Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7709, del 01-02-2016 (2016/391)

RESOLUCIÓ de 7 de gener de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 45/10-AIA Villena.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7709

Data del DOGV
:   01-02-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/391

CVE


Data del document
:   07-01-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de gener de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 45/10-AIA Villena. [2016/391]  
De conformitat amb l'article 12.3 del Reial Decret 1/2008, d'11 de gener, d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 45/10-AIA Villena.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 45/2010-AIA.  
Títol: Actuació agrícola en la finca La Serrata.  
Promotor: Hacienda La Serrata, SL (abans Invercon Agrícola, SL).  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Villena.  
Localització: determinades parcel·les cadastrals dels polígons 22 i 23 al terme municipal de Villena (Alacant).  
Descripció del projecte  
El projecte consistix en la posada en cultiu en regadiu de la major part de les parcel·les de la finca La Serrata a Villena, la construcció d'un embassament per a reg i d'una nau magatzem agrícola. La finca s'ubica a l'oest de la ciutat de Villena pròxima al límit de la Comunitat Valenciana amb la Comunitat de Castella la Manxa, en les xicotetes valls situades entre els relleus de la Loma del Mojón, Loma de Gaspar i l'ombria de la Serreta, a l'oest d'estes. La quasi totalitat de la superfície afectada és agrícola, cultius herbacis, en guaret o, en menor grau, amb cultius de secà (fruiters: oliveres i ametlers).  
Les plantacions a realitzar afectarien, en la proposta inicial triada (alternativa 4) en l'estudi d'impacte ambiental de 7 de desembre de 2011, 35 parcel·les localitzades en els polígons cadastrals 22 i 23 del terme municipal de Villena (Alacant). Les parcel·les afectades segons l'alternativa 4 referida serien les següents:  
- Polígon 22, parcel·les: 1, 9, 10, 11, 19 i 22.  
- Polígon 23, parcel·les: 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 32, 34, 35, 37, 38, 39 i 41.  
La superfície de la finca és de 235 hectàrees.  
Es pretén la plantació d'oliveres i vinyes en regadiu per goteig. El sistema serà en espatlera, la qual cosa permet una major rendibilitat conseqüència de la mecanització de l'explotació.  
L'olivera es planta en tanca en files paral·leles orientades nord-sud separades per carrers de 3 metres d'amplària, amb una distància mínima entre arbres en la fila d'1,35 m. El port de les oliveres adultes serà com a màxim de 3 m. Els marges de la parcel·la agrícola tindran camins amb una amplària major a 4 m per a permetre el gir de les recol·lectores. L'oliverar ocuparà la major part de la finca. La vinya es cultivarà en espatlera simple, en files paral·leles separades entre si per camins l'amplària dels quals manté una relació 1:1 per a evitar ombrar entre fileres. La distància entre els ceps en la fila serà aproximadament d'1,5 m i el port de les vinyes adultes inferior a 1,5 m.  
Es trasplantaran aproximadament 100 exemplars d'oliveres adultes en la parcel·la 4 del polígon 23 amb distribució de 20 x 20 m.  
Com a instal·lacions complementàries: la posada en regadiu de la finca requerix un embassament i una nau d'apers que s'ubiquen al polígon 22, parcel·la 20 en el paratge el Bocón entre la Loma Gaspar i l'ombria de la Serreta.  
Característiques de l'embassament:  
- Trapezoïdal, que s'eleva sobre la rasant del terreny 2,5 m, i es formen els talussos exteriors amb les terres excavades.  
- Superfície que ocuparà en conjunt: 22.600 m².  
- Profunditat: 5 m.  
- Capacitat: 46.148 m³.  
- Talús interior de pendent 3:1 (H:V), talús exterior de pendent 1:1 (H:V) coronats per corredor de 5 m d'amplària.  
- Impermeabilització interior amb làmina de polietilé d'alta densitat (HDPE) amb grossària mínima d'1,5 mm.  
- Entrada d'aigua i eixida d'aigua i sobreeixidor.  
De l'embassament partirà a tota la finca un sistema de canalitzacions de reg subterrànies distribuïdes ortogonalment formant unitats de reg rectangulars. Seran visibles només els capçals situats al costat dels camins que donen accés a les parcel·les agrícoles. Les canonades són plàstiques de PVC. Les canonades de distribució secundàries tenen 250 mm de diàmetre i pressió nominal de 226 kg/cm² (PN10). Les terciàries normalment de 110 a 140 mm de diàmetre i pressions de 103,6 a 131,8 kg/cm² (PN6).  
Les aigües destinades al reg es bombaran a través del sistema de canonades subterrànies l'energia de les quals s'obté de grup electrogen format pel conjunt motor dièsel Caterpillar model 3412 DISTA i generador Caterpillar model model SR4B muntats sobre bancada metàl·lica comuna.  
Característiques de la nau: es destinarà fonamentalment a l'emmagatzematge de maquinària agrícola i productes fitosanitaris per al cultiu. S'ubica al costat de l'embassament.  
- Superfície construïda: 970,35 m². Rectangular: 47,8 x 20,30 m.  
- Alçària al carener: 8,3 m.  
- Interiorment amb zona de passos, emmagatzematge d'adobs i emmagatzematge de maquinària agrícola.  
- Teulada a dos aigües amb plaques ondulades d'acer.  
- Serveis: instal·lació de lavabos químics en caseta d'obra. Es retiraran els residus quan siga necessari.  
  
De les actuacions projectades, les plantacions s'han realitzat en una gran part, així com l'embassament i la nau d'apers, d'acord amb la documentació presentada.  
De les alternatives analitzades la finalment triada, conseqüència de l'informe del Servei de Vida Silvestre és la número 5.  
L'alternativa 4 descartada comprenia 235 hectàrees, amb la distribució següent:  
- Oliverar en espatlera: 188 ha  
- Vinya en espatlera: 25,85 ha  
- Oliverar tradicional: 9,4 ha  
- Llaurable: 7,05 ha  
- Forestal: 2,35 ha  
- Embassament: 2,35 ha  
L'alternativa 5 comprén:  
- Oliverar en espatlera: 122,2 ha  
- Vinya en espatlera: 25,85 ha  
- Oliverar tradicional: 21,15 ha  
- Llaurable: 61,1 ha  
- Forestal: 2,35 ha  
- Embassament: 2,35 ha  
D'acord amb la documentació presentada l'alternativa 5 proposa la transformació d'un 39 % de la superfície total dins de la zona d'especial protecció de les aus (ZEPA) 110 hectàrees, amb la distribució següent: 26,3 ha en vinya i 16,2 ha en oliverar en espatlera.  
  
Esta alternativa manté inalterat, amb els aprofitaments actuals, la resta de terrenys pertanyents a la ZEPA, i la superfície llaurable és majoritària i, en menor grau, cultius arboris, així com terrenys forestals. Esta alternativa suposa una menor afectació a la ZEPA.  
  
Tramitació administrativa  
El 9 de març de 2010 l'Ajuntament de Villena va remetre l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'embassament en la parcel·la 20 del polígon 22 i el certificat d'informació pública.  
Es va sol·licitar l'ampliació, al juny de 2010, de la documentació presentada al promotor. Es van efectuar consultes a l'Ajuntament i a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
L'informe del Servei de Biodiversitat, de 21 de juliol de 2010, posava de manifest que una part dels terrenys estaven en l'interior de la ZEPA Moratilla-Almela amb excel·lents poblacions de ganga (Pterocles alchata) i destacables de xurra (Pterocles orientalis) i sisó (Tetrax tetrax). Igualment es posava de manifest la presència d'àguila reial (Aquila chrisaetos) pròxima a la zona.  
Es va reiterar la sol·licitud d'ampliació de la documentació realitzada i es va adjuntar l'informe del Servei de Biodiversitat, i es van requerir, a més, nous aclariments i documentació, en especial en relació al canvi de cultiu i posada en reg que en part podia afectar l'espai Xarxa Natura 2000. Se sol·licitava un nou estudi d'impacte ambiental que abordara estes afectacions i sotmetiment a la fase d'informació pública.  
  
L'Ajuntament va remetre l'informe (rebut el 02.08.2010) que indicava que el sòl és no urbanitzable comú i que l'actuació és compatible amb el planejament municipal. S'emet un informe favorable i s'indica que en el moment de la visita una part de la finca està plantada de vinya i olivera. S'acompanya de l'informe de l'arqueòloga municipal i directora del Museu Arqueològic José María Soler, en el qual s'indica que la ubicació de l'embassament no afecta el jaciment del Castellar ni el seu entorn de protecció, i no hi ha constància d'un altre bé arqueològic, etnològic, paleontològic o històric en la parcel·la en qüestió.  
Amb data d'entrada de 16 de setembre de 2010 l'Ajuntament remet, com a resposta al requeriment efectuat, la documentació del promotor (llavors Invercon Agrícola, SL): annex a l'estudi d'impacte ambiental (agost de 2010), l'estudi d'integració paisatgística i el projecte de construcció de l'embassament. S'adjunta igualment el certificat del secretari de l'Ajuntament que indica que l'estudi d'impacte ambiental s'havia exposat al públic i no s'havien presentat al·legacions (DOCV 6150, 23.11.2009).  
Amb data de novembre de 2010 se sol·liciten consultes als següents departaments en relació amb la nova documentació: Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, Àrea de Conservació d'Espais Naturals, i Servei de Prevenció, de la Conselleria de Governació.  
Amb data d'eixida 18 d'octubre de 2010 es va comunicar a l'Àrea d'Inspecció, de la Conselleria de Medi Ambient, que l'embassament estava executat per les fotografies aportades i que es desconeixia si la resta (posada en cultiu) s'havia dut a terme, i que una part de les parcel·les estaven incloses en la ZEPA abans citada.  
Amb data 26 de desembre de 2010 es va rebre l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en el qual s'indicava que la part del projecte que se situa fora de l'àmbit territorial de la Xarxa Natura 2000 no és previsible que tinga efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. No obstant això, la part del projecte inclosa en l'àmbit de la ZEPA pot tindre efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i s'ha de sotmetre a l'avaluació de repercussions sobre la dita xarxa.  
El 21 de desembre de 2010 es va rebre l'informe del Servei de Suport Tècnic respecte al projecte d'embassament de reg, que informava favorablement l'estudi d'integració paisatgística sempre que s'execute la mesura de plantació de pins en forma de bosquets.  
El 20 de desembre de 2010 es rep l'informe del Servei de Prevenció, de la Conselleria de Governació, en el qual s'informa que el risc sísmic és baix, la seua ruptura ocasionaria danys materials limitats i molt ocasionalment pèrdua de vides humanes. En la mateixa finca pendent avall de l'embassament hi ha un caseriu en ruïnes on es guarda material i està a una certa altura, fora de perill del flux ocasionat per un hipotètic trencament de l'embassament. Respecte als danys, el més significatiu és la nau amb maquinària i material ubicat al peu del talús sud de l'embassament. S'indica que a causa de la naturalesa constructiva dels dics de l'embassament (materials solts compactats) pot fer-lo sensible a les sacsades sísmiques però els càlculs de seguretat elaborats en el projecte bàsic de construcció establixen que se supera amb folgança els índexs de seguretat sobre l'estabilitat dels talussos i estos es consideren estables davant de la situació d'embassament ple (talús d'aigües avall) i desembassament ràpid (talús aigües amunt). A més s'indica que l'embassament té una forma regular i simètrica que augmenta la seua estabilitat.  
El 23 de desembre de 2010 es rep l'informe del Servei de Biodiversitat que indica que la construcció de l'embassament no pareix haver suposat un impacte significatiu per a les àguiles presents en la zona (la nidificació se situa aproximadament a 3 quilòmetres). No obstant això, es recomana la instal·lació de rampes permanents, xarxes o altres mecanismes que permeten la fàcil eixida dels exemplars que pogueren quedar-se atrapats en l'embassament.  
Respecte a la posada en reg de parcel·les agrícoles en l'àmbit ZEPA s'informa d'importants poblacions d'aus estepàries amenaçades (ganga, xurra i sisó) que són especialment sensibles a la transformació del cereal de secà a un altre cultiu. S'indica que en l'estació reproductora de 2010 una part de les parcel·les estaven transformades o en procés de transformació.  
El 8 de juny de 2011 es va remetre a l'Ajuntament l'informe i el requeriment de documentació, i igualment al promotor directament (llavors Invercon Agrícola, SL). S'informava l'Ajuntament de les actuacions que s'havien dut a terme: embassament, nau, plantacions de fruiters en regadiu i xarxa de reg d'una part de l'àmbit projectat que afecta la ZEPA, el trasplantament de grans exemplars d'oliveres, transformació de terrenys considerats com a forestals, tot això sense haver-se sotmés a l'avaluació d'impacte ambiental i/o avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en els casos en què es requeria.  
Es va requerir per tant la paralització de les actuacions de posada en reg en tota la zona i de canvi de cultiu dins de la ZEPA en haver de sotmetre's a l'avaluació d'impacte ambiental la posada en reg i el canvi de cultiu de les parcel·les, i s'havia de presentar nova documentació respecte a estes actuacions (estudi d'impacte ambiental i projecte) i sotmetre's a informació pública per l'Ajuntament. Igualment es va requerir l'estudi d'integració paisatgística i l'estudi d'afectacions a la Xarxa Natura 2000.  
En el requeriment se'ls indicava tant aquells punts respecte a l'estudi d'impacte ambiental de la posada en reg i el canvi de cultiu que havien d'abordar com aquells altres que s'havien d'ampliar respecte a l'embassament.  
Al juny de 2011 es van fer les consultes següents: Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant, oficina comarcal de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de l'Alt Vinalopó-Villena, Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental i Servei d'Ordenació Sostenible del Medi. Igualment es va remetre l'escrit a l'Àrea d'Inspecció ja que una part de les actuacions s'havien dut a terme sense haver sigut avaluades i, a més, s'havien dut a terme transformacions en l'àmbit de la ZEPA.  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, el 21 de juny de 2011, va remetre l'informe aclaridor del seu anterior informe, de 24 de novembre de 2010, que indicava que l'estudi d'afectacions havia d'avaluar també les actuacions situades fora de l'espai Xarxa Natura 2000. Esta circumstància es va comunicar a l'Ajuntament i al promotor.  
L'11 de juliol de 2011 es va rebre l'informe de la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria d'Agricultura, en relació amb els cultius existents en la zona. S'aportava informació respecte als canvis de cultiu dels quals tenien constància, així com dels cultius existents segons el SIGPAC, l'any 2003, i l'actualització de gener de 2011.  
La major part de la finca són terrenys llaurables (TA) i en menor proporció són oliverars (OV) i arbres de fruites seques (FS). En una proporció molt xicoteta són pastius (PS) i fruiters (FY). S'entén per terrenys llaurables aquella porció del territori destinada a cultius herbacis en general, restollades i guarets, així com el sòl nu resultant de la transformació d'altres aprofitaments agrícoles. Com a terrenys d'arbres de fruites seques s'entén les plantacions de garrofers i fruiters de corfa com l'ametler.  
D'acord amb la informació proporcionada per la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, en l'informe del 27 de juliol de 2011, en l'àmbit ZEPA la major part dels terrenys transformats han sigut de terrenys llaurables a oliverars i vinya en espatlera, i en una proporció molt menor s'havia afectat oliverars i fruites seques tradicionals en el mateix sentit. Una cosa molt semblant havia succeït amb la superfície a transformar situada fora de l'àmbit de la ZEPA.  
L'Ajuntament de Villena va remetre, el 15 de juliol de 2011, la documentació de l'empresa promotora en què se sol·licitava la pròrroga per a poder completar i dur a terme la documentació requerida i s'indicava que fins que no es resolguera «l'ampliació de la declaració d'impacte ambiental a sol·licitar per part de l'empresa» no continuarien amb les actuacions de posada en reg de la finca, ni canvi de cultiu en la zona ZEPA, ni tanca en la zona exterior d'esta.  
El 26 d'agost de 2011 el secretari territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, va remetre l'escrit en què informava que no constava la tramitació de cap expedient d'estimació d'impacte ambiental des de la delegació de competències l'any 2004 relatiu a la transformació de terreny forestal a ús de cultiu agrícola en la zona. Igualment s'adjuntava l'informe favorable del tècnic de gestió de la Secció Forestal de 14 de juliol de 2011.  
En el referit informe s'indica el següent:  
- Respecte a les superfícies delimitades amb línies negra, roja i blava en la sol·licitud de consulta:  
- Línia negra: la superfície delimitada per esta línia va tindre la condició de terreny forestal,però, des de 2002, com a mínim, és agrícola, i no consta l'expedient de canvi de cultiu.  
- Línia roja: les superfícies delimitades per esta línia presenten signes de naturalesaforestal.  
- Línia blava: es tracta de la parcel·la dedicada a acumulació de pedres procedents del desempedregat d'altres parcel·les. No es considera de naturalesa forestal. L'interessat manifesta la seua intenció de dedicar-la a refugi de fauna.  
- Respecte a la tanca en àmbit de la zona ZEPA, esta va ser col·locada entre l'any 2004 i 2005, anterior a la declaració de la ZEPA i es tracta d'un tancament cinegètic que s'estima que no suposa un obstacle perquè la protecció de la zona es mantinga.  
L'aplicació del Decret 178/2005, de 18 de novembre, a la tanca en zones forestals hauria prescrit, no obstant això, s'indica que en tractar-se d'una tanca cinegètica compliria allò que s'ha indicat pel referit decret i permetria l'intercanvi de fauna amb els espais veïns.  
- Respecte a l'embassament, tenint en compte les seues dimensions la incidència és mínima i més al contrari és útil per a la defensa contraincendis forestals. Hi ha en la finca, a més, tres embassaments més xicotets interessants tant des del punt de vista d'extinció d'incendis com de sosteniment de la fauna.  
L'embassament projectat i executat està tancat i posseïx mesures de seguretat anticaigudes.  
El 23 de setembre de 2011 es va remetre, al promotor i a l'Ajuntament, l'escrit de concessió de la pròrroga als requeriments de documentació efectuats, i se'l va advertir igualment de la caducitat, i es precisava que, tampoc no s'havien de realitzar noves actuacions de canvi de cultiu fora de la ZEPA.  
L'1 de febrer de 2012 es va rebre l'escrit de l'Ajuntament de Villena en què es comunicava el canvi de titularitat respecte al projecte, i passava d'Invercon Agrícola, SL, a Hacienda La Serrata, SL.  
El 22 d'abril de 2012 es va advertir de la caducitat al promotor en relació amb els requeriments de documentació efectuats.  
El 25 de març de 2013 es va remetre per l'Ajuntament de Villena la documentació respecte al projecte en tramitació següent:  
- L'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'afectacions Xarxa Natura 2000 i l'estudi d'integració paisatgística. Desembre de 2011.  
- El certificat d'informació pública dels estudis d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística (DOCV 6853, 3 de setembre de 2012 i BOP d'11.09.2012) en els quals s'indiquen que no s'ha produït cap al·legació.  
- L'informe del tècnic de medi ambient de l'Ajuntament que informa que el projecte ha sigut sotmés a informació pública durant el termini de trenta dies sense que s'hagen presentat al·legacions, indica que la documentació presentada inclou l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística i l'estudi d'afectacions sobre la Xarxa Natura 2000.  
S'indica que les actuacions estan parcialment executades, s'adjunten fotografies comparatives entre 2002 i 2013 i es fa referència a sentències dictades pel Tribunal de Justícia de les Comunitats Europees respecte a la profunditat de l'avaluació, que indiquen que l'estudi d'afectacions no ha de ser una estimació qualitativa. Estimen que l'estudi hauria de proposar mesures compensatòries.  
Es van sol·licitar informes al Servei de Vida Silvestre, Servei de Gestió Forestal i Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i s'obtenen els informes següents:  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 27 de gener de 2014: informe favorable al projecte.  
- Servei del Tècnic Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant de 31 de gener de 2014: s'indica que l'afectació respecte al terreny forestal és igual a la de l'anterior informe i este es considera vàlid respecte d'això.  
Respecte a les oliveres de gran port s'indica que la parcel·la on van ser trasplantades és agrícola, que l'origen d'estes es desconeix però la seua procedència segons la propietat és de la província de Tarragona, que van ser declarades com a monumentals segons el catàleg publicat el 23 de novembre de 2012. Que únicament els arbres que radiquen en el territori de la Comunitat Valenciana podran ser objecte de protecció i que l'esmentada llei no tindrà competències fins que no hagueren sigut plantades. Pel fet que ja estaven plantades se'ls va aplicar la Llei de Patrimoni Arbori i van ser proposades per a la seua inclusió en el catàleg, tal com figuren, i així consta en el DOCV per l'Orde 22/2012, de 13 de novembre.  
Que es requeriria realitzar les oportunes correccions de la línia definida pel PATFOR quant a sòl forestal de la parcel·la.  
- Servei de Vida Silvestre, de 10 de desembre de 2013: el projecte afecta la ZEPA Moratilla'Almela amb espècies d'aus estepàries d'interés.S'indica que l'alternativa triada en l'estudi d'impacte ambiental, per motius de rendibilitat econòmica és la quatre, és a dir, la culminació del projecte en tot el seu àmbit. L'estudi d'afectacions reconeix que les principals amenaces de les aus estepàries és la disminució de les superfícies de cereal, la posada en regadiu, la implantació de cultius llenyosos, etc. L'estudi d'afectacions a Xarxa Natura 2000 no presenta informació precisa sobre estes espècies i relativitza l'impacte i indica que estan presents també en una altra ZEPA de la regió de Múrcia.  
  
L'informe conclou:  
«1. Les actuacions realitzades han afectat la zona ZEPA en qüestió que ha vist modificades les seues característiques en la superfície corresponent a la finca que s'ha transformat a vinya i olivera en espatlera i s'aprecia, a partir de la transformació fisiogràfica efectuada i la substitució del cultiu de cereal tradicional, la pèrdua de la seua capacitat d'acollida per a la reproducció d'aus estepàries.  
2. En segon lloc, el projecte analitzat, en l'alternativa 4 proposada, té efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, ja que la culminació del projecte implicaria la desaparició total en la finca de l'hàbitat que va motivar la declaració de la zona ZEPA i que respon als requeriments ecològics de les aus estepàries d'interés prioritari; per això es recomana que es considere una altra alternativa que evite completar l'execució de la transformació projectada sobre l'àmbit de la finca inclosa en la zona ZEPA i noves afectacions sobre esta.»  
Es va sol·licitar al promotor que s'analitzara i descriguera amb detall una altra alternativa d'acord amb l'informe del Servei de Vida Silvestre, i s'ha de descartar l'alternativa 4 triada en l'estudi d'impacte ambiental. Se'ls va recordar que fins que no obtinguen la declaració d'impacte ambiental, i dependent d'esta, no s'havien de dur a terme noves actuacions de transformació (posada en reg, canvi de cultiu, etc.) en la zona.  
El 13 de juliol de 2015 el promotor, Hacienda La Serrata, SL, va aportar com a resposta a la sol·licitud d'ampliació de documentació (nova alternativa, la 5), el document amb la proposta d'alternatives, en què analitzava la capacitat d'acollida de les aus estepàries i la sostenibilitat ambiental. Descartava l'alternativa 4 triada en l'estudi d'impacte ambiental, i proposava una nova alternativa per al projecte, l'alternativa 5, de la qual s'indicava que la capacitat de càrrega de la unitat ambiental presentava aptituds per a acollir la dita nova alternativa, atés que eliminava la major part de les amenaces a què estan sotmeses les aus estepàries. «A més, les transformacions ja realitzades en la ZEPA, que han introduït vinya i oliverar en espatlera, no han suposat alteracions significatives en la distribució i poblacions de les aus estepàries prioritàries.»  
  
El 27 de juliol de 2005 es va sol·licitar al Servei de Vida Silvestre l'informe en relació amb les actuacions projectades fora de l'àmbit de la zona ZEPA i declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
El 8 de setembre de 2015 es va rebre del Servei de Vida Silvestre la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 del projecte. Esta concloïa que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000 sempre que en el seu desplegament i execució se seguisquen les determinacions establides en el document addicional de juny de 2015 a l'estudi d'afectacions i que es garantisca el compliment de les següents mesures preventives i correctores: es mantindrà com a superfície llaurable la que apareix com a tal en la figura corresponent a l'alternativa 5 i es dedicarà al cultiu de cereal, com a únic ús idoni per a la conservació de les poblacions d'aus estepàries que van motivar al seu dia la designació de la ZEPA.  
  
Afectacions legals.  
- Xarxa Natura 2000: l'àrea del projecte afecta la zona d'especial protecció de les aus (ZEPA) denominada Moratilla'Almela (Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus de la Comunitat Valenciana) inclosa en la Xarxa Natura 2000. Alberga el 78-80 % de les poblacions de ganga (Pterocles alchata) i xurra (Pterocles orientalis) de la Comunitat Valenciana, i destaca així mateix la nidificació de sisó (Tetrax tetrax) i torlit (Burhinus oedicnemus). Recentment colonitzada per diverses parelles de soliguer menut (Falco naumanni). Crien també àguila serpera (Circaetus gallicus) i el duc (Bubo bubo), i destaca igualment la presència de gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrohcorax) i còlit negre (Oenanthe leucura).  
La ZEPA està inclosa en el pla d'acció per a la conservació de les aus de les estepes cerealistes de la Comunitat Valenciana (Resolució de 22 de desembre de 2005, del conseller de Territori i Habitatge). El pla preveu mesures de seguiment, vigilància i millora de les poblacions, i establix que les declaracions d'impacte ambiental prestaran especial atenció a la possible afectació de les actuacions proposades sobre estes espècies.  
- Espècies d'interés en la zona:  
Ganga (Pterocles alchata), xurra (Pterocles orientalis), sisó (Tetrax tetrax), soliguer menut (Falco naumanni) i àguila de panxa blanca (Aquila fasciata): vulnerables. Annex I del Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (CVFA).  
Àguila reial (Aquila chrysaetos): Convenis de Berna i Bonn annex II, directiva d'aus annex I i llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial (LESRPE).  
Albada sedosa (Anthyllis lagascana): annex II espècie protegida no catalogada al Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçada (CVFLA).  
D'acord amb l'informe del Servei de Vida Silvestre, de 10 de desembre de 2013:  
Les quadrícules UTM 1 x 1 km 30SXH7573 té cites recents de sisó, ganga i xurra i la 30SXH7574 té cites recents a més de soliguer menut, i estes són les quadrícules que major nombre d'espècies estepàries alberguen.  
També hi ha cites de ganga en la quadrícula 7673 i de xurra en la 7674.  
Hi ha cites d'àguila de panxa blanca (Aquila fasciata) en les quadrícules 7773 i 7774 però antigues i el seguiment anual indica que s'ubica en l'àrea allunyada de la zona del projecte. L'àguila reial (Aquila chrysaetos) se cita en 7974 i 7675 en ambdós casos fora de la zona del projecte.  
En la quadrícula 30SXH7574 se cita la presència de la planta albada sedosa (Anthyllis lagascana).  
- Terrenys forestals: d'acord amb l'actual cartografia PATFOR el projecte presentat afectaria en xicoteta proporció els terrenys considerats forestals per esta. En l'extrem nord-est s'afecten terrenys forestals no estratègics per oliverar en espatlera. Són terrenys als quals fa referència l'informe de 31 de gener de 2014, del tècnic de gestió forestal que indica que no són forestals i proposa que es rectifique la línia.  
D'acord amb l'anterior inventari forestal hi havia altres terrenys forestals afectats per l'actuació però que en l'actual PATFOR no figuren com a tals i als quals s'ha fet referència anteriorment.  
- Arbratge monumental: en terreny de la finca hi ha una parcel·la amb oliveres monumentals incloses com a tals per mitjà de l'Orde 22/2012, de 13 de novembre, en el Catàleg d'Arbres Monumentals i Singulars de la Comunitat Valenciana.  
- Patrimoni cultural: consultat el web de la Conselleria de Cultura no hi ha elements del patrimoni cultural que puguen veure's afectats. D'acord amb l'informe de la directora i arqueòloga del Museu Arqueològic José María Soler de Villena, la ubicació de l'embassament no afecta el jaciment d'època ibèrica del Castellar, i no hi ha constància d'un altre bé arqueològic, etnològic, paleontològic o històric en la parcel·la.  
- Inundabilitat: d'acord amb la nova cartografia PATRICOVA, la zona està afectada per perillositat d'inundació, però no per risc d'inundació. L'embassament i la nau estan situades fora de l'àmbit de les zones de perillositat.  
- Planejament municipal: les actuacions del projecte afecten sòl no urbanitzable comú d'acord amb el SIG d'esta Conselleria i informe municipal.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació i valoració d'impactes.  
D'acord amb la documentació presentada, els informes rebuts i la informació disponible, es ressalten els aspectes respecte a la identificació i valoració d'impactes següents:  
1.A. Xarxa Natura 2000 i espècies d'interés:  
a) D'acord amb la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000: una part del projecte ha sigut executat, i la dita acció afecta 65 hectàrees de la zona ZEPA, un poc més de la meitat de la superfície de la finca inclosa en la Xarxa Natura 2000. La meitat de la dita superfície transformada en l'àmbit ZEPA correspon a vinya en espatlera en la quadrícula 30SXH7574, una de les dos que més espècies d'aus estepàries alberga. Es tracta d'un enclavament amb notòria capacitat d'acollida per a la reproducció d'estes poblacions d'aus estepàries prioritàries, i l'afectació causada ha limitat eixe caràcter. La modificació substancial de l'hàbitat i l'aparició de barreres físiques (vinya en espatlera) que distorsionen l'horitzontalitat del paisatge i el seu ús cerealista ha limitat la presència d'estes espècies molt selectives quant a la selecció de l'hàbitat de reproducció.  
La nova alternativa 5 presentada després del requeriment posterior a l'anàlisi de l'estudi d'afectacions i de les dades de cens d'estepàries que està en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, preveu la renúncia a la transformació de nova superfície de la finca en l'àmbit de la ZEPA, que es mantindria com a terreny llaurable i al qual s'ha d'afegir el requeriment del manteniment del cultiu de cereal. D'esta manera es compliria el principal requeriment per a la conservació de les poblacions d'estepàries en la zona d'acord amb el pla d'acció per a la conservació de les aus estepàries cerealistes de la Comunitat Valenciana.  
La declaració de repercussions considera que l'alternativa 5 del projecte no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai Xarxa Natura 2000 i establix unes mesures correctores-preventives que en l'apartat pròxim es desenvoluparan.  
L'alternativa 4 (transformació completa de la finca) per contra tindria efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, al suposar la desaparició completa en la finca de l'hàbitat que va motivar la declaració de la zona ZEPA, i afectaria no sols la quadrícula 30SXH7574 sinó també la 7573, i afecta les dos quadrícules amb més cites d'aus estepàries en la finca.  
L'estudi d'impacte ambiental reconeix que este tipus de transformacions suposen la pèrdua de l'hàbitat preferent de les aus estepàries però conclou amb l'avaluació favorable de l'alternativa 4, i indica respecte a la ZEPA que la intensitat de l'impacte és baixa al ser poca la superfície afectada dins d'esta, que la importància és baixa al no variar-se els objectius de conservació que van donar lloc a la declaració de la ZEPA i que és un impacte recuperable al poder tornar-se al seu estat anterior.  
  
L'estudi d'afectacions menciona entre les principals amenaces la disminució de la superfície de cereal, la posada en regadiu, la implantació de cultius llenyosos i la concentració parcel·lària, i són accions que preveu el projecte. Este estudi no presenta informació precisa sobre la presència de poblacions d'aus estepàries en la finca, la qual cosa se suplix amb la informació detallada que disposa la Direcció General del Medi Natural, i en les seues conclusions l'estudi relativitza l'impacte de l'actuació proposada en funció que les espècies afectades són poc freqüents a la província però que estan presents en una altra ZEPA de la regió de Múrcia.  
Estes anàlisis (EIA i EA) van requerir una ampliació de la documentació i la presentació d'una nova alternativa d'acord amb allò que s'ha sol·licitat pel Servei de Vida Silvestre.  
El projecte suposa la disminució dels terrenys llaurables que en principi poden presentar característiques favorables per a les aus estepàries, tant dins com fora de la ZEPA. Cal tindre en compte, d'una banda, que els terrenys que poden presentar característiques ambientals adequades per a les aus estepàries en la zona són fonamentalment els cultius cerealistes de secà, els guarets i els pastius, i encara que entre les principals amenaces està la transformació a regadiu, tampoc cal minimitzar les conseqüències derivades de l'abandó dels cultius cerealistes per motius socials i/o econòmics que constituïx també una amenaça important.  
D'acord amb l'ampliació de la documentació presentada relativa a la Xarxa Natura 2000, el manteniment dels cultius cerealistes tradicionals depén principalment de la rendibilitat econòmica. Els seus resultats econòmics estan condicionats pel sistema de treball i la grandària de l'explotació, tenint en compte que els cultius extensius obtenen uns rendiments normalment baixos, i requerix una intensificació.  
  
L'abandó dels cultius de secà cerealistes pot suposar, a llarg termini en la zona, que els terrenys deixen de tindre característiques apropiades per a les aus estepàries. Cal tindre en compte que la zona està rodejada de terrenys forestals que a llarg termini permetrien una evolució dels cultius abandonats a terrenys forestals arbrats, la qual cosa faria que els terrenys perderen la seua capacitat d'acollida per a aus estepàries. D'acord amb l'ampliació de la documentació presentada, relativa a la Xarxa Natura 2000, la transformació a regadiu, que és una amenaça per a l'hàbitat de les aus estepàries, si no es promouen podria suposar l'abandó dels terrenys, una amenaça, igualment, per a les aus estepàries a llarg termini.  
La nova proposta (alternativa 5) modifica l'alternativa 4 en el sentit que dins de la ZEPA deixa la resta dels terrenys sobre els quals no s'ha actuat amb els seus aprofitaments actuals, entre els quals destaquen els terrenys llaurables, de manera que no s'actuaria sobre la quadrícula 7573 una de les dos que més abundància té d'aus estepàries en la finca. Amb l'exigència que, d'acord amb la declaració de repercussions, eixos terrenys llaurables es dediquen al cultiu de cereal i no a un altre tipus de cultiu permés en els terrenys llaurables.  
La modificació del projecte inicialment proposat (alternativa 4) reduïx els terrenys afectats per l'actuació en l'àmbit de la ZEPA, zona amb major abundància d'aus estepàries, corregix l'impacte a nivells acceptables ambientalment i no afectaria la integritat de l'espai Xarxa Natura 2000. Fora de la zona ZEPA les cites d'aus estepàries són menors, i s'estima l'impacte acceptable ambientalment.  
En conjunt, l'assumpció de les mesures correctores indicades en la declaració de repercussions Xarxa Natura 2000, l'impacte sobre la ZEPA i sobre les aus estepàries en tota la finca s'estima compatible i acceptable ambientalment.  
b) Les esmentades d'àguila reial i àguila de panxa blanca, tal com s'ha indicat anteriorment no afecten la zona. No obstant això, l'embassament pot suposar un cert risc per a estes aus en el sentit que es considera necessari que es preveja un mecanisme d'eixida en cas que caiguen a l'interior.  
L'embassament igualment està tancat perimetralment i amb rastell inferior que pot dificultar el pas de fauna. La tanca pot suposar un cert risc en la zona de xoc d'aus rapaces i dificultar l'eixida d'animals atrapats. En l'annex de l'estudi d'impacte ambiental inicial presentat (agost 2010) es proposa una sèrie de mesures correctores que en el pròxim apartat es detallaran.  
c) L'albada sedosa és un arbust llenyós propi de matolls heliòfils sobre sòls calcaris pedregosos i per això no és previsible que s'haja vist afectat en la quadrícula esmentada, 30SXH7574, en haver afectat les actuacions a terrenys de cultiu.  
1.B. Terrenys forestals: la proposta d'actuació agrícola triada (imatge annex III) pretén la transformació de terrenys de cultiu de determinades parcel·les agrícoles, que en gran part es dediquen a terrenys llaurables, a vinya i oliverar en espatlera.  
D'acord amb l'actual cartografia de terrenys forestals PATFOR les actuacions d'oliverar en espatlera haurien afectat terrenys forestals no estratègics en l'extrem nord-oest de la finca. Tenint en compte l'informe del tècnic de la secció forestal d'Alacant, la superfície afectada i la informació disponible es considera acceptable ambientalment.  
  
La zona de la nau i el seu entorn està considerada igualment terreny forestal no estratègic i en la proposta triada està com a terreny llaurable, i s'estima igualment acceptable esta afectació.  
En relació amb els terrenys a què feia referència el primer informe del tècnic forestal d'Alacant es consideren ambientalment acceptables les actuacions plantejades per a estos en la proposta triada (alternativa 5).  
Tan sols és necessari indicar que dins de la ZEPA en la finca, en el seu extrem sud, s'ha de mantindre la superfície forestal estratègica que figura en la cartografia PATFOR que no s'ha cartografiat amb absolut detall en la imatge annex III (alternativa 5).  
1.C. Paisatge: d'acord amb l'estudi d'integració paisatgística (desembre de 2011) el paisatge de la zona afectada es classifica de qualitat mitjana i fragilitat variable. L'actuació no afecta negativament el caràcter del paisatge de la zona i no impedix la possibilitat de percebre els recursos paisatgístics. Els canvis que s'introduïxen en el paisatge no danyen, ni bloquegen ni generen efectes adversos sobre els recursos paisatgístics, i disminuïx la integritat de la percepció del patrimoni cultural en el significat històric. Tampoc creen enlluernaments o il·luminació, ni diferixen o contrasten significativament amb l'entorn ni reduïxen el valor visual o dominant la composició del paisatge.  
1.D. Patrimoni cultural: d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental el pla general no identifica béns patrimonials d'interés cultural ni jaciments arqueològics. No obstant això, s'indica, que hi ha un abric defensiu d'origen iber, encara que no està afectat per l'actuació.  
  
La major part de les actuacions ja estan executades i per la informació disponible no és previsible que s'hagen produït afectacions a este factor. Tot això sense perjuí del compliment de la legislació sectorial vigent respecte d'això: si durant les obres que quedaran pendents d'execució es produïx qualsevol troballa hauran d'adoptar-se les mesures que preveja la legislació sectorial (patrimoni cultural) respecte d'això.  
  
1.E. Aigua subterrània: en l'annex de l'estudi d'impacte ambiental (agost de 2010) s'indicava que el pou del qual s'obtindria l'aigua estava en fase d'autorització, i se situa molt pròxim a l'embassament i sobre l'aqüífer 08-35'Jumella'Villena. Es feia referència a què la finca disposava dels drets d'explotació de quatre pous per a poder explotar 200 hectàrees i inscrits en el Registre d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (i s'adjunta la transferència de titularitat a favor d'Invercon Agrícola, SL, d'estos quatre pous). Estos quatre pous se situen molt allunyats de la zona i per això l'ús, i la utilització per a la finca podria comportar l'execució de canonades que no han sigut analitzades ni avaluades en la present DIA.  
En l'estudi d'impacte ambiental de desembre de 2011, en referència a l'aqüífer abans citat, s'indica que està parcialment explotat, de manera que qualsevol explotació d'este s'ha de realitzar seguint el pla d'ordenació de l'aqüífer Jumella'Villena. L'estudi conclou que l'impacte es considera compatible pel fet que la gestió d'este s'ha de realitzar de manera sostenible d'acord amb les condicions establides per l'autoritat hidrològica competent.  
No s'ha aportat justificació de la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte al pou que s'utilitzarà i, encara que en principi es tracta de reg per goteig, la superfície és gran, i que l'afectació siga acceptable ambientalment o no dependrà de disposar d'esta.  
  
Respecte a la vulnerabilitat a la contaminació l'estudi d'impacte ambiental indica que es tracta d'una zona amb vulnerabilitat mitjana i que esta no comporta limitacions a l'activitat agrícola en la zona i menys per a les pràctiques de cultiu ecològic.  
1.F. Inundabilitat: no hi ha risc d'inundabilitat d'acord amb la informació disponible com abans s'ha indicat.  
Respecte a l'embassament, d'acord amb l'informe del Servei de Prevenció hi ha un caseriu en ruïnes aigües avall on l'empresa guarda material i està a una certa altura fora de perill del flux ocasionat per un hipotètic trencament de l'embassament. Este caseriu tenint en compte l'informe abans citat s'estima que queda fora de l'àmbit de perillositat geomorfològica de la nova cartografia PATFOR, i en qualsevol cas està en ruïnes i no forma part de les actuacions del projecte. Respecte a este risc el referit informe destaca la nau magatzem, que s'ha construït al costat d'este, al talús sud. L'informe indica que si bé l'embassament pot mostrar-se sensible a les sacsades sísmiques a què està sotmesa la zona, amb les possibles conseqüències negatives, els càlculs de seguretat elaborats en el projecte bàsic de construcció establixen que supera amb folgança els índexs de seguretat sobre estabilitat dels talussos, i es consideren estables davant de la situació d'embassament ple (talús aigües avall) i desembassament ràpid (talús aigües amunt). L'embassament a més té una forma regular i simètrica que augmenta la seua estabilitat.  
  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
D'acord amb la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, com abans s'ha exposat, es considera acceptable ambientalment l'alternativa 5, que modifica l'alternativa inicial 4 amb la mesura correctora indicada en la referida declaració de repercussions.  
L'estudi d'impacte ambiental (desembre de 2011) no considera obligatori dur a terme cap mesura correctora al considerar que els impactes són compatibles o moderats. Es proposen una sèrie de mesures correctores per a la fase de construcció, transformació i funcionament que d'acord amb l'estudi no són obligatòries, només recomanacions.  
  
D'acord amb la documentació les tres fases del projecte comprendrien les accions següents:  
Fase de construcció: accions que tenen relació amb l'obra civil. La construcció de l'embassament i la nau d'apers (ambdós executats) i les canalitzacions de reg (quasi executades en la seua totalitat).  
Fase de transformació: accions que tenen relació amb la transformació agrícola.  
Fase de funcionament: les accions o operacions associades a l'explotació del cultiu.  
El projecte, segons l'alternativa núm. 5 finalment triada, està pràcticament completat a falta, d'acord amb la situació del projecte indicada en la documentació aportada (vegeu la imatge de l'annex II), d'algunes xicotetes zones situades fora de la ZEPA en les quals faltarien les canalitzacions de reg (fase de construcció) i la transformació agrícola (oliverar en espatlera). Respecte a la conveniència i necessitat d'implantació de les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental de 7 de desembre de 2011, s'estima necessària la implantació de les correctores de construcció i transformació en les zones fora de la ZEPA que queden per executar i les de funcionament en tota la finca. Estes mesures permetran previndre i reduir la magnitud dels impactes i aconseguir una adequada integració ambiental de l'actuació en la zona.  
  
Ens remetem al document estudi d'impacte ambiental de data 7 de desembre de 2011 remés per l'Ajuntament en CD per al contingut complet de les mesures correctores abans indicades.  
D'acord amb l'informe del Servei de Biodiversitat, de 20 de desembre de 2010, l'embassament pot suposar un cert risc per a les aus que podrien caure i no podrien eixir, per la qual cosa es considera necessari aplicar mecanismes d'eixida.  
En l'annex de l'estudi d'impacte ambiental (agost 2010) es proposen per a l'embassament com a mesures correctores per a la fauna les següents:  
- Instal·lar xarxes de pescador d'1 metre d'amplària en dos parets interiors de l'embassament per a facilitar l'eixida d'aus i evitar l'ofegament.  
- Instal·lar tanques cinegètiques per a permetre l'eixida per la part inferior de les aus i altres animals que caiguen atrapats.  
- Abalisar amb cinta bicolor groga/negra tant la part superior com la part mitjana de la tanca perimetral, per a evitar col·lisions durant el vol i les picades.  
En l'estudi d'integració paisatgística (desembre de 2011) es proposaven mesures d'integració i programa d'implementació: el disseny de l'actuació arreplega la majoria de les mesures per les qual el programa d'implementació està plenament integrat en les fases de construcció i de transformació. Les mesures d'integració són d'obligada observança durant les fases de funcionament per a garantir la pervivència de les característiques del paisatge durant la fase de funcionament.  
  
Fins i tot estant executades una gran part de les actuacions, es destaquen les mesures que s'han d'aplicar en les àrees que queden per executar (per exemple l'adequació al pendent natural del terreny), en les ja executades o en ambdós:  
- Adequació al pendent natural del terreny: la transformació s'adequarà al pendent natural del terreny i mantindrà el caràcter obert i natural del paisatge agrícola. El perfil del parcel·lari i la xarxa de camins s'adequaran a esta circumstància i preservaran les fites i elevacions naturals així com l'aspecte de mosaic. Així mateix, es respectaran les direccions dels pendents topogràfics per a afavorir l'evacuació natural de l'escolament.  
- Visibilitat del paisatge: les accions previstes per l'actuació no generaran efectes adversos en el paisatge com a conseqüència de la creació de zones d'ombra extenses.  
- Vegetació: l'actuació integrarà l'arbratge preexistent i, en cas de noves plantacions, utilitzarà espècies adequades a les condicions edafoclimàtiques de la zona.  
- Fauna silvestre i avifauna: l'actuació evitarà pertorbacions en les zones forestals on habita fauna silvestre, i es poden executar accions favorables per a la conservació com seria la instal·lació d'abeuradors en els espais d'influència. La presència de làmines d'aigua artificial té efectes beneficiosos sobre les aus, per la qual cosa s'haurà d'evitar la instal·lació d'elements que pogueren causar-los un perjuí.  
  
- Instal·lacions complementàries: nau d'apers: es podrà crear una barrera vegetal, composta per plantes amb port arbori, per a reduir la presència del factor antròpic en les conques visuals.  
- Instal·lacions complementàries: bassa de reg: els talussos artificials hauran de ser tractats paisatgísticament i es procurarà respectar les conques visuals i emprar vegetació de caràcter autòcton per a la seua fixació.  
- Cases de camp: l'activitat agrícola ajudarà a mantindre les cases de camp en bon estat de conservació. Es respectarà l'aspecte estètic de les edificacions pel que fa a la seua tipologia i materials de construcció.  
  
Estes mesures es considera necessari portar-les a cap.  
En l'estudi d'integració paisatgística de l'embassament d'aigua i la nau (febrer 2009) s'establia com a mesura d'integració en el paisatge, concentrar la plantació d'arbratge autòcton al voltant de l'edifici de la nau i de l'embassament.  
En l'annex remés de l'estudi d'impacte ambiental (agost 2010) es pressupostava la plantació d'arbustos al talús de l'embassament i plantació d'arbratge a peu de talús.  
En la visita que es va fer a la zona al desembre de 2010 es va comprovar que s'havien realitzat plantacions de pi blanc (Pinus halepensis) a peu del talús en l'embassament i pareixia que s'havia efectuat sembra d'herbàcies en el talús. En la documentació presentada respecte a l'embassament es feia referència a la plantació de pi pinyoner (Pinus pinea) i a l'ús de curatalls (Carpobrotus edulis). Esta última espècie és exòtica i invasora i no haurà d'utilitzar-se.  
Respecte a la integració paisatgística de l'embassament i la nau, es considera necessari plantar exemplars arboris i arbustius al voltant d'estos per a reduir la seua visibilitat: les espècies seran autòctones pròpies de la zona. Es recomana l'ús per a l'arbrat de pi blanc (Pinus halepensis) i com a arbustives romer (Rosmarinus officinalis), arçot (Rhamnus lycioides) i ginebre o càdec (Juniperus oxycedrus). Estes plantacions complementaran i milloraran les que es van fer de pi blanc en filera a peu del talús de l'embassament. Es faran en xicotets bosquets entorn a l'embassament, al grup electrogen, al pou i especialment a la nau agrícola.  
Respecte als talussos de l'embassament, tenint en compte el temps transcorregut des de la seua execució, en el cas d'observar-se que no s'ha cobert de vegetació i/o hi ha signes significatius d'erosió se sembraran amb espècies herbàcies de ràpid creixement perquè es recobrisquen de vegetació i es plantaran espècies arbustives en els talussos: romer (Rosmarinus officinalis) i espart (Stipa tenacissima).  
Per a considerar acceptable ambientalment l'impacte sobre l'aqüífer haurà d'aportar-se la justificació de la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer al pou situat al costat de l'embassament que s'ha indicat que s'utilitzarà per al reg.  
Respecte a l'embassament, d'acord amb l'informe del Servei de Prevenció es considera «d'importància moderada» ja que no és una gran presa, té menys de 100.000 m³ de capacitat i menys de 4 metres d'alçària de coronació i, a més, no està inclòs dins de les categories A i B (directriu bàsica de planificació de protecció civil per al risc d'inundacions) ja que el trencament ocasionaria danys materials limitats i molt ocasionalment pèrdua de vides humanes, per la qual cosa pot considerar-se el risc sísmic baix.  
Com abans s'ha analitzat no hi ha edificacions residencials que pogueren veure's afectades, tan sols una casa en ruïnes, a major altura, utilitzada per a emmagatzemar materials per l'empresa (850 m de distància) i nau magatzem construïda al costat de l'embassament. En principi, el risc és molt baix, però ha de realitzar-se la proposta de classificació de l'embassament en funció del seu risc potencial (reglament tècnic de seguretat de preses i embassaments) i ser aprovada per l'organisme competent (organisme de conca).  
En l'estudi d'afectacions a la Xarxa Natura 2000 s'indica que en la finca La Serrata s'han dut a terme una sèrie d'accions orientades a conservar la biodiversitat, i destaca la construcció d'un embassament d'aigua amb una làmina de 8.000 m² destinada en exclusiva al manteniment de la fauna i a més s'han instal·lat al llarg de tota la finca 400 tolls - abeuradors. Les aus estepàries s'han albirat en l'oliverar afavorides per la presència de males herbes, ja que el caràcter ecològic de la producció no preveu l'ús de fitosanitaris. També s'indica que les labors de manteniment dels cultius són mínimes i es realitzen fora dels períodes d'aparellament i nidificació de les aus, la qual cosa reduïx la interacció home - au, i permet l'aparellament d'estes donat el maneig poc invasiu que es fa dels cultius.  
La finca La Serrata ha desenvolupat una estratègia empresarial dedicada a la producció ecològica i se sotmet a inspeccions per les autoritats de control. El sistema de producció contribuïx a la protecció del medi ambient al respectar els cicles vitals dels sistemes naturals. S'indica que s'evita d'esta manera una de les principals amenaces per a la conservació de les aus estepàries.  
L'operador es va sotmetre a control el 5 d'agost de 2014 pel Comité d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana i va obtindre el certificat de conformitat fins al 30 d'abril de 2016, l'operador s'ha sotmés igualment al certificat d'agricultura biodinàmica i ha obtingut la conformitat fins al 31 de desembre de 2015.  
Es consideren positives les accions abans comentades promogudes pel promotor.  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural (Servei de Vida Silvestre) du a terme un seguiment de les aus estepàries en l'àmbit de la ZEPA Moratilla'Almela, i en conseqüència, es considera necessari que es permeta l'accés a la finca als servicis tècnics d'eixa Direcció General (Servei de Vida Silvestre) per a poder dur-lo a terme, i igualment com a mesura correctora, s'estima necessari que, si és el cas, el promotor adopte les pautes o els criteris que per a la conservació de les aus estepàries en l'àmbit de la finca se li indiquen per part dels referits servicis tècnics resultat del seguiment abans referit.  
  
3. Programa de Vigilància Ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental de desembre de 2011 indica respecte al pla de vigilància ambiental els objectius generals i els particulars de les fases de construcció - transformació i de funcionament. Es proposa una direcció ambiental que assessore la direcció d'obra i que controle el funcionament correcte dels compromisos de caràcter ambiental derivats de la intervenció de l'administració i que coordine els esforços per al compliment del pla de vigilància ambiental. Esta direcció ha de disposar d'equips de suport tant de camp com de laboratori a fi de comprendre el control de tots els vectors ambientals implicats en les obres i el seu posterior funcionament. La vigilància durà a terme inspeccions de camp realitzades o contractes per responsables de l'entitat contractant, per a assegurar que les empreses i els contractistes complisquen els termes mediambientals i les condicions aplicades en el projecte.  
  
El pla desenvolupa els procediments d'actuació i els indicadors de gestió. Detalla els factors a controlar, els informes, etc.  
La proposta de pla de vigilància ambiental s'estima acceptable, i no obstant això, s'ha estendre a les condicions de la present declaració d'impacte ambiental, en especial quant a les mesures respecte a l'àmbit de la finca en zona ZEPA i les aus estepàries i les mesures d'integració paisatgística.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén del Reial Decret 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes (article 3.2.b. per afectació a ZEPA i apartat d, grup 1, annex I per projectes de reg per a agricultura de superfície superior a 100 hectàrees).  
D'acord amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el projecte estaria subjecte a declaració d'impacte ambiental: annex I, grup 9, apartat a, 3.  
L'embassament inclòs en el projecte global estaria sotmés a estimació d'impacte ambiental segons el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, d'aprovació del reglament d'avaluació d'impacte ambiental autonòmic (annex II, apartat 3 c).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la referit Reial Decret 1/2008, d'11de gener, d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, i, encara que d'aprovació posterior a la informació pública, també de la Llei 21/2013, d'Avaluació Ambiental.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribuïx a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre l'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es proposa resoldre:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'actuació agrícola en la finca La Serrata (alternativa núm. 5) que inclou embassament, nau i canvis de cultiu i posada en regadiu de determinades parcel·les cadastrals dels polígons 22 i 23 al terme municipal de Villena (Alacant), el promotor del qual és Hacienda La Serrata, SL (abans Invercon Agrícola, SL), sempre que este es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació presentada, i les condicions i modificacions establides a continuació:  
1. L'alternativa acceptada des d'un punt de vista ambiental és la núm. 5, presentada en el document de resposta a la sol·licitud de documentació, que va tindre entrada en esta Conselleria el 13 de juliol de 2015 (vegeu la imatge de l'annex III): esta alternativa suposa no seguir la transformació dins de l'àmbit de la ZEPA i conservar els aprofitaments actuals (vegeu la imatge de l'annex III), amb la condició que els terrenys llaurables que figuren en esta es dedicaran al cultiu de cereal exclusivament, és a dir, haurà de cultivar-se cereal de manera activa i contínua en el temps per a aconseguir un hàbitat adequat per a les aus estepàries.  
2. Es permetrà l'accés a la finca als serveis tècnics de la Direcció General de Gestió del Medi Natural (Servei de Vida Silvestre) per a poder efectuar el seguiment de les aus estepàries en l'àmbit de la ZEPA Moratilla'Almela, i s'adoptaran per part del promotor les pautes i els criteris que per a la conservació de les aus estepàries en l'àmbit de la finca se li indiquen per part dels referits serveis tècnics resultat del seguiment abans referit. En funció del resultat d'este seguiment, i a indicació del Servei de Vida Silvestre, podrà requerir-se la modificació de les condicions d'explotació de la finca o qualsevol altra mesura correctora que s'estimara necessària amb el fi abans referit, i s'haurà d'adoptar pel promotor.  
3. S'aplicaran les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental de 7 de desembre de 2011: les de construcció i transformació per als terrenys fora de la zona ZEPA que queden per transformar, i les de funcionament per a tota la finca.  
4. Es compliran les mesures d'integració paisatgística de l'estudi d'integració paisatgística de desembre de 2011 reflectides anteriorment en l'apartat de consideracions ambientals.  
5. Es plantaran exemplars arboris i arbustius autòctons propis de la zona, al voltant de l'embassament, al grup electrogen, al pou i, especialment, a la nau agrícola. Es recomana l'ús per a l'arbrat de pi blanc (Pinus halepensis) i, com a arbustives, romer (Rosmarinus officinalis), arçot (Rhamnus lycioides) i ginebre o càdec (Juniperus oxycedrus). Es faran a manera de xicotets bosquets. Es preveurà reg de plantació i manteniment que garantisca l'arrelament i la supervivència, així com la reposició de les faltes.  
Respecte als talussos de l'embassament, s'analitzarà la seua situació i cas d'observar-se que no s'ha cobert de vegetació i/o hi ha signes significatius d'erosió, se sembraran amb espècies herbàcies de ràpid creixement, adaptades a les condicions de la zona perquè es recobrisquen de vegetació, i es plantaran espècies arbustives en els talussos: romer (Rosmarinus officinalis) i espart (Stipa tenacissima).  
No s'utilitzaran espècies exòtiques i invasores com la proposada, curatalls (Carpobrotus edulis).  
6. S'instal·laran en els talussos interiors de l'embassament rampes permanents, xarxes o altres mecanismes que permeten la fàcil eixida dels exemplars de fauna que pogueren quedar-s'hi atrapats.  
S'abalisarà amb cinta de color tant la part superior com la part mitjana de la tanca perimetral a l'embassament, i en el rastell inferior s'habilitaran eixides per a la fauna.  
7. Es grafiarà amb detall la superfície forestal estratègica d'acord amb el SIG PATFOR d'esta Conselleria, situada en l'extrem sud de la finca que forma part de l'àmbit de la ZEPA, per a evitar l'afectació.  
8. La disponibilitat de recursos hídrics per al reg de la finca es justificarà per mitjà d'aportació a l'Ajuntament de Villena de títol de concessió d'aforaments de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al pou situat pròxim a l'embassament que forma part del projecte.  
9. Es realitzarà la proposta de classificació de l'embassament en funció del seu risc potencial (reglament tècnic de seguretat de preses i embassament) i serà aprovada per l'organisme de conca competent, i s'haurà de presentar este davant de l'Ajuntament de Villena.  
10. Es durà a terme el pla de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental de 7 de desembre de 2011, per a la fase de construcció i transformació que quede per executar i per a la fase de funcionament de l'actuació. S'estendrà este a les condicions de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 12.3 del Reial Decret 1/2008, d'11 de gener, d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, així com en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 26 de novembre de 2015.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 7 de gener de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7709, del 01-02-2016 (2016/391)

RESOLUCIÓN de 7 de enero de 2016 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 45/10-AIA Villena.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7709

Fecha DOGV
:   01-02-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/391

CVE


Fecha del documento
:   07-01-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de enero de 2016 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 45/10-AIA Villena. [2016/391]  
De conformidad con el artículo 12.3 del Real Decreto 1/2008, de 11 de enero, de evaluación de impacto ambiental de proyectos, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 45/10-AIA Villena.  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 45/2010-AIA.  
Título: Actuación agrícola en finca La Serrata.  
Promotor: Hacienda La Serrata, SL. (antes Invercon Agrícola, SL).  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Villena.  
Localización: Determinadas parcelas catastrales de los polígonos 22 y 23 en el término municipal de Villena (Alicante).  
Descripción del proyecto  
El proyecto consiste en la puesta en cultivo en regadío de la mayor parte de las parcelas de la finca La Serrata en Villena, la construcción de un embalse para riego y de una nave almacén agrícola. La finca se ubica al oeste de la ciudad de Villena próxima al límite de la Comunitat Valenciana con la Comunidad de Castilla la Mancha, en los pequeños valles situados entre los relieves de la Loma del Mojón, Loma de Gaspar y la umbría de la Serreta, al oeste de los mismos. La casi totalidad de la superficie afectada es agrícola, cultivos herbáceos, en barbecho o, en menor medida, con cultivos de secano (frutales: olivos y almendros).  
Las plantaciones a realizar afectarían, en la propuesta inicial elegida (alternativa 4) en el estudio de impacto ambiental de 7 de diciembre de 2011, a 35 parcelas localizadas en los polígonos catastrales 22 y 23 del término municipal de Villena (Alicante). Las parcelas afectadas según la alternativa 4 referida serían las siguientes:  
- Polígono 22, parcelas: 1, 9, 10, 11, 19 y 22.  
- Polígono 23, parcelas: 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 32, 34, 35, 37, 38, 39 y 41.  
La superficie de la finca es de 235 hectáreas.  
Se pretende la plantación de olivos y vides en regadío por goteo. El sistema será en espaldera, lo que permite una mayor rentabilidad consecuencia de la mecanización de la explotación.  
El olivo se planta en seto en filas paralelas orientadas norte-sur separadas por calles de 3 metros de anchura, con una distancia mínima entre árboles en la fila de 1,35 m. El porte de los olivos adultos será como máximo de 3 m. Los márgenes de la parcela agrícola tendrán caminos con una anchura mayor a 4 m. para permitir el giro de las cosechadoras. El olivar ocupará la mayor parte de la finca. La vid se cultivará en espaldera simple, en filas paralelas separadas entre si por caminos cuya anchura mantiene una relación 1:1 para evitar el sombreamiento entre hileras. La distancia entre cepas en la fila será aproximadamente 1,5 m. y el porte de las vides adultas inferior a 1,5 m.  
Se transplantarán aproximadamente 100 ejemplares de olivos adultos en la parcela 4 del polígono 23 con distribución de 20 x 20 m.  
Como instalaciones complementarias: la puesta en regadío de la finca requiere de un embalse y una nave de aperos que se ubican en el polígono 22, parcela 20 en el paraje el Bocón entre la Loma Gaspar y la umbría de la Serreta.  
Características del embalse:  
- Trapezoidal, que se eleva sobre la rasante del terreno 2,5 m., formándose los taludes exteriores con las tierras excavadas.  
- Superficie que ocupará en conjunto: 22600 m².  
- Profundidad: 5 m.  
- Capacidad: 46148 m³.  
- Talud interior de pendiente 3:1 (H:V), talud exterior de pendiente 1:1 (H:V) coronados por pasillo de 5 m. de anchura.  
- Impermeabilización interior con lámina de polietileno de alta densidad (HDPE) con espesor mínimo de 1,5 mm.  
- Entrada de agua y salida de agua y aliviadero.  
Del embalse partirá a toda la finca un sistema de canalizaciones de riego subterráneas distribuidas ortogonalmente formando unidades de riego rectangulares. Serán visibles solo los cabezales situados junto a los caminos que dan acceso a las parcelas agrícolas. Las tuberías son plásticas de PVC. Las tuberías de distribución secundarias tienen 250 mm de diámetro y presión nominal de 226 kg/cm² (PN10). Las terciarias normalmente de 110 a 140 mm de diámetro y presiones de 103,6 a 131,8 kg/cm² (PN6).  
Las aguas destinadas al riego se bombearán a través del sistema de tuberías subterráneas cuya energía se obtiene de grupo electógeno formado por conjunto motor diesel caterpillar modelo 3412 DISTA y generador caterpillar modelo modelo SR4B montados sobre bancada metálica común.  
Características de la nave: se destinará fundamentalmente al almacenamiento de maquinaria agrícola y productos fitosanitarios para el cultivo. Se ubica junto al embalse.  
- Superficie construida: 970,35 m². Rectangular: 47,8 x 20,30 m.  
- Altura a cumbrera: 8,3 m.  
- Interiormente con zona de pasos, almacenamiento de abonos y almacenamiento de maquinaria agrícola.  
- Tejado a dos aguas con placas onduladas de acero.  
- Servicios: instalación de aseos químicos en caseta de obra. Se retirarán los residuos cuando sea necesario.  
  
De las actuaciones proyectadas, las plantaciones se han realizado en gran parte, así como el embalse y la nave de aperos, de acuerdo con la documentación presentada.  
De las alternativas analizadas la finalmente elegida, consecuencia del informe del Servicio de Vida Silvestre es la número 5.  
La alternativa 4 descartada abarcaba 235 hectáreas, con la siguiente distribución:  
- Olivar en espaldera: 188 has.  
- Viñedo en espaldera: 25,85 has.  
- Olivar tradicional: 9,4 has.  
- Arable: 7,05 has.  
- Forestal: 2,35 has.  
- Embalse: 2,35 has.  
La alternativa 5 abarca:  
- Olivar en espaldera: 122,2 has.  
- Viñedo en espaldera: 25,85 has.  
- Olivar tradicional:21,15 has.  
- Arable: 61,1 has.  
- Forestal: 2,35 has.  
- Embalse: 2,35 has.  
De acuerdo con la documentación presentada, la alternativa 5 propone la transformación de un 39 % de la superficie total dentro de la zona de especial protección de las aves (ZEPA), 110 hectáreas, con la siguiente distribución: 26,3 has. en viñedo y 16,2 has. en olivar en espaldera.  
Esta alternativa mantiene inalterado, con sus aprovechamientos actuales, el resto de terrenos pertenecientes a la ZEPA, siendo mayoritaria la superficie arable y, en menor medida, cultivos arbóreos, así como terrenos forestales. Esta alternativa supone una menor afección a la ZEPA.  
Tramitación administrativa  
El 9 de marzo de 2010 el Ayuntamiento de Villena remitió el estudio de impacto ambiental relativo al embalse en parcela 20 del polígono 22 y certificado de información pública.  
Se solicitó ampliación, en junio de 2010, de la documentación presentada al promotor. Se efectuaron consultas al ayuntamiento y al área de conservación de espacios naturales.  
El informe del servicio de biodiversidad de 21 de julio de 2010 ponía de manifiesto que parte de los terrenos estaban en el interior de la ZEPA Moratilla-Almela con excelentes poblaciones de ganga ibérica (Pterocles alchata) y destacables de ganga ortega (Pterocles orientalis) y sisón (Tetrax tetrax). Igualmente se ponía de manifiesto la presencia de águila real (Aquila chrisaetos) próxima a la zona.  
Se reiteró la solicitud de ampliación de la documentación realizada y se adjuntó el informe del servicio de biodiversidad, requiriendo además nuevas aclaraciones y documentación, en especial en relación al cambio de cultivo y puesta en riego que en parte podía afectar a espacio Red Natura 2000. Se solicitaba un nuevo estudio de impacto ambiental que abordara estas afecciones y sometimiento a la fase de información pública.  
El ayuntamiento remitió informe (recibido el 02.08.2010) indicando que el suelo es no urbanizable común y que la actuación es compatible con el planeamiento municipal. Se informa favorablemente y se indica que en el momento de la visita parte de la finca está plantada de vid y olivo. Se acompaña de informe de la arqueóloga municipal y directora del Museo Arqueológico «José María Soler» en el que se indica que la ubicación del embalse no afecta al yacimiento de El Castellar ni a su entorno de protección, no teniéndose constancia de otro bien arqueológico, etnológico, paleontológico o histórico en la parcela en cuestión.  
Con fecha de entrada de 16 de septiembre de 2010 se remite por el ayuntamiento, como respuesta a requerimiento efectuado, documentación del promotor (entonces Invercon Agrícola, SL): anexo al estudio de impacto ambiental (agosto de 2010), estudio de integración paisajística y proyecto de construcción del embalse. Se adjunta igualmente certificado del secretario del ayuntamiento indicando que el estudio de impacto ambiental se había expuesto al público sin haberse presentado alegaciones (DOCV 6150, 23.11.2009).  
Con fecha noviembre de 2010 se solicitan consultas a los siguientes departamentos en relación a la nueva documentación: servicio de ordenación sostenible del medio, área de conservación de espacios naturales, y servicio de prevención de la Conselleria de Gobernación.  
Con fecha de salida 18 de octubre de 2010 se comunicó al área de inspección de la Conselleria de Medio Ambiente que el embalse estaba ejecutado por las fotografías aportadas y que se desconocía si el resto (puesta en cultivo) se había llevado a cabo, y que parte de las parcelas estaban incluidas en la ZEPA antes citada.  
Con fecha 26 de diciembre de 2010 se recibió informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en el que se indicaba que la parte del proyecto que se sitúa fuera del ámbito territorial de Red Natura 2000 no es previsible que tenga efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, sin embargo la parte del proyecto incluida en el ámbito de la ZEPA puede tener efectos apreciables sobre Red Natura 2000 debiendo someterse a evaluación de repercusiones sobre dicha red.  
El 21 de diciembre de 2010 se recibió informe del Servicio de Apoyo Técnico respecto al proyecto de embalse de riego, informando favorablemente el estudio de integración paisajística siempre que se ejecute la medida de plantación de pinos en forma de bosquetes.  
El 20 de diciembre de 2010 se recibe informe del servicio de prevención de la Conselleria de Gobernación en el que se informa que el riesgo sísmico es bajo, su rotura ocasionaría daños materiales limitados y muy ocasionalmente pérdida de vidas humanas. En la misma finca pendiente abajo del embalse existe un caserío en ruinas donde se guarda material y se encuentra a cierta altura, a salvo del flujo ocasionado por una hipotética rotura del embalse. Respecto a daños, lo más significativo es la nave con maquinaria y material ubicado al pie del talud sur del embalse. Se indica que debido a la naturaleza constructiva de los diques del embalse (materiales sueltos compactados) puede hacerlo sensible a las sacudidas sísmicas pero los cálculos de seguridad elaborados en el proyecto básico de construcción establecen que se supera con holgura los índices de seguridad sobre la estabilidad de los taludes considerándose los mismos estables ante la situación de embalse lleno (talud de aguas abajo) y desembalse rápido (talud aguas arriba). Además se indica que el embalse tiene una forma regular y simétrica que aumenta su estabilidad.  
El 23 de diciembre de 2010 se recibe informe del Servicio de Biodiversidad que indica que la construcción del embalse no parece haber supuesto un impacto significativo para las águilas presentes en la zona (la nidificación se sitúa a aproximadamente 3 kilómetros). No obstante, se recomienda la instalación de rampas permanentes, redes u otros mecanismos que permitan la fácil salida de los ejemplares que pudieran quedarse atrapados en el embalse.  
Respecto a la puesta en riego de parcelas agrícolas en el ámbito ZEPA se informa de importantes poblaciones de aves esteparias amenazadas (ganga ibérica, ganga ortega y sisón) que son especialmente sensibles a la transformación del cereal de secano a otro cultivo. Se indica que en la estación reproductora de 2010 parte de las parcelas estaban transformadas o en proceso de transformación.  
El 8 de junio de 2011 se remitió al ayuntamiento informe y requerimiento de documentación, e igualmente al promotor directamente (entonces Invercon Agrícola, SL). Se informaba al ayuntamiento de las actuaciones que se habían llevado a cabo: embalse, nave, plantaciones de frutales en regadío y red de riego de parte del ámbito proyectado afectando a ZEPA, el trasplante de grandes ejemplares de olivos, transformación de terrenos considerados como forestales, todo ello sin haberse sometido a evaluación de impacto ambiental y/o evaluación de repercusiones sobre Red Natura 2000 en los casos que se requería.  
Se requirió por tanto la paralización de las actuaciones de puesta en riego en toda la zona y de cambio de cultivo dentro de la ZEPA al deberse someter a evaluación de impacto ambiental la puesta en riego y cambio de cultivo de las parcelas, debiendo presentar nueva documentación respecto a estas actuaciones (estudio de impacto ambiental y proyecto) y someterse a información pública por el ayuntamiento. Igualmente se requirió estudio de integración paisajística y estudio de afecciones a Red Natura 2000.  
En el requerimiento se les indicaba tanto aquellos puntos respecto al estudio de impacto ambiental de la puesta en riego y cambio de cultivo que debían abordar como aquellos otros que debían ampliarse respecto al embalse.  
En junio de 2011 se efectuaron las siguientes consultas: sección forestal de la dirección territorial de Alicante, oficina comarcal de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de L'Alt Vinalopó-Villena, área de gestión de recursos forestales y conservación ambiental y servicio de ordenación sostenible del medio. Igualmente se remitió escrito al área de inspección en relación a que parte de las actuaciones se habían llevado a cabo sin haber sido evaluadas y además se habían llevado a cabo transformaciones en el ámbito de la ZEPA.  
El servicio de ordenación sostenible del medio el 21 de junio de 2011 remitió informe aclaratorio de su anterior informe de 24 de noviembre de 2010 indicando que el estudio de afecciones debía evaluar también las actuaciones situadas fuera del espacio Red Natura 2000. Esta circunstancia se comunicó al ayuntamiento y al promotor.  
El 11 de julio de 2011 se recibió informe de la dirección territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura en relación a los cultivos existentes en la zona. Se aportaba información respecto a los cambios de cultivo de los que tenían constancia, así como de los cultivos existentes según el SIGPAC año 2003 y actualización de enero de 2011.  
La mayor parte de la finca son terrenos arables (TA) y en menor proporción son olivares (OV) y frutos secos (FS). En una muy pequeña proporción son pastizales (PS) y frutales (FY). Entendiendo por terrenos arables aquella porción del territorio destinada a cultivos herbáceos en general, rastrojeras y barbechos, así como el suelo desnudo resultante de la transformación de otros aprovechamientos agrícolas. Como terrenos de frutos secos se entiende las plantaciones de algarrobo y frutales de cáscara como el almendro.  
De acuerdo con la información proporcionada por la dirección territorial de la Conselleria de Agricultura en su informe del 27 de julio de 2011, en el ámbito ZEPA la mayor parte de los terrenos transformados lo han sido de terrenos arables a olivares y viñedo en espaldera, y en una mucho menor proporción se había afectado a olivares y frutos secos tradicionales en el mismo sentido. Algo muy similar había sucedido con la superficie a transformar situada fuera del ámbito de la ZEPA.  
El ayuntamiento de Villena remitió, el 15 de julio de 2011 documentación de la empresa promotora en la que se solicitaba prórroga para poder completar y llevar a cabo la documentación requerida y se indicaba que hasta que no se resolviera «la ampliación de la declaración de impacto ambiental a solicitar por parte de la empresa», no continuarían con las actuaciones de puesta en riego de la finca, ni cambio de cultivo en zona ZEPA, ni vallado en la zona exterior a la misma.  
El 26 de agosto de 2011 el secretario territorial de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente remitió escrito informando que no constaba la tramitación de ningún expediente de estimación de impacto ambiental desde la delegación de competencias en el año 2004 relativo a la transformación de terreno forestal a uso de cultivo agrícola en la zona. Igualmente se adjuntaba informe favorable de técnico de gestión de la sección forestal de 14 de julio de 2011.  
En el referido informe se indica lo siguiente:  
- Respecto a las superficies delimitadas con líneas negra, roja y azul en la solicitud de consulta:  
- Línea negra: la superficie delimitada por esta línea tuvo condición de terreno forestalpero desde 2002 al menos es agrícola, no constando expediente de cambio de cultivo.  
- Línea roja: las superficies delimitada por esta línea presentan signos de naturalezaforestal.  
- Línea azul: se trata de parcela dedicada a acumulación de piedras procedentes del despedregado de otras parcelas. No se considera con naturaleza forestal. El interesado manifiesta su intención de dedicarla a refugio de fauna.  
- Respecto al vallado en ámbito de zona ZEPA, el mismo fue colocado en torno al año 2004 y 2005, anterior a la declaración de la ZEPA y se trata de un cerramiento cinegético que se estima que no supone un obstáculo para que la protección de la zona se mantenga.  
La aplicación del Decreto 178/2005, de 18 de noviembre al vallado en zonas forestales habría prescrito, no obstante se indica que al tratarse de un vallado cinegético cumpliría con lo indicado por el referido decreto permitiendo el intercambio de fauna con los espacios vecinos.  
. Respecto al embalse, teniendo en cuenta sus dimensiones la incidencia es mínima siendo al contrario útil para la defensa contraincendios forestales. Existen en la finca además tres embalses más pequeños interesantes tanto desde el punto de vista de extinción de incendios como de sostenimiento de la fauna.  
El embalse proyectado y ejecutado se encuentra vallado y posee medidas de seguridad anticaídas.  
El 23 de septiembre de 2011 se remitió, al promotor y al ayuntamiento, escrito concediendo prórroga a los requerimientos de documentación efectuados, advirtiéndole igualmente de caducidad, precisando que no debían, tampoco, realizarse nuevas actuaciones de cambio de cultivo fuera de la ZEPA.  
El 1 de febrero de 2012 se recibió escrito del Ayuntamiento de Villena comunicando el cambio de titularidad respecto al proyecto, pasando de Invercon agrícola, SL, a Hacienda La Serrata, SL.  
El 22 de abril de 2012 se advirtió de caducidad al promotor en relación a los requerimientos de documentación efectuados.  
El 25 de marzo de 2013 se remitió por el Ayuntamiento de Villena la siguiente documentación respecto al proyecto en tramitación:  
- Estudio de impacto ambiental, estudio de afecciones Red Natura 2000 y estudio de integración paisajística. diciembre de 2011.  
- Certificado de información pública de los estudios de impacto ambiental y estudio de integración paisajística (DOCV 6853, 03.09.2014, y BOP 11.09.2012) en los que se indican que no se ha producido alegación alguna.  
- Informe del técnico de medio ambiente del ayuntamiento que informa que el proyecto ha sido sometido a información pública durante el plazo de treinta días sin que se hayan presentado alegaciones, indicando que la documentación presentada incluye estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística y estudio de afecciones sobre Red Natura 2000.  
Se indica que las actuaciones están parcialmente ejecutadas, se adjuntan fotografías comparativas entre 2002 y 2013 y se hace referencia a sentencias dictadas por el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas respecto a la profundidad de la evaluación, indicando que el estudio de afecciones no debe ser una estimación cualitativa. Estiman que el estudio debería proponer medidas compensatorias.  
Se solicitaron informes al Servicio de Vida Silvestre, Servicio de Gestión Forestal y Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, obteniéndose los siguientes informes:  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje de 27 de enero de 2014: informe favorable al proyecto.  
- Servicio del técnico forestal de la dirección territorial de Alicante de 31 de enero de 2014: se indica que la afección respecto al terreno forestal es igual a la del anterior informe y el mismo se considera válido al respecto.  
Respecto a los olivos de gran porte se indica que la parcela a la que fueron transplantados es agrícola, que el origen de los mismos se desconoce pero su procedencia según la propiedad es de la provincia de Tarragona, que fueron declarados como monumentales según catálogo publicado el 23 de noviembre de 2012. Que únicamente los árboles que radiquen en el territorio de la Comunidad Valenciana podrán ser objeto de protección y que la citada ley no tendrá competencias en tanto que no hubieran sido plantados. Debido a que ya se encontraban plantados se les aplicó la Ley de patrimonio arbóreo y fueron propuestos para su inclusión en el catálogo, tal y como figuran, y así consta en el DOCV por Orden 22/2012, de 13 de noviembre.  
Que se requeriría realizar las oportunas correcciones de la línea definida por el PATFOR en cuanto a suelo forestal de la parcela.  
- Servicio de Vida Silvestre de 10 de diciembre de 2013: el proyecto afecta a ZEPA Moratillas-Almela con especies de aves esteparias de interés.Se indica que la alternativa elegida en el estudio de impacto ambiental, por motivos de rentabilidad económica es la cuatro, es decir, la culminación del proyecto en todo su ámbito. El estudio de afecciones reconoce que las principales amenazas de las aves esteparias es la disminución de las superficies de cereal, la puesta en regadío, implantación de cultivos leñosos, etc. El estudio de afecciones a Red Natura 2000 no presenta información precisa sobre estas especies y relativiza el impacto indicando que están presentes también en otra ZEPA de la región de Murcia.  
El informe concluye:  
«1. Las actuaciones realizadas han afectado a la zona ZEPA en cuestión que ha visto modificadas sus características en la superficie correspondiente a la finca que se ha transformado a viña y olivo en espaldera apreciándose, a partir de la transformación fisiográfica efectuada y la sustitución de su cultivo de cereal tradicional, la pérdida de su capacidad de acogida para la reproducción de aves esteparias.  
2. En segundo lugar, el proyecto analizado, en la alternativa 4 propuesta, tiene efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, ya que la culminación del proyecto implicaría la desaparición total en la finca del hábitat que motivó la declaración de la zona ZEPA y que responde a los requerimientos ecológicos de las aves esteparias de interés prioritario; por ello se recomienda que se considere otra alternativa que evite completar la ejecución de la transformación proyectada sobre el ámbito de la finca incluida en la zona ZEPA y nuevas afecciones sobre la misma.»  
Se solicitó al promotor se analizara y describiera con detalle otra alternativa de acuerdo con el informe del servicio de vida silvestre, debiendo descartarse la alternativa 4 elegida en el estudio de impacto ambiental. Se les recordó que hasta no obtener la declaración de impacto ambiental, y dependiendo de la misma, no debían llevar a cabo nuevas actuaciones de transformación (puesta en riego, cambio de cultivo, etc.) en la zona.  
El 13 de julio de 2015 el promotor, Hacienda La Serrata, SL, aportó como respuesta a la solicitud de ampliación de documentación (nueva alternativa, la 5), documento con propuesta de alternativas, analizando la capacidad de acogida de las aves esteparias y la sostenibilidad ambiental. Descartaba la alternativa 4 elegida en el estudio de impacto ambiental, proponiendo una nueva alternativa para el proyecto, la alternativa 5, de la que se indicaba que la capacidad de carga de la unidad ambiental presentaba aptitudes para acoger dicha nueva alternativa, dado que eliminaba la mayor parte de las amenazas a las que están sometidas las aves esteperias. «Además, las transformaciones ya realizadas en la ZEPA, habiéndose introducido viñedo y olivar en espaldera, no han supuesto alteraciones significativas en la distribución y poblaciones de las aves esteparias prioritarias.»  
El 27 de julio de 2005 se solicitó al Servicio de Vida Silvestre informe en relación a las actuaciones proyectadas fuera del ámbito de la zona ZEPA y declaración de repercusiones sobre Red Natura 2000.  
El 8 de septiembre de 2015 se recibió del Servicio de Vida Silvestre la declaración de repercusiones sobre Red Natura 2000 del proyecto. La misma concluía que el proyecto analizado no tendrá repercusiones sobre la integridad del espacio de la Red Natura 2000 siempre y cuando en su desarrollo y ejecución se sigan las determinaciones establecidas en el documento adicional de junio de 2015 al estudio de afecciones y que se garantice el cumplimiento de las siguientes medidas preventivas y correctoras: se mantendrá como superficie arable la que aparece como tal en la figura correspondiente a la alternativa 5 y se dedicará al cultivo de cereal, como único uso idóneo para la conservación de las poblaciones de aves esteparias que motivaron en su día la designación de la ZEPA.  
  
Afecciones legales.  
- Red Natura 2000: El área del proyecto afecta a la zona de especial protección de las aves (ZEPA) denominada Moratilla-Almela (acuerdo de 5 de junio de 2009, del Consell, de ampliación de la red de zonas de especial protección para las aves de la Comunitat Valenciana) incluida en la Red Natura 2000. Alberga el 78-80 % de las poblaciones de ganga (Pterocles alchata) y ortega (Pterocles orientalis) de la Comunitat Valenciana, destacando asimismo la nidificación de sisón común (Tetrax tetrax) y alcaraván común (Burhinus oedicnemus). Recientemente colonizada por varias parejas de cernícalo primilla (Falco naumanni). Crían también culebrera europea (Circaetus gallicus) y búho real (Bubo bubo), destacando igualmente la presencia de chova piquirroja (Pyrrochorax pyrrochorax) y collalba negra (Oenanthe leucura).  
La ZEPA está incluida en el plan de acción para la conservación de las aves de las estepas cerealistas de la Comunitat Valenciana (resolución de 22 de diciembre de 2005, del conseller de Territorio y Vivienda). El plan contempla medidas de seguimiento, vigilancia y mejora de las poblaciones, así como establece que las declaraciones de impacto ambiental prestarán especial atención a la posible afección de las actuaciones propuestas sobre estas especies.  
- Especies de interés en la zona:  
Ganga (Pterocles alchata), ortega (Pterocles orientalis), sisón (Tetrax tetrax), cernícalo primilla (Falco naumanni) y águila'azor perdicera (Aquila fasciata): Vulnerables. Anexo I de catálogo valenciano de especies de fauna amenazada (CVFA).  
Águila real (Aquila chrysaetus): Convenios de Berna y Bonn anexo II, directiva de aves anexo I y listado de especies silvestres en régimen de protección especial (LESRPE).  
Albaida rosa (Anthyllis lagascana): anexo II, especie protegida no catalogada en catálogo valenciano de especies de flora amenazada (CVFLA).  
De acuerdo con el informe del Servicio de Vida Silvestre de 10 de diciembre de 2013:  
Las cuadrículas UTM 1 x 1 km 30SXH7573 tiene citas recientes de sisón, ganga y ortega y la 30SXH7574 tiene citas recientes además de cernícalo primilla, siendo las cuadrículas que mayor número de especies esteparias albergan.  
También hay citas de ganga en la cuadrícula 7673 y de ortega en la 7674.  
Hay citas de águila perdicera (Aquila fasciata) en las cuadrículas 7773 y 7774 pero antiguas y el seguimiento anual indica que se ubica en área alejada de la zona del proyecto. El águila real (Aquila chrysaetos) se cita en 7974 y 7675 en ambos casos fuera de la zona del proyecto.  
En la cuadrícula 30SXH7574 se cita la presencia de la planta albaida rosa (Anthyllis lagascana).  
- Terrenos forestales: de acuerdo con la actual cartografía PATFOR el proyecto presentado afectaría en pequeña proporción a terrenos considerados forestales por la misma. En el extremo noreste se afectan terrenos forestales no estratégicos por olivar en espaldera. Son terrenos a los que hace referencia el informe de 31 de enero de 2014, del técnico de gestión forestal indicando que no son forestales y propone que se rectifique la línea.  
De acuerdo con el anterior inventario forestal existían otros terrenos forestales afectados por la actuación pero que en el actual PATFOR no figuran como tales y a los que se ha hecho referencia anteriormente.  
- Arbolado monumental: En terreno de la finca hay una parcela con olivos monumentales incluidos como tales mediante la Orden 22/2012, de 13 de noviembre, en el catálogo de árboles monumentales y singulares de la Comunitat Valenciana.  
- Patrimonio cultural: consultada la web de la Conselleria de Cultura no existen elementos del patrimonio cultural que puedan verse afectados. De acuerdo con el informe de la directora y arqueóloga del museo arqueológico José María Soler de Villena la ubicación del embalse no afecta al yacimiento de época ibérica de El Castellar, no teniéndose constancia de otro bien arqueológico, etnológico, paleontológico o histórico en la parcela.  
- Inundabilidad: de acuerdo con la nueva cartografia PATRICOVA, la zona está afectada por peligrosidad de inundación, pero no por riesgo de inundación. El embalse y la nave están situadas fuera del ámbito de las zonas de peligrosidad.  
- Planeamiento municipal: las actuaciones del proyecto afectan a suelo no urbanizable común de acuerdo con el SIG de esta conselleria e informe municipal.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación y valoración de impactos.  
De acuerdo con la documentación presentada, los informes recibidos y la información disponible, se resaltan los siguientes aspectos respecto a la identificación y valoración de impactos:  
1.A. Red Natura 2000 y especies de interés:  
a) De acuerdo con la declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000: parte del proyecto ha sido ejecutado, afectando dicha acción a 65 hectáreas de la zona ZEPA, algo más de la mitad de la superficie de la finca incluida en Red Natura 2000. La mitad de dicha superficie transformada en el ámbito ZEPA corresponde a viñedo en espaldera en la cuadrícula 30SXH7574, una de las dos que más especies de aves esteparias alberga. Se trata de un enclave con notoria capacidad de acogida para la reproducción de estas poblaciones de aves esteparias prioritarias, y la afección causada ha limitado ese carácter. La modificación sustancial del hábitat y la aparición de barreras físicas (viñedo en espaldera) que distorsionan la horizontalidad del paisaje y su uso cerealista ha limitado la presencia de estas especies muy selectivas en cuanto a la selección del hábitat de reproducción.  
La nueva alternativa 5 presentada tras requerimiento posterior al análisis del estudio de afecciones y de los datos de censo de esteparias obrante en la Dirección General de Gestión del Medio Natural contempla la renuncia a la transformación de nueva superficie de la finca en el ámbito de la ZEPA, que se mantendría como terreno arable y al que se debe añadir el requerimiento del mantenimiento del cultivo de cereal. De esta manera se cumpliría con el principal requerimiento para la conservación de las poblaciones de esteparias en la zona de acuerdo con el plan de acción para la conservación de las aves esteparias cerealistas de la Comunitat Valenciana.  
La declaración de repercusiones considera que la alternativa 5 del proyecto no tendrá repercusiones sobre la integridad del espacio Red Natura 2000 estableciendo unas medidas correctoras-preventivas que en próximo apartado se desarrollarán.  
La alternativa 4 (transformación completa de la finca) por el contrario tendría efectos apreciables sobre Red Natura 2000, al suponer la desaparición completa en la finca del hábitat que motivó la declaración de la zona ZEPA, y afectaría no solo a la cuadrícula 30SXH7574 si no también a la 7573, afectando a las dos cuadrículas con más citas de aves esteparias en la finca.  
El estudio de impacto ambiental reconoce que este tipo de transformaciones suponen la pérdida del hábitat preferente de las aves esteparias pero concluye con la evaluación favorable de la alternativa 4, indicando respecto a la ZEPA que la intensidad del impacto es baja al ser poca la superficie afectada dentro de la misma, que la importancia es baja al no variarse los objetivos de conservación que dieron lugar a la declaración de la ZEPA y que es un impacto recuperable al poder devolverse a su estado anterior.  
El estudio de afecciones menciona entre las principales amenazas la disminución de la superficie de cereal, la puesta en regadío, la implantación de cultivos leñosos y la concentración parcelaria, siendo acciones que contempla el proyecto. Este estudio no presenta información precisa sobre la presencia de poblaciones de aves esteparias en la finca, lo que se suple con la información detallada que dispone la Dirección General del Medio Natural, y en sus conclusiones el estudio relativiza el impacto de la actuación propuesta en función de que las especies afectadas son poco frecuentes en la provincia pero que están presentes en otra ZEPA de la región de Murcia.  
Estos análisis (EIA y EA) requirieron una ampliación de la documentación y la presentación de una nueva alternativa de acuerdo con lo solicitado por el Servicio de Vida Silvestre.  
El proyecto supone la disminución de los terrenos arables que en principio pueden presentar características favorables para las aves esteparias, tanto dentro como fuera de la ZEPA. Hay que tener en cuenta, por una parte, que los terrenos que pueden presentar características ambientales adecuadas para las aves esteparias en la zona son fundamentalmente los cultivos cerealistas de secano, los barbechos y los pastizales, y aunque entre las principales amenazas está la transformación a regadío, tampoco hay que minimizar las consecuencias derivadas del abandono de los cultivos cerealistas por motivos sociales y/o económicos que constituye también una amenaza importante.  
De acuerdo con la ampliación de la documentación presentada relativa a Red Natura 2000, el mantenimiento de los cultivos cerealistas tradicionales depende principalmente de la rentabilidad económica. Sus resultados económicos están condicionados por el sistema de laboreo y el tamaño de la explotación, teniendo en cuenta que los cultivos extensivos obtienen unos rendimientos normalmente bajos, requiriendo una intensificación.  
El abandono de los cultivos de secano cerealistas puede suponer, a largo plazo en la zona, que los terrenos dejen de tener características apropiadas para las aves esteparias. Hay que tener en cuenta que la zona está rodeada de terrenos forestales que a largo plazo permitirían una evolución de los cultivos abandonados a terrenos forestales arbolados, lo que haría que los terrenos perdieran su capacidad de acogida para aves esteparias. De acuerdo con la ampliación de la documentación presentada, relativa a Red Natura 2000, la transformación a regadío, que es una amenaza para el hábitat de las aves esteparias, de no promoverse podría suponer el abandono de los terrenos, igualmente una amenaza para las aves esteparias a largo plazo.  
La nueva propuesta (alternativa 5) modifica la alternativa 4 en el sentido de que dentro de la ZEPA deja el resto de los terrenos sobre los que no se ha actuado con sus aprovechamientos actuales, entre los que destacan los terrenos arables, de manera que no se actuaría sobre la cuadrícula 7573 una de las dos que más abundancia tiene de aves esteparias en la finca. Con la exigencia de que, de acuerdo con la declaración de repercusiones, esos terrenos arables se dediquen al cultivo de cereal y no a otro tipo de cultivo permitido en los terrenos arables.  
La modificación del proyecto inicialmente propuesto (alternativa 4) reduciendo los terrenos afectados por la actuación en el ámbito de la ZEPA, zona con mayor abundancia de aves esteparias, corrige el impacto a niveles aceptables ambientalmente y no afectaría a la integridad del espacio Red Natura 2000. Fuera de la zona ZEPA las citas de aves esteparias son menores, estimándose el impacto aceptable ambientalmente.  
En conjunto, la asunción de las medidas correctoras indicadas en la declaración de repercusiones Red Natura 2000, el impacto sobre la ZEPA y sobre las aves esteparias en toda la finca se estima compatible y aceptable ambientalmente.  
b) Las citas de águila real y águila azor perdicera, tal y como se ha indicado anteriormente no afectan a la zona. No obstante, el embalse puede suponer un cierto riesgo para estas aves en el sentido que se considera necesario se prevea mecanismo de salida en caso de caídas de las mismas al interior.  
El embalse igualmente está vallado perimetralmente y con bordillo inferior que puede dificultar el paso de fauna. El vallado puede suponer un cierto riesgo en la zona de choque de aves rapaces y dificultar la salida de animales atrapados. En el anexo del estudio de impacto ambiental inicial presentado (agosto 2010) se propone una serie de medidas correctoras que en el próximo apartado se detallarán.  
c) La albaida rosa es un arbusto leñoso propio de matorrales heliófilos sobre suelos calizos pedregosos por lo que no es previsible que se haya visto afectado en la cuadrícula citada, 30SXH7574, al haber afectado las actuaciones a terrenos de cultivo.  
1.B. Terrenos forestales: La propuesta de actuación agrícola elegida (imagen anexo III) pretende la transformación de terrenos de cultivo de determinadas parcelas agrícolas, que en gran parte se dedican a terrenos arables, a viñedo y olivar en espaldera.  
De acuerdo con la actual cartografía de terrenos forestales PATFOR las actuaciones de olivar en espaldera habrían afectado a terrenos forestales no estratégicos en el extremo noroeste de la finca. Teniendo en cuenta el informe del técnico de la sección forestal de Alicante, la superficie afectada y la información disponible se considera aceptable ambientalmente.  
La zona de la nave y su entorno está considerada igualmente terreno forestal no estratégico y en la propuesta elegida viene como terreno arable, estimándose igualmente aceptable esta afección.  
En relación a los terrenos a los que hacía referencia el primer informe del técnico forestal de Alicante se consideran ambientalmente aceptables las actuaciones planteadas para los mismos en la propuesta elegida (alternativa 5).  
Tan solo es necesario indicar que dentro de la ZEPA en la finca, en su extremo sur, se debe mantener la superficie forestal estratégica que figura en la cartografía PATFOR que no se ha cartografiado con absoluto detalle en la imagen anexo III (alternativa 5).  
1.C. Paisaje: de acuerdo con el estudio de integración paisajística (diciembre de 2011) el paisaje de la zona afectada se clasifica de calidad media y fragilidad variable. La actuación no afecta negativamente al carácter del paisaje de la zona y no impide la posibilidad de percibir los recursos paisajísticos. Los cambios que se introducen en el paisaje no dañan, bloquean ni generan efectos adversos sobre los recursos paisajísticos, disminuyendo la integridad de la percepción del patrimonio cultural en el significado histórico. Tampoco crean deslumbramientos o iluminación, difieren o contrastan significativamente con el entorno reduciendo su valor visual o dominando la composición del paisaje.  
1.D. Patrimonio cultural: de acuerdo con el estudio de impacto ambiental el plan general no identifica bienes patrimoniales de interés cultural ni yacimientos arqueológicos. No obstante se indica, que existe un abrigo defensivo de origen íbero, aunque no está afectado por la actuación.  
La mayor parte de las actuaciones ya están ejecutadas y por la información disponible no es previsible que se hayan producido afecciones a este factor. Todo ello sin perjuicio del cumplimiento de la legislación sectorial vigente al respecto: si durante las obras que quedaran pendientes de ejecución se produce cualquier hallazgo deberán adoptarse las medidas que prevea la legislación sectorial (patrimonio cultural) al respecto.  
1.E. Agua subterránea: en anexo del estudio de impacto ambiental (agosto de 2010) se indicaba que el pozo del que se obtendría el agua estaba en fase de autorización, y se sitúa muy próximo al embalse y sobre el acuífero 08-35'Jumilla'Villena. Se hacía referencia a que la finca disponía de los derechos de explotación de cuatro pozos para poder explotar 200 hectáreas e inscritos en el registro de aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar (adjuntando transferencia de titularidad a favor de Invercon Agrícola, SL, de estos cuatro pozos). Estos cuatro pozos se sitúan muy alejados de la zona por lo que su uso, y su utilización para la finca podría conllevar la ejecución de tuberías que no han sido analizadas ni evaluadas en la presente DIA.  
En el estudio de impacto ambiental de diciembre de 2011, en referencia al acuífero antes citado, se indica que se encuentra parcialmente explotado, de manera que cualquier explotación del mismo se debe realizar siguiendo el plan de ordenación del acuífero Jumilla'Villena. El estudio concluye que el impacto se considera compatible debido a que la gestión del mismo se debe realizar de manera sostenible de acuerdo con las condiciones establecidas por la autoridad hidrológica competente.  
No se ha aportado justificación de la concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto al pozo que se va a utilizar y, aunque en principio se trata de riego por goteo, la superficie es grande, y que la afección sea aceptable ambientalmente o no dependerá de disponer de la misma.  
Respecto a la vulnerabilidad a la contaminación el estudio de impacto ambiental indica que se trata de una zona con vulnerabilidad media y que la misma no comporta limitaciones a la actividad agrícola en la zona y menos para las prácticas de cultivo ecológico.  
1.F. Inundabilidad: no existe riesgo de inundabilidad de acuerdo con la información disponible como antes se ha indicado.  
Respecto al embalse, de acuerdo con el informe del servicio de prevención existe caserío en ruinas aguas abajo donde la empresa guarda material y se encuentra a cierta altura a salvo del flujo ocasionado por una hipotética rotura del embalse. Este caserío teniendo en cuenta el informe antes citado se estima que queda fuera del ámbito de peligrosidad geomorfológica de la nueva cartografía PATFOR, y en cualquier caso está en ruinas y no forma parte de las actuaciones del proyecto. Respecto a este riesgo el referido informe destaca la nave almacén, que se ha construido junto al mismo, talud sur. El informe indica que si bien el embalse puede mostrarse sensible a las sacudidas sísmicas a que está sometida la zona, con las posibles consecuencias negativas, los cálculos de seguridad elaborados en el proyecto básico de construcción establecen que supera con holgura los índices de seguridad sobre estabilidad de los taludes, considerándose los mismos estables ante la situación de embalse lleno (talud aguas abajo) y desembalse rápido (talud aguas arriba). El embalse además tiene una forma regular y simétrica que aumenta su estabilidad.  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
De acuerdo con la declaración de repercusiones sobre Red natura 2000, como antes se ha expuesto, se considera aceptable ambientalmente la alternativa 5, que modifica la alternativa inicial 4 con la medida correctora indicada en la referida declaración de repercusiones.  
El estudio de impacto ambiental (diciembre de 2011) no considera obligatorio llevar a cabo ninguna medida correctora al considerar que los impactos son compatibles o moderados. Se proponen una serie de medidas correctoras para la fase de construcción, transformación y funcionamiento que de acuerdo con el estudio no son obligatorias, solo recomendaciones.  
De acuerdo con la documentación las tres fases del proyecto comprenderían las siguientes acciones:  
Fase de construcción: acciones que tienen relación con la obra civil. La construcción del embalse y la nave de aperos (ambos ejecutados) y las canalizaciones de riego (casi ejecutadas en su totalidad).  
Fase de transformación: acciones que tiene relación con la transformación agrícola.  
Fase de funcionamiento: las acciones u operaciones asociadas a la explotación del cultivo.  
El proyecto, según la alternativa núm. 5 finalmente elegida, está prácticamente completado a falta, de acuerdo con la situación del proyecto indicada en la documentación aportada (ver imagen anexo II), de algunas pequeñas zonas situadas fuera de la ZEPA en las que faltarían las canalizaciones de riego (fase de construcción) y la transformación agrícola (olivar en espaldera). Respecto a la conveniencia y necesidad de implantación de las medidas correctoras indicadas en el estudio de impacto ambiental de 7 de diciembre de 2011, se estima necesaria la implantación de las correctoras de construcción y transformación en las zonas fuera de la ZEPA que quedan por ejecutar y las de funcionamiento en toda la finca. Estas medidas permitirán prevenir y reducir la magnitud de los impactos y conseguir una adecuada integración ambiental de la actuación en la zona.  
Nos remitimos al documento estudio de impacto ambiental de fecha 7 de diciembre de 2011 remitido por el ayuntamiento en CD para el contenido completo de las medidas correctoras antes indicadas.  
De acuerdo con el informe del servicio de biodiversidad de 20 de diciembre de 2010 el embalse puede suponer un cierto riesgo para las aves que podrían caer y no poder salir del mismo, por lo que se considera necesario aplicar mecanismos de salida.  
En el anexo del estudio de impacto ambiental (agosto 2010) se proponen para el embalse como medidas correctoras para la fauna las siguientes:  
- Instalar redes de pescador de 1 metro de anchura en dos paredes interiores del embalse para facilitar la salida de aves y evitar el ahogamiento.  
- Instalar vallas cinegéticas para permitir la salida por la parte inferior de las aves y otros animales que caigan atrapados.  
- Balizar con cinta bicolor amarillo/negro tanto la parte superior como la parte media de la valla perimetral, para evitar colisiones durante el vuelo y las picadas.  
En el estudio de integración paisajística (diciembre de 2011) se proponían medidas de integración y programa de implementación: el diseño de la actuación recoge la mayoría de las medidas por lo que el programa de implementación está plenamente integrado en las fases de construcción y de transformación. Las medidas de integración son de obligada observancia durante las fases de funcionamiento para garantizar la pervivencia de las características del paisaje durante la fase de funcionamiento.  
Aun estando ejecutadas gran parte de las actuaciones, se destacan las medidas que se deben aplicar en las áreas que quedan por ejecutar (por ejemplo adecuación a la pendiente natural del terreno), en las ya ejecutadas o en ambas:  
- Adecuación a la pendiente natural del terreno: la transformación se adecuará a la pendiente natural del terreno manteniendo el carácter abierto y natural del paisaje agrícola. El perfil del parcelario y la red de caminos se adecuarán a esta circunstancia preservando los hitos y elevaciones naturales así como el aspecto de mosaico. Asimismo, se respetarán las direcciones de las pendientes topográficas para favorecer la evacuación natural de la escorrentía.  
- Visibilidad del paisaje: las acciones previstas por la actuación no generarán efectos adversos en el paisaje como consecuencia de la creación de zonas de sombra extensas.  
- Vegetación: la actuación integrará el arbolado preexistente y, en caso de nuevas plantaciones, utilizará especies adecuadas a las condiciones edafoclimáticas de la zona.  
- Fauna silvestre y avifauna: la actuación evitará perturbaciones en las zonas forestales donde habita fauna silvestre, pudiendo ejecutar acciones favorables para su conservación como sería la instalación de bebederos en los espacios de influencia. La presencia de láminas de agua artificial tiene efectos beneficiosos sobre las aves, por lo que se deberá evitar la instalación de elementos que pudieran causarles un perjuicio.  
- Instalaciones complementarias: nave de aperos: se podrá crear una barrera vegetal, compuesta por plantas con porte arbóreo, para reducir la presencia del factor antrópico en las cuencas visuales.  
- Instalaciones complementarias: balsa de riego: los taludes artificiales deberán ser tratados paisajísticamente procurando respetar las cuencas visuales y empleando vegetación de carácter autóctono para su fijación.  
- Casas de campo: la actividad agrícola ayudará a mantener las casas de campo en buen estado de conservación. Se respetará el aspecto estético de las edificaciones en lo referente a su tipología y materiales de construcción.  
Estas medidas se considera necesario llevarlas a cabo.  
En el estudio de integración paisajística del embalse de agua y la nave (febrero 2009) se establecía como medida de integración en el paisaje, concentrar la plantación de arbolado autóctono alrededor del edificio de la nave y del embalse.  
En anexo remitido del estudio de impacto ambiental (agosto 2010) se presupuestaba la plantación de arbustos en talud embalse y plantación de arbolado a pie de talud.  
En visita que se efectuó a la zona en diciembre de 2010 se comprobó que se habían realizado plantaciones de pino carrasco (Pinus halepensis) a pie de talud en el embalse y parecía que se había efectuado siembra de herbáceas en el propio talud. En la documentación presentada respecto al embalse se hacía referencia a la plantación de pino piñonero (Pinus pinea) y al uso de la uña de gato (Carpobrotus edulis). Ésta última especie es exótica e invasora y no deberá utilizarse.  
Respecto a la integración paisajística del embalse y la nave, se considera necesario plantar ejemplares arbóreos y arbustivos alrededor de los mismos para reducir su visibilidad: las especies serán autóctonas propias de la zona. Se recomienda el uso para el arbolado de pino carrasco (Pinus halepensis) y como arbustivas romero (Rosmarinus officinalis), espino negro (Rhamnus lycioides) y enebro de miera o càdec (Juniperus oxycedrus). Estas plantaciones complementarán y mejorarán las que se efectuaron de pino carrasco en hilera a pie de talud del embalse. Se harán en pequeños bosquetes entorno al embalse, grupo electrógeno, pozo y especialmente la nave agrícola.  
Respecto a los taludes del embalse, teniendo en cuenta el tiempo transcurrido desde su ejecución, caso de observarse que no se ha cubierto de vegetación y/o existen signos significativos de erosión se sembrarán con especies herbáceas de rápido crecimiento para que se recubran de vegetación y se plantarán especies arbustivas en los taludes: romero (Rosmarinus officinalis) y esparto (Stipa tenacissima).  
Para considerar aceptable ambientalmente el impacto sobre el acuífero deberá aportarse la justificación de la concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar al pozo situado junto al embalse que se ha indicado se utilizará para el riego.  
Respecto al embalse, de acuerdo con el informe del servicio de prevención se considera de «importancia moderada» al no ser una gran presa, tiene menos de 100000 m³ de capacidad y menos de 4 metros de altura de coronación y además no está incluido dentro de las categorías A y B (directriz básica de planificación de protección civil para el riesgo de inundaciones) ya que su rotura ocasionaría daños materiales limitados y muy ocasionalmente pérdida de vidas humanas, por lo que puede considerarse el riesgo sísmico bajo.  
Como antes se ha analizado no existen edificaciones residenciales que pudieran verse afectadas, tan solo casa en ruinas, a mayor altura, utilizada para almacenar materiales por la empresa (850 m. de distancia) y nave almacén construida junto al embalse. En principio, el riesgo es muy bajo, pero debe realizarse la propuesta de clasificación del embalse en función de su riesgo potencial (reglamento técnico de seguridad de presas y embalses) y ser aprobada por el organismo competente (organismo de cuenca).  
En el estudio de afecciones a Red Natura 2000 se indica que en la finca La Serrata se han llevado a cabo una serie de acciones orientadas a conservar la biodiversidad, destacando la construcción de un embalse de agua con una lámina de 8000 m² destinada en exclusiva al mantenimiento de la fauna y además se han instalado a lo largo de toda la finca 400 charcas-bebederos. Las aves esteparias se han avistado en el olivar favorecidas por la presencia de malas hierbas, ya que el carácter ecológico de la producción no contempla el uso de fitosanitarios. También se indica que las labores de mantenimiento de los cultivos son mínimas y se realizan fuera de los períodos de apareamiento y nidificación de las aves, lo que reduce la interacción hombre-ave, permitiendo el apareamiento de las mismas dado el manejo poco invasivo que se hace de los cultivos.  
La finca La Serrata ha desarrollado una estrategia empresarial dedicada a la producción ecológica sometiéndose a inspecciones por las autoridades de control. El sistema de producción contribuye a la protección del medio ambiente al respetar los ciclos vitales de los sistemas naturales. Se indica que se evita de esta manera una de las principales amenazas para la conservación de las aves esteparias.  
El operador se sometió a control el 5 de agosto de 2014 por el comité de agricultura ecológica de la Comunitat Valenciana y obtuvo certificado de conformidad hasta el 30 de abril de 2016. el operador se ha sometido igualmente a la certificación de agricultura biodinámica obteniendo la conformidad hasta el 31 de diciembre de 2015.  
Se consideran positivas la acciones antes comentadas promovidas por el promotor.  
La Dirección General de Gestión del Medio Natural (servicio de vida silvestre) lleva a cabo un seguimiento de las aves esteparias en el ámbito de la ZEPA Moratilla-Almella, y en consecuencia, se considera necesario que se permita el acceso a la finca a los servicios técnicos de esa Dirección General (servicio de vida silvestre) para poder llevarlo a cabo, e igualmente como medida correctora, se estima necesario que, en su caso, el promotor adopte las pautas o criterios que para la conservación de las aves esteparias en el ámbito de la finca se le indiquen por parte de los referidos servicios técnicos resultado del seguimiento antes referido.  
3. Programa de Vigilancia Ambiental.  
El estudio de impacto ambiental de diciembre de 2011 indica respecto al plan de vigilancia ambiental los objetivos generales y los particulares de las fases de construcción-transformación y de funcionamiento. Se propone una dirección ambiental que asesore a la dirección de obra y que controle el correcto funcionamiento de los compromisos de carácter ambiental derivados de la intervención de la administración y que coordine los esfuerzos para el cumplimiento del plan de vigilancia ambiental. Esta dirección debe disponer de equipos de apoyo tanto de campo como de laboratorio con el fin de abarcar el control de todos los vectores ambientales implicados en las obras y su posterior funcionamiento. La vigilancia llevará a cabo inspecciones de campo realizadas o contratas por responsables de la entidad contratante, para asegurar que las empresas y contratistas cumplan los términos medioambientales y condiciones aplicadas en el proyecto.  
El plan desarrolla los procedimientos de actuación y los indicadores de gestión. Detallando los factores a controlar, informes, etc.  
La propuesta de plan de vigilancia ambiental se estima aceptable, debiendo no obstante extenderse a los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental, en especial en lo relativo a las medidas respecto al ámbito de la finca en zona ZEPA y las aves esteparias y las medidas de integración paisajística.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del Real Decreto 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos (art. 3.2.b. por afección a ZEPA y apartado d, grupo 1, anexo I por proyectos de riego para agricultura de superficie superior a 100 hectáreas).  
De acuerdo con la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental el proyecto estaría sujeto a declaración de impacto ambiental: anexo I, grupo 9, apartado a, 3.  
El embalse incluido en el proyecto global estaría sometido a estimación de impacto ambiental según el Decreto 162-1990 de 15 de octubre de aprobación del reglamento de evaluación de impacto ambiental autonómico (anexo II, apartado 3 c).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la referido Real Decreto 1/2008, de 11 de enero, de evaluación de impacto ambiental de proyectos, y, aunque de aprobación posterior a la información pública, también de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior se propone resolver:  
  
Resolución  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de actuación agrícola en finca La Serrata (alternativa núm. 5) que incluye embalse, nave y cambios de cultivo y puesta en regadío de determinadas parcelas catastrales de los polígonos 22 y 23 en el término municipal de Villena (Alicante), cuyo promotor es Hacienda La Serrata, SL (antes Invercon Agrícola, SL), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y demás documentación presentada, y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. La alternativa aceptada desde un punto de vista ambiental es la núm. 5, presentada en el documento de respuesta a la solicitud de documentación, que tuvo entrada en esta Conselleria el 13 de julio de 2015 (ver imagen anexo III): Esta alternativa supone no seguir la transformación dentro del ámbito de la ZEPA y conservar los aprovechamientos actuales (ver imagen anexo III), con la condición de que los terrenos arables que figuran en la misma se dedicarán al cultivo de cereal exclusivamente, es decir, deberá cultivarse cereal de manera activa y continua en el tiempo para conseguir un hábitat adecuado para las aves esteparias.  
2. Se permitirá el acceso a la finca a los servicios técnicos de la Dirección General de Gestión del Medio Natural (servicio de vida silvestre) para poder efectuar el seguimiento de las aves esteparias en el ámbito de la ZEPA Moratilla-Almela, y se adoptarán por parte del promotor las pautas y criterios que para la conservación de las aves esteparias en el ámbito de la finca se le indiquen por parte de los referidos servicios técnicos resultado del seguimiento antes referido. En función del resultado de este seguimiento, y a indicación del servicio de vida silvestre, podrá requerirse la modificación de las condiciones de explotación de la finca o cualquier otra medida correctora que se estimase necesaria con el fin antes referido, debiendo adoptarse por el promotor.  
3. Se aplicarán las medidas correctoras indicadas en el estudio de impacto ambiental de 7 de diciembre de 2011: las de construcción y transformación para los terrenos fuera de la zona ZEPA que quedan por transformar, y las de funcionamiento para toda la finca.  
4. Se cumplirán las medidas de integración paisajística del estudio de integración paisajística de diciembre de 2011 reflejadas anteriormente en el apartado de consideraciones ambientales.  
5. Se plantarán ejemplares arbóreos y arbustivos autóctonos propios de la zona, alrededor del embalse, grupo electrógeno, pozo y, especialmente, la nave agrícola. Se recomienda el uso para el arbolado de pino carrasco (Pinus halepensis) y, como arbustivas, romero (Rosmarinus officinalis), espino negro (Rhamnus lycioides) y enebro de miera o càdec (Juniperus oxycedrus). Se efectuarán a modo de pequeños bosquetes. Se preverá riego de plantación y mantenimiento que garantice su arraigo y supervivencia, así como la reposición de marras.  
Respecto a los taludes del embalse, se analizará su situación y caso de observarse que no se ha cubierto de vegetación y/o existen signos significativos de erosión, se sembrarán con especies herbáceas de rápido crecimiento, adaptadas a las condiciones de la zona para que se recubran de vegetación, y se plantarán especies arbustivas en los taludes: romero (Rosmarinus officinalis) y esparto (Stipa tenacissima).  
No se utilizarán especies exóticas e invasoras como la propuesta, uña de gato (Carpobrotus edulis).  
6. Se instalarán en los taludes interiores del embalse rampas permanentes, redes u otros mecanismos que permitan la fácil salida de los ejemplares de fauna que pudieran quedarse atrapados en el mismo.  
Se balizará con cinta de color tanto la parte superior como la parte media de la valla perimetral al embalse, y en el bordillo inferior se habilitarán salidas para la fauna.  
7. Se grafiará con detalle la superficie forestal estratégica de acuerdo con el SIG PATFOR de esta conselleria, situada en el extremo sur de la finca que forma parte del ámbito de la ZEPA, para evitar su afección.  
8. La disponibilidad de recursos hídricos para el riego de la finca se justificará mediante aporte al Ayuntamiento de Villena de título de concesión de aforos de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el pozo situado próximo al embalse que forma parte del proyecto.  
9. Se realizará la propuesta de clasificación del embalse en función de su riesgo potencial (reglamento técnico de seguridad de presas y embalse) y será aprobada por el organismo de cuenca competente, debiendo presentarse la misma ante el Ayuntamiento de Villena.  
10. Se llevará a cabo el plan de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental de 7 de diciembre de 2011, para la fase de construcción y transformación que quede por ejecutar y para la fase de funcionamiento de la actuación. Se extenderá el mismo a los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 12.3 del Real Decreto 1/2008, de 11 de enero, de evaluación de impacto ambiental de proyectos, así como en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
Valencia, 26 de noviembre de 2015.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 7 de enero de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML