Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6816, del 11-07-2012 (2012/6544)

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alpuente, Utiel, Sagunt, Cocentaina, Rossell. Expedient número 42/2007 AIA i altres.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6816

Data del DOGV
:   11-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6544

CVE


Data del document
:   17-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alpuente, Utiel, Sagunt, Cocentaina, Rossell. Expedient número 42/2007 AIA i altres. [2012/6544]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 42/2007 AIA, 212/2007 AIA,296/2008 AIA, 297/2007 AIA, 68/2007 AIA.  
  
València, 17 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 42/2007-AIA.  
Títol: explotació porcina d'enceball.  
Promotor: Moisés Martínez López.  
Autoritat substantiva: Servici i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: partida del Pla, polígon 23, parcel·la 337, terme municipal d'Alpuente (València).  
Descripció del projecte.  
Actualment l'explotació disposa d'una nau d'enceball per a 1.500 places, un llatzeret adossat a la nau, un local tècnic adossat a la façana oposada de la nau, depòsit d'aigua i dos sitges per a l'emmagatzematge de pinso. Esta construcció té llicència d'activitat concedida amb data 8 de febrer de 2001. Es pretén ampliar amb la construcció d'una segona nau amb una capacitat per a 1.500 places amb llatzeret adossat i un nou magatzem.   
Per la qual cosa la capacitat de l'explotació, després de l'ampliació, serà de 3.000 places d'enceball de 18 a 100 kg (360 UGM, aproximadament).   
El volum anual de purins estimat per al total de l'explotació serà de 6.450 m³. Els purins s'emmagatzemen en les fosses interiors de cada nau. En la nova nau d'enceball la fossa interior d'emmagatzematge es construirà de parets amb blocs de formigó prefabricat i acabat amb esquerdejat de morter de ciment i lluït fi. La solera de les naus serà de formigó en massa de 10 cm de grossària. La capacitat d'emmagatzematge serà de 1.204 m³ per la qual cosa es podran emmagatzemar els purins per un temps superior a tres mesos. S'indica que durant l'emmagatzematge s'aplicarà un tractament amb un complex bacterià enzimàtic per a millorar les característiques dels purins.   
Actualment es disposa d'una superfície agrícola de 71,2137 ha per a la distribució dels purins. Per a l'ampliació proposada es presenten 57,923 ha addicionals. S'ha presentat un estudi per al càlcul de les dosis d'aplicació en camp en funció de les necessitats dels cultius, la climatologia i les característiques del terreny.   
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats per un gestor autoritzat. Les aigües fecals seran desviades a la fossa de purins.  
  
El proveïment d'aigua es realitza a través de la xarxa municipal. En l'explotació es disposa d'un depòsit per al seu emmagatzematge. En el projecte s'indica que el consum d'aigua anual en l'actualitat és de 1.961 m³. Del total, un cinc per cent és utilitzat per a la neteja dels locals. Es disposa d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica i estufes de butà per a la calefacció de les naus.   
Segons l'estudi d'impacte ambiental la distància al nucli urbà de Corcolilla és de 2.000 m i al nucli residencial d'El Chopo, de 1.150 m.  
  
Informació pública.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5415 amb data 27 de desembre de 2007, sense que es presentaren al·legacions a este.  
Tramitació administrativa.  
Amb data 3 d'agost de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet una còpia del projecte bàsic i ampliació del projecte pel qual se sol·licita l'informe sobre l'adequació de la documentació. S'obri l'expedient de consulta 200/06-CON.   
Amb data 12 de setembre de 2006, es remet la resposta a la consulta en què se sol·licita l'ampliació de la documentació presentada.   
Còpia de l'estudi d'impacte ambiental del projecte en què s'havia d'incloure:   
L'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
L'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà avaluat per l'organisme de conca competent.  
Còpia de l'expedient administratiu municipal.  
Amb data 21 de setembre de 2006 es remet una còpia de l'EIA.  
Amb data 28 de febrer de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet una còpia de l'ampliació del projecte bàsic amb data setembre de 2006 i informa sobre el resultat de la informació pública, per la qual se sol·licita la declaració d'impacte ambiental.  
Durant l'estudi de la documentació presentada es determina que, per la ubicació de l'explotació ramadera, una part de la parcel·la 337 està inclosa dins dels terrenys catalogats com a forest d'utilitat pública núm. 40 turó de la Ceja de los Arcos.   
Per la qual cosa, amb data 18 de juliol de 2007, es remet un informe l'Àrea de Qualitat Ambiental en el qual, després de la resolució prèvia de l'expedient d'impacte ambiental, es considera necessària la resolució de l'expedient d'exclusió la superfície de la parcel·la 337 inclosa dins de la forest d'utilitat pública.  
Amb data 14 d'octubre de 2008, es remet des del Servici de Control Integrat de la Contaminació una còpia del Decret 156/2008, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual es modifica el Catàleg de Forest d'Utilitat Pública de la província de València, amb l'exclusió de 0,7740 ha del turó de la Ceja de los Arcos i la inclusió en este de 0,4130 ha, i de 0,7001 ha en la muntanya de Las Lomas, número 40 i 41 del catàleg esmentat, respectivament, els dos situats en el terme municipal d'Alpuente i pertanyents al seu ajuntament.  
També s'aporta una còpia de l'informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica de la Conselleria de Cultura i Esport.  
Documentació complementària.   
Dins de l'estudi d'impacte ambiental s'adjunta la documentació següent:  
Còpia de l'Agroseguro subscrit per a la capacitat actual de l'explotació.  
Còpia de la llicència d'obertura per a la nau existent amb data 8 de febrer de 2001.   
Certificat de l'alcaldia amb data 26 de setembre de 2006 sobre la connexió a la xarxa d'aigua potable de l'explotació.  
Còpia de la factura del subministrament d'aigua.  
Documents d'acceptació, cèdules i plans cadastrals de les parcel·les a què es destinaran els purins.  
Còpia de l'informe favorable de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació amb data 26 de desembre de 2005.  
Informe de l'alcaldia sobre la compatibilitat urbanística del projecte amb data 27 de setembre de 2006. S'indica que el sòl on s'ubica l'explotació és sòl no urbanitzable comú.  
Còpia de l'estudi arqueològic realitzat.   
Afeccions legals.  
El sòl on s'ubica l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable i qualificat d'ordinari (comú) segons les normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament el 27 de setembre de 1990 per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, així com les seues modificacions núm. 7, 8 i 9 (disposició transitòria), vigents en l'actualitat.   
Segons el Decret 156/2008, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual es modifica el Catàleg de Forest d'Utilitat Pública de la província de València, amb l'exclusió de 0,7740 ha del turó de la Ceja de los Arcos i la inclusió en este de 0,4130 ha, i de 0,7001 ha en la muntanya Las Lomas, número 40 i 41 del catàleg esmentat, respectivament, els dos situats en el terme municipal d'Alpuente i pertanyents al seu ajuntament, s'ha procedit a l'exclusió del turó de la Ceja de los Arcos de la part de la parcel·la 337 on es pretén la construcció de la nova nau d'enceball.  
  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Donada la ubicació de l'explotació porcina, s'hauran de complir les especificacions establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
Consideracions ambientals  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció general del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exercirà l'activitat, i es descriuen posteriorment els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els qual s'inclou: geologia, clima, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge.   
L'explotació se situa en una zona agrícola dedicada majoritàriament al cultiu de secà, de cereal, vinya i ametler. Per les seues característiques, la capacitat d'ús agrícola és moderada (classe C). Existixen també zones forestals compostes per vegetació arbustiva i herbàcia. La fisiografia de la zona està valorada com a fortament ondulada i existix un pendent descendent en la direcció nord sud. Les parcel·les en esta zona estan abancalades.  
La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com a baixa en la parcel·la on s'ubicaran la nova construcció. Hi ha un llit en la zona denominat en la cartografia com a barranc del Reguero però, donada la distància a què està i si l'activitat s'exercix d'acord amb allò que s'ha indicat en l'EIA, es considera que no estarà afectat.   
  
Entre les mesures arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou:  
- Efectuar la neteja periòdica de les naus.  
- Retirar diàriament les baixes que es produïsquen en l'explotació.  
- Transportar els purins per mitjà de vehicle apropiat, i evitar-ne pèrdues durant el trajecte. Així mateix, s'efectuarà la neteja periòdica dels vehicles utilitzats per al transport dels purins.   
- Assegurar la correcta ventilació de l'explotació.  
- Construir un drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir que es produïsca l'entrada d'aigua d'escolament a la parcel·la.   
- Efectuar periòdicament, campanyes de desratització i desinfecció periòdiques.   
- Retirar tots els residus que es produïsquen d'acord amb les seues característiques i amb el que establix la legislació vigent en la matèria.   
- Disposar de tanca perimetral de l'explotació per mitjà de malla galvanitzada, gual sanitari de formigó i llatzeret per als animals malalts.   
Quant a la distribució dels purins en les parcel·les agrícoles es proposen una sèrie de mesures protectores. S'indica a este respecte:  
- No escampar purins en llits públics, perímetres de protecció de les captacions de proveïment urbà i a les proximitats de brolladors.  
  
- Aplicar els purins quan les condicions dels sòls de les parcel·les i les condicions climatològiques així ho aconsellen.   
- Efectuar l'abonat de manera que no s'apliquen dosis superiors a les indicades, amb l'objecte d'evitar la contaminació del sòl, i conseqüentment, la disminució de la productivitat dels cultius.  
- No aplicar purins en zones en què el nivell friàtic siga inferior a 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fisuració o karstificació.  
Esta última mesura es considera adequada però de difícil aplicació pràctica, ja que suposa que l'agricultor ha de disposar d'estudis hidrogeològics previs del terreny.  
Quant al programa de vigilància ambiental, no s'ha realitzat un desenrotllament d'este; s'indicarà únicament que consistirà en un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tant, basant-se en tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de l'explotació porcina, situada al polígon 23, parcel·la 337, en el terme municipal d'Alpuente (València) promoguda per Moisés Martínez López. Sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:   
1. S'haurà de presentar l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. La distribució dels purins com a fertilitzant només es podrà realitzar sobre superfície agrícola, en règim d'explotació. En la distribució sobre el terreny es respectaran les distàncies respecte a nuclis urbans, altres explotacions ramaderes i els cursos d'aigua, que s'indiquen en el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
3. La resta dels residus que es generen en l'explotació hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats a l'efecte i retirats per gestor autoritzat.  
4. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en el destí i tractament dels residus.  
5. L'explotació disposarà d'un apantallament vegetal. Este haurà d'estar constituït per espècies autòctones que hauran de triar-se en funció de la seua alçària i frondositat. Es plantaran preferiblement en grups en compte de fileres.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 23 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 212/2007 AIA.  
Títol: modificació puntual núm. 8 del PGOU d'Utiel (canvi d'ús en SNU).  
Promotor: Ajuntament d'Utiel.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: La Rampina de Estenas, Casa Costa i Los Jorges (Utiel).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte   
La modificació puntual núm. 8 del PGOU del terme municipal d'Utiel consistix en la modificació de la qualificació de determinades zones de sòl no urbanitzable, qualificades actualment com a zona XV «protecció forestal», per a qualificar-les com a zona XIII «agrícola» i zona XIV «ramadera forestal».  
Amb esta modificació passarien a ser aplicat els paràmetres exigits tant en els punts 7.4.1, 7.4..2 i 7.4.3 d'aplicació en tot el sòl no urbanitzable, com en els punts 7.4.4 del PGOU d'Utiel referit a la zona XIII «agrícola» i 7.4.5 referit a la zona XIV «ramadera forestal», en substitució, a través d'esta modificació, dels que s'apliquen actualment (punt 7.4.6 referits a la zona XV, protecció forestal), així com els que corresponga en aplicació de la Llei 10/04, de 9 de desembre, de la Generalitat, de Sòl No Urbanitzable.  
La justificació de la present modificació es basa en l'ús que històricament i tradicionalment ha tingut el sòl esmentat, sense haver-se modificat, en cap moment, des de l'aprovació del PGOU d'Utiel. L'ús actual de les zones esmentades, que coincidix amb el tradicional i històric, és l'ús agrícola en La Rampina de Estenas i Los Jorges i d'ús ramader, principalment, en Casa Costa i forestal d'intensitat mitjana en menor grau.  
No obstant això, segons el projecte presentat, este ús no està en relació ni amb la seua qualificació actual (zona XV, protecció forestal), ni amb la descripció que en el PGOU es realitza dels terrenys inclosos en la zona XV, protecció forestal, encara que en la zona denominada La Rampina de Estenas i Los Jorges sí que correspon a la descripció que el PGOU d'Utiel realitza en SNU qualificat com a zona XIII, agrícola i, en la zona denominada Casa Costa.  
La modificació proposada suposa un retall de superfície respecte al sòl no urbanitzable amb protecció forestal del planejament vigent de 3.264,412 m² (perquè el sòl mencionat passaria de 83.072,152 m² a 79.807,740 m²).  
Localització  
Les zones objecte de la modificació són les següents:  
- La Rampina de Estenas, amb una superfície de 2.232.676 m².  
- Casa Costa, amb una superfície de 684.597 m².  
- Los Jorges, amb una superfície de 347.139 m².  
Tramitació administrativa.  
Amb data 11 d'octubre de 2.007, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de València, va remetre el present expedient, incloent-s'hi el corresponent estudi d'impacte ambiental, el projecte de modificació puntual núm. 8 i l'expedient administratiu municipal; i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació ambiental.  
1. Informació pública  
Segons el certificat de l'Ajuntament d'Utiel de 23 de maig de 2007, la documentació íntegra de la modificació puntual es va sotmetre a informació pública, per mitjà de la seua publicació en el DOGV núm. 5446, de 8 de febrer de 2007, i, en el periòdic El Mundo de 10 de febrer de 2007, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Posteriorment, el Ple de l'Ajuntament, en sessió d'11 d'abril de 2007, va aprovar provisionalment la modificació puntual núm. 8 del PGOU del municipi d'Utiel sobre canvi de qualificació de zona forestal (zona XV) a zona agrícola (zona XIII9 i ramader-forestal (zona XIV) i, va acordar la remissió de l'expedient a l'administració autonòmica.  
  
Així mateix, l'Ajuntament Ple, en sessió de Junta de Govern Local de 26 d'abril de 2007, va acordar aprovar els estudis d'impacte ambiental corresponents a les modificacions següents: modificació puntual sobre ocupació en planta de la zona XIV «ramader-forestal» i el corresponent a la modificació puntual sobre canvi de part de la zona XV forestal a zona XIII «agrícola» i zona XIV «ramader-forestal». Així mateix, s'aporta el justificant d'haver realitzat la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la modificació puntual núm. 7 (sobre augment de superfície construïda en planta baixa en la zona XIV, ramader-forestal) i núm. 8 del PGOU (sobre canvi de qualificació de part de la zona forestal, a zona XIII «agrícola» i, zona XIV «ramader-forestal») en el BOP núm. 100 de 28 d'abril de 2007, per un període de 15 dies hàbils, sense que es presentaren al·legacions a este, segons el certificat del secretari de l'Ajuntament.  
  
2. Informes sectorials   
1. Informe del cap de la Secció Forestal, de 20 de novembre de 2007, de caràcter favorable pel que fa a afecció als camins ramaders.  
  
2. Informe del cap de la Secció Forestal de 24 de juliol de 2008, pel qual s'informa favorablement la modificació puntual quant a les zones de La Rampina de Estenas i Casa Costa, però desfavorablement pel que fa a la zona de Los Jorges» per afectar el MUP núm. 95 denominat serra del Negrete, ja que segons el que establix la Llei 3/93, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, els MUP no poden ser destinats a usos no forestals.  
3. Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de 5 de novembre de 2007, pel qual es conclou que, tenint en compte que la modificació plantejada pretén el canvi de qualificació de sòl forestal a sòl agrícola, dins de la mateixa classificació de sòl no urbanitzable en la zona de La Rampina de Estenas, i, considerant que l'ús agrícola és un dels destins que es pot atorgar al sòl no urbanitzable, s'informa que la qualificació com a sòl agrícola de la zona coneguda com La Rampina de Estenas no haurà de produir afeccions negatives sobre els hàbitats i/o espècies del LIC serra del Negrete.  
  
Afeccions legals.  
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Haurà d'atendre's a la normativa de desplegament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, respecte a la zona denominada de Los Jorges.  
Haurà d'atendre's al que establix la Directiva 92/43/CEE i la Llei 11/94, d'Espais Naturals i Protegits de la Comunitat Valenciana.   
Consideracions ambientals.  
Les consideracions mediambientals que l'estudi d'impacte ambiental ha tingut en compte són, principalment, les següents:  
Risc d'erosió. Segons la cartografia de riscos de la Comunitat Valenciana, per a les zones objecte d'estudi, el risc d'erosió actual és molt baixa-baixa (0-7 t/ha/any), exceptuant les respectives franges laterals de La Rampina i Casa Costa on el risc d'erosió actual és alt, amb una capacitat d'ús del sòl baixa (classe D), per la qual cosa, tenint en compte les característiques de la modificació, pot estimar-se poc significatiu el risc d'aparició de processos erosius.  
Risc de lliscaments. Quant al risc de lliscaments, les zones de La Rampina i Los Jorges no presenten cap risc de lliscament, excepte en dos xicotets punts en La Rampina que tenen un risc mitjà coincidint amb els contraforts de la serra del Negrete. En la zona Casa Costa este risc és sensiblement superior i se situa en el mitjà-baix. Per tant, tenint en compte esta consideració, la valoració sobre l'impacte pot considerar-se com a baixa.   
Hidrologia superficial. La zona objecte d'estudi s'emmarca dins de la conca hidrogràfica del Xúquer, i està constituïda, la xarxa hidrogràfica, pels rius Magre i Madre. Ja que esta és una zona de tipus climàtic semiàrid, s'observa una gran presència de rambles i barrancs que canalitzen les aigües des de la serra de la Bicuerca i la serra del Negrete fins al riu Magre o rambles de menor entitat.  
Vegetació actual. En termes generals, la muntanya posseïx una coberta vegetal l'espècie principal de la qual és el pi blanc (Pinus halepensis), amb alguns exemplars de larici o roig (Pinus pinaster), ginebre comú (Juniperus communis) i, savina (Juniperus phoenicea), espècie protegida actualment. Altres vegades, tant en la serra com en les zones de menor alçària ens trobem amb zones de matoll i carrasca (Quercus ilex), que servixen, totes estes àrees, de refugi, aliment i zona de cria per a espècies cinegètiques i no cinegètiques. Pel que fa a les zones objecte de la modificació, el desenrotllament de la flora i la fauna estan fortament condicionats per l'ús agrícola d'estes. El canvi de qualificació establit per a les tres zones, ja que es tracta d'una regularització de l'ús tradicionalment existent en estes i atés que és un ús compatible amb la conservació de les espècies naturals, no afectarà la conversació de les espècies naturals, vegetals i animals presents en la zona.  
  
Incendis forestals. En l'àrea objecte d'esta modificació no s'han apreciat la concurrència d'incendis forestals.  
Capacitat d'ús del sòl. Les zones objecte d'estudi corresponen a sòls de moderada productivitat, i es classifiquen com a capacitat d'ús C, excepte en la zona de Casa Costa que, aproximadament la meitat de la seua superfície, té una capacitat baixa d'ús (classe D).   
  
Xarxa Natura 2000. L'únic LIC que ocupa el terme municipal d'Utiel és la serra del Negrete, que està dins del LIC la zona denominada La Rampina de Estenas, i es poden dur a terme en la zona LIC les activitats agràries, ramaderes i forestals, per la qual cosa la modificació plantejada és perfectament compatible amb el LIC.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
  
2. En l'expedient no s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, ja que segons la documentació de l'expedient administratiu no s'ha realitzat una tramitació conjunta de l'EIA i l'instrument de planejament, tal com establix l'article 20 del Decret 162/90, a més de no haver-se publicat l'anunci de la informació pública de l'estudi d'impacte en el DOCV (es va publicar en el BOP), ni tampoc es va observar el termini legal establit.   
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, basant-se en tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes mediambientals, la modificació puntual ja que afecta les zones de La Rampina de Estenas i Casa Costa, no s'estima acceptable la modificació, pel que fa a la zona Los Jorges per afectar el MUP núm. 95 denominat serra del Negrete, ja que segons el que establix la Llei 3/93, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, els MUP no poden ser destinats a usos no forestals, i s'hauran d'observar, abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament, les condicions següents:  
  
Justificar que el tràmit d'informació pública s'ha realitzat d'acord amb el que establix el Decret 162/90, de 15 d'octubre, de la Generalitat, i que l'aprovació d'este es realitza pel Ple de l'Ajuntament o òrgan competent d'acord amb la legislació urbanística.  
  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Quart  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que és un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
València, 27 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 296/2008-AIA.  
Títol: planta de laminació de xapa grossa quart i bovina calent.   
  
Promotor: Brava Steel, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Localització: parcel·la nord del polígon industrial Parc Empresarial Sagunt, al Port de Sagunt, en el terme municipal de Sagunt (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte   
Brava Steel, SA, durà a terme la construcció d'una planta de laminació de xapa grossa quart i bobina calent a situar en el terme municipal de Sagunt, província de València, i pretén, d'acord amb la normativa legal vigent, sol·licitar la pertinent autorització ambiental integrada.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord amb el projecte presentat l'activitat que es desenrotllarà en l'àmbit del sector siderúrgic de la relaminació es pretén ubicar en la parcel·la nord del polígon industrial Parc Empresarial Sagunt al Port de Sagunt, en el terme municipal de Sagunt (València) considerada com a zona de sòl industrial a falta de rebre, per part de l'Ajuntament de Sagunt, el certificat de compatibilitat urbanística de l'activitat. La parcel·la nord té una superfície aproximada de 390.000 m² dels quals 150.000 m² seran ocupats per la planta de laminació, corresponent 71.500 m² a la superfície de les naus i queda la resta per a futures ampliacions.   
  
L'accés principal a la parcel·la s'efectua des de l'AP 7 -fins a la carretera que conduïx al Port de Sagunt CV 309-, el desdoblament de la qual està previst executar en breu.  
Brava Steel, SA, no produïx acer, sinó que la seua actuació és la transformació d'este en forma i propietats metal·lúrgiques per mitjà d'esforços mecànics i tèrmics, i mai dins de l'àmbit químic.  
Per a desenrotllar l'activitat, la planta disposarà de la infraestructura següent:  
- Naus de procés o industrials.  
- Edificis d'oficines generals, administratives i de producció.  
- Edificis elèctrics de distribució.  
- Sales hidràuliques i de compressors.  
- Magatzems i tallers.  
- Púlpits de control.  
- Vestuaris, menjador, lavabos i àrees de descans.  
- Sales de seguretat, control i accés.  
- Laboratori.  
- Feixos tranvasadors aeris i/o galeries de distribució de les instal·lacions.  
El lloc on s'emplaça la indústria està urbanitzat, per la qual cosa hi ha subministrament municipal d'aigua, d'energia elèctrica (centres d'entrega i línies de mitjana tensió), de gas natural, de clavegueram municipal i de xarxa d'aigües pluvials.  
Respecte a l'assegurament de subministrament energètic, cal ressaltar la presència de la planta regasificadora Saggas. Així mateix, s'indica la instal·lació d'una futura planta dessaladora en les proximitats de la seua ubicació.   
El proveïment d'aigua per a la planta prové d'aigua de xarxa. El consum general d'aigua en la planta es realitzarà per a diversos fins: procés, neteja i netejar amb la mànega, oficines, lavabos, refrigeració i zones verdes. Els consums previstos són de 90 m³/h d'aigua industrial i 40 m³/h d'aigües domèstiques.   
L'aigua industrial és tractada en la planta de refrigeració i tractament. En esta planta se situen tant els equips dels circuits de refrigeració, bombes, torres de refredament, etc.; així com els equips propis de tractament com ara filtres, decantadors, agitadors, additivació, etc.  
  
La instal·lació projectada és una planta de producció de 1.000.000 t/any, de les quals s'estima que 750.000 corresponguen a xapa i 250.000 a bobina laminada en calent.  
De forma esquemàtica, el procés productiu consta de les fases següents: recepció i emmagatzematge de les matèries primeres (transport per mitjà de ferrocarril i camió); rectificat de les superfícies; calfament; tren de laminació; operacions d'acabat i emmagatzematge del producte acabat.   
L'empresa s'alimentarà a base d'energia elèctrica amb un consum aproximat de 282.000.000 kwh/any, gas natural 11.800 Nm³/h, oxigen 2.808.000 Nm³/any, nitrogen 1.728.000 Nm³/any, olis 25.000 l/any, aire comprimit 18.000.000 Nm³/any i gasoil que són 2 l/h de gasoil B i 1 l/h de gasoil C.  
Alternatives.  
En l'estudi d'impacte ambiental no es preveuen alternatives tecnològiques al procés existent.  
Afeccions legals.  
El projecte està sotmés a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental segons el subapartat 2.3 epígraf a) de l'annex I, Instal·lacions per a la transformació de metalls ferrosos: laminació en calent amb una capacitat superior a 20 tones d'acer brut per hora.  
Altres afeccions considerades són:  
Decret 833/75, de 6 de febrer, que desplega la Llei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Llei 10/1998, de Residus.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la reglamentació mencionada.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals.  
La planta s'ubica en un entorn industrial amb àmplia tradició siderúrgica. Amb caràcter general, estes indústries porten associats elevats consums d'aigua per al procés, energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus.  
La parcel·la on s'ubicarà l'activitat objecte d'estudi no està afectada per cap figura de protecció mediambiental. No obstant això, cal assenyalar la proximitat de les instal·lacions a la zona humida la Marjal dels Moros, LIC la Marjal dels Moros i ZEPA la Marjal dels Moros. No mostra risc d'inundació segons PATRICOVA i la vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana.  
El polígon industrial Parc Empresarial Sagunt té declaració d'impacte ambiental favorable condicionada de 5 de març de 2003, així com la Resolució complementària de 28 de febrer de 2005 en la qual es modifica la condició segona. Les dos van ser publicades en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana amb data 14 de febrer de 2006 (DOCV núm. 5.198).  
Per això, s'haurà de tindre en compte que les condicions establits que siguen aplicables a les indústries que en este s'instal·len seran de compliment obligatori.  
En la DIA s'indica entre altres qüestions:  
- Protecció dels elements patrimonials: manteniment o rehabilitació de les edificacions catalogades l'Alqueria de l'Advocat i l'Alqueria de Sant Marc, i es complixen les proteccions especificades en el catàleg integrant-se en l'ordenació urbana del sector.  
- Activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses: s'evitarà implantar activitats industrials classificades en l'annex I del Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, en una franja de 250 metres limítrofs al límit amb la Marjal del Moro, en especial les indústries que generen o emmagatzemen substàncies tòxiques o perilloses.  
- Es prohibixen els emmagatzematges subterranis de combustible o substàncies tòxiques i excepció de les estacions de subministrament que preveuran les proteccions necessàries.  
- Normes ambientals d'aplicació als usos o a les activitats; normes ambientals sobre gestió de residus sòlids i la necessitat d'assumir, per part de les empreses la implantació d'ISO 14001 i norma EMAS.  
  
- Després de l'inici previ de les obres, el promotor instal·larà piezòmetres en la zona a urbanitzar, sota la supervisió de tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, entre els quals estarà present un tècnic de servici responsable de la gestió de la zona humida, a fi de conéixer els nivells freàtics i qualitat de les aigües abans de l'inici de les obres, i poder efectuar un seguiment continu d'estos.  
- Els períodes i horaris de treball estaran supeditats al que establix la condició 2 de la DIA del Parc Empresarial Sagunt, modificat per la resolució complementària.  
- Espècies vegetals de tipologia mediterrània a introduir en les zones verdes.  
Entre les accions del projecte que poden afectar sobre el medi, s'identifiquen principalment:  
Fase de construcció:  
- Moviment de terres  
- Xarxes subterrànies  
- Creació de zones verds  
- Moviment de vehicles  
- Generació d'aigües residuals degudes al llavat de maquinària i equips  
- Possibles infiltracions i escolaments de substàncies perilloses  
- Olors procedents de l'asfaltat de vials i zones d'aparcament  
  
- Consum d'aigua durant les obres  
- Increment del nivell sonor  
- Impacte paisatgístic  
- Necessitat de mà d'obra  
Fase d'explotació:  
- Consum elevat d'aigua associat al funcionament de la mateixa planta i per al reg de les zones verdes.  
- Possible augment del nivell de soroll per increment de trànsit rodat  
- Possible augment del nivell de soroll pel funcionament de la planta  
- Generació d'aigües residuals  
- Generació de residus  
- Potencial impacte lumínic   
- Consum d'energia  
- Generació de fums procedents de les ximeneres  
- Possibilitats de desenrotllament local i comarca  
- Necessitats de mà d'obra per a manteniment i explotació de les instal·lacions  
- Lixiviació de nutrients i residus fitosanitaris derivades de les operacions de manteniment de les zones verdes  
Fase d'abandó:  
- Demolició de les infraestructures, neteja de la zona i restauració  
  
Les aigües residuals industrials que es poden generar en la planta per l'activitat són les aigües procedents del procés, aigües residuals sanitàries procedents de les oficines, vestidors i menjador i les aigües pluvials. La xarxa d'aigües residuals del procés s'ha dissenyat de manera que s'impedisca l'abocament no autoritzat i accidental de substàncies contaminants al sòl i a les aigües superficials i subterrànies. Dins de les aigües de procés es poden distingir les de contacte i no contacte. En el primer cas es realitzarà un tractament físic (decantació i separació d'olis i greixos) prèviament a l'abocament al col·lector de residuals del polígon. En el segon cas, la qualitat dels abocaments al col·lector, en principi no presentarà problemes ja que es tracta de porgues d'aigua utilitzades en circuits tancats de refrigeració, les exigències de qualitat de la qual són superiors als límits d'abocament. Les aigües sanitàries connecten amb el col·lector del polígon que, al seu torn, connecta amb l'EDAR de Sagunt. Finalment, les primeres pluges s'aboquen a la xarxa de residuals existent en el polígon. La xarxa de residuals del polígon al llarg del seu curs, presenta arquetes que fan la funció de sobreeixidor, de tal manera que cabals superiors als admissibles pel col·lector de residuals, es canalitzen al col·lector de pluvials a través dels sobreeixidors mencionats. A més de les primeres pluges, el col·lector de residuals evacuarà les aigües de porga de la planta de tractament d'aigües.  
Respecte als residus generats en la planta, els residus perillosos seran gestionats a través de gestors autoritzats. Els olis usats que es generen en el funcionament i manteniment de la maquinària, es gestionaran a través de gestors autoritzats. Quant als residus sòlids no perillosos, els envasos no impregnats de substàncies perilloses es gestionaran per gestor autoritzat mentre que els residus sòlids urbans seran depositats en contenidors i arreplegats diàriament pel servici municipal d'arreplega. Els residus d'oficines es classificaran i gestionaran segons legislació vigent. La zona d'emmagatzematge de residus disposa d'una xarxa de canaletes estanques per a disposar d'una contenció eficaç que arreplega qualsevol vessament accidental i el deposita en les trapes de contenció.  
Quant a les emissions de contaminants a l'atmosfera, els forns en què es realitza la combustió de gas natural estan sotmesos a un règim de manteniment preventiu a través de revisions dutes a terme per una empresa especialitzada. Igualment tots els elements de la instal·lació estaran sotmesos a revisions periòdiques realitzant diferents actuacions.  
A fi de minimitzar els efectes de la il·luminació exterior de les instal·lacions sobre les espècies de fauna que puguen trobar-se en l'entorn, i reduir el possible impacte paisatgístic produït per l'enllumenat en horari nocturn, les lluminàries hauran de ser apantallades cap al sòl, a fi d'evitar la dispersió lumínica.  
La producció, per part de la indústria, de sorolls i vibracions, haurà d'ajustar-se al que establix la normativa vigent de contaminació acústica.   
Els emmagatzematges tindran lloc a l'interior i exterior de la planta. La solera de tots els emmagatzematges serà resistent al pes dels slabs i del producte acabat i estarà degudament impermeabilitzada, i dotar-la d'una canaleta perimetral que arreplegue els arrossegaments de partícules, procedint a la seua gestió seguint els procediments de manteniment d'instal·lacions. A més, els residus líquids perillosos s'emmagatzemaran en depòsits i disposaran de safates d'arreplega de vessaments i aixeta d'evacuació. Es disposarà també de material absorbent per a contindre possibles vessaments succeïts en els trasbalsos. L'emmagatzematge de gasoil es realitzarà en depòsits de doble capa sobre safata o cubeta d'arreplega de possibles vessaments.  
En la documentació complementària remesa amb 29 de juliol de 2008 data, s'indica que al llarg de tota la planta de laminació de xapa grossa quart i bobina calenta, s'instal·laran engolidors per a arreplega de possibles abocaments, que es canalitzaran per mitjà de col·lectors soterrats de PVC a la planta de tractament d'aigües que disposarà la nova indústria. En la planta mencionada, les aigües es tractaran garantint els mínims de qualitat exigits, prèviament al seu abocament en el col·lector de residuals del polígon.  
La parcel·la podria quedar delimitada per mitjà d'un talús de terres procedent de l'excavació que impedira l'entrada de vehicles. Se sembraria amb gespa de manera que la barrera visual des dels vials del polígon es compensara amb l'aspecte enjardinat d'esta. S'implantarà una zona verda perimetral amb espècies autòctones de baix manteniment. A més, s'adoptaran una sèrie de mesures d'integració paisatgística.  
  
En la documentació s'indica que el transport de matèria primera podrà tindre lloc per mitjà de ferrocarril el traçat i les característiques del qual es desconeixen. Per això, en el cas de trobar-se inclòs en els supòsits establits que requerixen avaluació d'impacte ambiental, haurà de procedir-se a la tramitació d'esta.  
El programa de vigilància ambiental té l'objecte de controlar la possible afecció mediambiental que la nova instal·lació puga originar en l'entorn.  
Amb l'objecte de conéixer la qualitat ambiental de la zona d'actuació després del començament previ de les obres i explotació del centre es desenrotllaran les actuacions següents:  
- Delimitació del perímetre de l'obra.  
- Control del soroll preoperacional (mesuraments diürns i nocturnes).  
- Protecció del patrimoni historicoartístic i arqueològic (prèviament al moviment de terres).  
Durant la fase de construcció:  
- Delimitació del perímetre de l'obra (verificació mensual).  
- Control del parc de maquinària: s'exigirà el certificat CE que garantisca el funcionament correcte de la maquinària i que es complisquen els terminis legals fixats per la realització de les inspeccions.  
- Residus i excedent de material (control mensual).  
- Protecció de la vegetació: excepcionalment i a juí del supervisor mediambiental pot ser necessari regar la vegetació afectada.  
  
- Protecció de la fauna: inspecció setmanal en l'època reproductiva de les principals espècies i quinzenal la resta del temps, en cas d'identificar-se espècies amb algun grau de protecció. Així mateix, es realitzarà una revisió del calendari d'obres cada dos mesos.  
- Contaminació atmosfèrica: s'incrementarà la humectació en aquelles superfícies polsegoses a fi de reduir al mínim els nivells de pols atmosfèrica.  
- Control dels nivells d'emissió sonora: limitacions en horaris de treballs amb maquinària i circulació de camions.  
- Control d'abocaments produïts en l'obra: per a evitar la contaminació dels sòls, es realitzaran inspeccions mensuals sobre la correcta gestió de combustibles i lubricants, productes químics i dels seus envasos i residus.  
- Protecció hidrològica: control setmanal, en èpoques de pluja, en les obres d'encreuament de séquies i la resta de llits de menor entitat. La resta del temps, revisió mensual.  
- Protecció del patrimoni historicoartístic i arqueològic: revisió mensual.  
- Integració paisatgística.  
- Campanya de neteja.  
Durant la fase d'explotació:  
- Residus: control mensual del tractament i gestió de residus.  
- Control d'emissions atmosfèriques: el centre disposarà dels equips de mesurament i protocols necessaris per a l'adequat seguiment dels paràmetres, condicions i concentracions en massa relacionats amb els diferents processos de la planta.  
- Control dels nivells d'emissió sonora: identificació de la font d'emissió sonora i eliminació d'esta.  
- Control dels paràmetres d'abocament a col·lector: prèviament a l'abocament de les aigües residuals es disposarà d'un sistema de mesurament en continu de terbolesa el qual enviarà un senyal a les oficines de control quan els valors superen el que s'estipula. A més, es realitzaran inspeccions visuals i analítiques diàries d'altres paràmetres com ara olis i greixos i aquells que pel mateix procés es considere adequat. A més es comprovarà la qualitat de les aigües pluvials de forma periòdica de manera que es garantisca la no-contaminació d'estes.  
Tramitació administrativa  
Amb data 21 de maig de 2008, va tindre entrada en este Servici, escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental, pel qual se sol·licita un informe de suficiència documental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
Projecte tècnic.  
Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
Estudi acústic.  
Posteriorment, amb data 21 d'octubre de 2008, va tindre entrada en este Servici, escrit de l'Àrea de Qualitat, pel qual se sol·licita el tràmit preceptiu d'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia nova documentació aportada pel promotor i el certificat d'informació pública amb la indicació que el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació complementària han romàs exposats en el tauler d'edictes de l'Ajuntament i la inserció de l'anunci corresponent en el Diari Oficial de la Generalitat, durant el període de 30 dies des del 13/08/2008 fins al 17/09/2008, sense haver rebut al·legacions respecte d'això.  
Amb data 6 de juny de 2008, es va sol·licitar informe l'Àrea d'Espais Naturals respecte d'això de les possibles afeccions de l'activitat sobre la zona humida rebent resposta el 24 de juliol de 2008.   
Amb data 8 de juliol de 2008, es va sol·licitar informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, sense haver rebut resposta fins al moment.  
Informe sectorial rebut:  
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals:  
L'actuació projectada és susceptible de generar repercussions negatives sobre la conservació dels valors naturals de la marjal, en particular a causa de:  
- Efecte barrera: la instal·lació de la central projectada incrementarà la fragmentació de l'ecosistema d'aiguamoll costaner i l'efecte barrera que hui imposa el complex portuarioindustrial del grau de Sagunt.  
- Impacte paisatgístic: a causa de la construcció d'infraestructures que destaquen davant de l'horitzontalitat del pla litoral i el paisatge de la marjal.  
- Emissió de gasos: es tracta d'una externalitat la quantificació i potencials del qual efectes sobre el microclima de l'entorn és de complexa avaluació.  
- Contaminació acústica: la instal·lació de la central generarà un increment dels sorolls.  
- Contaminació lumínica: la presència de les noves estructures projectades generarà un increment de llum en dispersió que pot resultar negatiu per a la capacitat d'acollida de la marjal de colònies d'avifauna aquàtica tant invernant com nidificant.  
- Vies de comunicació: l'activitat prevista pot requerir nous accessos i implicar un increment del trànsit que, sens dubte, incrementarà l'impacte d'este factor sobre la fauna i el desenrotllament de les activitats d'ús públic de l'aiguamoll protegit.  
- Depòsits de combustible o altres elements de risc potencial: la instal·lació prevista incorpora nous elements de risc, especialment considerant la proximitat d'altres instal·lacions industrials.  
Donat el conjunt de processos i impactes potencials, haurien de tindre's en compte, entre altres, la incorporació de les mesures següents:  
  
- Pla de tractament i evacuació d'aigües servides que garantisca la no-afecció al sistema de l'aiguamoll en la conca d'afecció de la qual s'ubica; cal tindre en compte que l'estació depuradora del polígon disposa d'un sobreeixidor que pot generar l'abocament d'aigües residuals directament a la marjal (voltants del Grau Vell).  
- Mesures que garantisquen la inexistència de repercussions de l'activitat sobre el medi físic (especialment qualitat de l'aigua i de l'aire) i la biocenosi de la marjal.  
- Mesures correctores destinades a impedir l'increment de contaminació acústica i lumínica.  
- Finalment, cal assenyalar que en l'àmbit en què es preveu situar la indústria projectada hi ha una edificació de tipologia tradicional i propietat pública denominada l'Alqueria de Sant Marc, la conservació de la qual és incompatible amb l'ocupació prevista, a pesar que la DIA del parc industrial requerix la seua conservació o restauració (la declaració d'impacte ambiental del parc industrial establix, tant en la fase d'urbanització com a funcionament, la protecció dels elements patrimonials: manteniment o rehabilitació de les edificacions catalogades l'Alqueria de l'Advocat i l'Alqueria de Sant Marc, i es complixen les proteccions especificades en el catàleg i s'integren en l'ordenació urbana del sector). Esta previsible pèrdua del patrimoni se suma al cas anàleg que patix l'Alqueria de l'Advocat (també en l'àmbit del Parc Sagunt i als voltants de l'aiguamoll). Per tant, seria desitjable que en un dels dos casos es garantisca la restauració d'un d'estos dos edificis de propietat pública i es destinara a ús públic lligat a la conservació dels valors naturals de l'espai protegit. El que s'informa per al seu coneixement i efectes oportuns».  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu el Grup 4, epígraf d.1 de l'annex I del Reial Decret Llei 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 de la Llei 2 1989/, de 3 de març d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei esmentada.   
L'article 16.2 m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de planta de laminació de xapa grossa quart i bovina calent, promogut per Brava Steel, SA, a ubicar en parcel·la nord del polígon industrial Parc Empresarial Sagunt al Port de Sagunt del terme municipal de Sagunt, província de València, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'Estudi d'Impacte Ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Com a mesura per a preservar els valors ambientals corresponents a la zona humida, hauran de tindre's en compte les mesures assenyalades en l'informe emés per l'Àrea d'Espai Naturals, els indicats en les consideracions ambientals de la present declaració, i els que siguen aplicables dels continguts en la declaració d'impacte ambiental del Parc Empresarial Sagunt i la seua resolució complementària (DOGV núm. 5.198, de 14 de febrer de 2006) i l'aplicació i seguiment de la qual serà revisada pels servicis tècnics de zones humides dels Servicis Territorials de la Conselleria de medi ambient.  
  
2. La zona d'emmagatzematges i arreplegues de matèries primeres previs al seu tractament, haurà d'estar dotada de paviment impermeable i proveït d'instal·lacions o sistemes d'arreplega de vessaments que, en cap cas, es connectaran amb la xarxa d'arreplega d'aigües pluvials o presentaran risc d'abocament cap a la xarxa de clavegueram.   
3. Per la quantitat de residus perillosos que l'empresa generarà anualment, s'haurà d'obtindre la preceptiva autorització com a grans productors de residus perillosos.  
4. Durant la fase de construcció i ja que es tracta d'una zona pròxima a la zona humida Marjal dels Moros, haurà d'existir un pla d'emergència per a evitar la contaminació de les aigües que es presentarà previ a l'inici de les obres.  
5. Respecte als elements integrants del patrimoni historicoartístic existent en la parcel·la, haurà d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Patrimoni.  
6. D'acord amb l'establit en la declaració d'impacte ambiental del Parc Empresarial Sagunt, i en relació amb les mesures correctores establides en el seu estudi d'impacte ambiental, s'haurà de procedir al manteniment o rehabilitació de l'Alqueria de Sant Marc.  
7. Si el projecte de la via fèrria de transport estiguera inclòs com un dels supòsits en què és preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental, haurà d'efectuar-se el dit tràmit.  
8. L'abocament d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram del polígon haurà de complir el que establix l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Sagunt.  
9. Haurà de dur-se un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
10. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl ja que es tracta d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment amb l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 27 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 297/2007-AIA.  
Títol del projecte: indústria d'estampats i acabats tèxtils.  
Promotor: Serpiscolor, SL.  
Localització: polígon industrial de les Jovades, partida de les Jovades 177, c/ Serelles s/n, Cocentaina (Alacant).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.   
Serpiscolor, SL, és una empresa del sector tèxtil, ubicada en el municipi de Cocentaina (Alacant), que es dedica a l'activitat d'estampats i acabats tèxtils, que disposa d'una planta per a això. L'empresa pretén ampliar les seues instal·lacions per a la qual cosa sol·licita la pertinent autorització ambiental integrada, d'acord amb la normativa legal vigent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord amb el projecte presentat l'activitat, ja en funcionament des de 1994, s'ubica en el polígon industrial les Jovades, partida de les Jovades 177, en el terme municipal de Cocentaina, província d'Alacant, en una zona IB (industrial adossada o en línia) segons el PGOU de Cocentaina. L'ús que desenrotlla l'empresa sol·licitant és compatible en la dita àrea de repartiment, d'acord amb el certificat emés per l'Ajuntament de Cocentaina de 19 de setembre de 2006.  
La parcel·la on s'emplaça l'empresa té una superfície de 6.946,2 m². La superfície útil total ocupada per la indústria serà de 9.516 m², distribuïts en planta baixa (6.946,2 m²), entre planta (136,9 m²) i planta primera (2.432 m²). El grau d'urbanització de la nau es caracteritza per: sòl interior de la nau de formigó, subministrament elèctric, il·luminació, telèfon, aigua potable, col·lector d'abocaments i gas natural.  
L'empresa disposa de llicència d'obertura des del 20 d'octubre de 1999, i inscrita en el registre d'establiments industrials amb núm. 03/51170. A l'agost de 2006, l'empresa sol·licita novament, llicència municipal per a una ampliació objecte de la present declaració d'impacte ambiental.   
La capacitat de producció anual de la indústria és de 3.275 t/any de teixit acabat. Bàsicament, el procés productiu comença amb la recepció de materials per a l'estampat (productes tèxtils procedents de clients, rotllos de paper per a estampar i productes químics per a l'estampat). Esta recepció es realitza en una altra empresa del grup, limítrofa a les instal·lacions de Serpiscolor, SL, on es produïx la preparació del teixit i des de la qual es transporta ja llest per a ser tractat i estampat. Ja en les instal·lacions de Serpiscolor, s'inicia el pretractament dels teixits a fi de preparar-los per a la seua estampació, separar impureses, millorar la uniformitat i les seues característiques per a rebre els colorants. Després del pretractament, s'executa l'estampació (bé sobre teixits o bé sobre paper) en màquines d'estampar rotatives per contacte del corró d'estampació microperforació. La tinta d'estampació es bomba des de l'envàs fins a l'interior del corró on una rasqueta giratòria estén la tinta per la superfície interior del corró, i es pressiona la tinta a través dels orificis. Cada corró imprimix un color i un motiu. També es pot estampar en estampadora jet, per doll de colorant a través d'un corrent d'aire controlada. La tinta es prepara prèviament en la cuina de colors, i es mescla pasta base i colorants. Una vegada estampat el teixit, si els materials estampats ho requerixen, s'ha de fixar el color en un polimerizador-vaporitzador. Una vegada fixat l'estampat, el teixit passa al rame, on se li aplica l'acabat final que pot ser: transferències, calandratges, estovats i/o aprestos (impregnats hidròfobs, ignífugs o suavitzants). Finalment es llaven i s'assequen els teixits per a eliminar excessos de colorants o productes químics. Una vegada assecats s'embalen i s'expedixen a destí.  
  
  
Serpiscolor, SL, utilitza com a matèries primeres: 3.275 t/any de teixits bruts, 50 t/any de paper per a estampar i 378 t/any de productes químics.  
Els recursos naturals usats són: 19.430 m³/any d'aigua procedent de la xarxa, 81.704 m³/any d'aigua procedent de pou que l'empresa declara com a subministrament propi, 2.859,6 MWh/any d'energia elèctrica, 1 m³/any de gasoil i 15.622,23 MWh/any de gas natural. Cal assenyalar que s'ha presentat un certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual es regula l'extracció de 6.990 m³/any d'aigua del pou, amb destinació a ús industrial, ubicat en la partida de les Jovades, parcel·la 1, polígon 31, del terme municipal de Cocentaina (Alacant) i queda, per tant, sense regularitzar la resta d'aigua extreta.  
En el seu procés productiu, l'activitat genera els residus següents: 170,84 t/any de residus sòlids i 73.828 m³/any d'abocaments.  
Serpicolor, SL, declara disposar d'una estació de depuració de les aigües residuals pròpia, a 150 metres de l'empresa, d'ús exclusiu per a tractar les aigües industrials que genera, i abocar les aigües depurades al clavegueram públic.  
Alternatives.  
L'activitat objecte d'estudi és considerada com l'única alternativa viable, tant tècnicament com econòmicament, tenint en compte que no s'han plantejat alternatives sobre aquells aspectes de compliment obligatori legal, i que s'han considerat les propostes a partir de la guia de millors tècniques disponibles del sector tèxtil:  
- L'activitat es desenrotlla en la ubicació actual des de l'inici de la seua activitat i es tracta de l'única ubicació disponible.   
- L'empresa adequa la superfície de les instal·lacions, segons les necessitats productives. Per tal d'esmenar una deficiència de superfície, l'empresa ha arrendat una nau per a dur a terme la preparació del teixit (operació subcontractada a una empresa externa), ubicar el magatzem de matèria primera i de productes químics.  
- El procés és molt variable segons la naturalesa del mateix teixit i l'acabat final desitjat, per la qual cosa les alternatives són les pròpies tècniques utilitzades per a obtindre els distints acabats: blanquejat, estampat sobre blanc, estampat sobre pigmentat, aprestat suavitzat, etc. i la disposició de les millors tècniques disponibles per a cada etapa.  
  
- S'utilitza gas natural davant de combustibles líquids tradicionals.  
  
- Els residus són emmagatzemats, identificats i gestionats d'acord amb la legislació vigent.  
- L'entrega dels residus a un gestor intermedi és l'opció més viable davant dels gestors finals.  
- Les tècniques existents per al tractament de les emissions a l'atmosfera són inviables econòmicament.  
- L'empresa utilitza el tractament biològic per al tractament de les aigües residuals prèviament al seu abocament, i el compliment dels valors límits legals establits en l'ordenança municipal d'abocaments a clavegueram de Cocentaina.  
Tramitació administrativa.  
Amb data 3 de maig de 2007, es va rebre en esta àrea consulta de l'Àrea de Qualitat Ambiental sobre la suficiència documental de l'activitat a autoritzar, responent a esta el 31 de maig de 2007.  
Posteriorment, amb data 17 de desembre de 2007, es va rebre escrit d'esta, pel qual se sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, a instàncies de Serpiscolor, SL, i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
Projecte bàsic autorització ambiental integrada (2 toms: I memòria, plans i pressupost; II documentació complementària).  
Estudi d'impacte ambiental.  
El mateix escrit de remissió certifica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública sense que s'hagen produït al·legacions respecte d'això.  
Amb data 2 de juny de 2008, es remet, des del Servici de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General per al Canvi Climàtic, la documentació d'esmena en resposta al requeriment efectuat amb data 26 de març de 2008 per este Servici.  
Afeccions legals.  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I, subapartat 7.1 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, el control i la gestió de residus s'atribuïxen a la Direcció General de Canvi Climàtic.  
Altres afeccions considerades són:  
- El llavat, neteja i tenyit de peces tèxtils està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
- L'activitat està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, en la Llei 34/2007, de 15 de novembre.   
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i, en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.   
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals.  
La parcel·la on s'ubica l'activitat no està sotmesa a cap figura de protecció encara que es troba a 300 metres del Paisatge Protegit Serpis i a 1.050 metres de la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) la serra de Mariola-el carrascar de la Font Roja, pròxim al PORN de la serra de Mariola. Es tracta d'una zona amb vulnerabilitat i accessibilitat d'aqüífers alta i no hi ha risc d'inundació (PATRICOVA) segons la cartografia de la Generalitat Valenciana.  
Els elements ambientals que poden estar afectats per l'exercici de l'activitat projectada són:  
Contaminació atmosfèrica.  
Generació de residus, tant industrials com no perillosos.  
Transmissió de sorolls i vibracions.  
Consum de recursos naturals.  
Producció d'aigües residuals.  
De l'avaluació qualitativa realitzada a l'activitat s'ha determinat que el consum de recursos, principalment l'aigua i la producció d'abocaments industrials i emissions atmosfèriques són les accions amb major impacte sobre el medi ambient, encara que els impactes que l'activitat pot produir sobre la resta de factors mediambientals es consideren perjudicials i de caràcter moderat, i és necessària l'aplicació de les mesures correctores i preventives.  
Les emissions produïdes per l'empresa són de dos tipus, de combustió o d'extracció de compostos inorgànics. Les mesures existents per a previndre o reduir les emissions esmentades són:  
Tots els focus emissors existents, estan dissenyats d'acord amb el que disposa la normativa legal vigent sobre prevenció de la contaminació, pel que fa a mètodes i sistemes de presa de mostres, així com la posició d'orificis i plataforma d'accés.  
Les instal·lacions de combustió hauran de respectar i no sobrepassar els nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera.  
En el cas en què els fums de combustió sobrepassen els límits establits per als paràmetres contaminants, s'hauran d'aplicar les tècniques i mesures existents que permeten aconseguir els límits mencionats.  
Les analítiques seran realitzades per l'entitat col·laboradora de l'administració amb una periodicitat de cinc anys.  
S'utilitza gas natural, com a combustible menys contaminant.  
Quant als sorolls i a les vibracions, l'activitat es caracteritza per l'existència dels focus emissors de soroll següents:  
- Transformador.  
- Moll de càrrega i descàrrega.  
- Seccions d'estampació i acabats.  
- Circulació del carretó pel carrer entre les distintes seccions.  
  
Amb data 2 de març de 2006, van ser realitzades per entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, els mesuraments acústics per a complir els valors límits establits per la llei en matèria de contaminació acústica. L'informe de resultats establix que al realitzar els mesuraments, no s'excedien els límits fixats en cap dels punts on es va dur a terme la determinació. En cas de superar els nivells esmentats, s'hauran d'establir les mesures necessàries per a reduir l'impacte acústic mencionat. Com a mesures preventives, els focus de contaminació acústica disposen d'elements d'apantallament acústic.  
Respecte de les aigües residuals de l'activitat procedixen dels processos de prellavat i llavat de teixits i de l'estampació i llavat d'envasos, rasquetes i cilindres d'estampació que es realitza en la cuina de colors. Totes les aigües residuals produïdes en les instal·lacions són canalitzades fins a la xarxa de clavegueram, després del pas previ per una estació d'homogeneïtzació i tractament d'aigües residuals en propietat d'ús exclusiu. Quant a les aigües residuals domèstiques, els abocaments d'origen sanitari són canalitzats fins a la mateixa xarxa d'arreplega d'aigües residuals, i es mesclen amb els abocaments d'origen industrial per a ser conduïts fins a la planta depuradora. Les aigües pluvials precipitades sobre les diferents naus de l'empresa, són arreplegades i canalitzades a través de baixants fins una xarxa d'arreplega de pluvials, que conduïx les aigües fins a la xarxa municipal de clavegueram. Les mesures en relació a les aigües i el sòl són:  
- Tots els efluents industrials han de ser depurats abans de ser conduïts a les instal·lacions municipals de sanejament.  
- Estan totalment prohibits els abocaments directes o indirectes a la xarxa de clavegueram, aigües residuals o qualsevol tipus de residu sòlid, líquid o gasós que, per raons de la seua naturalesa, propietats i quantitats, originen o puguen originar per si mateixos, o per interacció amb altres residus, alguns dels tipus de danys, perills o inconvenients en les instal·lacions de sanejament indicats en l'ordenança municipal.  
  
- L'abocament conjunt d'efluents sanitaris i industrials, haurà de respectar els límits d'abocament establits per l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de Cocentaina.  
- L'empresa haurà de disposar del corresponent permís d'abocament concedit per l'Ajuntament de Cocentaina. Serà necessari el compliment, en tot cas, dels paràmetres especificats en el permís d'abocament emés per l'Ajuntament per a qualsevol abocament realitzat a clavegueram.  
- Es presentarà davant de l'entitat de sanejament, declaració de producció d'aigües residuals segons el model MD-301, una vegada cada quatre anys, acompanyada d'un informe d'assaig de tots i cada un dels abocaments declarats.  
-Tots els abocaments accidentals que es puguen produir a l'interior de la nau són conduïts per escolament cap a uns punts ubicats estratègicament per l'empresa, on s'han disposat unes arquetes d'arreplega, des d'on es canalitzen fins a l'estació depuradora per al seu tractament.  
  
- El material utilitzat en la construcció del sòl de la nau i en les distintes conduccions evita la filtració al terreny de qualsevol abocament.  
  
- S'han d'evitar les descàrregues accidentals d'abocaments a la xarxa de clavegueram que infringisquen l'ordenança municipal, i es realitzen les instal·lacions necessàries per a això.  
- Les operacions de càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics hauran de realitzar-se en zones degudament impermeabilitzades, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental.  
- Els envasos que contenen els residus perillosos hauran de tancar adequadament, de manera que s'impedisca qualsevol vessament o abocament durant la seua manipulació.  
- S'haurà de remetre a l'òrgan competent de la Comunitat Autònoma un informe preliminar dels sòls en què s'exercix l'activitat, amb el contingut del annex II del Reial Decret 9/05, de 14 de gener.  
Quant a residus, fem, cartó, residus de fusta (paletes), plàstic i restes de teixits es depositen a l'interior d'un contenidor de 40 m³ ubicat a l'exterior de la nau d'emmagatzematge de matèries primeres i es gestionen a través de gestor extern. Els residus perillosos seran gestionats de forma clara d'acord amb la normativa legal vigent. Les operacions de manteniment en les carretons elevadors i maquinària motriu, són realitzades per una empresa externa subcontractada, mentre que el personal de manteniment de l'empresa realitza les operacions quotidianes de manteniment de la maquinària productiva (pàg. 31 de l'EIA).  
  
Mesures en relació amb la producció de residus:  
- Els envasos i embalatges utilitzats per a l'emmagatzematge dels residus compliran les normes tècniques vigents.  
- No s'han d'utilitzar envasos d'un determinat producte per a residus diferents d'este.  
- L'emmagatzematge es realitzarà en zones reservades que siguen accessibles als vehicles encarregats d'efectuar l'arreplega.  
- El temps d'emmagatzematge no pot excedir els sis mesos per als residus perillosos o els dos anys per als residus no perillosos, excepte autorització especial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
  
- Es garantirà que el lloc d'emmagatzematge té un sòl impermeable i està a cobert.  
- Es disposarà de material absorbent per a arreplega de xicotets vessaments, en llocs accessibles i pròxims a les zones de producció i emmagatzematge.  
- Les zones d'emmagatzematge de residus perillosos hauran de ser cobertes per a impedir la producció de lixiviats.  
- Serà necessari complir les obligacions relatives a la producció d'oli usat disposades pel Reial Decret 679/2006, de 2 de juny.  
  
- S'entregaran els residus a un gestor autoritzat per l'organisme competent.  
- Formació i sensibilització del personal davant de la problemàtica mediambiental.  
La vigilància ambiental del projecte inclòs en l'estudi d'impacte ambiental consistix en la realització de les següents inspeccions i controls periòdics duts a terme per personal qualificat:  
Realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol, segons la periodicitat i els paràmetres establits per l'Orde de 18 d'octubre de 1976 i el Decret 833/1975.  
Cada un dels focus emissors existents, haurà de disposar del corresponent Llibre Registre d'Activitats Potencialment Contaminants de l'Atmosfera en què es registraran els resultats de les analítiques efectuades.  
Es verificarà periòdicament el bon funcionament dels equips de combustió i d'extracció, per mitjà d'un programa o pla de manteniment.  
S'haurà de realitzar un autocontrol de les emissions acústiques almenys cada cinc anys per a verificar el compliment dels límits establits per llei. En cas de superar els nivells esmentats, s'establiran les mesures necessàries per a reduir l'impacte acústic mencionat.  
Es recomana dur a terme una determinació dels paràmetres d'abocament, almenys, cada 4 anys i sempre que les característiques de l'abocament no hagen sigut modificades durant eixe temps, per a verificar que es complixen els paràmetres de l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de Cocentaina.  
Ha d'haver-hi i aplicar-se un pla de manteniment de la planta de depuració, per al correcte control del seu funcionament, i garantir que els paràmetres de l'efluent final estiguen dins dels límits establits.  
  
Serà necessari disposar d'un pla de revisió de les instal·lacions en què es comprove el bon estat dels distints depòsits, envasos i instal·lacions d'emmagatzematge de productes químics i de la planta depuradora, a fi de detectar i impedir la producció de fugues i vessaments accidentals.  
Complir les obligacions documentals i registrals detallades en els reials decrets 952/1997 i 833/1988 relatives a la producció i gestió de residus perillosos.  
Es realitzarà un manteniment preventiu de les instal·lacions i es registrarà un històric d'operacions de manteniment i reparació sobre la distinta maquinària.  
El pla de manteniment preveurà la revisió de les instal·lacions, de la instal·lació elèctrica i dels llums, i es procedirà a la seua neteja en el cas que estes no deixen passar la llum amb claredat.  
S'hauran de realitzar a les instal·lacions d'emmagatzematge de carburants i combustibles líquids, per a consum propi i de subministrament als vehicles, les revisions i les inspeccions periòdiques especificades en la legislació en matèria, amb intenció d'impedir la producció de vessaments originats pel mal estat de les instal·lacions.  
Sol·licitarà, a un organisme de control facultat per a l'aplicació del Reial Decret 1942/1993, de 5 de novembre, la inspecció de les seues instal·lacions, amb la periodicitat establida en el reglament mencionat.  
Realitzar la revisió i recarrega dels equips de protecció contra incendis amb la freqüència establida per la legislació en matèria.  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf d) del grup 5 de l'annex 1 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les plantes per al tractament previ (operacions com ara el llavat, blanqueig, mercerització) o per al tenyit de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries, estiguen sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se li aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Indústria d'Estampats i Acabats Tèxtils, promogut per Serpiscolor, SL, a situar a la partida de les Jovades, 177, ctra. Serelles, s/n, en el polígon industrial de les Jovades, del terme municipal de Cocentaina, província d'Alacant, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com de l'apartat segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. S'haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals a la xarxa municipal de clavegueram, concedida per l'autoritat municipal o, si és el cas, l'entitat de sanejament. Així mateix, es respectaran els límits d'abocament establits per l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Cocentaina.  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà regularitzar, si és el cas, l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
3. En cap cas es mesclaran les aigües pluvials, en este moment separades de la resta. S'haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament d'aigües pluvials a la xarxa municipal de clavegueram.  
  
4. A fi de garantir l'eficiència dels recursos hídrics, així com per a assegurar la protecció del sòl i els aqüífers, donada la vulnerabilitat alta d'estos, s'haurà de certificar l'estanquitat de la bassa d'aigües existent en la planta.  
5. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl ja que es tracta d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment de l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
6. El programa de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.  
  
7. S'haurà de dur un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; cosa que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 27 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient 68/2007-AIA.  
Títol: explotació porcina d'enceball.  
Promotor: Ángel Cervera Abella.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell.  
Objecte del projecte: ampliació d'explotació porcina d'enceball.  
Localització: polígon 5, parcel·les 354, del terme municipal de Rossell (Castelló).  
Descripció del projecte.  
La superfície de parcel·la és de 19.331 m². L'explotació disposa d'una nau de 800 m² i s'ha construït una nova nau de 240 m² i una alçària en carener de 3,64 m. Amb la qual cosa s'amplia la capacitat de l'explotació de 750 a 1.000 places de porcí d'enceball (120 UGM).   
Per a l'arreplega i l'emmagatzematge de purins les naus disposen de fosses interiors connectades entre si. La capacitat total d'estes és de 544,38 m³. Amb esta capacitat d'emmagatzematge, els purins poden romandre en l'explotació durant tres mesos.   
S'ha estimat que anualment s'hauran de gestionar 2.150 m³ de purins. S'emprarà com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diferents parcel·les; i s'hi adjunta el contracte d'acceptació, la cèdula de propietat i els plans cadastrals dels propietaris. La dosi d'aplicació serà com a màxim de 210 kg N/ha any. Pel que la superfície agrícola necessària és de 34,52 ha. El promotor disposa de 59,938 ha i estan majoritàriament dedicades al cultiu d'olivera de secà.  
Entre les mesures higienicosanitàries de què es disposa s'inclou: la col·locació de malla metàl·lica en les finestres per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de la nau, instal·lació d'un tanca perimetral i de pediluvis a l'entrada de cada una de les naus. Es té subscrit una assegurança per a la retirada de cadàvers que es produïsquen durant l'exercici de l'activitat.  
El proveïment d'aigua es realitza a través de la xarxa de distribució municipal. Es disposa, a més, de connexió amb la xarxa elèctrica.  
L'explotació se situa a una distància de 500 m del nucli urbà de les Cases del Riu.  
Tramitació administrativa  
L'expedient es va iniciar el 26 de març de 2007, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Rossell del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental.   
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP núm. 57, de 12 de maig de 2005, la comunicació als veïns de les parcel·les limítrofes i per mitjà d'un ban municipal exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament. Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions.  
Amb data 25 de setembre de 2007, després d'estudiar la documentació presentada se sol·licita una ampliació d'esta.   
Amb dates 14 de novembre de 2007 i 4 d'abril de 2008 es remet la documentació sol·licitada.  
En l'expedient municipal s'inclou l'informe de compatibilitat urbanística firmat per l'arquitecte tècnic municipal i l'informe favorable de l'inspector veterinari de l'àrea. S'inclou també, amb data 21 d'octubre de 2004, l'autorització prèvia per a l'explotació ramadera concedida per la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge. S'inclou també còpia de l'informe favorable emés per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació en el qual, entre altres qüestions, s'eximix del compliment del requisit d'ocupació màxima de parcel·la.  
Afeccions legals.  
El sòl on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries de planejament d'aprovació definitiva de 31 d'octubre de 1989. La construcció projectada complix els paràmetres urbanístics que establixen les normes esmentades.  
  
El municipi de Rossell no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
L'explotació està situada als afores del municipi de les Cases del Riu en el terme municipal de Rossell. Es tracta d'una zona antropitzada ocupada per parcel·les agrícoles dedicades majoritàriament al cultiu d'olivera. També es localitza, i confronta amb l'explotació d'una zona on es concentren unes quantes naus industrials. Les zones ocupades per vegetació natural estan fora dels límits de la parcel·la que ocupa l'explotació.  
Litològicament la zona està composta per cantells graves i llims. La capacitat d'ús del sòl és elevada (classe B). El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 t/ha/any) i el de l'erosió potencial és moderat (pèrdua de 15-40 t/ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació. La vulnerabilitat d'aqüífers està valorada com a mitjana, per la qual cosa hauran d'aplicar-se les mesures especificades per a evitar la contaminació de l'aigua per escolament o percolació associada a la gestió incorrecta d'eixos residus orgànics.  
Entre els factors ambientals que poden estar afectats pel projecte s'ha inclòs l'aire, el sòl, l'aigua, la vegetació, la fauna, el paisatge i el medi socioeconòmic.   
Els principals impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental són:  
Sobre l'aire, per contaminació física associada a l'emissió de gasos, olors i sorolls.  
Sobre el sòl, per l'aplicació incorrecta dels purins.  
Les mesures correctores fan referència a la correcta gestió dels purins produïts, a la vigilància i al control de les condicions higiènic sanitàries de l'explotació, al control de l'alimentació.  
El programa de vigilància ambiental inclou el compromís de presentar un informe anual sobre l'exercici de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tant, basant-se en tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de l'explotació porcina, situada en el polígon 5, parcel·la 354, en el terme municipal Rossell (Castelló) promoguda per Ángel Cervera Abella sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:   
  
Segon  
1. Haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny del Patrimoni Cultural Valencià.  
2. A l'hora d'utilitzar els purins com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. Preferentment, s'haurà de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal. La dosi d'aplicació s'haurà de calcular en funció de les necessitats del cultiu a què es destine.  
  
3. La resta dels residus generats durant l'exercici de l'activitat hauran de ser gestionats de forma adequada. Dins de l'explotació hauran de ser emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats.  
4. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en el destí i tractament dels residus.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 31 d'octubre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6816, del 11-07-2012 (2012/6544)

RESOLUCIÓN de 17 de mayo del 2012, de la Dirección general de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Alpuente, Utiel, Sagunto, Cocentaína y Rossell. Expediente 42/2007 AIA y otros.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6816

Fecha DOGV
:   11-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6544

CVE


Fecha del documento
:   17-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de mayo del 2012, de la Dirección general de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Alpuente, Utiel, Sagunto, Cocentaína y Rossell. Expediente 42/2007 AIA y otros. [2012/6544]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 42/2007 AIA, 212/2007 AIA,296/2008 AIA, 297/2007 AIA y 68/2007 AIA.  
  
Valencia, 17 de mayo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 42/2007-AIA.  
Título: explotación porcina de cebo.  
Promotor: Moisés Martínez López.  
Autoridad sustantiva: Servicio y Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: partida el Plano, polígono 23, parcela 337, término municipal de Alpuente (Valencia).  
Descripción del proyecto.  
Actualmente la explotación cuenta con una nave de cebo para 1.500 plazas, un lazareto adosado a la nave, un local técnico adosado a la fachada opuesta de la nave, depósito de agua y dos silos para el almacenamiento de pienso. Esta construcción cuenta con licencia de actividad concedida en fecha 8 de febrero de 2001. Se pretende ampliar con la construcción de una segunda nave con una capacidad para 1.500 plazas con lazareto adosado y un nuevo almacén.   
Por lo que la capacidad de la explotación, tras la ampliación, será de 3.000 plazas de cebo de 18 a 100 kg (360 UGM aproximadamente).   
  
El volumen anual de purín estimado para el total de la explotación será de 6.450 m³. El purín se almacena en las fosas interiores de cada nave. En la nueva nave de cebo la fosa interior de almacenamiento se construirá de paredes con bloques de hormigón prefabricado de hormigón y acabado con enfoscado de mortero de cemento y enlucido fino. La solera de las naves será de hormigón en masa de 10 cm de espesor. La capacidad de almacenamiento será de 1.204 m³ por lo que se podrá almacenar el purín por un tiempo superior a tres meses. Se indica que durante el almacenamiento se aplicará un tratamiento con un complejo bacteriano enzimático para mejorar las características del purín.   
Actualmente se dispone de una superficie agrícola de 71,2137 ha para la distribución del purín. Para la ampliación propuesta se presentan 57,923 ha adicionales. Se ha presentado un estudio para el cálculo de las dosis de aplicación en campo en función de las necesidades de los cultivos, la climatología y las características del terreno.   
Los cadáveres que se generen en la explotación son retirados por un gestor autorizado. Las aguas fecales serán desviadas a la fosa de purines.  
El abastecimiento de agua se realiza a través de la red municipal. En la explotación se dispone de un depósito para su almacenamiento. En el proyecto se indica que el consumo de agua anual en la actualidad es de 1.961 m³. Del total, un cinco por ciento es empleado para la limpieza de los locales. Se dispone de un grupo electrógeno para el abastecimiento de energía eléctrica y estufas de butano para la calefacción de las naves.   
Según el estudio de impacto ambiental la distancia al núcleo urbano de Corcolilla es de 2.000 m y al núcleo residencial de El Chopo de 1.150 m.  
Información pública.  
La información pública se realizó mediante la publicación en el DOCV número 5415, de fecha 27 de diciembre de 2007, sin que se presentaran alegaciones al mismo.  
Tramitación administrativa.  
En fecha 3 de agosto de 2006, el Área de Calidad Ambiental remite copia del proyecto básico y ampliación del proyecto solicitando informe sobre la adecuación de la documentación. Se abre el expediente de consulta 200/06-CON.   
En fecha 12 de septiembre de 2006, se remite la respuesta a la consulta en el que se solicita la ampliación de la documentación presentada.   
Copia del estudio de impacto ambiental del proyecto en el que se debía incluir:  
El informe regulado en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
El informe regulado en el art. 19.2 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que será evaluado por el organismo de cuenca competente.  
Copia del expediente administrativo municipal.  
En fecha 21 de septiembre de 2006 se remite una copia del EIA.  
En fecha 28 de febrero de 2007 el Área de Calidad Ambiental remite una copia de la ampliación del proyecto básico de fecha septiembre de 2006 e informa sobre el resultado de la información pública solicitando la declaración de impacto ambiental.  
Durante el estudio de la documentación presentada se determina que, por la ubicación de la explotación ganadera, parte de la parcela 337 se encuentra incluida dentro de los terrenos catalogados como monte de utilidad pública número 40 cerro de la Ceja de los Arcos.   
Por lo que, en fecha 18 de julio de 2007, se remite informe al Área de Calidad Ambiental informado que previa a la resolución del expediente de impacto ambiental se considera necesaria la resolución del expediente de exclusión la superficie de la parcela 337 incluida dentro del monte de utilidad pública.  
En fecha 14 de octubre de 2008, se remite desde el Servicio de Control Integrado de la Contaminación se remite copia del Decreto 156/2008, de 10 de octubre, del Consell por el que se modifica el Catálogo de Montes de Utilidad Pública de la provincia de Valencia, con la exclusión de 0,7740 ha del monte cerro de la Ceja de Arcos y la inclusión en éste de 0,4130 ha, y de 0,7001 ha en el monte Las Lomas, número 40 y 41 de dicho catálogo, respectivamente, ambos situados en el término municipal de Alpuente y pertenecientes a su ayuntamiento.  
También se aporta copia del informe sobre la prospección arqueológica y etnológica de la Conselleria de Cultura y Deporte.  
Documentación complementaria.   
Dentro del estudio de impacto ambiental se adjunta la siguiente documentación:  
Copia del agroseguro suscrito para la capacidad actual de la explotación.  
Copia de la licencia de apertura para la nave existente de fecha 8 de febrero de 2001.   
Certificado de la alcaldía con fecha 26 de septiembre de 2006 sobre la conexión a la red de agua potable de la explotación.  
Copia de la factura del suministro de agua.  
Documentos de aceptación, cédulas y planos catastrales de las parcelas a las que irá destinado el purín.  
Copia del informe favorable de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación con fecha 26 de diciembre de 2005.  
Informe de la alcaldía sobre la compatibilidad urbanística del proyecto con fecha 27 de septiembre de 2006. Se indica que el suelo donde se ubica la explotación es suelo no urbanizable común.  
Copia del estudio arqueológico realizado.   
Afecciones legales.  
El suelo donde se ubica la explotación está clasificado como suelo no urbanizable y calificado como ordinario (común) según las normas subsidiarias de planeamiento aprobadas definitivamente el 27 de septiembre de 1990 por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, así como sus modificaciones nº 7, 8 y 9 (disposición transitoria), vigentes en la actualidad.   
Según el Decreto 156/2008, de 10 de octubre, del Consell por el que se modifica el Catálogo de Montes de Utilidad Pública de la provincia de Valencia, con la exclusión de 0,7740 ha del monte cerro de la Ceja de Arcos y la inclusión en éste de 0,4130 ha, y de 0,7001 ha en el monte Las Lomas, número 40 y 41 de dicho catálogo, respectivamente, ambos situados en el término municipal de Alpuente y pertenecientes a su ayuntamiento, se ha procedido a la exclusión del monte cerro de la Ceja de Arcos de la parte de la parcela 337 donde se pretende la construcción de la nueva nave de cebo.  
El municipio de Alpuente no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Dada la ubicación de la explotación porcina, se deberá cumplir las especificaciones establecidas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
Consideraciones ambientales  
En el estudio de impacto ambiental se ha realizado una descripción general del medio biótico y abiótico del entorno donde se desarrollará la actividad, describiéndose posteriormente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: geología, clima, vegetación, fauna, hidrología y paisaje.   
La explotación se sitúa en una zona agrícola dedicada mayoritariamente al cultivo de secano, de cereal, vid y almendro. Por sus características, la capacidad de uso agrícola es moderada (clase C). Existen también zonas forestales compuestas por vegetación arbustiva y herbácea. La fisiografía de la zona está valorada como fuertemente ondulada existiendo una pendiente descendente en la dirección norte sur. Las parcelas en esta zona se encuentran abancaladas.  
La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos está valorada como baja en la parcela donde se ubicarán la nueva construcción. Existe un cauce en la zona denominado en la cartografía como barranco del Reguero pero, dada la distancia a la que se encuentra y si la actividad se desarrolla conforme a lo indicado en el EIA, se considera que no se verá afectado.   
Entre las medidas recogidas en el estudio de impacto ambiental se incluye:  
- Efectuar la limpieza periódica de las naves.  
- Retirar diariamente las bajas que se produzcan en la explotación.  
- Transportar el purín mediante vehículo apropiado, evitándose pérdidas del mismo durante el trayecto. Asimismo, se efectuará la limpieza periódica de los vehículos empleados para el transporte de los purines.   
- Asegurar la correcta ventilación de la explotación.  
- Construir un drenaje perimetral a lo largo de los lindes de la parcela para impedir que se produzca la entrada de agua de escorrentía a la parcela.   
- Efectuar periódicamente, campañas de desratización y desinfección periódicas.   
- Retirar todos los residuos que se produzcan conforme a sus características y a lo establecido en la legislación vigente en la materia.   
- Disponer de vallado perimetral de la explotación mediante malla galvanizada, vado sanitario de hormigón y lazareto para los animales enfermos.   
En cuanto a la distribución del purín en las parcelas agrícolas se proponen una serie de medidas protectoras. Se indica a este respecto:  
- No esparcir purines en cauces públicos, perímetros de protección de las captaciones de abastecimiento urbano y en las proximidades de manantiales.  
- Aplicar los purines cuando las condiciones de los suelos de las parcelas y las condiciones climatológicas así lo aconsejen.   
- Efectuar el abonado de forma que no se apliquen dosis superiores a las indicadas, con el objeto de evitar la contaminación del suelo, y consecuentemente, la disminución de la productividad de los cultivos.  
- No aplicar purines en zonas en las que el nivel friático sea inferior a 15 metros de profundidad, o afloren materiales permeables por fisuración o karstificación.  
Esta última medida se considera adecuada pero de difícil aplicación práctica ya que supone que el agricultor debe de disponer de estudios hidrogeológicos previos del terreno.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental, no se ha realizado un desarrollo del mismo; indicándose únicamente que consistirá en un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El articulo 16.2 m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina, situada en el polígono 23, parcela 337 en el término municipal Alpuente (Valencia) promovida por Moisés Martínez López. Siempre que se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidas a continuación:   
1. Se deberá presentar el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del Patrimonio Cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. La distribución del purín como fertilizante sólo se podrá realizar sobre superficie agrícola, en régimen de explotación. En la distribución sobre el terreno se respetarán las distancias con respecto a núcleos urbanos, otras explotaciones ganaderas y los cursos de agua, que se indican en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.   
3. El resto de los residuos que se generen en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
4. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
5. La explotación contará con un apantallamiento vegetal. Este deberá estar constituido por especies autóctonas que deberán escogerse en función de su altura y frondosidad. Se plantarán preferiblemente en grupos en vez de hileras.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 23 de octubre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica  
Expediente: 212/2007 AIA.  
Título: modificación puntual nº 8 del PGOU de Utiel (cambio de uso en SNU).  
Promotor: Ayuntamiento de Utiel.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Localización: Rampina de Estenas, Casa Costa y Los Jorges (Utiel).  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto   
La modificación puntual número 8 del PGOU del término municipal de Utiel consiste en la modificación de la calificación de determinadas zonas de suelo no urbanizable, calificadas actualmente como zona XV «protección forestal», para calificarlas como zona XIII «agrícola» y zona XIV «ganadera forestal».  
Con esta modificación pasarían a ser de aplicación los parámetros exigidos tanto en los puntos 7.4.1, 7.4..2 y 7.4.3 de aplicación en todo el suelo no urbanizable, como en los puntos 7.4.4 del PGOU de Utiel referido a la zona XIII «agrícola» y 7.4.5 referido a la zona XIV «ganadera forestal», en sustitución, a través de esta modificación, de los que son de aplicación actualmente (punto 7.4.6 referidos a la zona XV protección forestal), así como los que corresponda en aplicación de la Ley 10/04, de 9 de diciembre, de la Generalitat, de Suelo No Urbanizable.  
La justificación de la presente modificación se basa en el uso que histórica y tradicionalmente ha tenido dicho suelo, sin haberse modificado, en ningún momento, desde la aprobación del PGOU de Utiel.  
El uso actual de dichas zonas, que coincide con el tradicional e histórico, es el uso agrícola en la «Rampina de Estenas» y «Los Jorges» y, de uso ganadero, principalmente, en «Casa Costa» y forestal de intensidad media en menor medida.  
Sin embargo, según el proyecto presentado, este uso no está en relación ni con su calificación actual (Zona XV, protección forestal), ni con la descripción que en el PGOU se realiza de los terrenos incluidos en la zona XV, protección forestal, aunque en la zona denominada «Rampina de Estenas» y «Los Jorges» sí que se corresponde con la descripción que el PGOU de Utiel realiza en SNU calificado como Zona XIII, agrícola y, en la zona denominada Casa Costa.  
La modificación propuesta supone un recorte de superficie con respecto al suelo no urbanizable con protección forestal del planeamiento vigente de 3.264,412 m² (pues dicho suelo pasaría de 83.072,152 m² a 79.807,740 m²).  
Localización  
Las zonas objeto de la modificación son las siguientes:  
- La Rampina de Estenas, con una superficie de 2.232.676 m².  
- Casa Costa, con una superficie de 684.597 m².  
- Los Jorges, con una superficie de 347.139 m².  
Tramitación administrativa.  
En fecha 11 de octubre de 2.007, el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Valencia, remitió el presente expediente, incluyéndose el correspondiente estudio de impacto ambiental, proyecto de modificación puntual nº 8 y expediente administrativo municipal; incoándose el correspondiente expediente de evaluación ambiental.  
1. Información pública  
Según certificado del Ayuntamiento de Utiel de fecha 23 de mayo de 2007, la documentación íntegra de la modificación puntual se sometió a información pública, mediante su publicación en el DOGV nº 5446, de 8 de febrero de 2007, y, en el periódico «El Mundo» de 10 de febrero de 2007, sin que se hayan presentado alegaciones.  
Posteriormente, el Pleno del Ayuntamiento, en sesión celebrada el 11 de abril de 2007, aprobó provisionalmente la modificación puntual nº 8 del PGOU del municipio de Utiel sobre cambio de calificación de zona forestal (Zona XV) a zona agrícola (Zona XIII9 y Ganadero-Forestal (Zona XIV) y, acordó la remisión del expediente a la administración autonómica.  
Asimismo, el Ayuntamiento Pleno, en sesión de Junta de Gobierno Local celebrada el 26 de abril de 2007, acordó aprobar los estudios de impacto ambiental correspondientes a las siguientes modificaciones: modificación puntual sobre ocupación en planta de la zona XIV «ganadero-forestal» y el correspondiente a la modificación puntual sobre cambio de parte de la zona XV forestal a Zona XIII «agrícola» y Zona XIV «ganadero-forestal». Asimismo, se aporta justificante de haber realizado la información pública del estudio de impacto ambiental correspondiente a la modificación puntual nº 7 (sobre aumento de superficie construida en planta baja en la zona XIV, ganadero-forestal) y nº 8 del PGOU (sobre cambio de calificación de parte de la zona forestal, a Zona XIII «agrícola» y, Zona XIV «ganadero-forestal») en el BOP nº 100 de 28 de abril de 2007, por un periodo de 15 días hábiles, sin que se presentasen alegaciones al mismo, según certificado del secretario del Ayuntamiento.  
2. Informes sectoriales  
1. Informe del jefe de la Sección Forestal, de fecha 20 de noviembre de 2007, de carácter favorable por lo que respecta a afección a vías pecuarias.  
2. Informe del jefe de la Sección Forestal de fecha 24 de julio de 2008, informando favorablemente la modificación puntual por lo que se refiere a las Zonas de la «Rampina de Estenas» y «Casa Costa», pero desfavorablemente por lo que se refiere a la zona de «Los Jorges» por afectar al MUP nº 95 denominado «Sierra Negrete», puesto que según lo dispuesto en la Ley 3/93, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, los MUP no pueden ser destinados a usos no forestales.  
3. Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de fecha 05 de noviembre de 2007, concluyendo que teniendo en cuenta que la modificación planteada pretende el cambio de calificación de suelo forestal a suelo agrícola, dentro de la misma clasificación de suelo no urbanizable en la zona de La Rampina de Estenas, y, considerando que el uso agrícola es uno de los destinos que se puede otorgar al suelo no urbanizable, se informa que la calificación como suelo agrícola de la zona conocida como La Rampina de Estenas no deberá producir afecciones negativas sobre los hábitats y /o especies del LIC «sierra del Negrete».  
Afecciones legales.  
Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Deberá atenderse a la normativa de desarrollo de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, con respecto a la zona denominada de «Los Jorges».  
Deberá atenderse a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE y Ley 11/94 de Espacios Naturales y Protegidos de la Comunitat Valenciana.   
Consideraciones ambientales.  
Las consideraciones medioambientales que el estudio de impacto ambiental ha tenido en cuenta son, principalmente, las siguientes:  
Riesgo de erosión. Según la cartografía de riesgos de la Comunitat Valenciana, para las zonas objeto de estudio, el riesgo de erosión actual es muy baja-baja (0-7 Tm/ha/año), exceptuando sendas franjas laterales de La Rampina y Casa Costa donde el riesgo de erosión actual es alto, con una capacidad de uso del suelo baja (Clase D), por lo que, teniendo en cuenta las características de la modificación puede estimarse poco significativo el riesgo de aparición de procesos erosivos.  
Riesgo de deslizamientos. En cuanto al riesgo de deslizamientos, las Zonas de la Rampina y Los Jorges no presentan ningún riesgo de deslizamiento, salvo en dos pequeños puntos en La Rampina que tienen un riesgo medio coincidiendo con las estribaciones de la sierra del Negrete. En la zona Casa Costa este riesgo es sensiblemente superior y se situar en medio-bajo. Por lo tanto, teniendo en cuenta esta consideración, la valoración sobre el impacto puede considerarse como baja.   
Hidrología superficial. La zona objeto de estudio se enmarca dentro de la cuenca hidrográfica del Júcar, estando constituida, la red hidrográfica, por los ríos Magro y Madre. Al ser ésta una zona de tipo climático semiárido, se observa una gran presencia de ramblas y barrancos que canalizan las aguas desde la Sierra de la Bicuerca y la Sierra Negrete hasta el río Magro o ramblas de menor entidad.  
Vegetación actual. En términos generales, el monte posee una cubierta vegetal cuya especie principal es el pino carrasco (Pinus halepensis), con algunos ejemplares de laricio o rodeno (Pinus pinaster), enebro común (Juníperus communis) y, sabina (Juníperus phoenicea), especie protegida actualmente. En otras ocasiones, tanto en la sierra como en las zonas de menor altura nos encontramos con zonas de matorral y carrasca (Quercus ilex), sirviendo, todas estas áreas, de refugio, alimento y zona de cría para especies cinegéticas y no cinegéticas. Por lo que respecta a las zonas objeto de la modificación, el desarrollo de la flora y la fauna están fuertemente condicionados por el uso agrícola de las mismas. El cambio de calificación establecido para las tres zonas, puesto que se trata de una regularización del uso tradicionalmente existente en las mismas y dado que es un uso compatible con la conservación de las especies naturales, no va a afectar a la conversación de las especies naturales, vegetales y animales presentes en la zona.  
Incendios forestales. En el área objeto de esta modificación no se han apreciado la concurrencia de incendios forestales.  
Capacidad de uso del suelo. Las zonas objeto de estudio se corresponden con suelos de moderada productividad, clasificándose como capacidad de uso C, salvo en la zona de «Casa Costa» que, aproximadamente la mitad de su superficie, tiene una capacidad baja de uso (clase D).   
Red Natura 2000. El único LIC que ocupa el término municipal de Utiel es la sierra del Negrete, encontrándose dentro del LIC la zona denominada Rampina de Estenas, pudiendo llevarse a cabo en la zona LIC las actividades agrarias, ganaderas y forestales, por lo que la modificación planteada es perfectamente compatible con el LIC.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente no se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, puesto que según la documentación del expediente administrativo no se ha realizado una tramitación conjunta del EIA y el instrumento de planeamiento, tal y como establece el art. 20 del Decreto 162/90, además de no haberse publicado el anuncio de la información pública del Estudio de Impacto en el DOCV (se publicó en el BOP), ni tampoco se observó el plazo legal establecido.   
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
4. El articulo 16.2.m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos medioambientales, la modificación puntual en cuanto afecta a las Zonas de la Rampina de Estenas y Casa Costa, no estimándose aceptable la modificación, en lo referente a la zona de Los Jorges por afectar al MUP nº 95 denominado sierra Negrete, puesto que según lo dispuesto en la Ley 3/93, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, los MUP no pueden ser destinados a usos no forestales, debiendo observarse, antes de la aprobación definitiva del instrumento de planeamiento, el siguiente condicionante:  
Justificar que el trámite de información pública se ha realizado conforme a lo establecido en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, de la Generalitat y, que la aprobación del mismo se realiza por el Pleno del Ayuntamiento u órgano competente de acuerdo con la legislación urbanística.  
  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Cuarto  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Valencia, 27 de octubre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 296/2008-AIA.  
Título: Planta de laminación de chapa gruesa, cuartos y bovina caliente.   
Promotor: Brava Steel, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Localización: parcela norte del polígono industrial parc empresarial Sagunt, en el Puerto de Sagunto, en el término municipal de Sagunto (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto   
Brava Steel, SA. va a llevar a cabo la construcción de una planta de laminación de chapa gruesa cuarto y bobina caliente a ubicar en el término municipal de Sagunto, provincia de Valencia, y pretende, de acuerdo con la normativa legal vigente, solicitar la pertinente autorización ambiental integrada.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
De acuerdo con el proyecto presentado la actividad, que se desarrollará en el ámbito del sector siderúrgico de la relaminación, se pretende ubicar en la parcela norte del polígono industrial Parc Empresarial Sagunt en el Puerto de Sagunto, en el término municipal de Sagunto (Valencia) considerada como zona de suelo industrial a falta de recibir, por parte del Ayuntamiento de Sagunto, el certificado de compatibilidad urbanística de la actividad. La parcela norte tiene una superficie aproximada de 390.000 m² de las que 150.000 m² serán ocupados por la planta de laminación, correspondiendo 71.500 m² a la superficie de las naves y quedando el resto para futuras ampliaciones.  
El acceso principal a la parcela se efectúa desde la AP-7 hasta la carretera que conduce al Puerto de Sagunto CV-309, cuyo desdoblamiento está previsto ejecutar en breve.  
Brava Steel SA, no produce acero, sino que su actuación es la transformación del mismo en forma y propiedades metalúrgicas mediante esfuerzos mecánicos y térmicos, y nunca dentro del ámbito químico.  
Para desarrollar la actividad, la planta contará con la siguiente infraestructura:  
- Naves de proceso o industriales.  
- Edificios de oficinas generales, administrativas y de producción.  
- Edificios eléctricos de distribución.  
- Salas hidráulicas y de compresores.  
- Almacenes y talleres.  
- Púlpitos de control.  
- Vestuarios, comedor, aseos y áreas de descanso.  
- Salas de seguridad, control y acceso.  
- Laboratorio.  
- Racks aéreos y/o galerías de distribución de las instalaciones.  
  
El lugar donde se emplaza la industria, está urbanizado, por lo que existe suministro municipal de agua, de energía eléctrica (centros de entrega y líneas de media tensión), de gas natural, de alcantarillado municipal, y de red de aguas pluviales.  
Con respecto al aseguramiento de suministro energético, resaltar la presencia de la planta regasificadora Saggas. Asimismo se indica la instalación de una futura planta desaladora en las cercanías de su ubicación.  
El abastecimiento de agua para la planta proviene de agua de red. El consumo general de agua en la planta se realizará para varios fines: proceso, limpieza y mangueos, oficinas, aseos, refrigeración y zonas verdes. Los consumos previstos son de 90 m³/h de agua industrial y 40 m³/h de aguas domésticas.  
El agua industrial es tratada en la planta de refrigeración y tratamiento. En esta planta se sitúan tanto los equipos de los circuitos de refrigeración, bombas, torres de enfriamiento, etc; así como los equipos propios de tratamiento como filtros, decantadores, agitadores, aditivación, etc.  
La instalación proyectada es una planta de producción de 1.000.000 t/año, de los que se estima que 750.000 correspondan a chapa y 250.000 a bobina laminada en caliente.  
De forma esquemática, el proceso productivo consta de las siguientes fases: recepción y almacenamiento de las materias primas (transporte mediante ferrocarril y camión); rectificado de las superficies; calentamiento; tren de laminación; operaciones de acabado y almacenamiento del producto acabado.  
La empresa se alimentará a base de energía eléctrica con un consumo aproximado de 282.000.000 kwh/año, gas natural 11.800 Nm³/h, oxígeno 2.808.000 Nm³/año, nitrógeno 1.728.000 Nm³/año, aceites 25.000 l/año, aire comprimido 18.000.000 Nm³/año y gasoil siendo 2 l/h de gasóleo B y 1 l/h de gasóleo c.  
Alternativas.  
En el estudio de impacto ambiental no se contemplan alternativas tecnológicas al proceso existente.  
Afecciones legales.  
El proyecto está sometido a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental según el subapartado 2.3 epígrafe a) del anejo I «Instalaciones para la transformación de metales ferrosos: laminación en caliente con una capacidad superior a 20 toneladas de acero bruto por hora».  
Otras afecciones consideradas son:  
Decreto 833/75, de 6 de febrero, que desarrolla la Ley de Protección del Ambiente Atmosférico.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Ley 10/1998, de Residuos.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales.  
La planta se ubica en un entorno industrial con amplia tradición siderúrgica. Con carácter general, estas industrias llevan asociados elevados consumos de agua para el proceso, energía y genera emisiones a la atmósfera, ruido, vertidos y residuos.  
La parcela en la que se ubicará la actividad objeto de estudio no se halla afectada por ninguna figura de protección medioambiental. Sin embargo, cabe señalar la proximidad de las instalaciones a la zona húmeda «Marjal dels Moros», LIC «La Marjal dels Moros» y ZEPA «Marjal dels Moros». No muestra riesgo de inundación según PATRICOVA y la vulnerabilidad de acuíferos es media.  
El polígono industrial «Parc Empresarial Sagunt» tiene declaración de impacto ambiental favorable condicionada de fecha 5 de marzo de 2003, así como resolución complementaria de fecha 28 de febrero de 2005 en la que se modifica el condicionante 2º. Ambas fueron publicadas en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana en fecha 14 de febrero de 2006 (DOCV núm. 5.198).  
Por ello, se deberá tener en cuenta que los condicionantes establecidos que resulten aplicables a las industrias que en él se instalen serán de obligado cumplimiento.  
En la DIA se indica entre otras cuestiones:  
- Protección de los elementos patrimoniales: mantenimiento o rehabilitación de las edificaciones catalogadas, L'Alqueria de l'Advocat y L'Alqueria de San Marcos, cumpliendo las protecciones especificadas en el catálogo integrándose en la ordenación urbana del sector.  
- Actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas: se evitará implantar actividades industriales clasificadas en el Anejo I del Decreto 54/1990, de 26 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana, en una franja de 250 metros colindantes al límite con la Marjal del Moro, en especial las industrias que generen o almacenen sustancias tóxicas o peligrosas.  
- Se prohíben los almacenamientos subterráneos de combustible o sustancias tóxicas e excepción de las estaciones de suministro que contemplarán las protecciones necesarias.  
- Normas ambientales de aplicación a los usos o actividades; normas ambientales sobre gestión de residuos sólidos y la necesidad de asumir, por parte de las empresas la implantación de ISO 14001 y norma EMAS.  
- Previo al inicio de las obras, el promotor instalará piezómetros en la zona a urbanizar, bajo la supervisión de técnicos de la Conselleria de Medio Ambiente, entre los cuales se encontrará presente un técnico de Servicio responsable de la gestión de la zona húmeda, con el fin de conocer los niveles freáticos y calidad de las aguas antes del inicio de las obras, y poder efectuar un seguimiento continuo de los mismos.  
- Los periodos y horarios de trabajo estarán supeditados a lo establecido en el condicionante 2º de la DIA de «Parc Empresarial Sagunt», modificado por la resolución complementaria.  
- Especies vegetales de tipología mediterránea a introducir en las zonas verdes.  
Entre las acciones del proyecto que pueden afectar sobre el medio, se identifican principalmente:  
Fase de construcción:  
- Movimiento de tierras  
- Redes subterráneas  
- Creación de zonas verdes  
- Movimiento de vehículos  
- Generación de aguas residuales debidas al lavado de maquinaria y equipos  
- Posibles infiltraciones y escorrentías de sustancias peligrosas  
- Olores procedentes del asfaltado de viales y zonas de aparcamiento  
- Consumo de agua durante las obras  
- Incremento del nivel sonoro  
- Impacto paisajístico  
- Necesidad de mano de obra  
Fase de explotación:  
- Consumo elevado de agua asociado al funcionamiento de la propia planta y para el riego de las zonas verdes.  
- Posible aumento del nivel de ruido por incremento de tráfico rodado  
- Posible aumento del nivel de ruido por el funcionamiento de la planta  
- Generación de aguas residuales  
- Generación de residuos  
- Potencial impacto lumínico   
- Consumo de energía  
- Generación de humos procedentes de las chimeneas.   
- Posibilidades de desarrollo local y comarca  
- Necesidades de mano de obra para mantenimiento y explotación de las instalaciones  
- Lixiviación de nutrientes y residuos fitosanitarios derivadas de las operaciones de mantenimiento de las zonas verdes.  
Fase de abandono:  
- Demolición de las infraestructuras, limpieza de la zona y restauración  
Las aguas residuales industriales que se pueden generar en la planta por la actividad son las aguas procedentes del proceso, aguas residuales sanitarias procedentes de las oficinas, vestuarios y comedor y las aguas pluviales. La red de aguas residuales del proceso se ha diseñado de modo que se impida el vertido no autorizado y accidental de sustancias contaminantes al suelo y a las aguas superficiales y subterráneas. Dentro de las aguas de proceso se pueden distinguir las de contacto y no contacto. En el primer caso se realizará un tratamiento físico (decantación y separación de aceites y grasas) previo al vertido a colector de residuales del polígono. En el segundo caso, la calidad de los vertidos a colector, en principio no presentará problemas puesto que se trata de purgas de agua utilizadas en circuitos cerrados de refrigeración, cuyas exigencias de calidad son superiores a los límites de vertido. Las aguas sanitarias conectan con el colector del polígono que a su vez conecta con la EDAR de Sagunto. Por último, las primeras lluvias se vierten a la red de residuales existente en el polígono. La red de residuales del polígono a lo largo de su curso, presenta arquetas que hacen la función de aliviadero, de tal manera que caudales superiores a los admisibles por el colector de residuales, se canalizan al colector de pluviales a través de dichos aliviaderos. Además de las primeras lluvias, el colector de residuales evacuará las aguas de purga de la planta de tratamiento de aguas.  
Respecto a los residuos generados en la planta, los residuos peligrosos serán gestionados a través de Gestores autorizados. Los aceites usados que se generen en el funcionamiento y mantenimiento de la maquinaria, se gestionarán a través de gestores autorizados. En cuanto a los residuos sólidos no peligrosos, los envases no impregnados de sustancias peligrosas se gestionarán por gestor autorizado mientras que los residuos sólidos urbanos serán depositados en contenedores y recogidos diariamente por el servicio municipal de recogida. Los residuos de oficinas, se clasificarán y gestionarán según legislación vigente. La zona de almacenamiento de residuos, cuenta con una red de canaletas estancas para disponer de una contención eficaz que recoge cualquier derrame accidental y lo deposita en los fosos de contención.  
En cuanto a las emisiones de contaminantes a la atmósfera, los hornos en los que se realiza la combustión de gas natural están sometidos a un régimen de mantenimiento preventivo a través de revisiones llevadas a cabo por una empresa especializada. Igualmente todos los elementos de la instalación estarán sometidos a revisiones periódicas realizando diferentes actuaciones.  
Con el fin de minimizar los efectos de la iluminación exterior de las instalaciones sobre las especies de fauna que puedan hallarse en el entorno, y reducir el posible impacto paisajístico producido por el alumbrado en horario nocturno, las luminarias deberán ser apantalladas hacia el suelo, con objeto de evitar la dispersión lumínica.  
La producción, por parte de la industria, de ruidos y vibraciones, deberá ajustarse a lo establecido en la normativa vigente de contaminación acústica.   
Los almacenamientos tendrán lugar en el interior y exterior de la planta. La solera de todos los almacenamientos será resistente al peso de los slabs y del producto acabado y estará debidamente impermeabilizada, dotándola de una canaleta perimetral que recoja los arrastres de partículas, procediendo a su gestión siguiendo los procedimientos de mantenimiento de instalaciones. Además, los residuos líquidos peligrosos se almacenarán en depósitos y dispondrán de bandejas de recogida de derrames y grifo de evacuación. Se dispondrá también de material absorbente para contener posibles derrames acaecidos en los trasiegos.  
El almacenamiento de gasoil se realizará en depósitos de doble capa sobre bandeja o cubeto de recogida de posibles derrames.  
En la documentación complementaria remitida con 29 de julio de 2008 fecha, se indica que a lo largo de toda la planta de laminación de chapa gruesa cuarto y bobina caliente, se instalarán sumideros para recogida de posibles vertidos, que se canalizarán mediante colectores enterrados de PVC a la planta de tratamiento de aguas que dispondrá la nueva industria. En dicha planta, las aguas se tratarán garantizando los mínimos de calidad exigidos, previo a su vertido al colector de residuales del polígono.  
La parcela podría quedar delimitada por medio de un talud de tierras procedente de la excavación que impidiera la entrada de vehículos. Se sembraría con césped de forma que la barrera visual desde los viales del polígono se compensase con el aspecto ajardinado de la misma. Se implantará una zona verde perimetral con especies autóctonas de bajo mantenimiento. Además, se adoptarán una serie de medidas de integración paisajística.  
En la documentación se indica que el transporte de materia prima podrá tener lugar mediante ferrocarril cuyo trazado y características se desconocen. Por ello, en el caso de encontrarse incluido en los supuestos establecidos que requieren evaluación de impacto ambiental, deberá procederse a la tramitación de la misma.   
El programa de vigilancia ambiental tiene el objeto de controlar la posible afección medioambiental que la nueva instalación pueda originar en el entorno.  
Con el objeto de conocer la calidad ambiental de la zona de actuación previo al comienzo de las obras y explotación del Centro se desarrollarán las siguientes actuaciones:  
- Delimitación del perímetro de la obra.  
- Control del ruido preoperacional (mediciones diurnas y nocturnas).  
- Protección del patrimonio histórico-artístico y arqueológico (previo al movimiento de tierras).  
Durante la fase de construcción:  
- Delimitación del perímetro de la obra (verificación mensual).  
- Control del parque de maquinaria: se exigirá la certificación CE que garantice el correcto funcionamiento de la maquinaria y que se cumplan los plazos legales fijados por la realización de las inspecciones.  
- Residuos y excedente de material (control mensual).  
- Protección de la vegetación: excepcionalmente y a juicio del supervisor medioambiental puede ser necesario regar la vegetación afectada.  
- Protección de la fauna: inspección semanal en la época reproductiva de las principales especies y quincenal el resto del tiempo, en caso de identificarse especies con algún grado de protección. Asimismo, se realizará una revisión del calendario de obras cada dos meses.  
- Contaminación atmosférica: se incrementará la humectación en aquellas superficies polvorientas con el fin de reducir al mínimo los niveles de polvo atmosférico.  
- Control de los niveles de emisión sonora: limitaciones en horarios de trabajos con maquinaria y circulación de camiones.  
- Control de vertidos producidos en la obra: para evitar la contaminación de los suelos, se realizarán inspecciones mensuales acerca de la correcta gestión de combustibles y lubricantes, productos químicos y de sus envases y residuos.  
- Protección hidrológica: control semanal, en épocas de lluvia, en las obras de cruce de acequias y demás cauces de menor entidad. El resto del tiempo, revisión mensual.  
- Protección del patrimonio histórico-artístico y arqueológico: revisión mensual.  
- Integración paisajística.  
- Campaña de limpieza.  
Durante la fase de explotación:  
- Residuos: control mensual del tratamiento y gestión de residuos.  
- Control de emisiones atmosféricas: el centro dispondrá de los equipos de medición y protocolos necesarios para el adecuado seguimiento de los parámetros, condiciones y concentraciones en masa relacionados con los diferentes procesos de la planta.  
- Control de los niveles de emisión sonora: identificación de la fuente de emisión sonora y eliminación de la misma.  
- Control de los parámetros de vertido a colector: previo al vertido de las aguas residuales se dispondrá de un sistema de medición en continuo de turbidez el cual enviará una señal a las oficinas de control cuando los valores superen lo estipulado. Además, se realizarán inspecciones visuales y analíticas diarias de otros parámetros tales como aceites y grasas y aquellos que por el propio proceso se considere adecuado. Además se comprobará la calidad de las aguas pluviales de forma periódica de forma que se garantice la no contaminación de las mismas.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 21 de mayo de 2008, tuvo entrada en este Servicio, escrito del Área de Calidad Ambiental solicitando informe de suficiencia documental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
Proyecto técnico.  
Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
Estudio acústico.  
Posteriormente, con fecha 21 de octubre de 2008, tuvo entrada en este Servicio, escrito del Área de Calidad solicitando el trámite preceptivo de evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía nueva documentación aportada por el promotor y el certificado de información pública indicando que el proyecto, estudio de impacto ambiental y demás documentación complementaria han permanecido expuestos en el tablón de edictos del Ayuntamiento y la inserción del anuncio correspondiente en el Diari Oficial de la Generalitat, durante el período de 30 días desde el 13/08/2008 al 17/09/2008, sin haber recibido alegaciones al respecto.  
En fecha 6 de junio de 2008, se solicitó informe al Área de Espacios Naturales al respecto de las posibles afecciones de la actividad sobre la zona húmeda recibiendo respuesta el 24 de julio de 2008.   
En fecha 8 de julio de 2008, se solicitó informe a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, sin haber recibido respuesta hasta el momento.  
Informe sectorial recibido:  
- Informe del Área de Espacios Naturales:  
«La actuación proyectada es susceptible de generar repercusiones negativas sobre la conservación de los valores naturales del marjal, en particular debido a:  
- Efecto barrera: la instalación de la central proyectada incrementará la fragmentación del ecosistema de humedal costera y el efecto barrera que hoy impone el complejo portuario-industrial del grao de Sagunto.  
- Impacto paisajístico: debido a la construcción de infraestructuras que destacan frente a la horizontalidad del llano litoral y el paisaje del marjal.  
- Emisión de gases: se trata de una externalidad cuya cuantificación y potenciales efectos sobre el microclima del entorno resulta de compleja evaluación.  
- Contaminación acústica: la instalación de la central generará un incremento de los ruidos.  
- Contaminación lumínica: la presencia de las nuevas estructuras proyectadas generará un incremento de luz en dispersión que puede resultar negativo para la capacidad de acogida del marjal de colonias de avifauna acuática tanto invernante como nidificante.  
- Vías de comunicación: la actividad prevista puede requerir nuevos accesos e implicar un incremento del tráfico que sin duda incrementará el impacto de este factor sobre la fauna y el desarrollo de las actividades de uso público del humedal protegido.  
- Depósitos de combustible u otros elementos de riesgo potencial: la instalación prevista incorpora nuevos elementos de riesgo, especialmente considerando la proximidad de otras instalaciones industriales.  
Dado el conjunto de procesos e impactos potenciales, deberían tenerse en cuenta, entre otras, la incorporación de las medidas siguientes:  
- Plan de tratamiento y evacuación de aguas servidas que garantice la no afección al sistema del humedal en cuya cuenca de afección se ubica; hay que tener en cuenta que la estación depuradora del polígono cuenta con un aliviadero que puede generar el vertido de aguas residuales directamente al marjal (inmediaciones del Grau Vell).  
- Medidas que garanticen la inexistencia de repercusiones de la actividad sobre el medio físico (especialmente calidad del agua y del aire) y la biocenosis del marjal.  
- Medidas correctoras destinadas a impedir el incremento de contaminación acústica y lumínica.  
- Por último, cabe señalar que en el ámbito en que se prevé ubicar la industria proyectada existe una edificación de tipología tradicional y propiedad pública denominada Alquería de Sant Marc, cuya conservación resulta incompatible con la ocupación prevista, pese a que la DIA del parque industrial requiere su conservación o restauración (la declaración de impacto ambiental del parque industrial establece, tanto en la fase de urbanización como funcionamiento, la protección de los elementos patrimoniales: mantenimiento o rehabilitación de las edificaciones catalogadas, l'Alqueria de l'Advocat y l'Alqueria de San Marcos, cumpliendo las protecciones especificadas en el catálogo integrándose en la ordenación urbana del sector). Dicha previsible pérdida del patrimonio viene a sumarse al caso análogo que sufre la Alqueria del Advocat (también en el ámbito de Parc Sagunt y en las inmediaciones del humedal). Sería, por tanto deseable que en uno de ambos casos se garantice la restauración de uno de estos dos edificios de propiedad pública y se destinase a uso público ligado a la conservación de los valores naturales del espacio protegido. Lo que se informa para su conocimiento y efectos oportunos».  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Grupo 4, epígrafe d.1 del anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de proyectos uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16.2.m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «planta de laminación de chapa gruesa cuarto y bovina caliente» promovido por Brava Steel, SA, a ubicar en parcela norte del polígono industrial Parc Empresarial Sagunt en el Puerto de Sagunto del término municipal de Sagunto, provincia de Valencia, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el Estudio de Impacto Ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Como medida para preservar los valores ambientales correspondientes a la zona húmeda, deberán tenerse en cuenta las medidas señaladas en el informe emitido por el Área de Espacio Naturales, los indicados en las consideraciones ambientales de la presente declaración, y los que resulten de aplicación de los contenidos en la declaración de impacto ambiental del «Parc Empresarial Sagunt» y su Resolución Complementaria (DOGV nº 5.198 de 14 de febrero de 2006) y cuya aplicación y seguimiento será revisada por los servicios técnicos de zonas húmedas de los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente.  
2. La zona de almacenamientos y acopios de materias primas previos a su tratamiento, deberá estar dotada de pavimento impermeable y provisto de instalaciones o sistemas de recogida de derrames que, en ningún caso, se conectarán con la red de recogida de aguas pluviales o presentarán riesgo de vertido hacia la red de alcantarillado.   
3. Por la cantidad de residuos peligrosos que la empresa generará anualmente, se deberá obtener la preceptiva autorización como grandes productores de residuos peligrosos.  
4. Durante la fase de construcción y por tratarse de una zona próxima a la zona húmeda marjal dels Moros, deberá existir un plan de emergencia para evitar la contaminación de las aguas que se presentará previo al inicio de las obras.  
5. Respecto a los elementos integrantes del patrimonio histórico-artístico existente en la parcela, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio.  
6. De acuerdo con establecido en la declaración de impacto ambiental del parque empresarial Sagunt, y en relación a las medidas correctoras establecidas en su estudio de impacto ambiental, deberá procederse al mantenimiento o rehabilitación de la alquería de San Marcos.  
7. Si el proyecto de la vía férrea de transporte estuviese incluido como uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambiental, deberá efectuarse dicho trámite.  
8. El vertido de aguas residuales a la red de alcantarillado del polígono deberá cumplir lo establecido en la Ordenanza municipal de vertidos del Ayuntamiento de Sagunto.  
9. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
10. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
11. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 27 de octubre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 297/2007-AIA.  
Título del proyecto: Industria de estampados y acabados textiles.  
Promotor: Serpiscolor, SL.  
Localización: polígono industrial «Les Jovades», partida Jovadas 177, c/ Serelles s/n, Cocentaina (Alicante).  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.   
Serpiscolor, SL. es una empresa del sector textil, ubicada en el municipio de Cocentaina (Alicante), que se dedica a la actividad de estampados y acabados textiles, disponiendo de una planta para ello. La empresa pretende ampliar sus instalaciones para lo cual solicita la pertinente autorización ambiental integrada, de acuerdo con la normativa legal vigente.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
De acuerdo con el proyecto presentado la actividad, ya en funcionamiento desde 1994, se ubica en el polígono industrial Les Jovades, partida Jovadas 177 en el término municipal de Cocentaina, provincia de Alicante, en una Zona IB (industrial adosada o en línea) según el PGOU de Cocentaina. El uso que desarrolla la empresa solicitante es compatible en dicha área de reparto, de acuerdo con el certificado emitido por el Ayuntamiento de Cocentaina de fecha 19 de septiembre de 2006.  
La parcela donde se emplaza la empresa tiene una superficie de 6946,2 m². La superficie útil total ocupada por la industria será de 9516 m², distribuidos en planta baja (6946'2 m²), entreplanta (136'9 m²) y planta primera (2432 m²). El grado de urbanización de la nave se caracteriza por: suelo interior de la nave de hormigón, suministro eléctrico, iluminación, teléfono, agua potable, colector de vertidos y gas natural.  
La empresa dispone de licencia de apertura desde el 20 de octubre de 1999, e inscrita en el registro de establecimientos industriales con nº 03/51170. En agosto de 2006, la empresa solicita de nuevo, licencia municipal para una ampliación objeto de la presente declaración de impacto ambiental.   
La capacidad de producción anual de la industria es de 3275 Tm/año de tejido acabado. Básicamente, el proceso productivo comienza con la recepción de materiales para el estampado (productos textiles procedentes de clientes, rollos de papel para estampar y productos químicos para el estampado). Esta recepción se realiza en otra empresa del grupo, colindante a las instalaciones de Serpiscolor, SL, donde se produce la preparación del tejido y desde la cual se transporta ya listo para ser tratado y estampado. Ya en las instalaciones de Serpiscolor, se inicia el pretratamiento de los tejidos con objeto de prepararlos para su estampación, separando impurezas, mejorando la uniformidad y sus características para recibir los colorantes. Tras el pretratamiento, se ejecuta la estampación (bien sobre tejidos o bien sobre papel) en máquinas de estampar rotativas por contacto del rodillo de estampación microperforado. La tinta de estampación se bombea desde el envase hasta el interior del rodillo donde una rasqueta giratoria extiende la tinta por la superficie interior del rodillo, presionando la tinta a través de los orificios. Cada rodillo imprime un color y un motivo. También se puede estampar en estampadora jet, por chorro de colorante a través de una corriente de aire controlada. La tinta se prepara previamente en la cocina de colores, mezclando pasta base y colorantes. Una vez estampado el tejido, si los materiales estampados lo requieren, se debe fijar el color en un polimerizador-vaporizador. Una vez fijado el estampado, el tejido pasa al rame, donde se le aplica el acabado final que puede ser: transferencias, calandrados, mullido y/o aprestos (impregnados hidrófobos, ignífugos o suavizantes). Finalmente se lavan y secan los tejidos para eliminar excesos de colorantes o productos químicos. Una vez secos se embalan y expiden a destino.   
Serpiscolor, SL utiliza como materias primas: 3275 Tm/año de tejidos brutos, 50 Tm/año de papel para estampar y 378 Tm/año de productos químicos.  
Los recursos naturales usados son: 19.430 m³/año de agua procedente de la red, 81.704 m³/año de agua procedente de pozo que la empresa declara como suministro propio, 2.859'6 MWh/año de energía eléctrica, 4'1 m³/año de gasóleo y 15.622'23 MWh/año de gas natural. Cabe señalar que se ha presentado un certificado de la Confederación Hidrográfica del Júcar en la que se regula la extracción de 6.990 m³/año de agua del pozo, con destino a uso industrial, ubicado en la partida Jovades, parcela 1, polígono 31 del término municipal de Cocentaina (Alicante) quedando, por tanto, sin regularizar el resto de agua extraída.  
En su proceso productivo, la actividad genera los siguientes residuos: 170'84 Tm/año de residuos sólidos y 73.828 m³/año de vertidos.  
Serpicolor, SL declara disponer de una estación de depuración de las aguas residuales propia, a 150 metros de la empresa, de uso exclusivo para tratar las aguas industriales que genera, vertiendo las aguas depuradas al alcantarillado público.  
Alternativas.  
La actividad objeto de estudio es considerada como la única alternativa viable, tanto técnica como económicamente, teniendo en cuenta que no se han planteado alternativas sobre aquellos aspectos de obligado cumplimiento legal, y que se han considerado las propuestas a partir de la guía de mejores técnicas disponibles del sector textil:  
- La actividad se viene desarrollando en la ubicación actual desde el inicio de su actividad y se trata de la única ubicación disponible.  
- La empresa adecua la superficie de las instalaciones, según las necesidades productivas. Con tal de subsanar una deficiencia de superficie, la empresa ha arrendado una nave para llevar a cabo la preparación del tejido (operación subcontratada a una empresa externa), ubicar el almacén de materia prima y de productos químicos.  
- El proceso es muy variable según la naturaleza del propio tejido y el acabado final deseado, por lo que las alternativas son las propias técnicas utilizadas para obtener los distintos acabados: blanqueado, estampado sobre blanco, estampado sobre pigmentado, aprestado suavizado, etc....y la disposición de las mejores técnicas disponibles para cada etapa.  
- Se utiliza gas natural frente a combustibles líquidos tradicionales.  
- Los residuos son almacenados, identificados y gestionados conforme a la legislación vigente.  
- La entrega de los residuos a un gestor intermedio es la opción más viable frente a los gestores finales.  
- Las técnicas existentes para el tratamiento de las emisiones a la atmósfera, son inviables económicamente.  
- La empresa utiliza el tratamiento biológico para el tratamiento de las aguas residuales previamente a su vertido, y el cumplimiento de los valores límites legales establecidos en la ordenanza municipal de vertidos a alcantarillado de Cocentaina.  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 3 de mayo de 2007, se recibió en este Área consulta del Área de Calidad Ambiental acerca de la suficiencia documental de la actividad a autorizar, respondiendo a la misma el 31 de mayo de 2007.  
Posteriormente, con fecha 17 de diciembre de 2007, se recibió escrito de la misma solicitando la evaluación de impacto ambiental del proyecto, a instancias de Serpiscolor SL, y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
Proyecto básico autorización ambiental integrada (2 tomos: I memoria, planos y presupuesto; II documentación complementaria).  
Estudio de impacto ambiental.  
El propio escrito de remisión certifica que el proyecto básico de autorización ambiental integrada y el estudio de impacto ambiental han sido sometidos a información pública sin que se hayan producido alegaciones al respecto.  
En fecha 2 de junio de 2008, se remite desde el Servicio de Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General para el Cambio Climático, documentación de subsanación en respuesta al requerimiento efectuado en fecha 26 de marzo de 2008 por este Servicio.  
Afecciones legales.  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I, subapartado 7.1 de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Cambio Climático.  
Otras afecciones consideradas son:  
- El lavado, limpieza y teñido de prendas textiles está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero.  
- La actividad está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre.   
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.   
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales.  
La parcela donde se ubica la actividad no está sometida a ninguna figura de protección aunque se encuentra a 300 metros del Paisaje protegido «Serpis» y a 1050 metros de la zona de especial protección de aves (ZEPAs) «Sierra de Mariola-Carrascar de la Font Roja», próximo al PORN de sierra de Mariola. Se trata de una zona con vulnerabilidad y accesibilidad de acuíferos alta y no existe riesgo de inundación (PATRICOVA) según la cartografía de la Generalitat Valenciana.  
Los elementos ambientales que pueden verse afectados por el desarrollo de la actividad proyectada son:  
Contaminación atmosférica.  
Generación de residuos, tanto industriales como no peligrosos.  
Transmisión de ruidos y vibraciones.  
Consumo de recursos naturales.  
Producción de aguas residuales.  
De la evaluación cualitativa realizada a la actividad se ha determinado que el consumo de recursos, principalmente el agua y la producción de vertidos industriales y emisiones atmosféricas son las acciones con mayor impacto sobre el medio ambiente, aunque los impactos que la actividad puede producir sobre el resto de factores medioambientales se consideran perjudiciales y de carácter moderado, siendo necesaria la aplicación de las medidas correctoras y preventivas.  
Las emisiones producidas por la empresa son de dos tipos, de combustión o de extracción de compuestos inorgánicos. Las medidas existentes para prevenir o reducir dichas emisiones son:  
Todos los focos emisores existentes, están diseñados conforme a lo dispuesto en la normativa legal vigente sobre prevención de la contaminación, en lo que respecta a métodos y sistemas de toma de muestras, así como la posición de orificios y plataforma de acceso.  
Las instalaciones de combustión deberán respetar y no sobrepasar los niveles de emisión de contaminantes a la atmósfera.  
En el caso en que los humos de combustión sobrepasen los límites establecidos para los parámetros contaminantes, se deberán aplicar las técnicas y medidas existentes que permitan alcanzar dichos límites.  
Las analíticas serán realizadas por entidad colaboradora de la Administración con una periodicidad de cinco años.  
Se utiliza gas natural, como combustible menos contaminante.  
En cuanto a los ruidos y vibraciones, la actividad se caracteriza por la existencia de los siguientes focos emisores de ruido:  
- Transformador.  
- Muelle de carga y descarga.  
- Secciones de estampación y acabados.  
- Circulación de la carretilla por la calle entre las distintas secciones.  
En fecha 2 de marzo de 2006, fueron realizadas por entidad colaboradora en materia de calidad ambiental, las mediciones acústicas para cumplir los valores límites establecidos por la ley en materia de contaminación acústica. El informe de resultados establece que al realizar las mediciones, no se excedían los límites fijados en ninguno de los puntos donde se llevó a cabo la determinación. En caso de superar dichos niveles, se deberán establecer las medidas necesarias para reducir dicho impacto acústico. Como medidas preventivas, los focos de contaminación acústica disponen de elementos de apantallamiento acústico.  
Respecto de las aguas residuales de la actividad proceden de los procesos de prelavado y lavado de tejidos y de la estampación y lavado de envases, rasquetas y cilindros de estampación que se realiza en la cocina de colores. Todas las aguas residuales producidas en las instalaciones son canalizadas hasta la red de alcantarillado, previo paso por una estación de homogeneización y tratamiento de aguas residuales en propiedad de uso exclusivo. En cuanto a las aguas residuales domésticas, los vertidos de origen sanitario son canalizados hasta la misma red de recogida de aguas residuales, mezclándose con los vertidos de origen industrial para ser conducidos hasta la planta depuradora. Las aguas pluviales precipitadas sobre las diferentes naves de la empresa, son recogidas y canalizadas a través de bajantes hasta una red de recogida de pluviales, que conduce las aguas hasta la red municipal de alcantarillado. Las medidas en relación a las aguas y el suelo son:  
- Todos los efluentes industriales deben ser depurados antes de ser conducidos a las instalaciones municipales de saneamiento.  
- Quedan totalmente prohibidos los vertidos directos o indirectos a la red de alcantarillado, aguas residuales o cualquier tipo de residuo sólido, líquido o gaseoso que, por razones de su naturaleza, propiedades y cantidades, originen o puedan originar por si mismos, o por interacción con otros residuos, algunos de los tipos de daños, peligros o inconvenientes en las instalaciones de saneamiento indicados en la Ordenanza Municipal.  
- El vertido conjunto de efluentes sanitarios e industriales, deberá respetar los límites de vertido establecidos por la Ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado de Cocentaina.  
- La empresa deberá disponer del correspondiente permiso de vertido concedido por el Ayuntamiento de Cocentaina. Será necesario el cumplimiento, en cualquier caso, de los parámetros especificados en el permiso de vertido emitido por el Ayuntamiento para cualquier vertido realizado a alcantarillado.  
- Se presentará ante la entidad de saneamiento, declaración de producción de aguas residuales según el modelo MD-301, una vez cada cuatro años, acompañada de un informe de ensayo de todos y cada uno de los vertidos declarados.  
- Todos los vertidos accidentales que se puedan producir en el interior de la nave, son conducidos por escorrentía hacia unos puntos ubicados estratégicamente por la empresa, donde se han dispuesto unas arquetas de recogida, desde donde se canalizan hasta la estación depuradora para su tratamiento.  
- El material utilizado en la construcción del suelo de la nave y en las distintas conducciones evita la filtración al terreno de cualquier vertido.  
- Se deben evitar las descargas accidentales de vertidos a la red de alcantarillado que infrinjan la Ordenanza Municipal, realizando las instalaciones necesarias para ello.  
- Las operaciones de carga y descarga de residuos peligrosos y de productos químicos, deberán realizarse en zonas debidamente impermeabilizadas, de manera que se impida la contaminación del suelo por vertido o derrame accidental.  
- Los envases que contienen los residuos peligrosos deberán cerrase adecuadamente, de manera que se impida cualquier derrame o vertido durante su manipulación.  
- Se deberá remitir al órgano competente de la Comunidad Autónoma un informe preliminar de los suelos en que se desarrolla la actividad, con el contenido del anexo II del Real Decreto 9/05, de 14 de enero.  
En cuanto a los residuos, basura, cartón, residuos de madera (paletas), plástico y restos de tejidos se depositan en el interior de un contenedor de 40 m³ ubicado en el exterior de la nave de almacenamiento de materias primas y se gestionan a través de gestor externo. Los residuos peligrosos serán gestionados de forma clara de acuerdo con la normativa legal vigente. Las operaciones de mantenimiento a las carretillas elevadoras y maquinaria motriz, son realizadas por una empresa externa subcontratada, mientras que el personal de mantenimiento de la empresa realiza las operaciones cotidianas de mantenimiento de la maquinaria productiva. (pag. 31 del Es.I.A)  
Medidas en relación con la producción de residuos:  
- Los envases y embalajes utilizados para el almacenamiento de los residuos, cumplirán las normas técnicas vigentes.  
- No se deben utilizar envases de un determinado producto para residuos distintos a éste.  
- El almacenamiento se realizará en zonas reservadas que sean accesibles a los vehículos encargados de efectuar la recogida.  
- El tiempo de almacenamiento no puede exceder los seis meses para los residuos peligrosos o los dos años para los residuos no peligrosos, salvo autorización especial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Se garantizará que el lugar de almacenamiento tiene un suelo impermeable y se encuentra a cubierto.  
- Se dispondrá de material absorbente para recogida de pequeños derrames, en lugares accesibles y próximos a las zonas de producción y almacenamiento.  
- Las zonas de almacenamiento de residuos peligrosos deberán ser cubiertas para impedir la producción de lixiviados.  
- Será necesario cumplir las obligaciones relativas a la producción de aceite usado dispuestas por el Real Decreto 679/2006, de 2 de junio.  
- Se entregarán los residuos a un gestor autorizado por el organismo competente.  
- Formación y sensibilización del personal ante la problemática medioambiental.  
La vigilancia ambiental del proyecto incluido en el estudio de impacto ambiental consiste en la realización de las siguientes inspecciones y controles periódicos llevados a cabo por personal cualificado:  
Realizar inspecciones periódicas de autocontrol, según la periodicidad y los parámetros establecidos por la Orden de 18 de octubre de 1976 y el Decreto 833/1975.  
Cada uno de los focos emisores existentes, deberá disponer del correspondiente Libro Registro de Actividades Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera en el que se registrarán los resultados de las analíticas efectuadas.  
Se verificará periódicamente el buen funcionamiento de los equipos de combustión y de extracción, mediante un programa o plan de mantenimiento.  
Se deberá realizar un autocontrol de las emisiones acústicas al menos cada cinco años para verificar el cumplimiento de los límites establecidos por ley. En caso de superar dichos niveles, se establecerán las medidas necesarias para reducir dicho impacto acústico.  
Se recomienda llevar a cabo una determinación de los parámetros de vertido, al menos, cada 4 años y siempre que las características del vertido no hayan sido modificadas durante ese tiempo, para verificar que se cumplen los parámetros de la Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado de Cocentaina.  
Debe existir y aplicarse un plan de mantenimiento de la planta de depuración, para el correcto control de su funcionamiento, y garantizar que los parámetros del efluente final se encuentren dentro de los límites establecidos.  
Será necesario disponer de un plan de revisión de las instalaciones en el que se compruebe el buen estado de los distintos depósitos, envases e instalaciones de almacenamiento de productos químicos y de la planta depuradora, con el fin de detectar e impedir la producción de fugas y derrames accidentales.  
Cumplir las obligaciones documentales y registrales detalladas en el Real Decreto 952/1997 y 833/1988 relativas a la producción y gestión de residuos peligrosos.  
Se realizará un mantenimiento preventivo de las instalaciones y registrará un histórico de operaciones de mantenimiento y reparación sobre la distinta maquinaria.  
El plan de mantenimiento contemplará la revisión de las instalaciones, de la instalación eléctrica y de las lámparas, procediendo a su limpieza en el caso de que éstas no dejen pasar la luz con claridad.  
Se deberán realizar a las instalaciones de almacenamiento de carburantes y combustibles líquidos, para consumo propio y de suministro a los vehículos, las revisiones e inspecciones periódicas especificadas en la legislación en materia, con intención de impedir la producción de derrames originados por el mal estado de las instalaciones.  
Solicitará, a un organismo de control facultado para la aplicación del Real Decreto 1942/1993, de 5 de noviembre, la inspección de sus instalaciones, con la periodicidad establecida en dicho reglamento.  
Realizar la revisión y recarga de los equipos de protección contra incendios con la frecuencia establecida por la legislación en materia.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del Art. 5º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe d) del Grupo 5 del anexo 1 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, las Plantas para el tratamiento previo (operaciones tales como el lavado, blanqueo, mercerización) o para el teñido de fibras o productos textiles cuando la capacidad de tratamiento supere las 10 toneladas diarias, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se le aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «Industria de Estampados y Acabados Textiles» promovido por Serpiscolor, SL, a ubicar en la Partida Jovadas, 177, Ctra. Serelles, s/n, en el polígono industrial «Les Jovades» del término municipal de Cocentaina, provincia de Alicante, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado, así como del apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se deberá disponer de la preceptiva autorización de vertido de aguas residuales a la red municipal de alcantarillado, concedida por la autoridad municipal o, en su caso, la Entidad de Saneamiento. Asimismo se respetarán los límites de vertido establecidos por la Ordenanza municipal de vertidos del Ayuntamiento de Cocentaina.  
2. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá en su caso regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismo de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
3. En ningún caso se mezclaran las aguas pluviales, en este momento separadas del resto. Se deberá disponer de la correspondiente autorización de vertido de aguas pluviales a la red municipal de alcantarillado.  
4. Con el fin de garantizar la eficiencia de los recursos hídricos, así como para asegurar la protección del suelo y acuíferos, dada la vulnerabilidad alta de los mismos, se deberá certificar la estanqueidad de la balsa de aguas existente en la planta.  
5. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
6. El programa de vigilancia ambiental se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
7. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 27 de octubre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente 68/2007-AIA.  
Título: explotación porcina de cebo.  
Promotor: Ángel Cervera Abella.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rossell.  
Objeto del proyecto: ampliación de explotación porcina de cebo.  
Localización: polígono 5, parcelas 354, del término municipal de Rossell (Castellón).  
Descripción del proyecto.  
La superficie de parcela es de 19.331 m². La explotación contaba con una nave de 800 m² y se ha construido una nueva nave de 240 m² y una altura en cumbrera de 3,64 m. Con lo que se amplía la capacidad de la explotación de 750 a 1000 plazas de porcino de cebo (120 UGM).   
Para la recogida y el almacenamiento de purín las naves disponen de fosas interiores conectadas entre sí. La capacidad total de las mismas es de 544,38 m³. Con esta capacidad de almacenamiento, el purín puede permanecer en la explotación durante tres meses.   
Se ha estimado que anualmente se deberán gestionar 2.150 m³ de purín. Se empleará como abono orgánico sobre superficies agrícolas de diferentes parcelas; adjuntándose el contrato de aceptación, cédula de propiedad y planos catastrales de los propietarios. La dosis de aplicación será como máximo de 210 kg N/ ha año. Por lo que la superficie agrícola necesaria es de 34,52 ha. El promotor dispone de 59,938 ha estando en su mayor parte dedicadas al cultivo de olivo de secano.   
Entre las medidas higiénico-sanitarias de las que se dispone se incluye: la colocación de malla metálica en las ventanas para evitar la entrada de animales al interior de la nave, instalación de un vallado perimetral y de pediluvios a la entrada de cada una de las naves. Se tiene suscrito un seguro para la retirada de cadáveres que se produzcan durante el desarrollo de la actividad.  
El abastecimiento de agua se realiza a través de la red de distribución municipal. Se dispone además de conexión con la red eléctrica.  
La explotación se sitúa a una distancia de 500 m del núcleo urbano de Les Cases del Riu.  
Tramitación administrativa.  
El expediente se inició el 26 de marzo de 2007, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Rossell del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental.   
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 57, de 12 de mayo de 2005, la comunicación a los vecinos de las parcelas colindantes y mediante un bando municipal expuesto en el tablón de anuncios del ayuntamiento. Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones.  
En fecha 25 de septiembre de 2007, tras estudiar la documentación presentada se solicita una ampliación de la misma.   
En fechas 14 de noviembre de 2007 y 4 de abril de 2008 se remite la documentación solicitada.  
En el expediente municipal se incluye el informe de compatibilidad urbanística firmado por el arquitecto técnico municipal y el informe favorable del inspector veterinario del Área. Se incluye también, con fecha 21 de octubre de 2004, la autorización previa para la explotación ganadera concedida por la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Se incluye también copia del informe favorable emitido por parte de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación en el que entre otras cuestiones se exime del cumplimiento del requisito de ocupación máxima de parcela.  
Afecciones legales.  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable común según las normas subsidiarias de planeamiento de aprobación definitiva de fecha 31 de octubre de 1989. La construcción proyectada cumple los parámetros urbanísticos que establecen dichas normas.  
El municipio de Rossell no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales.  
La explotación está situada a las afueras del municipio de Les Cases del Riu en el término municipal de Rossell. Se trata de una zona antropizada ocupada por parcelas agrícolas dedicadas mayoritariamente al cultivo de olivo. También se localiza, colindando con la explotación, una zona donde se concentran varias naves industriales. Las zonas ocupadas por vegetación natural se encuentran fuera de los límites de la parcela que ocupa la explotación.  
Litológicamente la zona está compuesta por cantos gravas y limos. La capacidad de uso del suelo es elevada (clase B). El riesgo de erosión actual es muy bajo (pérdida de 0-7 Tm/ha/año) y el de la erosión potencial es moderado (pérdida de 15-40 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación. La vulnerabilidad de acuíferos está valorada como media por lo que deberán aplicarse las medidas especificadas para evitar la contaminación del agua por escorrentía o percolación asociada a la gestión incorrecta de esos residuos orgánicos.   
Entre los factores ambientales que pueden verse afectados por el proyecto se ha incluido el aire, el suelo, el agua, la vegetación, la fauna, el paisaje y el medio socioeconómico.   
Los principales impactos identificados en el estudio de impacto ambiental son:  
Sobre el aire, por contaminación física asociada a la emisión de gases, olores y ruidos.  
Sobre el suelo, por la aplicación incorrecta del purín.  
Las medidas correctoras hacen referencia a la correcta gestión del purín producido, a la vigilancia y control de las condiciones higiénico sanitarias de la explotación, al control de la alimentación.  
El programa de vigilancia ambiental incluye el compromiso de presentar un informe anual sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El articulo 16.2 m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina, situada en el polígono 5, parcela 354 en el término municipal Rossell (Castellón) promovida por Ángel Cervera Abella siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
  
Segundo  
1. Deberá obtener el informe vinculante de conformidad con la normativa de protección del Patrimonio Cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal. La dosis de aplicación se deberá calcular en función de las necesidades del cultivo al que se destine.  
3. El resto de los residuos generados durante el desarrollo de la actividad deberán ser gestionados de forma adecuada. Dentro de la explotación deberán ser almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados.  
4. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 31 de octubre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML