema de restauració. La conca visual de la pedrera és moderada a alta, sobretot en les cotes altes de la pretesa ampliació, i encara que no afecta nuclis de població, és visible des d'alguns trams de la carretera d'Onda a Montanejos, la CV-20. L'EIA descriu de forma molt escassa el mètode d'explotació projectat i els bancs referits de 8 metres d'altura i bermes de 5 metres no s'observen en l'actual front d'extracció, que presenta un disseny poc organitzat i amb talussos de 10 a 20 metres d'altura. La descripció del medi físic i dels impactes previsibles és massa general i no aporta dades concretes del lloc, la qual cosa incideix en una valoració poc acurada de l'impacte ambiental previsible. El Mapa Geocientífic de la Província de Castelló qualifica aquesta zona com d'alt valor per a la conservació de la naturalesa, la qual cosa reconeix l'EIA en el seu apartat de vegetació; Tanmateix, per a l'esmentat estudi, aquesta vegetació resulta tenir molt poca importància com a element recuperable, ja que només proposa revegetar una xicoteta zona de matoll, mentre que la major part del conjunt pretén transformar-la en cultiu de cítrics. La recuperació morfològica del buit extractiu es proposa per mitjà d'aportació de material estèril, que arribaria a tenir ?segons es desprén dels perfils aportats- fins a 100 metres de gruix, la qual cosa suposa un volum aproximat d'uns 3 hm3. L'EIA no indica la procedència d'aquest estèril ni garanteix la seua obtenció a partir de la pròpia explotació, la qual cosa suposaria ?en aquest suposat cas- una relació estèril/mineral del 60%. En aquest sentit, indica que la restauració projectada no suposa una restitució morfològica del lloc, especialment cap als límits laterals de la pedrera. Tampoc es preveu ni aporta un estudi hidrològic en previsió d'aconseguir un bon drenatge de la vessament superficial de la zona així restaurada. Per tot això, conclou que l'ampliació projectada afecta una àrea de fort pendent i vegetació natural ben desenvolupada (pinar adult) i de cert interés; i que el projecte no garanteix la restitució del medi natural afectat. Finalment, assenyala que el planejament urbanístic de Fanzara es limita a un projecte de delimitació de sòl urbà, aprovat en data 27 d'agost de 1989, per la qual cosa, a la zona d'actuació li és d'aplicació la disposició transitòria tercera de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable, tractant-se per tant d'un sòl no urbanitzable protegit.
  
- Informe de la Secció Forestal, també remés pel director territorial de Medi Ambient (10 de setembre de 1998), en el qual destaca les escasses possibilitats de poder realitzar una restauració eficaç en el lloc de l'actual pedrera, a causa dels forts pendents que ja presenta. La part alta de la pedrera està formada per un pinar dens que vegeta en bones condicions però no compta amb cures culturals, per la qual cosa, en cas d'incendi forestal és un model amb elevada biomassa i combustible. Critica la proposta de pretendre restaurar l'àrea, una vegada conclosa l'explotació, per mitjà de cultiu de cítrics en substitució de la forest alta existent. Considera totalment simbòlica la restauració que es pretén per mitjà de plantació de menys de 1.000 exemplars d'espècies forestals destinades a un 5% de la superfície total. La magnitud de l'explotació suposa un desplaçament d'espècies faunístiques l'efecte del qual és difícilment quantificable però gens despreciable. L'efecte sobre el paisatge de la restauració projectada és molt sensible i notable, i a pesar de l'important volum d'aportació de terres que es preveu, queden talussos altament visibles entre la zona restaurada i la no afectada per l'explotació, a més que es confereix un alt grau d'artificialitat als cultius de cítrics. Per tot això considera poc adequat el projecte de restauració presentat.
  
- Informe del tècnic d'Espais Naturals, remés així mateix pel director territorial de Medi Ambient (21 de setembre de 1998), el qual comenta algunes característiques del projecte i indica que el seu emplaçament afecta, en la part baixa a cultius de secà, i la resta a terrenys forestals formats per una vegetació en què predomina matoll termòfil pertanyent a l'associació Quercus coccifera - Pistacia lentiscus i al matoll espinós mediterrani Pistacio-Rhamnetalia alaterni amb un dosser arbratge dens i madur format per un carrascar secundari de Pinus halepensis. El projecte no disposa d'informació referent al volum total d'extracció i, el que és més fonamental, relació entre l'estèril i el material obtingut. D'altra banda, la ubicació de la pedrera presenta una conca visual molt àmplia, amb una forta afecció ambiental sobre els components visual i paisatge que les labors de restauració proposades no arriben a resoldre. El projecte proposa com a restauració final la plantació de cultius agrícoles de regadiu, cítrics, en l'esplanada resultant, a través de l'adequació d'un pendent únic inferior a 30 graus, i banc de plantació. No obstant això, donades les característiques fisicobiològiques que presenta la zona, i amb la finalitat d'integrar la restauració en l'entorn en el qual es troba, hauria de considerar aquesta la revegetació amb les espècies botàniques predominants en l'entorn, associacions i elements descrits en el present informe, i no una transformació a cultiu de regadiu. Conclou indicant que el projecte i estudi d'impacte ambiental manquen de la informació bàsica requerida en el capítol segon del reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana), pel que s'hauria de sol·licitar al promotor documentació complementària, fonamentalment pel que fa a la forma d'explotació, volum d'extracció, període d'explotació, restauració integrada per fases i segons l'avanç de l'explotació, projecte de restauració que garantisca la restitució de l'impacte generat per l'explotació sobre els components biofísics i, especialment, sobre els components visual i paisatgístic.
  
- Informes arqueològic i etnològic remesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic (28 de desembre de 1998), en què es manifesta que l'estudi d'impacte ambiental no considera la possible incidència del projecte sobre elements historicoculturals, en contra del que exigeix la legislació d'impacte ambiental.
  
- Informe de l'Ajuntament de Fanzara (23 de setembre de 1999), on comunica que està en tràmit un expedient sobre ordenació urbana de l'esmentat municipi, i pendent d'executar el corresponent estudi d'impacte ambiental, per la qual cosa no poden informar sobre el particular fins al moment de tenir aprovat degudament tot l'expedient.
  
Resultant que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 39, de data 31 de març de 1998, sense que es presentaren al·legacions, segons consta en el corresponent certificat del director territorial, rebut en data 13 de maig de 1998.
  
Considerant que el planejament urbanístic vigent en el municipi de Fanzara és un projecte de delimitació de sòl urbà (27 de juliol de 1989), per la qual cosa no es troba adaptat a les previsions de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, i, segons el que preveu la disposició transitòria tercera de la dita norma, tot el sòl no urbanitzable del dit terme municipal té la consideració de sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció.
  
Considerant que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són aplicable.
  
Considerant que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Emetre declaració d'impacte ambiental desfavorable, des del punt de vista ambiental, al projecte d'ampliació de l'explotació minera anomenada Baladrar, en el terme municipal de Fanzara, per no resultar compatible la seua realització amb els valors mediambientals que són objecte de protecció legal per mitjà del planejament urbanístic vigent, en virtut de la disposició transitòria tercera de la Llei 4/1992, sobre Sòl No Urbanitzable, i així mateix, per considerar que el dit projecte comporta impactes ambientals d'efectes severs que ni el sistema d'explotació ni el projecte de restauració proposats aconsegueixen superar ni corregir.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 30 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4208, del 12-03-2002 (2002/1815)

RESOLUCIÓN de 30 de enero de 2002, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4208

Fecha DOGV
:   12-03-2002

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2002/1815

CVE


Fecha del documento
:   30-01-2002

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [Castalla](javascript:void(0))
    * [Atzeneta d'Albaida](javascript:void(0))
    * [Fanzara](javascript:void(0))
    * [Viver](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 30 de enero de 2002, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2002/A1815]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, resuelvo:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 249/1998-AIA, 309/1999-AIA, 614/1999-AIA, 405/1999-AIA, 528/1999-AIA y 121/1998-AIA, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 30 de enero de 2002.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 249/1998-AIA referente al proyecto de la explotación de arenas nombrada El Espino, en el término municipal de Viver (el Alto Palancia), cuyo promotor es la empresa Áridos Mañes SL.
  
Resultando que en fecha 1 de junio de 1998, el Servicio Territorial de Industria y Energía, de la Conselleria de Ocupación, Industria y Comercio, traslada los ejemplares del proyecto de explotación, el estudio de impacto ambiental y el plan de restauración, quedando pendiente la remisión, en su momento, del resultado de la información pública.
  
Resultando que, como consecuencia de las consultas realizadas a diferentes organismos, fueron recibidas, en las fechas que se indica, las siguientes contestaciones:
  
Informe de la Sección de Calidad Ambiental, remitido por el director territorial de Medio Ambiente de 27 de agosto de 1998, en el que comenta las principales características del proyecto y de su lugar de emplazamiento. Considera medioambientalmente aceptable el proyecto siempre y cuando se revisen y aclaren o modifiquen determinados aspectos relacionados con la restauración, y concretamente la necesidad de modificar los taludes finales, así como de compactar los materiales estériles depositados y precisar el presupuesto detallado de la restauración, incluyendo en él todas las labores proyectadas, el riego y el mantenimiento de la revegetación. Asimismo da cuenta de que las labores fueron iniciadas y posteriormente paralizadas.
  
Informe de la Sección Forestal, también en el que, tras comentar diversas características del estudio de impacto ambiental, considera aceptable la ejecución del proyecto, aunque propone alguna modificación relacionada con el estado final y su revegetación, que debería ser mejorado para evitar la forma de trinchera artificial propuesta.
  
Informe del técnico de Espacios Naturales, remitido asimismo por el director territorial de Medio Ambiente de 21 de septiembre de 1998, en el que coincide con los anteriores en que el proyecto resulta medioambientalmente aceptable pero que requiere una restauración más efectiva. Asimismo recomienda que se contemplen partidas concretas para el mantenimiento de la revegetación, que se sustituya los ejemplares de Quercus suber por otros de Quercus rotundifolia y que se prevea la aplicación de frecuentes riegos para evitar la proliferación de polvo, así como el debido control de los residuos generados.
  
Informe del Ayuntamiento de Viver de 8 de octubre de 1998, comunicando que el terreno afectado por el proyecto se encuentra calificado como suelo no urbanizable genérico o común, según el planeamiento municipal vigente. Asimismo, no se tiene constancia de restos arqueológicos u otras singularidades destacables en el lugar en cuestión.
  
Informes arqueológico, etnológico y de la Unidad de Inspección de Patrimonio, remitidos por la Dirección General de Patrimonio Artístico el 28 de diciembre de 1998, de los cuales no se desprende la existencia de restos histórico-culturales actualmente conocidos que pudieran verse afectados por la realización del proyecto. No obstante, se pone de manifiesto que Viver y su entorno son ricos en yacimientos de edad romana, que se localizan generalmente en zonas llanas o poco abruptas, por lo cual no se puede descartar que la extracción de arenas pudiera llegar a afectar alguno de ellos, por lo que propone una prospección previa.
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castelló número 76, de fecha 25 de junio de 1998, sin que se presentaran alegaciones al mismo, según consta en la correspondiente certificación del director territorial, recibida en fecha 7 de agosto de 1998.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Emitir declaración de impacto ambiental favorable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de la licencia de actividad municipal, la explotación de arenas nombrada El Espino, en el término municipal de Viver, siempre que se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en el estudio de impacto ambiental y en el Plan de Restauración, así como las modificaciones introducidas por las condiciones siguientes:
  
Los taludes finales de la restauración deberán banquearse cada 2 o 3 metros de altura, mediante pequeñas bermas en contrapendiente que reduzcan los efectos de la erosión. El talud máximo de cada banco de restauración no deberá superar los 30 grados de inclinación respecto a la horizontal. Los materiales de relleno, tanto estériles mineros como los procedentes del descabezado de los frentes de explotación deberán ser debidamente compactados. Se propone sustituir todos o parte de los ejemplares previstos de Quercus suber por otros de Quercus rotundifolia.
  
Los trabajos de restauración deberán ser acometidos mediante fases simultáneas a las del avance de la explotación, de manera que se proceda a restaurar progresivamente el espacio afectado tan pronto como el agotamiento de los bancos lo permita y según el sistema de explotación de transferencia propuesto. En este sentido, los sucesivos planes de labores a presentar anualmente ante el Servicio Territorial de Industria y Energía deberán plantearse dando prioridad al agotamiento de aquellos bancos o sectores que favorezcan el cumplimiento de esta condición.
  
El presupuesto de restauración deberá ser revisado, completado y detallado para dar cabida a todas aquellas acciones que son necesarias para obtener el estado de la restauración final previsto en la presente resolución, con independencia de que parte de su ejecución pueda ser o no compaginada y asumida por el promotor como parte o durante la ejecución de labores extractivas. Asimismo deberán preverse los costes de riegos de la revegetación y los cuidados y reposiciones que resulten necesarios para garantizar su adecuado desarrollo vegetativo.
  
Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos, y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.
  
Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura y Educación, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde se recojan el balance y el estado actual de la actividad, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados, a los rellenos efectuados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración-estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, así como cualquier posible incidencia surgida en el desarrollo de las mismas. Dicho Servicio remitirá una de las copias a esta Dirección General.
  
Segundo
  
Notificar a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 21 de diciembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 309/1999-AIA referente al proyecto de actuación integrada de fábrica de puertas de madera en partida Costera La Marjal, polígono 3, parcela número 67, situada en el término municipal de Castalla (Alicante), proyecto promovido por Puertas Castalla, SL.
  
Resultando que, en fecha 17 de mayo de 1999, de la Sección de Gestión y Disciplina Urbanística de Alicante se remite el proyecto y el estudio de impacto ambiental correspondiente.
  
Resultando que el proyecto ha estado sometido al trámite de Información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.521, de 21 de junio de 1999, no habiéndose presentado alegaciones al mismo, según consta en el certificado remitido en fecha 19 de agosto de 1999 por la Sección de Gestión y Disciplina Urbanística de Alicante.
  
Resultando que la actuación proyectada consiste en la ocupación de una superficie de 72.886 metros cuadrados que resultan afectados por la actuación y 16.474 metros cuadrados libres de esta afectación (total cartografiados 89.360 m2), de suelo calificado como suelo no urbanizable rústica dispersa en las normas subsidiarias de planeamiento de Castalla, para permitir la implantación de una industria destinada al proceso de montaje y acabado de puertas.
  
La parcela tiene por límite norte la carretera C-3316 Alcoy - Villena, viéndose afectada por el proyecto de autovía de Sax, respetando la ordenación propuesta la servidumbre correspondiente.
  
Según la información contenida en el proyecto y estudio de impacto ambiental presentados:
  
Para el suministro de agua potable se indica que el proceso de producción no lo requiere, únicamente será el derivado de aseo y labores de limpieza. Para ello, se conectará a la red general mediante una conducción que transcurre por caminos de titularidad pública.
  
El suministro eléctrico se realiza mediante la conexión con la línea de media tensión que discurre paralela al Camí de L'Erm, realizando entronque aéreo-subterráneo, red subterránea de media tensión y centros de transformación.
  
Para las aguas residuales generadas en aseo y limpieza (puesto que, según se indica no existirá ningún otro efluente de los procesos industriales), se construirá una fosa séptica, que será limpiada periódicamente.
  
Resultando que solicitado informe a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, se informa que «... No se conocen valores medioambientales dignos de protección que puedan verse afectados negativamente por la referida actuación».
  
Considerando que no se menciona la posible afección a vías pecuarias, y tanto el acceso como el trazado de conducciones discurrirá por «caminos de titularidad pública». En el caso de afección a las mismas, se deberán solicitar las autorizaciones correspondientes según lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo de vías pecuarias
  
Considerando que ni en el estudio de impacto ambiental ni en el proyecto presentado se cita la gestión de los Residuos Sólidos generados, es necesario indicar que dicha gestión se deberá realizar de acuerdo con las características de los mismos, según sean asimilables a urbanos, industriales o tóxicos y peligrosos, en virtud de las reglamentaciones específicas aplicables.
  
Considerando que en el estudio de impacto ambiental no se realiza una descripción detallada de la vegetación de la parcela afectada por la ejecución del proyecto, puesto que se indica que hay ejemplares de encinas y pinos, se deberán preservar los ejemplares adultos de un cierto porte, integrándolos en las zonas de ajardinamiento o espacios verdes de la parcela.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 20 y disposición adicional quinta de la Ley 4/1992, del suelo no urbanizable.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, desde el punto de vista ambiental, el proyecto de actuación integrada de fábrica de puertas de madera en partida Costera La Marjal, polígono 3, parcela número 67, situada en el término municipal de Castalla (Alicante), proyecto promovido por Puertas Castalla, SL, siempre que se cumplan los siguientes condicionantes, así como las medidas correctoras previstas en la documentación aportada que no entren en contradicción con los mismos:
  
1. Se deberá establecer un programa de vigilancia ambiental en el que se realice un seguimiento de las medidas correctoras previstas. Se indicará la gestión de los residuos sólidos generados por la actividad y su adecuación a la normativa vigente, así como la gestión de las aguas residuales. Anualmente se remitirá a esta Dirección General un informe con los resultados de dicho programa.
  
2. En caso de afección a las vías pecuarias se estará a lo dispuesto sobre la materia en la Ley 3/1995, de 23 de marzo de vías pecuarias.
  
3. Los ejemplares adultos de pinos y encinas se integrarán en las zonas de ajardinamiento o espacios verdes de la parcela.
  
4. Los residuos generados en la actividad se gestionarán de acuerdo con la tipología de los mismos. Si su destino es a vertedero, éste deberá disponer de las autorizaciones preceptivas.
  
5. Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
6. Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 21 de diciembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 614/99-AIA referente a la evaluación de impacto ambiental de la revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Xàtiva (Valencia) y en base a las siguientes consideraciones:
  
I. Descripción del proyecto
  
La revisión del Plan General de Ordenación Urbana clasifica urbanísticamente los terrenos del término municipal del modo siguiente:
  
Suelo urbano 699,20 ha
  
Suelo urbanizable sectorizado 263,10 ha
  
Suelo urbanizable no sectorizado 32,69 ha
  
Suelo no urbanizable 6.749,01 ha
  
Total término municipal 7.744,00 ha
  
Las grandes zonas de usos globales que identifican el modelo territorial propuesto por el plan son las siguientes:
  
Terrenos de uso global residencial 659,98 ha
  
Terrenos de uso global industrial 204,53 ha
  
terrenos de uso global comercial 8,50 ha
  
parques urbanos 18,90 ha
  
zonas verdes 25,15 ha
  
Otras dotaciones públicas urbanas (excepto viario) 77,93 ha
  
Parques territoriales 61,80 ha
  
Suelos no urbanizables de interés agrícola 292,42 ha
  
Suelos no urbanizables de interés ecológico 2.536,31 ha
  
Otros suelos no urbanizables 3.858,48 ha
  
En el suelo clasificado como no urbanizable, la revisión del Plan General, conforme al grado de protección de los terrenos que conviene en disponer, considerada su valoración en términos ambientales, o bien, por razón de la aptitud natural para la actividad agraria, por contener restos arqueológicos o pinturas rupestres, por estar afectados por la legislación sectorial de la Comunidad Valenciana en materia de carreteras, por tratarse de vías pecuarias o, finalmente, por constituir pequeñas agrupaciones aisladas de viviendas en el ámbito de otras áreas que, atendiendo a cualquiera de dichas razones, interesa mantener en su estado rústico; distingue, con independencia de los elementos de las redes primarias o estructurales de dotaciones públicas, las siguientes zonas:
  
Zona 1 común 3.732,48 ha
  
Zona campamento de turismo
  
Zona de servicios al castillo
  
Zona 2 protección por productividad agrícola 292.42 ha
  
Zona 3 protección existencia de masas arboladas
  
y matorral 2.536,31 ha
  
Zonas de protección viaria y vías pecuarias 118,40 ha
  
Zonas de protección cultural (art. 1 Ley 4/1992) 7,60 ha
  
Parque territorial de la Cova Negra 61,80 ha
  
Total suelo no urbanizable 6.749, 01 ha
  
II. Tramitación administrativa
  
En fecha 18 de agosto de 1999, se recibe de la Sección de Planeamiento del Servicio Territorial de Urbanismo y Ordenación Territorial de Valencia, fotocopia del estudio de impacto ambiental de la revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Xàtiva.
  
Siendo dicha documentación incompleta e insuficiente, se dirige escrito en tal sentido al Servicio Territorial de Urbanismo a fin de que remita documentación técnica y administrativa suficiente a fin de proceder a cumplimentar su evaluación ambiental.
  
En fecha 19 de noviembre, se recibe de la Sección de Planeamiento estudio de impacto ambiental con planos y gráficos, documentación técnica del plan y copia de la documentación administrativa.
  
Analizada la misma, se verifica que en sesión plenaria celebrada el día 4 de marzo de 1999, se acordó someter la revisión del Plan General de Ordenación Urbana a informe de los distintos departamentos y órganos competentes de las administraciones públicas, y someter dicho documento a información pública por un período mínimo de un mes.
  
El documento redactado de revisión de Plan General de Ordenación Urbana y del correspondiente estudio de impacto ambiental, es expuesto a información pública durante el término de un mes, mediante edicto publicado en el Diario oficial de la Generalitat Valenciana y en los diarios Levante y Las Provincias de fecha 31 de marzo de 1999.
  
En fecha 27 de abril de 1999, se remitió desde los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente, informe proponiendo la inclusión en el Plan General de las vías pecuarias cuyo trazado discurre por el término municipal de Xàtiva.
  
En sesión extraordinaria de Pleno de la corporación, celebrada el 3 de junio de 1999, se adopta el acuerdo de aprobar provisionalmente la revisión del Plan General de Xàtiva.
  
Resultando que analizada la documentación presentada, se comprueba que se recogen las recomendaciones efectuadas desde la Dirección Territorial de Medio Ambiente, en orden a recoger en la documentación del Plan General, las protecciones que establece la legislación en las vías pecuarias que discurren por el término municipal.
  
Resultando que en fecha 5 de noviembre de 1999, desde el Servicio de Prevención de Incendios Forestales de esta Conselleria de Medio Ambiente, se notifica la existencia de dos incendios forestales ocurridos en zona próxima a zona urbana, en fecha 27 y 28 de agosto de 1999; comprobándose que en dichas zonas se mantiene la clasificación de suelo no urbanizable de protección de masas arboladas y de matorral, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 59 de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio de 1999, del Gobierno Valenciano atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de Xàtiva, siempre y cuando se ajuste a la documentación presentada y a las recomendaciones desarrolladas en su estudio de impacto ambiental.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de diciembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 405/1999-AIA sobre el proyecto de instalación de una planta de cogeneración a gas natural (con dos motogeneradores de 2,23 MWe cada uno), promovido por Cogeneración Adzaneta, SL, para abastecer energéticamente a cuatro empresas textiles situadas en el polígono industrial número 1, carretera Palomar, sin número, del municipio de Atzeneta d'Albaida (La Vall d'Albaida).
  
Resultando que, en fecha 2 de julio de 1999, el promotor presenta el estudio de impacto ambiental y proyecto técnico de la instalación de la planta de cogeneración.
  
Resultando que, con la ejecución del proyecto, se generará energía eléctrica y se aprovechará la energía térmica contenida en los gases de escape y de refrigerar los motores para abastecer a las empresas textiles: Reig Martí, Hilados y Encolados, Finitextil y Plast Textil.
  
De la energía térmica de los gases de escape se obtendrá vapor, mediante un recuperador de calor (economizador/vaporizador) y caldera pirotubular con quemador, para alimentar: la encoladora existente en la empresa Hilados y Encolados y el tren de lavado de la empresa Finitextil. La evacuación de los gases de escape a la atmósfera se realiza tras su paso por el recuperador de calor.
  
Y la energía térmica obtenida de refrigerar los motores (circuito de alta temperatura) es aprovechada para obtener agua caliente cuyo destino es para alimentar: la cocina de colas de Hilados y Encolados y el tren de lavado de Finitextil.
  
Resultando que, en fecha 6 de julio de 1999, se realizaron consultas al Ayuntamiento de Atzeneta d'Albaida y a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de esta Conselleria.
  
Resultando que, el 2 de septiembre de 1999, se recibe del Servicio Territorial de Industria y Energía en Valencia el proyecto de planta de cogeneración, anexo al proyecto, el estudio de impacto, anexo al estudio y los resultados de la exposición pública.
  
Resultando que han sido expuestos al público la solicitud de autorización administrativa y el estudio de impacto ambiental, durante el plazo de 30 días, mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia número 152 de fecha 29 de junio de 1999, sin que se hayan presentado alegaciones a la misma, según comunicado del director territorial de Industria y Energía.
  
Resultando que, el 15 de septiembre de 1999, se recibe del Ayuntamiento de Atzeneta d'Albaida copia del expediente municipal para la licencia de la actividad que contiene informes técnicos favorables a la actividad, ya que:
  
«se ajusta a las normas contenidas en las ordenanzas municipales que resultan de aplicación y a las del planeamiento urbanístico vigentes en este Municipio y ofrecen garantías suficiente las medidas correctoras del proyecto».
  
Resultando que, el 20 de septiembre de 1999, se recibe de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental el informe emitido por el Servicio de Residuos y Contaminación, en el que se recoge los aspectos siguientes a tener en cuenta para garantizar una adecuada protección del ambiente atmosférico y gestión de residuos:
  
- El aceite de lubricación usado, y el resto de residuos tóxicos y peligrosos generados en la industria deben ser entregados a empresas gestoras autorizadas, de acuerdo con el Real Decreto 833/1988, reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, Básica de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
- Como productor de residuos tóxicos y peligrosos, y de acuerdo con la legislación correspondiente, la empresa debe quedar obligada a inscribirse en el registro de pequeños productores de residuos tóxicos y peligrosos, o en su caso, solicitar la autorización como gran productor, además de presentar la preceptiva declaración anual.
  
- La empresa deberá aportar programa de vigilancia ambiental, en el que se deberán especificar los tipos y periodicidad de controles a realizar de las emisiones a la atmósfera, que deberán efectuarse como mínimo una vez al año, por una entidad colaboradora de la administración, de acuerdo con lo establecido en el Decreto 833/1975, siendo los resultados remitidos a la Dirección General de Calidad Ambiental.
  
- Las chimeneas de evacuación de gases deberán disponer del adecuado orificio para la realización de las tomas de muestras, a fin de efectuar las mediciones de control de las emisiones exigidas en la normativa, así mismo deberán disponer de una infraestructura fija y segura que permita el acceso a los orificios. La altura de las mismas se adecuará a lo dictado por la Orden de 18 de octubre de 1976, teniendo en cuenta la no presencia de obstáculos laterales que dificulten la dispersión del penacho.
  
- La actividad sometida a estudio debería disponer de un libro de registro por cada foco emisor de contaminantes, según el modelo que aparece en el anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial, donde se anotarán todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera.
  
- En cuanto a los límites de emisión, los gases de escape que salgan por la chimenea, independientemente del número de motores que se encuentre en funcionamiento, deberán cumplir lo establecido en el Decreto 833/1975. Para las instalaciones de combustión industrial, utilizando gas natural, los límites deberían ser:
  
Opacidad 2 en la escala Bacharach y
  
 1 en la escala Ringlemann
  
SO2, desde el año 1980 el límite es de 850 mg/Nm3
  
Límite para monóxido de carbono 500 ppm
  
Límite de emisión de partículas en suspensión 150 mg/Nm3
  
Para óxidos de nitrógeno Nox 300 ppm
  
Resultando que, según el proyecto técnico, en el sistema de tratamiento (descalcificación) del agua disponible, necesario para ser utilizada por determinados equipos industriales como en calderas y barcas del tren de lavado, se obtiene como rechazo una salmuera que será almacenada en un depósito de 5.000 litros de capacidad.
  
Resultando que el aceite usado de lubricar los motores se irá almacenando en un tanque de 5 metros cúbicos de capacidad.
  
Resultando que la concentración estimada de las emisiones de contaminantes contenidas en los gases de escape de los motogeneradores será 450 ppm de CO y 225 ppm de NOx, y de las contenidas en los gases producidos por el quemador de la caldera será 11,6 ppm de CO y 27,5 ppm de NOx, inferiores a los límites legislados.
  
Resultando que la ejecución del proyecto conlleva la instalación de: dos chimeneas de bypass (una por motor), una chimenea en el recuperador de calor para evacuar los gases de escape que han tenido un aprovechamiento energético y otra chimenea en la caldera para evacuar los gases producidos por el quemador, que entrará en funcionamiento en situaciones de mayor demanda de vapor al producido por la energía recuperable de los gases de escape de los motores.
  
La altura real de cada una de estas cuatro chimeneas será de 25 metros desde suelo; altura que es superior a la obtenida en los cálculos realizados según la Orden 18 de octubre de 1976 para cada una de ellas y que, además, permite cumplir la normativa municipal establecida para la instalación de las chimeneas.
  
Resultando que, según el estudio de ruido realizado, en el que se determina las fuentes sonoras existentes y la atenuación acústica de cada una de ellas debido al diseño de la propia instalación del equipo y/o aplicación de medidas correctoras (silenciadores, filtros-silenciadores, pantallas acústicas, aislamiento acústico), se obtendrá un nivel sonoro de 49 decibelios(A) en el eje de la calle más cercana a la central de cogeneración, que es inferior a 55 decibelios (A) exigido en las ordenanzas municipales.
  
Resultando que, como vigilancia ambiental, se establece que las chimeneas dispondrán de plataforma y orificios para la toma de muestras de:
  
Los controles de emisiones e inmisiones, cada tres años, de acuerdo a lo establecido para las instalaciones del grupo B en el Decreto 833/1975.
  
Y de autocontroles para asegurar el cumplimiento de los límites exigibles, cuyos resultados se consignarán en un libro de registro según anexo IV de la Orden 18 de octubre de 1976.
  
Considerando que la salmuera procedente del sistema de tratamiento del agua deberá ser entregada a empresa autorizada para su gestión.
  
Considerando que, el aceite usado de lubricar los motores y todos los residuos peligrosos generados (aceite usado de transformador, baterías, filtros, etc.) han de ser recogidos en envases adecuados y etiquetados para su entrega a empresas gestoras autorizadas.
  
Considerando que, los niveles de emisión de contaminantes emitidos a la atmósfera, tanto de los gases evacuados sin aprovechamiento energético como de los que ya han sufrido tal aprovechamiento, no deberán rebasar los límites establecidos en el Decreto 833/1975, que desarrolla la Ley 38/72, de protección del ambiente atmosférico. Para las combustiones de gas natural, los límites de emisión deberán ser:
  
Opacidad 2 (Bacharach) y 1 (Ringlemann)
  
Monóxido de carbono 500 ppm
  
Oxidos de nitrógeno 300 ppm
  
Partículas en suspensión 150 mg/Nm3
  
SO2, desde el año 1980 850 mg/Nm3
  
Considerando que, como vigilancia ambiental, además de los controles de las emisiones de contaminantes a la atmósfera en todas las chimeneas, se ha de realizar un control del nivel acústico producido y un seguimiento de control sobre los diferentes residuos que se han de entregar a gestores autorizados.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de instalación de una planta de cogeneración a gas natural (con dos motogeneradores de 2,23 MWe cada uno), promovido por Cogeneración Adzaneta, SL, para abastecer energéticamente a cuatro empresas textiles situadas en el polígono industrial número 1, carretera Palomar, sin número, del municipio de Atzeneta d'Albaida (La Vall d'Albaida), en los términos que establece el estudio de impacto ambiental, anexo al mismo, siempre y cuando, se cumplan las siguientes condiciones:
  
1. La salmuera resultante de la descalcificación del agua será adecuadamente almacenada y etiquetada para su entrega a empresa gestora autorizada, según la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos.
  
2. El aceite usado, los posibles derrames, baterías, filtros procedentes de los circuitos de trasiego del aceite, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo peligroso, serán adecuadamente almacenados y etiquetados, y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos.
  
3. Por ser productor de residuos peligrosos, la empresa estará sujeta a todo lo dispuesto en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos. Es decir, si producen menos de 10 Tm/año de RP's deberá inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos, o de ser superior a esa cantidad deberá solicitar ante la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de esta Conselleria la autorización como productor de residuos peligrosos.
  
4. La presente actividad, considerada en el grupo B del Catálogo de Actividades Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera que se indica en el anexo II del Decreto 833/1975, estará a todo lo dispuesto para tales actividades en el título VI del mencionado decreto (régimen especial de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera) y en la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.
  
5. Los niveles máximos de emisión de contaminantes a la atmósfera que se garantizarán de no superar serán:
  
Opacidad 2 (Bacharach) y 1 (Ringlemann)
  
Monóxido de carbono 500 ppm
  
Oxidos de nitrógeno 300 ppm
  
Partículas en suspensión 150 mg/Nm3
  
SO2, desde el año 1980 850 mg/Nm3
  
Igualmente, se ha de garantizar que los niveles de inmisión no superen lo establecido en el anexo I del Decreto 833/1975 y demás legislación posterior que la modifique.
  
6. Las chimeneas de evacuación y dispersión de los gases en la atmósfera dispondrán de los adecuados orificios para la realización de las tomas de muestras, a fin de efectuar las mediciones de control y autocontrol de las emisiones exigidas en la normativa, y de una infraestructura fija y segura que permita el acceso a los orificios. Así como, cualquier otra prescripción contenida en la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial.
  
7. La actividad dispondrá de un libro de registro por cada foco emisor de contaminantes, según el modelo que aparece en el anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial, donde se anotarán todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera.
  
8. A pesar de las medidas que se instalen para atenuar el ruido generado por esta actividad se tendrá en cuenta el incorporar los silenciadores y equipos necesarios para la reducción de los niveles sonoros a los límites exigidos por la normativa municipal en dicho lugar, y que no se transmita a posibles viviendas próximas más de 35 decibelios (A).
  
9. Se establecerá en el Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera y del ruido ambiental generado:
  
- Mediciones de las emisiones de partículas sólidas, SO2, NO, NO2, CO y CO2, realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años.
  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2 y CO, realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas o colindantes realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.
  
La vigilancia ambiental de las emisiones a la atmósfera se realizará en todos y cada uno de los focos. No obstante, el autocontrol podrá disminuirse en su frecuencia en los focos que habitualmente no funcionan (chimenea/s bypass) y realizarse en los focos que efectivamente y habitualmente realizan el vertido.
  
Los resultados obtenidos de los controles efectuados y el dictamen dado por la O.C.A. o laboratorio autorizado relativo a la suficiencia de las medidas correctoras de la contaminación proyectadas serán remitidos a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de esta Conselleria.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 20 de noviembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 528/1999'AIA referente al proyecto de «Modificación de las líneas eléctricas 132 kV, circuito sencillo, S.T. La Nucia y S.T. Benidorm - S.T. El Algar», en el término municipal de Benidorm (Alicante), cuyo promotor es Iberdrola, SA.
  
Resultando que la documentación formada por Proyecto, Estudio de Impacto Ambiental y resultado de la Información Pública, ha sido remitido por la Dirección Territorial de Industria y Energía, Conselleria de Industria y Comercio, de Alicante.
  
Según escrito del director Territorial, la documentación ha sido sometida a información pública, habiendo aparecido el anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante número 188, en fecha 17 de agosto de 1999 sin haberse formulado ninguna alegación.
  
Resultando que el objeto del proyecto es la modificación de las líneas aéreas Benidorm - La Nucia y La Nucia - El Algar, ambas de 132 kV y circuito sencillo, a su paso por terrenos situados en el Área Parque Temático, de Benidorm.
  
La modificación constaba, según la documentación inicialmente presentada, de cuatro tramos:
  
Tramo 1: arranca en el apoyo número C1 de la modificación (sustituto del apoyo 7 de la línea Benidorm - El Algar) y termina en el apoyo número 1 de la modificación. Tiene una longitud de 134 metros y transcurre en circuito sencillo aéreo.
  
Tramo 2: arranca en el apoyo número 1 de la modificación y termina en el apoyo número 10, en el que la línea pasa a subterráneo. Tiene una longitud de 2.595 metros y transcurre en doble circuito aéreo, y consta de cinco alineaciones.
  
Tramo 3: arranca del apoyo número 10, en el que las líneas pasan a subterráneo, y transcurre en doble circuito subterráneo por los viales V-12, V-7, V-8 y V-9, y el circuito correspondiente a la línea Benidorm - La Nucia continua hasta el vial de acceso a la planta de tratamiento de residuos desde la que entra en la S.T. Terra Mítica.
  
La línea Benidorm - La Nucia termina en la S.T. Terra Mítica. Con una longitud aproximada de 2.900 m. La línea Benidorm - El Algar terminará en el apoyo número C2. Tiene una longitud aproximada de 2.800 metros.
  
Tramo 4: arranca en el apoyo número C2 (paso de subterráneo a aéreo en la línea de Benidorm - El Algar) y termina en el apoyo número 3 C3, sustituyendo al apoyo número 20 de la mencionada línea. Tiene una longitud de 283 metros y transcurre en circuito sencillo aéreo. Consta de una alineación.
  
Tramo 5: arranca en la S.T. Terra Mítica y termina en el apoyo número 12, sustituyendo del apoyo número 152 de la línea Benidorm - La Nucia. Tiene una longitud de 237 metros y transcurre en circuito sencillo aéreo.
  
Resultando que con fecha de 30 de diciembre de 1999 a través del promotor se ha presentado un anexo a la documentación en la cual se indica que se ha procedido a modificar el proyecto hasta ahora reflejado consistente en proceder a enterrar el conjunto de la las líneas eléctricas a modificar, excepto el tramo inicial del desvío en el cruce con la autopista y la salida de la S.T. Terra Mítica.
  
Resultando que para la instalación de la línea subterránea de unos 6.000 metros de longitud, es necesario la apertura de una zanja de 1,5 metros de anchura y 1,35 metros de profundidad.
  
Los cables irán dispuestos en tubos alojados sobre una capa de hormigón pobre; a continuación se dispondrá una capa de hormigón con un espesor de unos 550 milímetros; la capa inmediatamente superior será de arena de unos 300 mm de espesor con una señalización de canalización. A continuación se añadirán tierras o todo-uno normal en una capa de aproximadamente 400 milímetros, y finalmente se repondrá el firme (100 mm aproximadamente), sea éste aglomerado asfáltico o arena.
  
Las zanjas para el cableado se ubicarán junto a los viales que van a ser abiertos en el Parque Temático (V-12, V-7, V-8 y V-9).
  
Resultando que en el estudio de impacto ambiental se proponen, entre otras, las siguientes medidas protectoras y correctoras:
  
- Medidas protectoras:
  
Aprovechamiento de la red viaria existente y de los futuros viales del parque, que evitará así la creación de nuevos accesos.
  
Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación.
  
La maquinaria que se vaya a utilizar durante la ejecución de las obras será revisada con objeto de evitar pérdidas de lubricantes, combustibles, etc.
  
Retirar de forma adecuada los restos y desperdicios que se vayan generando.
  
Reducción al mínimo posible la afección a las manchas de arbolado, con objeto de evitar el desencadenamiento de fenómenos erosivos en zonas donde esta cubierta juega un papel de protección y retención del suelo.
  
En los tramos subterráneos se utilizará aislante seco en lugar de papel impregnado en aceite, con objeto de evitar el riesgo de contaminación del suelo por la presencia de los cables.
  
Con el fin de atenuar el ruido producido durante el periodo de construcción se procederá a la utilización de maquinaria que cumpla los valores límite de emisión de ruido establecidos por la normativa, evitando, en la medida de lo posible, el funcionamiento simultáneo de maquinaria pesada, así como las operaciones bruscas de aceleración y retención.
  
Preservación, siempre que sea posible, de la vegetación herbácea y arbustiva con la finalidad de mantener en superficie una cubierta vegetal, controlando de este modo a corto plazo la erosión en el entorno de la zanja y zonas de mayor pendiente.
  
En caso de ser necesaria la tala de algún ejemplar arbóreo (en el tramo final de la línea). La tala será en todo caso selectiva y realizada con motosierra y se evitará las afecciones en los estratos arbustivo y herbáceo.
  
Se evitará la afección a las vías pecuarias.
  
En caso de que durante la realización de los trabajos de excavación apareciese cualquier tipo de resto de interés histórico, arqueológico o paleontológico, se pondrá en conocimiento del Servicio de Patrimonio Arqueológico y Etnológico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.
  
- Medidas correctoras:
  
Eliminación adecuada de los materiales sobrantes en las obras y de cualquier vertido accidental, una vez hayan finalizado los trabajos de instalación.
  
En su caso, reparación de aquellas infraestructuras que hayan podido quedar dañadas. Limpieza del material acumulado, préstamos o desperdicios. La citada limpieza se efectuará lo antes posible en el caso de que el material impida el paso de vehículos o peatones o puedan suponer cualquier tipo de peligro para la población.
  
Como programa de vigilancia ambiental se propone realizar el siguiente seguimiento:
  
Durante la construcción de la línea se realizará un control permanente de la obra, de manera que se garantice que ésta se realiza de acuerdo en el apartado de medidas protectoras, controlando además de las labores propias de la construcción todas aquellas que tengan que ver con las afecciones del medio.
  
- Una vez que la modificación proyectada entre en servicio, en las revisiones que se efectúen se controlará si en algún momento fuera necesario adoptar algún tipo de medida correctora.
  
Cuando finalice la obra se efectuará una revisión completa de la línea, llevando a cabo las medidas adecuadas para la corrección de impactos.
  
Considerando que la modificación actualmente presentada por la que se propone enterrar el conjunto de las líneas de 132 kV que afectan al entorno de Terra Mítica, dado que discurre paralelo a los viales de acceso a dicho entorno, y con la aplicación de las medidas correctoras propuestas comparada con el proyecto inicialmente propuesto detallado anteriormente, se estima medioambientalmente aceptable.
  
Considerando que en el tramo en el que las líneas vuelven a ser aéreas, a la salida de la S.T. Terra Mítica, dadas las características del entorno por el que discurren, zona agrícola entre enclaves forestales, que la definen como un área típica de campeo para especies de avifauna de interés (águila perdicera, etc.) se estima que para evitar la posible colisión de las mismas contra los cables se procederá a señalizar mediante elementos salvapájaros situados al tresbolillo y que queden a una distancia de 10 metro entre ellos, los cables de tierra.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio de 1999, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación de las líneas eléctricas 132 kV, circuito sencillo, S.T. La Nucia y S.T. Benidorm - S.T. El Algar, en el término municipal de Benidorm (Alicante), cuyo promotor es Iberdrola, SA, atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y siempre que se cumplan las medias protectoras y correctoras propuestas en el mismo, el Programa de Vigilancia Ambiental y las siguientes condiciones:
  
1. En el tramo en el que las líneas vuelven a ser aéreas, a la salida de la S.T. Terra Mítica, dadas las características del entorno por el que discurren, zona agrícola entre enclaves forestales, que la definen como un área típica de campeo para especies de avifauna de interés, se procederá a señalizar los cables de tierra mediante elementos salvapájaros situados al tresbolillo y que queden a una distancia de 10 metro entre ellos.
  
2. Dado que pueden verse afectadas vías pecuarias deberá cumplirse lo dispuesto en la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.
  
3. Si durante el proceso de construcción de las líneas, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Educación y Ciencia, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el art. 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 30 de diciembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 121/1998-AIA referente al proyecto de ampliación de la explotación de arenas nombrada Baladrar, en el término municipal de Fanzara (el Alto Mijares), cuyo promotor es la mercantil Áridos Mijares, SL.
  
Resultando que en fecha 6 de marzo de 1998, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite los correspondientes proyectos y estudio de impacto ambiental con plan de restauración, quedando pendiente la remisión, en su momento, del resultado del trámite de información pública.
  
Resultando que sobre la base de los documentos remitidos se realiza consulta a diferentes organismos, recibiéndose, en las fechas que se indica, las siguientes contestaciones:
  
Informe de la Sección de Calidad Ambiental, remitido por el director territorial de Medio Ambiente (14 de agosto de 1998), en el que se indica que la actual explotación ocupa unas 9 hectáreas de superficie y con la ampliación proyectada de pretende llegar a unas 21,5 hectáreas. La información geológica se limita a referencias basadas en el mapa del IGME y, aunque identifica el material a explotar como Neocomiense-Barremiense, el informe considera más probable que se trate del Albiense, y apunta que las explotaciones mineras sin suficiente conocimiento geológico previo puedan dar lugar a explotaciones erráticas o a diseños de explotación incongruentes con el yacimiento mineral. De hecho, las capas se presentan con un buzamiento de unos 10 a 20° hacia el NE, por lo que el avance hacia el norte de la explotación incidirá en un aumento de materiales estériles. Sin embargo, la memoria del EIA no aporta datos sobre la relación mineral-estéril, siendo éste un aspecto de capital importancia por sus consecuencias medioambientales a la hora de abordar el sistema de restauración. La cuenca visual de la cantera es moderada a alta, sobre todo en las cotas altas de la pretendida ampliación, y aunque no afecta a núcleos de población, es visible desde algunos tramos de la carretera de Onda a Montanejos, la CV-20. El EIA describe de forma muy escasa el método de explotación proyectado y los bancos referidos de 8 metros de altura y bermas de 5 metros no se observa en el actual frente de extracción, que presenta un diseño poco organizado y con taludes de 10 a 20 metros de altura. La descripción del medio físico y de los impactos previsibles es demasiado general y no aporta datos concretos del lugar, lo que incide en una valoración poco esmerada del impacto ambiental previsible. El mapa geocientífico de la provincia de Castellón califica esta zona como de alto valor para la conservación de la naturaleza, lo cual reconoce el EIA en su apartado de vegetación; sin embargo, para dicho estudio, esta vegetación resulta tener muy poca importancia como elemento recuperable, puesto que sólo propone revegetar una pequeña zona de matorral, mientras que la mayor parte del conjunto pretende transformarla en cultivo de cítricos. La recuperación morfológica del hueco extractivo se propone mediante aporte de material estéril, que llegaría a alcanzar ?según se desprende de los perfiles aportados- hasta 100 metros de espesor, lo que supone un volumen aproximado de unos 3 hm3. El EIA no indica la procedencia de este estéril ni garantiza su obtención a partir de la propia explotación, lo cual supondría ?en este supuesto caso- una relación estéril/mineral del 60%. En este sentido, indica que la restauración proyectada no supone una restitución morfológica del lugar, especialmente hacia los límites laterales de la cantera. Tampoco se prevé ni aporta un estudio hidrológico en previsión de lograr un buen drenaje de la escorrentía superficial de la zona así restaurada. Por todo ello, concluye que la ampliación proyectada afecta un área de fuerte pendiente y vegetación natural bien desarrollada (pinar adulto) y de cierto interés; y que el proyecto no garantiza la restitución del medio natural afectado. Por último, señala que el planeamiento urbanístico de Fanzara se limita a un proyecto de delimitación de suelo urbano, aprobado en fecha 27 de julio de 1989, por lo cual, a la zona de actuación le es de aplicación la disposición transitoria tercera de la Ley 4/1992, de la Generalitat Valenciana, del suelo no urbanizable, tratándose por tanto de un suelo no urbanizable protegido.
  
Informe de la Sección Forestal, también remitido por el director territorial de Medio Ambiente (10 de setiembre de 1998), en el que destaca las escasas posibilidades de poder realizar una restauración eficaz en el lugar de la actual cantera, debido a las fuertes pendientes que ya presenta. La parte alta de la cantera está formada por un pinar denso que vegeta en buenas condiciones pero adolece de cuidados culturales, por lo que, en caso de incendio forestal es un modelo con elevada biomasa y combustible. Critica la propuesta de pretender restaurar el área, una vez concluida la explotación, mediante cultivo de cítricos en sustitución del monte alto existente. Considera totalmente simbólica la restauración que se pretende mediante plantación de menos de 1.000 ejemplares de especies forestales destinadas a un 5% de la superficie total. La magnitud de la explotación supone un desplazamiento de especies faunísticas cuyo efecto es difícilmente cuantificable pero nada despreciable. El efecto sobre el paisaje de la restauración proyectada es muy sensible y notable, y a pesar del importante volumen de aporte de tierras que se prevé, quedan taludes altamente visibles entre la zona restaurada y la no afectada por la explotación, además de que se confiere un alto grado de artificialidad a los cultivos de cítricos. Por todo ello considera poco adecuado el proyecto de restauración presentado.
  
- Informe del técnico de Espacios Naturales, remitido asimismo por el director territorial de Medio Ambiente (21 de septiembre de 1998), el cual comenta algunas características del proyecto e indica que su emplazamiento afecta, en la parte baja a cultivos de secano, y el resto a terrenos forestales formados por una vegetación en la que predomina matorral termófilo perteneciente a la asociación Quercus coccifera - Pistacia lentiscus y al matorral espinoso mediterráneo Pistacio-Rhamnetalia alaterni con un dosel arbolado denso y maduro formado por un pinar carrasco secundario de Pinus halepensis. El proyecto adolece de información referente al volumen total de extracción y, lo que es más fundamental, relación entre el estéril y el material obtenido. Por otra parte, la ubicación de la cantera presenta una cuenca visual muy amplia, con una fuerte afección ambiental sobre los componentes visual y paisaje que las labores de restauración propuestas no llegan a resolver. El proyecto propone como restauración final la plantación de cultivos agrícolas de regadío, cítricos, en la explanada resultante, mediante la adecuación de una pendiente única inferior a 30 grados, y banco de plantación. No obstante, dadas las características físico-biológicas que presenta la zona, y con la finalidad de integrar la restauración en el entorno en el que se encuentra, debería ésta contemplar la revegetación con las especies botánicas predominantes en el entorno, asociaciones y elementos descritos en el presente informe, y no una transformación a cultivo de regadío. Concluye indicando que el proyecto y estudio de impacto ambiental carecen de la información básica requerida en el capítulo segundo del Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental (Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana), por lo que debería solicitarse al promotor documentación complementaria, fundamentalmente en lo referente a la forma de explotación, volumen de extracción, período de explotación, restauración integrada por fases y según avance de la explotación, proyecto de restauración que garantice la restitución del impacto generado por la explotación sobre los componentes biofísicos y, especialmente, sobre los componentes visual y paisajístico.
  
- Informes arqueológico y etnológico, remitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico (28 de diciembre de 1998), en los que se manifiesta que el estudio de impacto ambiental no contempla la posible incidencia del proyecto sobre elementos histórico-culturales, en contra de lo exigido en la legislación de impacto ambiental.
  
- Informe del Ayuntamiento de Fanzara (23 de septiembre de 1999), comunicando que está en trámite un expediente sobre ordenación urbana de dicho municipio, y pendiente de ejecutar el correspondiente estudio de impacto ambiental, por lo que no pueden informar sobre el particular hasta el momento de tener aprobado en debida forma todo el expediente.
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 39, de fecha 31 de marzo de 1998, sin que se presentaran alegaciones, según consta en la correspondiente certificación del director territorial, recibida en fecha 13 de mayo de 1998.
  
Considerando que el planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Fanzara es un proyecto de delimitación de suelo urbano (27 de julio de 1989), por lo cual no se encuentra adaptado a las previsiones de la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable, y, según lo previsto en la disposición transitoria tercera de dicha norma, todo el suelo no urbanizable de dicho término municipal tiene la consideración de suelo no urbanizable sujeto a especial protección.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Emitir declaración de impacto ambiental desfavorable, desde el punto de vista ambiental, al proyecto de ampliación de la explotación minera nombrada Baladrar, en el término municipal de Fanzara, por no resultar compatible su realización con los valores medioambientales que son objeto de protección legal mediante el planeamiento urbanístico vigente, en virtud de la disposición transitoria tercera de la Ley 4/1992, sobre suelo no urbanizable, y asimismo, por considerar que dicho proyecto conlleva impactos ambientales de efectos severos que, ni el sistema de explotación ni el proyecto de restauración propuestos logran superar ni corregir.
  
Segundo
  
Notificar a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el art. 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 30 de diciembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML