Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9086, del 18-05-2021 (2021/4336)

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2021, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 06/19-EAE Canet lo Roig.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9086

Data del DOGV
:   18-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/4336

CVE


Data del document
:   20-04-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Canet lo Roig](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2021, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 06/19-EAE Canet lo Roig. [2021/4336]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 06/19-EAE Canet lo Roig  
  
«Document d'abast de l'Estudi ambiental i territorial estratègic / Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 4 d'NS  
  
Promotor: Ajuntament de Canet lo Roig  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló / Ajuntament  
Localització: terme municipal de Canet lo Roig (Castelló)  
Expedient: 6 - 2019 € EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 30 de gener de 2020, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de Document d'abast de l'Estudi ambiental i territorial estratègic i Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 4 d'NS de Canet lo Roig, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet a avaluació ambiental i territorial estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, que estableix la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (art. 46) que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i els programes, així com les seues modificacions, que adopte o aprove una administració pública i l'elaboració i l'aprovació dels quals estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o per un acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana (TRLSRU), estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
B. Document inicial estratègic  
B1. Documentació aportada. L'Ajuntament de Canet lo Roig remet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació relativa a la modificació puntual núm. 4 de les normes subsidiàries del seu municipi. La documentació, amb data de redacció desembre de 2018, consta d'una còpia en format paper i digital de:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany de la modificació puntual núm. 4 de les Normes subsidiàries.  
B2. Model territorial vigent  
B2.1. Informació territorial. El municipi de Canet lo Roig se situa al nord de la província de Castelló, a la comarca del Baix Maestrat; fita al nord amb Rossell, a l'est amb San Rafael del Río i Traiguera, al sud amb la Jana i a l'oest amb Xert i Vallibona; el municipi comprén una superfície de 68,67 km² i la població, concentrada únicament en el nucli urbà, és de 696 habitants segons dades de l'INE per a 2018.  
Canet lo Roig dista 77 km de la capital provincial; la xarxa viària es limita a la CV-113, de titularitat de la Diputació de Castelló, que enllaça el nucli urbà amb l'N-232 en les proximitats del nucli urbà de la Jana; la resta de xarxa viària està conformada per camins de titularitat municipal.  
B2.2. Planejament vigent. El planejament vigent està constituït per les Normes subsidiàries de planejament municipal de Canet lo Roig (NS), aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló (CTU) en la sessió celebrada el 22 de desembre de 1988, data anterior a l'entrada en vigor de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, per la qual cosa aquest planejament no es va sotmetre a cap tràmit ambiental.  
Les NS s'han modificat en tres ocasions:  
- L'MP núm. 1 de 2013 d'ampliació del sòl urbà (20.437,34 m²).  
  
- L'MP núm. 2 de 2014 relativa a zones verdes privades i instal·lacions.  
- L'MP núm. 3 de 2016 d'ampliació del sòl urbà (9.268,00 m²).  
  
El 8 de maig de 2007 es va presentar davant de l'òrgan ambiental un document consultiu per a l'avaluació ambiental del nou pla general d'ordenació urbana (PGOU) de Canet lo Roig, i la Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre un document de referència l'11 de gener de 2012 (exp. 103-2009-EAE).  
En data 23 d'octubre de 2014, l'Ajuntament remet un certificat de l'Acord plenari de la sessió celebrada l'11 de setembre de 2014, en la qual es va acordar desistir de la tramitació del PGOU per entendre tota la Corporació que no es complien les condicions que en van originar la tramitació inicial i, per tant, no s'ajusta al model de creixement que té previst l'Ajuntament.  
El resum de superfícies segons la classificació i la qualificació del planejament vigent és:  
  
NS - 1988 Resum classificació\* Superfície m² %  
Sòl urbà (SU) 154.465.34 0,27  
Sòl no urbanitzable  
(SNU) General (55.160.450 m²) 80,51 % 68.515.534,66 99,73  
 De protecció de vistes (956.290 m²) 1,39 %   
 Especialment protegit (12.398.794,66 m²) 18,10 %   
TOTAL 68.670.000.00 100  
  
  
\* Taula d'elaboració pròpia a partir de dades de l'NS-1988 que consten en el web de l'Ajuntament, del visor cartogràfic i de l'esborrany de l'MP núm. 4.  
  
B3. Descripció de la modificació  
B3.1. Justificació de la redacció de la modificació. Es redacta la modificació puntual núm. 4 de les NS de Canet lo Roig amb l'objecte de «regularitzar situacions existents en el municipi, que fins a aquest moment no estaven previstes en el planejament, o bé no es corresponen amb la realitat».  
B3.2. Objectius de la modificació. En el DIE s'indiquen els següents:  
1. Requalificar els terrenys, al nord del camp de futbol, en els quals es localitza un ecoparc i un depòsit d'aigües per al reg agrícola, passant de sòl no urbanitzable general zona verda a sòl no urbanitzable general de dotació-equipament d'infraestructures: QI ecoparc/depòsit de 2.491 m².  
2. També es pretén, en l'entorn del camp de futbol, requalificar dues franges de sòl contigües a la zona verda i a l'aparcament, respectivament, per a adaptar la superfície de l'equipament a la parcel·la de titularitat municipal de referència cadastral 12036A001000250000UW.  
3. Es requalifica l'àmbit del Cementeri Municipal, com a sòl de dotació d'equipament d'infraestructura urbana, ja que no estava incorporat al planejament, QI cementeri de 3.430 m².  
4. «Quant al sòl no urbanitzable, en vista de les diferents situacions succeïdes, es pretén prohibir la instal·lació d'elements contenidors no propis del sòl no urbanitzable (contenidors marítims i elements semblants no propis del sòl no urbanitzable).»  
5. Es requalifica part de la parcel·la d'equipament escolar a equipament comunitari sociocultural, i així la parcel·la escolar inicial de 3.860 m² es redueix en 1.285 m²; així mateix, s'adeqüen en la normativa els paràmetres de la parcel·la escolar a les determinacions del Decret 104/2014, de 4 de juliol, pel qual s'aprova la norma tècnica en matèria de reserves de dotació educatives (article 11).  
6. S'augmenta la superfície de la zona verda de jocs de la plaça de Sant Nicolau per a ajustar-la a la realitat física.  
7. Autoritzar la construcció de cambres o aprofitament de pisos sota coberta per damunt de l'altura màxima permesa, únicament per a ús de magatzem, mai per a usos residencials. Amb això es pretén evitar que gran part dels habitatges es troben en situació de fora d'ordenació per excés de volum.  
8. Revisar les condicions generals d'estètica per al sòl urbà.  
9. Aclarir els usos compatibles, de la regulació d'usos detallats, en l'àmbit de sòl urbà residencial aprovat per l'MP núm. 3 de les NS, incloent-hi entre els usos permesos les almàsseres i els cellers; a més, es fixa la longitud mínima de façana en 4 m, i es remet al compliment de les normes generals d'estètica de l'article 64 de la normativa.  
B3.3. Àmbit. Dels objectius exposats en l'apartat anterior, els 4 primers operen sobre sòl no urbanitzable general, i la resta únicament incideixen en el sòl urbà del municipi.  
B3.4. Aproximació a la infraestructura verda. En la documentació presentada no es fa esment de la infraestructura verda, ni a escala municipal ni a escala urbana.  
B3.5. Descripció de les alternatives plantejades. En el DIE no es fa estudi d'alternatives, únicament s'exposa l'alternativa 0, i com a alternativa 1 es recull el conjunt de modificacions que es pretén introduir en les NS.  
- Alternativa 0. Suposa «mantindre la situació de partida o prèvia a la proposta de la present modificació puntual núm. 4 de les NS de Canet lo Roig. Això implica la impossibilitat de dotar el municipi amb el sòl corresponent a aquestes infraestructures per no existir cap classe de sòl disponible per a aquests fins i el manteniment d'una situació disconforme amb l'actual ordenació i que tampoc resulta d'acord amb la realitat del municipi.»  
- Alternativa 1. Triada, «representa la modificació de les NS, mitjançant la regularització de situacions existents en el municipi, que no estaven previstes en el planejament», descrites en l'apartat B.3.2 precedent.  
B3.6. Efectes previsibles sobre el medi ambient i l'ordenació del territori. En el subapartat 2.5 del DIE s'indica que «les actuacions objecte de la present modificació puntual núm. 4 no tindrien efectes previsibles sobre el medi ambient ni sobre elements estratègics del territori.  
  
L'adequació de les parcel·les per a equipament no té impacte en aquestes per tractar-se de terrenys no cultivats ni amb massa forestal, i mancats de flora o fauna significativa, i tampoc té impacte sobre el paisatge, o aquest serà mínim, ja que es tracta de dur a terme equipaments que no impliquen construcció d'edificacions. Es tracta d'adequar l'ordenació municipal a la realitat física ja existent en l'entorn i zona afectada.»  
C. Consultes efectuades  
Aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, va sotmetre a consultes el Document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les administracions següents perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
ADMINISTRACIÓ CONSULTADA Data de consulta Data d'informe  
DG de Política Territorial i Paisatge. Paisatge 25.01.2019 29.01.2020  
DG de Política Territorial i Paisatge. PATRICOVA informe complementari 30.01.2020  
06.04.2020  
Servei Territorial d'Urbanisme 29.01.2019  
DG d'Infraestructures Educatives -  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web http://agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/buscador-de-expedientes junt amb el Document d'abast.  
Durant la fase de participació pública i consultes de l'Estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar de la modificació, especificada en l'article 53 de la Llei 5/2014 (LOTUP), caldrà consultar, entre altres que estime el promotor, les administracions públiques mencionades abans i les que s'assenyalen en el quadre següent:  
  
DG de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Servei de Vida Silvestre  
DG de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Servei de Gestió Forestal  
DG de Prevenció d'Incendis Forestals  
DG de Patrimoni Cultural  
DT de Medi Ambient Agricultura i Ramaderia  
DG d'Energia i Mines  
  
  
Així mateix, de conformitat amb el mencionat article 53 de la LOTUP, serà preceptiu consultar les empreses subministradores d'aigua, energia elèctrica, gas, telefonia i telecomunicacions, perquè emeten un informe sobre les necessitats i les condicions tècniques mínimes imprescindibles dels projectes, les obres i les instal·lacions que, si és el cas, hagen d'executar-se.  
  
D. Factors ambientals i afectacions legals  
Analitzada la documentació presentada, i revisada la cartografia disponible en el Sistema d'Informació Territorial de la Generalitat Valenciana, s'observen les afectacions següents:  
D.1 Espais naturals protegits. En l'àmbit objecte de la modificació no es localitzen espais naturals dels que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
D.2 Espais protegits de la Xarxa Natura 2000. En l'àmbit objecte de la modificació es localitzen espais protegits de la Xarxa Natura 2000 dels que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana:  
- LIC - Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana  
- ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana  
Aquests espais protegits es localitzen en l'extrem nord-oest del terme, confrontants amb els termes municipals de Xert, Vallibona i Rossell. Les NS qualifiquen aquests terrenys com a SNU especialment protegit.  
D.3 Sòl forestal i patrimoni arbori monumental. Segons la cartografia temàtica de la Conselleria, s'identifiquen com a finques de la Generalitat (MUP) a Canet lo Roig una superfície de 425,4 ha; es localitza la finca patrimonial núm. A01/12/036/0001 Masia Ferreres i la núm. A01/12/036/0002 Fonollas III. Ambdues finques estan incloses en els espais protegits d'RN2000 localitzats al terme municipal. En la Masia Ferreres es localitzen els assentaments apícoles CS/1052/a i CS/1052/b, de 100 i 160 bucs respectivament.  
Es localitza patrimoni arbori monumental (Olea europaea L.), del que regula l'Ordre 22/2012, de 13 de novembre, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual es publica el Catàleg d'arbres monumentals i singulars de la Comunitat Valenciana.  
  
D.4 Vies pecuàries. Segons la cartografia temàtica de la Conselleria, en el terme municipal de Canet lo Roig es localitza una extensa xarxa de vies pecuàries de les que regula la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana; aquesta xarxa constitueix la xarxa municipal de camins.  
D.5 Paisatge. De conformitat amb el que estableix l'article 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que incidisquen en aquest i, concretament, en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i la conservació d'espais naturals, i la conservació i la posada en valor d'espais culturals.  
  
Segons estableix l'article 6.4 de la LOTUP, en els plans sotmesos a avaluació ambiental i territorial estratègica, els instruments de paisatge seran: o bé els estudis de paisatge, que analitzen l'ordenació urbana i territorial i els processos que incideixen en el paisatge, fixant objectius de qualitat paisatgística i establint mesures destinades a protegir-lo, ordenar-lo i gestionar-lo, conforme a l'annex I d'aquesta llei, el contingut de la qual s'estableix en l'annex I d'aquesta; o bé els estudis d'integració paisatgística, que valoren els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge de plans, projectes i actuacions amb incidència en el paisatge, i estableixen mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius, conforme a l'annex II d'aquesta llei.  
El 29 de gener de 2020, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa que el terme municipal s'inscriu en l'àmbit dels paisatges de rellevància regional PRR 07 Olivars de San Rafael i PRR 03 Bovalar, Menadella i el Turmell, per als quals s'estan redactant uns objectius de qualitat i instruccions tècniques per a ordenar-los i gestionar-los.  
  
S'informa que, a falta de documentació relativa a la infraestructura verda i el paisatge, no és possible valorar l'abast i afectació de la modificació sobre aquests. No obstant això, analitzat el contingut de les modificacions que afecten l'ordenació detallada, excepte les modificacions de condicions estètiques, l'autorització de cambres i el detall d'usos en l'àmbit de l'MP núm. 3, la resta de modificacions (incloent-hi la requalificació del cementeri) no tenen incidència en el paisatge existent. Respecte de les que sí que tenen incidència, s'indica que serà l'Ajuntament qui la valorarà i, si és el cas, l'instrument de paisatge que calga elaborar o les mesures paisatgístiques que calga aplicar.  
  
S'informa que la modificació que afecta l'SNU sí que té afectació en el paisatge i la infraestructura verda i  
«Per això, considerant la infraestructura verda i el paisatge com a criteris de planificació, es considera necessari elaborar un estudi de paisatge que analitze i valore el paisatge rural del municipi».  
D.6 Infraestructura verda. Connectors. Tal com estableixen la Directriu 39 i 79.2 de l'ETCV i l'article 4.4 de la LOTUP, la planificació territorial i urbanística haurà de definir la infraestructura verda amb caràcter previ a l'anàlisi i la determinació de les necessitats de sòl per a futurs desenvolupaments.  
D.7. Riscos ambientals i territorials:  
D.7.1. Inundabilitat. El 30 de gener de 2020, el Servei d'Ordenació del Territori informa que les modificacions incloses en l'MP núm. 4 de les NS de Canet lo Roig són compatibles amb la normativa del PATRICOVA, amb l'excepció de l'àmbit de l'aparcament de la zona esportiva, que està parcialment afectat per reg d'inundació, per la qual cosa s'informa que per a continuar la tramitació o bé caldrà elaborar un informe d'inundabilitat de l'àmbit afectat o bé es podrà excloure de la proposta.  
  
En un informe complementari, de data 6 d'abril de 2020, s'indica:  
1. Respecte de la proposta c de l'MP núm. 4 relativa a les cambres en edificacions del sòl urbà, es confirma l'absència de risc, només aplicable a aquesta classe de sòl.  
2. Respecte de la zona d'aparcament en l'àrea esportiva, s'informa que, d'acord amb l'article 20 de la Normativa del PATRICOVA, la gestió és de competència municipal. S'adverteix que se situa en zona inundable, i que avaluar l'abast del risc comportaria fer un estudi específic de l'àrea.  
D.7.2. Erosió. El terme municipal presenta un nivell d'erosió potencial molt alta i moderada, i d'erosió actual molt alta i alta en la zona muntanyenca, àmbits LIC i ZEPA.  
D.7.3. Vulnerabilitat d'aqüífers. El terme municipal presenta majoritàriament un nivell mitjà respecte de la vulnerabilitat de l'aqüífer.  
  
D.7.4. Risc d'incendi forestal. En el terme municipal es localitza sòl forestal, segons la cartografia del Pla d'acció territorial forestal (PATFOR), per la qual cosa es considera afectat per aquest risc.  
D.8 Domini públic hidràulic (DPH). Tot sòl pertanyent al domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable (article 132 de la Constitució Espanyola; articles 2 i 4 del text refós de la Llei d'aigües) i, per tant, no pot ser ocupat per actuacions.  
  
Tal com s'estableix en els articles 2 i 6 del text refós de la Llei d'aigües, pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, siguen continus o discontinus.  
A més, els terrenys que limiten amb els llits estan subjectes, en tota l'extensió longitudinal, a una zona de servitud de cinc metres d'amplària per a ús públic i a una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenvolupen (article 6 del text refós de la Llei d'aigües).  
La zona de servitud s'ha de mantindre expedita per a ús públic (article 7 del Reglament del domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
Tota actuació a la zona de policia estarà subjecta a autorització administrativa per part de l'organisme de conca (article 9 del Reglament del domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
D.9 Aigües residuals. Queda prohibit l'abocament directe o indirecte d'aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic llevat que es dispose de la deguda autorització administrativa (article 100 TR Llei d'aigües), i ha de ser l'organisme de conca qui autoritze.  
D.10 Urbanisme. El 29 de gener de 2019 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló (STU) informa que «vist el contingut de la modificació, en aquesta fase de la tramitació, i en relació amb el tràmit ambiental, aquest servei territorial d'urbanisme no té cap objecció a fer, sense perjudici del que s'estableix en els informes sectorials que s'emeten».  
En l'informe, l'STU indica que «examinat el document presentat, s'observa que la major part dels canvis que s'introdueixen a través de la modificació es refereixen a l'ordenació urbanística detallada [?]; la part de la modificació que incideix en l'ordenació estructural és:  
  
- La incorporació en el pla d'ordenació del cementeri.  
- Els canvis introduïts en els articles 69 i 70 de les normes relatius al sòl no urbanitzable, així com el nou incís inicial per a totes les normes per al sòl no urbanitzable, pel qual es prohibeixen els elements contenidors marítims i similars.»  
Indica l'informe que «si s'exclogueren del projecte els punts relatius al cementeri i als canvis normatius en el sòl no urbanitzable, llavors l'òrgan ambiental seria l'Ajuntament i l'aprovació definitiva de la modificació seria municipal».  
Per aquest motiu, abans de remetre la sol·licitud a l'òrgan ambiental, l'STU va formular a l'Ajuntament una proposta de modificació o millora voluntària de la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental, d'acord amb l'article 68 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i va oferir a l'Ajuntament la possibilitat de dividir la modificació en dos projectes diferents:  
a) En un document independent s'inclouria la part de la modificació que només afecta l'ordenació detallada, de manera que, respecte d'aquest projecte, l'òrgan ambiental seria l'Ajuntament i l'aprovació definitiva seria exclusivament municipal.  
b) En un altre document independent s'inclouria la part de la modificació que incideix en l'ordenació estructural, de manera que l'òrgan ambiental seria autonòmic i l'aprovació definitiva, a càrrec de la CTU.  
L'Ajuntament de Canet lo Roig no efectua la millora voluntària de la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental estratègica.  
E. Relació amb altres plans i programes rellevants  
E.1 Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV). El Decret 1/2011, pel qual es va aprovar l'ETCV va entrar en vigor el 20 de gener de 2011.  
E.2 Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). S'aprova pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell.  
E.3 Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell.  
E.4 Pla d'acció territorial de l'àrea funcional de Castelló. No obstant estar fins i tot en tramitació, la modificació haurà d'ajustar-se als seus objectius i criteris.  
E.5 Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIR). Decret 55/2019, de 5 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova la revisió del PIR.  
  
E.6 Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat Valenciana en data 22 de febrer de 2013; marc de referència en matèria de canvi climàtic, ja que la normativa sectorial de canvi climàtic no estableix requisits específics per als instruments d'ordenació.  
E.7 Normes subsidiàries de Canet lo Roig, NS-1988.  
F. Amplitud, nivell de detall i grau d'especificació de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
El contingut mínim de l'Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) serà el que estableixen l'article 52 i l'annex VII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana; l'extensió i la complexitat d'aquest seran conformes amb l'objecte de la modificació puntual.  
Per a l'avaluació ambiental de la modificació puntual que s'escomet, l'EATE haurà d'efectuar, en primer terme, un diagnòstic de la situació actual (alternativa 0) amb la finalitat de conéixer les característiques i el funcionament de l'àmbit de la modificació, els problemes que l'afecten i les potencialitats de les quals disposa, tot això amb un nivell de detall tal que permeta determinar quins aspectes del planejament vigent continuen tenint vigència i quins no. Aquest pas previ es considera imprescindible per al disseny d'un model territorial amb decisions encertades sobre el territori ordenat. Una vegada efectuat el diagnòstic, es farà el pronòstic, és a dir, la definició de possibles escenaris considerant les variables demogràfiques, econòmiques i infraestructurals (proposta d'alternatives), i correspondrà a l'EATE el pronòstic en cada un dels escenaris possibles (anàlisi d'alternatives) de les tendències dels problemes detectats (millora o agreujament) i/o de nous problemes previsibles (impactes produïts en les diferents alternatives). Tenint en compte el resultat del pronòstic, s'adoptarà l'escenari de futur més sostenible (econòmic, social i ambiental) i es formularan les determinacions per a arribar a aquest escenari.  
L'anàlisi de cada alternativa almenys contindrà un quadre comparatiu de superfícies, classificació i qualificació del sòl entre el planejament vigent i el proposat, expressat, també, en %.  
L'elecció de l'alternativa més adequada ha de dur-se a terme en l'EATE després d'analitzar els aspectes ambientals.  
Així mateix, l'EATE i la versió preliminar de la modificació hauran de tindre en compte els condicionants ambientals que es desprenen tant de les consultes efectuades en aquesta fase com de les consideracions emeses en aquest document.  
L'EATE presentarà les mesures preventives i/o correctores que garantisquen la minimització dels impactes que es deriven de la proposta de la modificació puntual.  
L'EATE inclourà un apartat específic en què s'indicarà com s'han tingut en consideració o com s'han incorporat en l'ordenació les mesures derivades de les afeccions sectorials i les planificacions supramunicipals que han proposat els organismes competents en els corresponents informes emesos en resposta a la consulta efectuada sobre el document inicial estratègic.  
F1. Diagnòstic de la situació actual del medi natural. El contingut d'aquest apartat es desenvolupa en el punt 2.4 del DIE, en què s'informa que l'actuació pretesa no té cap incidència sobre el medi ambient, ja que es tracta d'adaptar l'ordenació municipal a la realitat física ja existent en l'entorn i la zona afectada, i que no es preveu en el planejament.  
  
Segons s'indica, la proposta no afecta llits ni barrancs.  
D'acord amb les dades del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), a la zona del camp de futbol es detecta risc geomorfològic, si bé, com s'ha exposat, «es pretén adaptar l'ordenació a la realitat física ja existent en aquest punt». Segons s'informa, la zona afectada per la modificació queda fora i a una cota considerablement més alta que la zona amb risc geomorfològic.  
Així mateix, en aquest punt 2.4 s'informa que «no hi ha en la zona afectada per l'actuació cap element de patrimoni arqueològic ni etnològic actualment catalogat, amb l'excepció, lògicament, del cementeri actualment existent, les instal·lacions del qual es pretén ampliar.»  
  
F2. Valoració de les alternatives plantejades en el Document inicial estratègic.  
En el DIE es proposen 2 alternatives:  
F.2.1 Alternativa 0.  
F.2.1.1 Descripció. Suposa mantindre la classificació, la qualificació i els paràmetres urbanístics que fixen les vigents normes subsidiàries de 1988, amb les determinacions introduïdes per les modificacions puntuals aprovades definitivament en 2013, 2014 i 2016.  
  
F.2.1.2 Anàlisi. Aquesta alternativa, respecte de les modificacions que ara es pretenen introduir en les NS, suposa:  
- Cementeri: es manté el seu àmbit com a sòl no urbanitzable general i, per tant, subjecte al règim establit per a aquesta classe de sòl; se n'impossibilita l'ampliació (pretensió que arreplega el punt 2.4 del DIE, i que no s'enuncia en la relació d'objectius de la modificació).  
  
- Ecoparc i depòsit d'aigua: ambdues instal·lacions es localitzarien sobre sòl no urbanitzable general qualificat com a dotació xarxa primària zona verda, i, per tant, amb ús implantat discordant amb la destinació d'aquest sòl previst pel planejament municipal.  
- Camp de futbol i entorn - dotació xarxa primària esportiva; s'impediria l'ajust de la parcel·la de dotació als límits de la parcel·la de titularitat municipal:  
  
  
  
- Dotació escolar: s'impossibilitaria l'actuació d'intervenció en les instal·lacions educatives que preveu el Pla Edificant de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per incompliment dels condicionants establits per a parcel·les d'ús educatiu del Decret 104/2014.  
  
- Paràmetres reguladors del sòl urbà: s'impossibilitaria la legalització de les construccions executades en els pisos sota coberta destinats a magatzem o traster.  
- Sòl no urbanitzable: es mantindria la regulació actualment vigent redactada segons el text refós sobre règim del sòl i ordenació urbana de 1976 i la normativa de desplegament, i es mantindrien les zones previstes en les NS-88:  
· Sòl no urbanitzable general (1 en la imatge)  
· Sòl no urbanitzable de protecció de vistes (2)  
· Sòl no urbanitzable especialment protegit (3)  
F.2.1.3 Valoració. L'adopció d'aquesta alternativa dificultaria l'esmena de les conseqüències que la inobservança de les determinacions de les normes subsidiàries del municipi ha tingut sobre l'ordenació territorial i urbana d'aquest.  
F.2.2 Alternativa 1.  
F.2.2.1 Descripció. Proposa introduir modificacions, tant en l'ordenació estructural (OE) com en la detallada (OD).  
Les modificacions de l'OD se circumscriuen a:  
1. L'ajust dels paràmetres urbanístics en el nucli urbà, amb la modificació dels 10 articles de les NS:  
  
Article Contingut de la modificació:  
15 Respecte del tancament de solars, remet a les condicions de les ordenances municipals.  
20 Respecte de la tipologia edificatòria, remet a la fixada per a cada zona.  
21 Respecto de la parcel·la mínima edificable, remet a la fixada per a cada zona.  
24 Es modifiquen condicions de la coberta inclinada, i es permeten a la zona Nucli les golfes per a trasters perxes o cambres per damunt de l'altura màxima.  
25 Es fixa l'altura màxima de l'edificació en zona UFA en 7 m i es regula el nombre de plantes màxim a la zona Nucli i la zona UFA.  
27 Regulació de golfes en SU.  
46 Regulació de les condicions per a ús magatzem en SU.  
64 Es modifiquen i es completen les condicions generals d'estètica.  
65 Modificació dels paràmetres urbanístics i els usos permesos a la zona residencial Nucli a la zona residencial unifamiliar aparellada o aïllada UFA.  
66 Modificació dels paràmetres urbanístics de la zona d'equipament comunitari docent, adequació al Decret 104/2014.  
  
  
2. La requalificació de sols: (àmbits en la imatge de la pàgina 2 d'aquest document)  
- Camp de futbol:  
· D'SNU general a SNU de dotació equipament servei urbà infraestructures QI: ecoparc-depòsit.  
· D'SNU general a SNU de dotació equipament zona verda VJ.  
· D'SNU general a SNU de dotació equipament Servei Urbà Infraestructures QI: Pàrquing.  
· D'SNU de dotació zona verda a equipament Servei Urbà Infraestructures QI: Ecoparc-depòsit.  
- Centre educatiu:  
· De SUE equipament comunitari ús escolar a SU-SCA equipament comunitari ús sociocultural i assistencial.  
- Reajustament de la zona verda pública de la plaça Sant Nicolau.  
Les modificacions de l'OE se circumscriuen a:  
1. La incorporació del Cementeri Municipal al pla d'ordenació, qualificant-lo de dotació equipament Servei Urbà Infraestructures QI, superfície de 3.430 m². En el plànol d'informació 0.3 apareix grafiat el perímetre de protecció de 25 m.  
2. La modificació dels articles (art. 69 i 70) dels 7 que regulen el règim aplicable al sòl no urbanitzable del municipi en les NS. En el següent quadre (d'elaboració pròpia a partir del document presentat i de la informació referent a les NS que s'exposa al públic en el web de l'Ajuntament) es compara la regulació vigent i la proposta per la modificació puntual núm. 4:  
F.2.2.2 Anàlisi  
Respecte de les modificacions de l'OP:  
Tant les introduïdes en els paràmetres urbanístics com les requalificacions proposades pretenen ajustar el planejament vigent a la realitat de fet, la qual cosa redunda en la millora de la gestió del mateix planejament; concretament, en la parcel·la educativa la desvinculació de la part no dedicada a ús educatiu permetrà escometre les obres d'actualització previstes per la Conselleria d'Educació.  
Així mateix, en el plànol d'ordenació 0.2 apareix grafiada en tota la longitud del front de la parcel·la de dotació ecoparc/depòsit una «habilitació vorera compatible amb via pecuària» de la qual no s'informa en la documentació escrita.  
Respecte de les modificacions de l'OE:  
1. El cementeri municipal s'emplaça en un àmbit territorial sense afectacions ambientals degudes a la presència d'espais naturals protegits, espais protegits d'RN2000, sòl forestal, hàbitats d'interés (flora /fauna), no presenta reg d'inundació, únicament l'emplaçament és contigu a la via pecuària colada del Cementeri, no delimitada i d'amplària legal 5-8 metres, circumstància que no s'ha considerat en la proposta.  
  
2. Respecte del règim del sòl no urbanitzable, la introducció en l'articulat de les NS del paràgraf següent:  
«Per a tot el sòl no urbanitzable, seran aplicables les disposicions que contenen la LOTUP i legislació aplicable.»  
comporta per al sòl no urbanitzable tant general com protegit, és a dir, per al 99,73 % de la superfície del terme municipal, l'adaptació a la LOTUP, sense que conste en la documentació el desenvolupament de les determinacions de l'ordenació estructural que estableix la legislació vigent per a aquesta classe de sòl.  
La modificació núm. 4, després d'introduir aquest paràgraf, proposa per al sòl no urbanitzable general, és a dir, per al 80,51 % de l'SNU, l'adaptació al règim d'usos i aprofitaments de l'article 197 de la LOTUP. Per a això, modifica la redacció dels articles 69 i 70 de les NS, i es manté la resta d'articles, 71 a 75, amb la redacció original segons el Reial decret 1346/1976, de 9 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de la Llei sobre règim del sòl i ordenació urbana.  
  
Amb la modificació de l'article 69 de les NS passen a permetre's en l'SNU general, a més dels usos i els aprofitaments vinculats a les explotacions agràries, les edificacions i les instal·lacions d'utilitat pública i l'habitatge unifamiliar, la resta d'usos recollits en l'article 197 de la LOTUP: explotació de pedreres, extracció d'àrids, generació d'energies renovables, activitats industrials, terciàries i de serveis; tot això sense desenvolupar un articulat que recull la regulació pròpia dels nous usos permesos, la compatibilitat entre aquests, ni haver-se basat en l'aptitud del sòl, ja que no s'ha dut a terme una zonificació d'aquest.  
  
F.2.2.3 Valoració de la proposta  
Respecte de les modificacions de l'OP, vist que el seu contingut i abast únicament pretén ajustar el planejament vigent a la realitat de fet; vist que aquestes modificacions se circumscriuen a l'àmbit del sòl urbà i a les dotacions en sòl no urbanitzable general, i vist que en els àmbits proposats no es detecten afeccions ambientals derivades d'elements del territori ni de riscos naturals, no és previsible que es produïsquen afectacions significatives negatives al medi ambient.  
  
Respecte de les modificacions de l'OE, vist el calat de la modificació, que proposa l'adaptació del règim de gestió de tot el sòl no urbanitzable (comú i protegit) del municipi (un 99,73 % del TM) al règim establit en la LOTUP, sense establir una zonificació prèvia del territori que considere les afeccions ambientals i territorials de l'àmbit afectat, que determine la localització espacial dels usos i les compatibilitats dels usos entre si i amb el medi ambient, no poden valorar-se ni determinar-se, amb la documentació presentada, els efectes que aquesta proposta puguen tindre sobre el territori i sobre el medi ambient.  
  
Pel que fa al cementeri municipal, haurà d'informar-se si únicament es pretén incorporar-lo al planejament mitjançant la requalificació, la fixació del perímetre de protecció i la inclusió en els plans d'ordenació, o bé se'n preveu l'ampliació, tal com s'indica en el document inicial estratègic (pàgina 16). Així mateix, la proposta haurà de considerar la contigüitat del Cementeri amb la via pecuària colada del Cementeri, i justificar-ne l'adequació a la Llei 3/2014. No obstant això, en la localització del cementeri no es detecten altres afectacions ambientals derivades d'elements del territori ni de riscos naturals, i no és previsible que es produïsquen afectacions significatives negatives per al medi ambient.  
  
Per tot el que s'ha exposat, respecte de la modificació de l'SNU, resulta necessari desenvolupar el règim de gestió aplicable al sòl no urbanitzable atenent les determinacions de la Llei 5/2014 (LOTUP), per a poder determinar la incidència que puga tindre aquest règim sobre el medi ambient.  
F.3. Proposta d'acord  
Atenent l'anàlisi i la valoració efectuades, i el contingut dels informes emesos:  
1r. Es considera que les modificacions introduïdes en l'ordenació detallada del planejament municipal, i en el tractament de l'àmbit del cementeri, no presenten efectes significatius negatius sobre el medi ambient, per la qual cosa s'emet un informe ambiental i territorial estratègic (IATE) respecte d'aquestes; i, en aquest cas l'Ajuntament (òrgan promotor), pot continuar la tramitació de l'expedient, respecte d'aquestes modificacions, pel procediment simplificat, atenent les determinacions següents:  
- Respecte de les modificacions que afecten l'ordenació detallada que sí que tenen incidència en el paisatge, l'Ajuntament la valorarà i, si és el cas, determinarà l'instrument de paisatge que cal elaborar o les mesures paisatgístiques que s'han d'aplicar.  
- Segons l'informe de 06.04.2020, del Servei d'Ordenació del Territori, l'àrea d'aparcament de la zona esportiva se situa en zona inundable, i l'avaluació de l'abast d'aquest risc comportaria elaborar un estudi específic, i l'Ajuntament és l'òrgan competent per a això, d'acord amb l'article 20 de la normativa del PATRICOVA.  
  
La modificació del règim del sòl no urbanitzable continuarà la tramitació ambiental pel procediment ordinari, atenent les determinacions del punt següent.  
2n. La modificació del règim de regulació de l'ús del sòl no urbanitzable, i en cas que l'Ajuntament decidisca continuar la tramitació conjunta de les modificacions proposades (OP i OE), continua amb la tramitació de l'expedient pel procediment ordinari, atenent en la redacció de l'EATE les determinacions que estableix en el present document d'abast (DA):  
- Es replantejarà l'alternativa proposada, en la part relativa a la modificació del règim del sòl no urbanitzable.  
- Aquesta alternativa desenvoluparà les determinacions de l'article 21 «Determinacions de l'ordenació estructural» de la LOTUP, apartats:  
b) Delimitació i caracterització de la infraestructura verda. Atenent el contingut de l'article 23 i la legislació ambiental i sectorial vigent relativa a les afeccions detectades en aquest document d'abast.  
  
d) Delimitació de zones d'ordenació estructural per a tot el territori municipal. Atenent el contingut dels articles 25 i 26.  
e) Delimitació de perímetres d'afecció i protecció, exigits per la legislació sectorial.  
f) Classificació del sòl. Atenent el contingut de l'article 28.  
g) Ordenació del sòl no urbanitzable, que inclou la zonificació i la normativa reguladora pròpia dels diferents usos i aprofitaments admissibles excepcionalment en aquesta classe de sòl.  
- D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, s'elaborarà un estudi de paisatge que analitze i valore el paisatge rural del municipi, i concretament de l'àmbit de modificació, que definisca i caracteritze les unitats paisatgístiques i els recursos que l'integren, així com la infraestructura verda existent, a fi de fixar-ne els objectius de qualitat paisatgística. En funció d'aquests i de l'anàlisi visual que s'efectue, es completarà la definició de la infraestructura verda i es justificarà la compatibilitat dels diferents usos i dels paràmetres urbanístics establits per a la implantació, establint normes d'integració paisatgística a aquest efecte.  
- Vist l'abast de la modificació, es definirà la infraestructura verda del territori amb caràcter previ a l'anàlisi i la determinació de les necessitats de sòl per a desenvolupaments futurs. Es farà un estudi de paisatge del terme municipal, les determinacions del qual constituiran la base per a establir aquesta infraestructura verda.  
- L'EATE contindrà una anàlisi del territori i la determinació d'unitats ambientals del terme municipal, que, junt amb les determinacions establides per l'estudi de paisatge, constituiran la base per a establir la zonificació del sòl no urbanitzable.  
- Des de la regulació que es propose, s'atendrà la problemàtica específica que genera la presència de granges entorn del nucli urbà, i s'establiran en la normativa reguladora de les NS les condicions que permeten o limiten la implantació de noves instal·lacions i distàncies al sòl urbà, tenint en compte la normativa sectorial del Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, que fixen les distàncies al nucli urbà i la resta de determinacions aplicables.  
F4. Altres consideracions  
1. Si l'Ajuntament opta per tramitar les modificacions introduïdes en l'ordenació detallada del planejament municipal pel procediment simplificat, d'acord amb el que s'ha indicat en el punt 1r de l'apartat F.3:  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i deixarà de tindre els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat la modificació puntual en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada d'aquesta.  
  
2. La tramitació de la modificació del sòl no urbanitzable, o en cas que l'Ajuntament decidisca continuar la tramitació conjunta de les modificacions proposades (OP i OE) pel procediment ordinari, d'acord amb el que s'indica en el punt 2n de l'apartat F.3:  
Segons estableix l'article 51.6 de la LOTUP, el present document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic caducarà si, transcorreguts dos anys des de la notificació a l'òrgan promotor, aquest no ha remés a l'òrgan ambiental i territorial la documentació que s'indica en l'article 54 de la LOTUP. Aquest termini podrà prorrogar-se justificadament dos anys més.  
G) Tràmits següents que cal seguir en el procediment d'avaluació ambiental  
1) Tenint en compte el present document d'abast, s'elaborarà l'Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) i la versió preliminar de la modificació puntual núm. 4 de les NS de Canet lo Roig (MP núm. 4).  
  
2) La versió preliminar de l'MP núm. 4 i l'EATE corresponent se sotmetran conjuntament i simultàniament, per un període mínim de 45 dies hàbils, a participació pública i consultes:  
1. Informació pública: publicar anuncis en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en premsa escrita de gran difusió i posar a disposició del públic els documents.  
2. Consulta a les administracions afectades, almenys les que s'indiquen l'apartat C i de les persones interessades, mitjançant les accions definides en el pla de participació pública.  
3) Finalitzat el termini de participació publica i consultes, s'elaboraran simultàniament:  
- El document de participació pública, que sintetitzarà els resultats del tràmit i justificarà com es prenen en consideració en la proposta de l'MP núm. 4.  
- Una proposta de la documentació tècnica de l'MP núm. 4, amb la introducció de les modificacions derivades del tràmit de participació pública i consultes.  
- L'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
4) La documentació que cal presentar en la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental per a elaborar la Declaració ambiental estratègica haurà d'estar composta per:  
Expedient administratiu, que com a mínim haurà de contindre:  
- Certificat d'informació pública corresponent a l'exposició conjunta de l'Estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar de l'MP núm. 4.  
- Còpia de les consultes efectuades a les administracions afectades.  
- Certificat d'aprovació provisional de l'MP núm. 4.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades, sobre l'Estudi ambiental i territorial estratègic i la versió preliminar de l'MP núm. 4, a les administracions afectades i al públic interessat, indicats en l'apartat C d'aquest document d'abast.  
- Còpia de les al·legacions de caràcter ambiental que s'hagen presentat durant el termini de participació pública i consultes establit.  
  
Documentació tècnica, que almenys haurà d'incloure:  
- Expedient d'avaluació ambiental i territorial, que haurà de contindre (d'acord amb l'art. 54.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol) els apartats següents:  
1. L'estudi ambiental i territorial estratègic elaborat tenint en compte el document d'abast emés per l'òrgan ambiental.  
2. Els resultats de les consultes, de la informació pública i del pla de participació pública.  
3. La descripció de com s'han integrat en l'MP núm. 4 els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast, l'estudi ambiental i territorial estratègic i el resultat de les consultes i la informació pública. També es descriurà la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient i el model territorial que es derivaran de l'aplicació de l'MP núm. 4.  
  
4. La justificació que s'han complit les previsions legals pròpies del procés d'elaboració i avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació, amb les particularitats del pla de participació pública.  
  
5. L'anàlisi del compliment dels paràmetres, les determinacions i els documents exigibles per a formalitzar la modificació, d'acord amb la legislació aplicable, amb propostes també de mesures de seguiment.  
  
- Document tècnic de la modificació puntual núm. 4 i la resta de documentació complementària (paisatge, inundabilitat, recursos hídrics, mobilitat, catàleg patrimonial?).  
- Pla de seguiment (art. 56 LOTUP).  
  
La documentació esmentada s'haurà de presentar en suport paper (1 còpia) degudament diligenciada pel promotor, i en suport digital, amb els arxius no protegits.  
La informació geogràfica disponible de la Comunitat Valenciana, així com els vincles i les afectacions territorials que calga considerar en l'anàlisi territorial, es poden consultar en la pàgina web de la Generalitat Valenciana i en el geoportal de l'Institut Cartogràfic Valencià (http://icv.gva.es/va/inicio). En la interpretació i el maneig d'aquesta informació es tindran en compte les metadades de cada capa, amb atenció especial a l'escala original de creació d'aquesta.  
Decret 74/2016, de 10 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el reglament pel qual es determinen la referenciació cartogràfica i els formats de presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial de la Comunitat Valenciana (DOGV 7806, 15.06.2016; correcció d'errors DOGV núm. 7817, de 29.06.2016.  
La informació cartogràfica generada per la modificació (classificació i qualificació del sòl, xarxa primària, etc.) se subministrarà georeferenciada d'acord amb el sistema de referència ETRS89 (en projecció UTM referida al fus 30N), de manera que puga solapar-se correctament a la cartografia publicada per aquesta conselleria. A aquest efecte s'admetran els arxius vectorials tipus SIG SHP documentats, almenys, amb les metadades següents:  
- data i procediment de creació  
- escala original de la cartografia aportada  
- autor o gestor de contacte  
- atributs (taula de dades alfanumèriques)  
  
  
  
ANNEX I  
Modalitats d'informació pública i consultes, identificació de les administracions públiques i del públic interessat  
  
De conformitat amb el que estableixen els articles 48 e i f de la Llei 5/2014 (LOTUP i la seua modificació per la Llei 1/19), i els articles 2 i 23 de la Llei 27/2006, de 18 de juliol, en relació amb el que disposa l'article 4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, es considera públic interessat qualsevol persona (física o jurídica), així com les seues associacions, organitzacions, grups o plataformes, constituïts d'acord amb la normativa que els siga aplicable, que o bé hagen promogut el procediment administratiu, com a titulars de drets o interessos legítims individuals o col·lectius, o bé tinguen drets que puguen resultar afectats per la decisió que s'adopte en aquest, o aquells els interessos legítims dels quals, individuals o col·lectius, puguen resultar afectats per la resolució i es personen en el procediment fins que no haja recaigut una resolució definitiva.  
  
A més, tenen la condició d'interessats a l'efecte del procés de participació pública en matèria de medi ambient:  
- Les consultades en aquesta fase, les administracions afectades per l'aprovació de l'instrument d'ordenació del territori, així com els diferents departaments i òrgans competents de les administracions que determine la normativa sectorial aplicable.  
- Els organismes i les empreses públiques o privades que gestionen serveis declarats d'utilitat pública segons la legislació sectorial aplicable quan puguen estar afectats per l'aprovació del pla o l'instrument d'ordenació del territori, com són: EPSAR, IBERDROLA, RENFE, etc.  
  
- Així mateix, es reconeixen com a «públic interessat», en virtut del que disposa l'article 2 de l'esmentada Llei 27/2006, les persones jurídiques sense ànim de lucre que complisquen els requisits que estableix l'article 23 d'aquesta llei. Quant a la determinació de les administracions públiques afectades, caldrà ajustar-se al que s'ha regulat en l'article 2.4 de la Llei 27/2006.  
S'identifiquen com a administracions públiques afectades i públic interessat, i es consultarà: a l'inici del procés de participació pública i a fi de garantir la participació efectiva del públic interessat, es pot anunciar l'obertura d'un període de 15 dies, durant el qual les persones físiques o jurídiques acrediten complir els requisits per a ser considerades públic interessat i, si és el cas, seran consultades.  
Quant a les modalitats d'informació i consulta, es podran efectuar per mitjans convencionals, telemàtics o per qualsevol altre, sempre que s'acredite la realització de la consulta i el seu resultat. La fase de consultes (art. 53 de la LOTUP) de la versió preliminar del Pla i de l'estudi ambiental i territorial estratègic implicarà posar els documents a la disposició del públic i iniciar la consulta a les administracions públiques afectades i al públic interessat, per un termini mínim de 45 dies hàbils per a examinar-lo i formular observacions.  
  
  
  
ANNEX II  
Objectius i criteris ambientals estratègics  
  
En l'avaluació ambiental hauran d'incloure's els següents objectius ambientals, i per a aconseguir-los caldrà adoptar una sèrie de criteris ambientals estratègics:  
Utilització racional del sòl.  
Objectiu: Els creixements urbanístics han de produir-se segons els criteris de generació del menor impacte sobre el territori i menor afectació a valors, recursos o riscos naturals de rellevància presents en el territori.  
Criteris: el planejament, com a mínim, haurà de considerar els aspectes següents:  
- La planificació urbanística i territorial classificarà sòl urbà i sòl urbanitzable en una dimensió suficient per a satisfer les demandes que ho justifiquen i impedir l'especulació, i es justificarà mitjançant paràmetres objectius d'acord amb l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
- S'ha d'evitar l'ocupació innecessària del sòl per a usos urbans i per les infraestructures necessàries vinculades a aquests usos. En aquest sentit, es garantirà la protecció dels elements singulars, mitjançant la regulació coherent dels usos i de les edificacions.  
- Els nous usos i desenvolupaments, així com les infraestructures vinculades a aquests, han de proposar-se en les zones del territori que presenten més capacitat d'acollida.  
- En sòl rural de protecció especial, només es podran dur a terme les actuacions que, sent compatibles amb les normes de protecció corresponents, tinga previstes el planejament per ser necessàries per al millor aprofitament, cura i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i l'aprofitament col·lectiu.  
Respecte d'això, l'EATE, entre altres coses, farà el següent:  
- Determinarà la capacitat d'acollida dels diferents tipus de sòl, després d'un estudi detallat dels valors, els usos, els recursos i els riscos existents en el terme municipal.  
Prevenció de riscos naturals i induïts.  
Objectiu: les zones que presenten algun risc natural de rellevància pels efectes d'un incendi, riscos sísmics, erosió, risc d'inundació o d'accident greu en què intervinguen substàncies perilloses, han de respectar-se i/o protegir-se.  
  
Criteris: respecte d'això, el planejament haurà d'adoptar, com a mínim, els aspectes següents:  
- Haurà d'orientar els desenvolupaments futurs, sempre que siga possible, a les zones que no presenten risc greu.  
- Qualsevol actuació urbanística que afecte masses arbòries, arbustives o formacions vegetals d'interés haurà de compatibilitzar la seua presència amb el desenvolupament previst.  
- Pel que fa al risc sísmic, el planejament haurà d'incloure normativa específica que regule edificacions, infraestructures, serveis urbans i altres construccions i instal·lacions anàlogues, i assumir les determinacions que estableix l'NCSE-02.  
- El planejament urbanístic haurà d'orientar els futurs creixements cap a zones no inundables.  
Amb l'objecte de previndre riscos ambientals i induïts, en l'EATE caldrà:  
- Identificar i arreplegar totes les zones de l'àmbit d'ordenació del pla que presenten algun tipus risc, detallar-ne les causes i establir-ne sobre aquests terrenys la classificació, els usos permesos i un règim urbanístic que faciliten el desenvolupament d'actuacions que minimitzen o permeten la inversió d'aquest procés.  
Ús sostenible i protecció dels recursos hídrics  
Objectiu: el planejament ha d'establir mesures per a aconseguir una protecció adequada de l'aigua, a fi de previndre'n el deteriorament, millorant els ecosistemes aquàtics i terrestres i les zones humides, així com aconseguir un ús sostenible de l'aigua que en garantisca l'estalvi i un subministrament suficient i en bon estat a la població.  
Criteris: el planejament haurà de complir, almenys, les qüestions següents:  
- Haurà d'ajustar-se al que disposa l'article 9 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, LOTUP.  
- Per a qualsevol ús i aprofitament s'exigirà una previsió suficient de l'abastiment d'aigua potable i una completa evacuació, recollida i depuració dels residus i les aigües residuals. Serà preceptiva l'autorització d'abocament atorgada per l'organisme de conca.  
- S'establirà un sistema de sanejament separatiu.  
En l'EATE, per tant, caldrà:  
- Incloure un estudi dels recursos hídrics, conforme a l'article 34.2 de la LOTUP, que arreplegue la disponibilitat real d'aigua potable existent al terme municipal, i que determine si és prou o no per a assegurar en quantitat i qualitat els cabals per al consum humà, així com per a desenvolupar altres activitats econòmiques i el bon funcionament dels sistemes ecològics de llits.  
- S'establiran mesures que possibiliten la reutilització de les aigües residuals depurades.  
- Identificar les zones vulnerables a la contaminació de les aigües subterrànies per a evitar o limitar, en aquestes zones, la implantació d'usos que puguen tindre incidència en la seua contaminació.  
  
Conservació del patrimoni cultural i revitalització del patrimoni rural  
Objectiu: a fi de conservar el patrimoni cultural, s'han d'establir mesures que afavorisquen la conservació i la recuperació del patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic i industrial, els elements i els tipus arquitectònics singulars i les formes tradicionals d'ocupació del territori.  
  
Criteris: amb aquest fi, el planejament haurà de contindre:  
- Una proposta d'inclusió de fitxa en el catàleg de proteccions municipal, dels béns d'interés patrimonial detectats en l'àmbit de planejament.  
L'EATE, per tant, haurà de:  
- Arreplegar la totalitat dels elements d'interés patrimonial inventariats en l'àmbit objecte d'ordenació. S'analitzarà el nivell de coneixement actual de cada un (tipus, extensió, caracterització, nivell de protecció), a fi de determinar el grau d'incertesa de la valoració i l'afecció al patrimoni.  
Gestió adequada dels residus  
Objectiu: la gestió dels residus s'ha de basar en la seua reducció, reutilització, valoració, aprofitament energètic i, en última instància, l'eliminació.  
Criteris: s'haurà de garantir la gestió adequada dels residus previstos per als usos que es prevegen, i establir, a més, mesures per a previndre'n la generació i per a evitar o reduir els impactes adversos sobre la salut humana i el medi ambient associats a la generació i gestió d'aquests.  
- Caldrà garantir la gestió correcta dels residus que es generen pels usos previstos en el planejament proposat.  
- S'han de preveure i regular els espais necessaris per a gestionar els residus.  
L'EATE, per tant, haurà de contindre:  
- Una descripció de la gestió i la destinació final d'aquests a l'efecte d'adequar-se al pla zonal de residus a què pertany.  
Integració de la infraestructura verda  
Objectiu: la planificació territorial i urbanística haurà d'integrar de manera adequada i eficaç la protecció, la conservació i la regeneració del medi natural, cultural i visual, i integrar les àrees i elements que conformen la infraestructura verda, d'acord amb el que disposen els articles 4 i 5 de la Llei 5/2014 LOTUP.  
Criteri: el planejament haurà de:  
- Definir tots els elements integrants de la infraestructura verda, base del model territorial de la proposta de planejament, que servirà de marc en la definició de la planificació urbanística, i articular la totalitat de les superfícies del terme municipal.  
Protecció del paisatge  
Objectiu: establir directrius que afavorisquen el manteniment del paisatge rural. En totes les etapes d'elaboració del pla han de considerar-se els objectius següents:  
- Delimitar la infraestructura verda a escala urbana, identificant els paisatges de més valor i les connexions entre aquests.  
- Orientar el creixement urbà sostenible de manera compatible amb la protecció dels paisatges de més valor del municipi.  
- Protegir i valorar els paisatges de més valor ecològic, cultural i visual.  
- Afavorir l'ús, l'accés i el gaudi públic del paisatge a partir d'una ordenació integral amb els nous creixements.  
- Preservar el caràcter visual del municipi establint criteris i directrius per a millorar visualment els accessos als nuclis urbans i per a protegir les vistes cap als paisatges de més valor.  
Criteris: les alternatives de planejament que acompanyen l'EATE tindran com a finalitat, en matèria de paisatge, assolir els objectius de paisatge mencionats, concretats en els criteris estratègics següents:  
  
- Compatibilitat dels nous desenvolupaments amb la infraestructura verda del territori. La localització i la implantació de nous usos i activitats en el territori estarà limitada per la conservació de la infraestructura verda, definida amb caràcter previ a qualsevol proposta.  
- Creixement racional i sostenible. La planificació territorial i urbanística haurà de definir-se amb els criteris de generació del menor impacte sobre el territori i el paisatge i la menor afectació a valors, recursos o riscos de rellevància.  
- Preservació de la singularitat paisatgística i la identitat visual del lloc. El model territorial i urbanístic haurà de preservar i potenciar la qualitat dels diferents paisatges i de la seua percepció visual, i mantindre'n el caràcter.  
- Afavorir la mobilitat sostenible i l'accés i gaudi dels paisatges de més valor. La planificació territorial i urbanística contribuirà a la consecució d'aquesta mobilitat, planificant-la de manera conjunta amb els usos en el territori, tendint a la reducció del model dispers, del consum de recursos pròxims, de l'empremta ecològica i de les emissions de CO2 i incrementant la participació del transport públic i del no motoritzat. La potenciació de la mobilitat sostenible ha d'anar aparellada amb la millora de l'accessibilitat, funcional i visual, als paisatges de més valor.  
  
Educació ambiental i participació ciutadana  
Objectiu: implicació de la ciutadania en la gestió quotidiana i en els processos de presa de decisions, de manera que s'acumule més coneixement sobre aquest i més consens, evitant els conflictes i ajustant-se a la legalitat vigent.  
Criteri: fomentar la participació ciutadana i donar publicitat a les actuacions que es duen a terme en relació amb la proposta del PRI.  
  
  
  
ANNEX III  
Indicadors dels objectius ambientals  
  
L'ús d'indicadors té la virtut de comparar la realitat abans del pla amb la situació prevista o planificada. Els indicadors haurien d'elaborar-se respecte de l'alternativa zero i respecte de la versió preliminar del pla que se sotmeta a informació pública i, si és el cas, respecte de les alternatives descartades, per a justificar i motivar el procés de decisió.  
  
  
1 OBJECTIU/CRITERI: prevenció de riscos naturals i induïts  
 DECISIÓ: Zonificació del territori, localització d'usos, compatibilitat i distàncies  
 INDICADOR: Necessitat d'infraestructures el fi de les quals siga evitar i/o disminuir els riscos, en particular el risc d'inundació en el terme municipal.  
  
  
2 OBJECTIU/CRITERI: ús sostenible i protecció dels recursos hídrics  
  
 DECISIÓ: Demanda d'aigua potable a curt termini i disponibilitat del recurs en quantitat, qualitat i origen  
 INDICADOR: Dotació de subministrament (l/heq. dia)  
Demanda estimada (m³/any) < Dret d'aprofitament (m³/any)  
 DECISIÓ: Increment i gestió de les aigües residuals  
 INDICADOR: Cabal de servei (m³/dia) < Cabal de disseny (m³/dia) en EDAR  
 DECISIÓ: Abocament i/o reutilització d'aigües residuals  
 INDICADOR: Compliment dels paràmetres d'abocament, com a mínim, segons el Model d'ordenances d'abocament de l'EPSAR  
Superfície de zona verda autoritzada per a rec amb aigües depurades  
  
  
3 OBJECTIU/CRITERI: conservació del patrimoni cultural i revitalització del patrimoni rural   
 DECISIÓ: Protecció del patrimoni cultural i rural  
 INDICADOR: Nre. d'actuacions executades el fi de les quals siga la protecció, la conservació i/o la restauració del patrimoni cultural  
  
  
4 OBJECTIU/CRITERI: gestió adequada dels residus  
 DECISIÓ: Gestió municipal de residus de tota mena  
 INDICADOR: Volum de residus sòlids urbans (Tn/hab. dia)  
Capacitat de les infraestructures de gestió, tractament i/o eliminació dels residus generats  
  
Ecoparc tipus, A, B o C  
  
  
5 OBJECTIU/CRITERI: integració de la infraestructura verda  
 DECISIÓ: Infraestructura verda del territori  
 INDICADOR: Superfície de la infraestructura verda, excloent-ne la dels espais de valor ambiental o cultural que tenen alguna figura de protecció definida en la legislació vigent  
  
  
6 OBJECTIU/CRITERI: protecció del paisatge  
 DECISIÓ: Actuacions en matèria de paisatge  
 INDICADOR: Pressupost municipal anual dedicat a actuacions relacionades amb el paisatge.  
  
  
7 OBJECTIU/CRITERI: participació ciutadana en les decisions i la gestió urbana municipal  
 DECISIÓ: Presa de decisions participativa i foment de la transparència  
 INDICADOR: Nombre d'activitats per a fomentar la participació pública en les decisions del planejament i/o el desenvolupament de projectes urbans i % de població participant.  
  
  
Si l'Ajuntament ho considera oportú, podrà ampliar aquests indicadors, observant els publicats per altres organismes (ETCV, diputacions, Federació de Municipis, BPIA o Banc Públic d'Indicadors Ambientals, Observatori de la Sostenibilitat d'Espanya, etc., que estan publicats en internet).  
En cas d'apartar-se d'aquest mètode, cal descriure i justificar els avantatges del mètode seguit respecte d'una integració millor dels aspectes ambientals en la selecció d'alternatives, tant globals com parcials, en l'elaboració del pla i per al seguiment dels efectes sobre el medi ambient.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre els documents sobre l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.a de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte de l'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte de l'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un doble acord:  
  
1r. L'Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 4 de NS de Canet lo Roig, a les modificacions introduïdes en l'ordenació detallada del planejament municipal, i en el tractament de l'àmbit del cementeri, i l'òrgan promotor pot continuar la tramitació de l'expedient respecte d'aquestes modificacions, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
  
2n. Document d'abast de l'Estudi ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 4 d'NS de Canet lo Roig, a la modificació del règim de regulació de l'ús del sòl no urbanitzable, i en cas que l'Ajuntament decidisca continuar la tramitació conjunta de les modificacions proposades (que afecten l'ordenació estructural i l'ordenació detallada), han de recollir-se les consideracions efectuades per a elaborar l'Estudi ambiental i territorial estratègic i la versió preliminar de la modificació.  
L'Informe ambiental i territorial estratègic i el Document d'abast de l'Estudi ambiental i territorial estratègic s'emeten a l'efecte de la legislació en matèria d'avaluació ambiental, i, per tant, no suposen un pronunciament ambiental definitiu a l'efecte de la legislació urbanística.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
I se certifica abans d'aprovar l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
  
València, 18 de setembre de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 d'abril de 2021.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9086, del 18-05-2021 (2021/4336)

RESOLUCIÓN de 20 de abril de 2021, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 06/19-EAE Canet lo Roig.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9086

Fecha DOGV
:   18-05-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/4336

CVE


Fecha del documento
:   20-04-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Canet lo Roig](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de abril de 2021, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 06/19-EAE Canet lo Roig. [2021/4336]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 06/19-EAE Canet lo Roig  
  
«Documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico/ informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: evaluación ambiental de la modificación puntual número 4 de normas subsidiarias  
Promotor: Ayuntamiento de Canet lo Roig  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón / Ayuntamiento  
Localización: término municipal de Canet lo Roig (Castellón)  
Expediente: 6 - 2019 € EAE  
  
La comisión de evaluación ambiental, en sesión celebrada el 30 de enero de 2020, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico e informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 4 de normas subsidiarias de Canet lo Roig, en los siguientes términos:  
A. Fundamentos por los que se somete a evaluación ambiental y territorial estratégica  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana (TRLSRU), establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
B. Documento inicial estratégico.  
B1. Documentación aportada. El Ayuntamiento de Canet lo Roig remite al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la documentación relativa a la modificación puntual número 4 de las normas subsidiarias de su municipio. La documentación, de fecha de redacción diciembre de 2018, consta de copia en formato papel y digital de:  
1. Documento inicial estratégico (DIE).  
2. Borrador de la modificación puntual núm. 4 de las normas subsidiarias.  
B2. Modelo territorial vigente.  
B2.1. Información territorial. El municipio de Canet lo Roig se sitúa al norte de la provincia de Castellón, en la comarca del Baix Maestrat; linda al norte con Rossell, al este con San Rafael del Río y Traiguera, al sur con La Jana y al oeste con Xert y Vallibona; el municipio comprende una superficie de 68,67 km² y su población, concentrada únicamente en el casco urbano, es de 696 habitantes según datos del INE para 2018.  
Canet lo Roig dista 77 km de la capital provincial; la red viaria se limita a la CV-113, de titularidad de la Diputación de Castellón, que enlaza el casco urbano con la N-232 en las proximidades del casco urbano de La Jana; el resto de red viaria está conformada por caminos de titularidad municipal.  
B2.2. Planeamiento vigente. El planeamiento vigente está constituido por las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Canet lo Roig (NNSS), aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón (CTU) en sesión celebrada el 22 de diciembre de 1988; fecha anterior a la entrada en vigor de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, por lo que dicho planeamiento no fue sometido a ningún trámite ambiental.  
Las NNSS se han modificado en tres ocasiones:  
- La MP núm. 1 de 2013 de ampliación del suelo urbano (20.437,34 m²).  
- La MP núm. 2 de 2014 relativa a zonas verdes privadas e instalaciones.  
- La MP núm. 3 de 2016 de ampliación del suelo urbano (9.268,00 m²).  
El 8 de mayo de 2007 se presentó ante el órgano ambiental Documento Consultivo para evaluación ambiental de nuevo Plan General de Ordenación Urbana (PGOU) de Canet lo Roig, emitiendo la Comisión de Evaluación Ambiental Documento de Referencia el 11 de enero de 2012 (exp 103-2009-EAE).  
En fecha 23 de octubre de 2014, el Ayuntamiento remite certificado del Acuerdo Plenario de la sesión celebrada el 11 de septiembre de 2014, en la que se acordó desistir de la tramitación del PGOU por entender toda la Corporación que no se cumplían las condiciones que originaron su tramitación inicial y por tanto no se ajusta al modelo de crecimiento que tiene previsto el Ayuntamiento.  
El resumen de superficies según clasificación y calificación del planeamiento vigente es:  
  
NNSS - 1988 Resumen clasificación\* Superficie m² %  
Suelo Urbano (SU) 154.465,34 0,27  
Suelo no urbanizable (SNU) General (55.160.450 m²) 80,51 % 68.515.534,66 99,73  
 De protección de vistas (956.290 m²) 1,39 %   
 Especialmente protegido (12.398.794,66 m²) 18,10 %   
TOTAL 68.670.000,00 100  
  
  
\* Tabla de elaboración propia a partir de datos de la NNSS-1988 que constan en la web del Ayuntamiento, del visor cartográfico y del Borrador de la MP núm. 4.  
  
B3. Descripción de la modificación  
B3.1. Justificación de la redacción de la modificación. Se redacta la modificación puntual núm. 4 de las NNSS de Canet lo Roig con el objeto de «regularizar situaciones existentes en el municipio, que hasta la fecha no estaban contempladas en el planeamiento, o bien no se corresponden con la realidad».  
B3.2. Objetivos de la modificación. En el DIE se indican los siguientes:  
1. Recalificar los terrenos, al norte del campo de fútbol, en los que se localiza un ecoparque y un depósito de aguas para el riego agrícola, pasando de suelo no urbanizable general zona verde a suelo no urbanizable general dotacional-equipamiento de infraestructuras: QI ecoparque/depósito de 2.491 m².  
2. También se pretende, en el entorno del campo de fútbol, recalificar dos franjas de suelo colindantes a la zona verde y al aparcamiento, respectivamente, para adaptar la superficie del equipamiento a la parcela de titularidad municipal de referencia catastral 12036A001000250000UW.  
3. Se recalifica el ámbito del cementerio municipal, como suelo dotacional de equipamiento de infraestructura urbana, ya que no estaba incorporado al planeamiento, QI Cementerio de 3.430 m².  
4. «En cuanto al suelo no urbanizable, en vista de las diferentes situaciones acontecidas, se pretende prohibir la instalación de elementos contenedores no propios del suelo no urbanizable (contenedores marítimos y elementos similares no propios del suelo no urbanizable).»  
5. Se recalifica parte de la parcela de equipamiento escolar a equipamiento comunitario socio-cultural, así la parcela escolar inicial de 3.860 m² se reduce en 1.285 m²; así mismo se adecuan en la normativa los parámetros de la parcela escolar a las determinaciones del Decreto 104/2014, de 4 de julio, por el que se aprueba la norma técnica en materia de reservas dotacionales educativas (art. 11).  
6. Se aumenta la superficie de la zona verde-área de juegos de la plaza San Nicolás para ajustarla a la realidad física.  
7. Autorizar la construcción de cambras o aprovechamiento bajo cubierta por encima de la altura máxima permitida, únicamente para uso almacén, nunca para usos residenciales. Con ello se pretende evitar que gran parte de las viviendas se encuentren en situación de fuera de ordenación por exceso de volumen.  
8. Revisar las condiciones generales de estética para el suelo urbano.  
9. Aclarar los usos compatibles, de la regulación de usos pormenorizados, en el ámbito de suelo urbano residencial aprobado por la MP núm. 3 de las NNSS, incluyendo entre los usos permitidos las almazaras y bodegas; además se fija la longitud mínima de fachada en 4 m, y se remite al cumplimiento de las normas generales de estética del artículo 64 de la normativa.  
B.3.3. Ámbito. De los objetivos expuestos en el apartado anterior, los 4 primeros operan sobre suelo no urbanizable general, los restantes únicamente inciden en el suelo urbano del municipio.  
B3.4. Aproximación a la infraestructura verde. En la documentación presentada no se hace mención a la infraestructura verde, ni a nivel municipal ni a nivel urbano.  
B3.5. Descripción de las alternativas planteadas. En el DIE no se realiza estudio de alternativas, únicamente se expone la alternativa 0, y como alternativa 1 se recoge el conjunto de modificaciones que se pretenden introducir en las NNSS.  
- Alternativa 0. Supone «mantener la situación de partida o previa a la propuesta de la presente modificación puntual núm. 4 de las NNSS de Canet lo Roig. Ello implica la imposibilidad de dotar al municipio del suelo correspondiente a dichas infraestructuras al no existir ninguna clase de suelo disponible para tales fines y el mantenimiento de una situación disconforme con la actual ordenación y que tampoco resulta acorde a la realidad del municipio.»  
- Alternativa 1. Escogida, «representa la modificación de las NNSS, mediante la regularización de situaciones existentes en el municipio, que no estaban contempladas en el planeamiento», descritas en el apartado B.3.2 precedente.  
B3.6. Efectos previsibles sobre el medio ambiente y la ordenación del territorio. En el subapartado 2.5 del DIE se indica que «las actuaciones objeto de la presente modificación puntual núm. 4 no tendrían efectos previsibles sobre el medio ambiente ni sobre elementos estratégicos del territorio.  
La adecuación de las parcelas para equipamiento no tiene impacto en las mismas por tratarse de terrenos no cultivados ni con masa forestal, y carentes de flora o fauna significativa, y tampoco tiene impacto sobre el paisaje, o este será mínimo, ya que se trata de llevar a cabo equipamientos que no implican construcción de edificaciones. Se trata de adecuar la ordenación municipal a la realidad física ya existente en el entorno y zona afectada.»  
C. Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General, como órgano ambiental, se sometió a consultas el documento inicial estratégico, conforme a lo dispuesto en la LOTUP, a fin de definir el contenido del estudio ambiental y territorial estratégico (EATE), a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
ADMINISTRACIÓN CONSULTADA Fecha de consulta Fecha de informe  
DG de Política Territorial y Paisaje. Paisaje 25.01.2019 29.01.2020  
DG de Política Territorial y Paisaje. PATRICOVA  
informe complementario 30.01.2020  
06.04.2020  
Servicio Territorial de Urbanismo 29.01.2019  
DG de Infraestructuras Educativas -  
  
  
Los informes recibidos se publican en la web www.agroambient.gva.es/eae junto con el documento de alcance.  
  
Durante la fase de participación pública y consultas del estudio ambiental y territorial estratégico y de la versión preliminar de la modificación, especificada en el art. 53 de la Ley 5/2014 (LOTUP), deberá hacerse consulta, entre otras que estime el promotor, a las administraciones públicas arriba mencionadas y a las señaladas en el cuadro siguiente:  
  
DG de Medio Natural y Evaluación Ambiental. Servicio de Vida Silvestre  
DG de Medio Natural y Evaluación Ambiental. Servicio de Gestión Forestal  
DG de Prevención de Incendios Forestales  
DG de Patrimonio Cultural  
DT de Medio Ambiente. Agricultura y Ganadería  
DG de Energía y Minas  
  
  
Así mismo, de conformidad con el mencionado artículo 53 de la LOTUP, será preceptivo realizar consulta a las empresas suministradoras de agua, energía eléctrica, gas, telefonía y telecomunicaciones, para que emitan informe sobre las necesidades y condiciones técnicas mínimas imprescindibles de los proyectos, obras e instalaciones que, en su caso, deban ejecutarse.  
  
D. Factores ambientales y afecciones legales  
Analizada la documentación presentada, revisada la cartografía disponible en el Sistema de Información Territorial de la Generalitat Valenciana, se observan las siguientes afecciones:  
D.1 Espacios Naturales Protegidos. En el ámbito objeto de la Modificación no se localizan espacios naturales de los previstos en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
D.2 Espacios Protegidos de la Red Natura 2000. En el ámbito objeto de la modificación se localizan espacios protegidos de la Red Natura 2000 de los previstos en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana:  
- LIC - Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
- ZEPA - L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Dichos espacios protegidos se localizan en el extremo noroeste del término, colindantes con los términos municipales de Xert, Vallibona y Rossell. Las NNSS califican estos terrenos como SNU especialmente protegido.  
D.3 Suelo Forestal y patrimonio arbóreo monumental. Según la Cartografía Temática de la Conselleria, se identifican como fincas de la Generalitat (MUP) en Canet lo Roig una superficie de 425,4 Ha; se localiza la Finca Patrimonial núm.: A01/12/036/0001 «Masía Ferreres» y la núm.: A01/12/036/0002 «Fonollas III». Ambas fincas se encuentran incluidas en los espacios protegidos de RN2000 localizados en el término municipal. En la Masía Ferreres se localizan los asentamientos apícolas CS/1052/a y CS/1052/b, de 100 y 160 colmenas respectivamente.  
Se localiza patrimonio arbóreo monumental (olea europea L.), del regulado por la Orden 22/2012, de 13 de noviembre, de la a Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, por la que se publica el Catálogo de árboles monumentales y singulares de la Comunitat Valenciana.  
D.4 Vías pecuarias. Según la Cartografía Temática de la Conselleria, en el término municipal de Canet lo Roig se localiza una extensa red de vías pecuarias de las reguladas en la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana; dicha red constituye la red municipal de caminos.  
D.5 Paisaje. De conformidad con lo establecido en el art. 6 de la Ley 5/2014, LOTUP, el paisaje se integrará en todas las políticas sectoriales que incidan en el mismo y, en concreto, en la planificación territorial y urbanística, actuando como criterio condicionante en la implantación de usos, actividades e infraestructuras, la gestión y conservación de espacios naturales y, la conservación y puesta en valor de espacios culturales.  
Según establece el artículo 6.4 de la LOTUP, en los planes sometidos a evaluación ambiental y territorial estratégica, los instrumentos de paisaje serán, o bien, los estudios de paisaje, que analizan la ordenación urbana y territorial y los procesos que inciden en el paisaje, fijando objetivos de calidad paisajística y estableciendo medidas destinadas a su protección, ordenación y gestión, conforme al anexo I de esta ley, cuyo contenido se establece en el anexo I de la misma; o bien los estudios de integración paisajística, que valoran los efectos sobre el carácter y la percepción del paisaje de planes, proyectos y actuaciones con incidencia en el paisaje, y establecen medidas para evitar o mitigar los posibles efectos negativos, conforme al anexo II de esta ley.  
El 29 de enero de 2020 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje informa que el término municipal se inscribe en el ámbito de los paisajes de relevancia regional PRR 07 Olivares de San Rafael y PRR 03 Bovalar, Menadella y Turmell, para los que se están redactando unos Objetivos de Calidad e Instrucciones Técnicas para su ordenación y gestión.  
Se informa que a falta de documentación relativa a la infraestructura verde y el paisaje, no es posible valorar el alcance y afección de la modificación sobre los mismos. No obstante, analizado el contenido de las modificaciones que afectan a la ordenación pormenorizada, excepto las modificaciones de condiciones estéticas, autorización de cambras y pormenorización de usos en el ámbito de la MPnº3, las restantes modificaciones (incluida la recalificación del cementerio) no tienen incidencia en el paisaje existente. Respecto a las que si tienen incidencia, se indica que será el Ayuntamiento el que valorará la misma y, en su caso, el instrumento de paisaje a elaborar o las medidas paisajísticas a aplicar.  
Se informa que la modificación que afecta al SNU si tiene afección en el paisaje y la infraestructura verde y  
«Por ello, considerando la infraestructura verde y el paisaje como criterios de planificación, se considera necesaria la elaboración de un estudio de paisaje que analice y valore el paisaje rural del municipio»  
D.6 infraestructura verde. Conectores. Tal como establece la Directriz 39 y 79.2 de la ETCV y el art. 4.4 de la LOTUP, la planificación territorial y urbanística deberá definir la Infraestructura Verde con carácter previo al análisis y determinación de las necesidades de suelo para futuros desarrollos.  
D.7. Riesgos ambientales y territoriales:  
D.7.1. Inundabilidad. El 30 de enero de 2020 el Servicio de Ordenación del Territorio informa que las modificaciones incluidas en la MP núm. 4 de las NNSS de Canet lo Roig son compatibles con la Normativa del PATRICOVA, con excepción del ámbito del aparcamiento de la zona deportiva, que se encuentra parcialmente afectado por riego de inundación; por lo que se informa que para continuar la tramitación, o bien se elaborará informe de inundabilidad del ámbito afectado o bien se podrá excluir de la propuesta.  
En informe complementario de fecha 6 de abril de 2020, se indica:  
1. Respecto a la propuesta c de la MP núm. 4 relativa a las cambras en edificaciones del suelo urbano, se confirma la ausencia de riesgo, solo aplicable a esta clase de suelo.  
2. Respecto a la zona de aparcamiento en el área deportiva, se informa que, de acuerdo con el artículo 20 de la Normativa del PATRICOVA, su gestión es de competencia municipal. Se advierte que se situa en zona inundable, y que evaluar el alcance del riesgo conllevaría la realización de un estudio específico del área.  
D.7.2. Erosión. El término municipal presenta un nivel de erosión potencial muy alta y moderada, y de erosión actual muy alta y alta en la zona montañosa, ámbitos LIC y ZEPA.  
D.7.3. Vulnerabilidad de Acuíferos. El término municipal presenta mayoritariamente un nivel medio respecto a la vulnerabilidad del acuífero.  
D.7.4. Riesgo de incendio forestal. En el término municipal se localiza suelo forestal, según la cartografía del Plan de Acción Territorial Forestal (PATFOR), por lo que se considera afectado por este riesgo.  
D.8. Dominio Público Hidráulico (DPH). Todo suelo perteneciente al dominio público hidráulico es inalienable, imprescriptible e inembargable (art. 132 de la Constitución Española; artículos 2 y 4 del texto refundido de la Ley de Aguas) y por lo tanto no puede ser ocupado por actuaciones.  
Tal y como se establece en los artículos 2 y 6 del texto refundido de la ley de aguas, pertenecen al dominio público hidráulico los cauces de corrientes naturales, ya sean continuas o discontinuas.  
Además los terrenos que lindan con los cauces están sujetos, en toda su extensión longitudinal, a una zona de servidumbre de cinco metros de anchura para uso público y a una zona de policía de 100 metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen (art. 6 del texto refundido de la Ley de Aguas).  
La zona de servidumbre se debe mantener expedita para uso público (art. 7 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (RD 849/1986)).  
Toda actuación en la zona de policía estará sujeta a autorización administrativa por parte del organismo de cuenca (art. 9 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (RD 849/1986).  
D.9 Aguas residuales. Queda prohibido el vertido directo o indirecto de aguas y productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del Dominio Público Hidráulico salvo que se cuente con la debida autorización administrativa (art 100 TR Ley de aguas), debiendo ser el organismo de cuenca quien autorice.  
D.10 Urbanismo. El 29 de enero de 2019 el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón (STU) informa que «visto el contenido de la modificación, en esta fase de la tramitación, y en relación con el trámite ambiental, este Servicio Territorial de Urbanismo no tiene objeción que efectuar, sin perjuicio de lo establecido en los informes sectoriales que se emitan.»  
El STU en su informe indica que «examinado el documento presentado, se observa que la mayor parte de los cambios que se introducen través de la modificación se refieren a la ordenación urbanística pormenorizada [?]; la parte de la modificación que incide en la ordenación estructural es:  
- La incorporación en el plano de ordenación del cementerio.  
- Los cambios introducidos en los artículos 69 y 70 de las normas relativos al suelo no urbanizable, así como el nuevo inciso inicial para todas las Normas para el suelo no urbanizable, por el que se prohíben los elementos contenedores marítimos y similares.»  
Indica el informe que «si se excluyera del proyecto los puntos relativos al cementerio y a los cambios normativos en el suelo no urbanizable, entonces el órgano ambiental sería el Ayuntamiento y la aprobación definitiva de la modificación sería municipal».  
Por este motivo el STU, antes de remitir la solicitud al órgano ambiental, formuló al Ayuntamiento una propuesta de modificación o mejora voluntaria de la solicitud de inicio de la evaluación ambiental, de acuerdo con el art.68 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y ofreció al Ayuntamiento la posibilidad de dividir la modificación en dos proyectos distintos:  
a. En un documento independiente se incluiría la parte de la modificación que solo afecta a la ordenación pormenorizada, de modo que, respecto de ese proyecto, el órgano ambiental sería el Ayuntmaiento y la aprobación definitiva sería exclusivamente municipal.  
b. En otro documento independiente se incluiría la parte de la modificación que incide en la ordenación estructural, de modo que el órgano ambiental sería autonómico y la aprobación definitiva a cargo de la CTU.  
El Ayuntamiento de Canet lo Roig no procede a la mejora voluntaria de la solicitud de inicio de la evaluación ambiental estratégica.  
E. Relación con otros planes y programas relevantes  
E.1 Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV). El Decreto 1/2011 por el que se aprobó la ETCV, entró en vigor el 20 de enero de 2011.  
E.2 Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Se aprueba por Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell.  
E.3 Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunidad Valenciana (PATFOR), Decreto 58/2013, de 3 de mayo, del Consell.  
E.4 Plan de Acción Territorial del Área Funcional de Castellón, no obstante estar aun en tramitación, la modificación deberá ajustarse a sus objetivos y criterios.  
E.5 Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana (PIR). Decreto 55/2019, de 5 de abril, del Consell, por el que se aprueba la revisión del PIR.  
E.6 Estrategia Valenciana ante el Cambio Climático 2013-2020, aprobada por el Consell de la Generalitat Valenciana en fecha 22 de febrero de 2013; marco de referencia en materia de cambio climático, ya que la normativa sectorial de cambio climático no establece requisitos específicos para los instrumentos de ordenación.  
E.7 Normas Subsidiarias de Canet lo Roig, NNSS-1988.  
F. amplitud, nivel de detalle y grado de especificación del estudio ambiental y territorial estratégico  
El contenido mínimo del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (EATE) será el establecido en el artículo 52 y el anexo VII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana; la extensión y complejidad del mismo serán acordes con el objeto de la modificación puntual.  
El EATE para la evaluación ambiental de la modificación puntual que se acomete deberá realizar, en primer término, un diagnóstico de la situación actual (alternativa 0) con el fin de conocer las características y funcionamiento del ámbito de la modificación, problemas que le afectan y potencialidades de las que dispone, todo ello con un nivel de detalle tal que permita determinar qué aspectos del planeamiento vigente siguen teniendo vigencia y cuáles no. Este paso previo se considera imprescindible para el diseño de un modelo territorial con decisiones acertadas sobre el territorio ordenado. Una vez realizado el diagnóstico, se procederá a efectuar el pronóstico, es decir, la definición de posibles escenarios considerando las variables demográficas, económicas e infraestructurales (propuesta de alternativas) correspondiendo al EATE el pronóstico en cada uno de los escenarios posibles (análisis de alternativas) de las tendencias de los problemas detectados (mejora o agravamiento) y/o de nuevos problemas previsibles (impactos producidos en las diferentes alternativas). Teniendo en cuenta el resultado del pronóstico se adoptará el escenario de futuro más sostenible (económico, social y ambiental) y se formularán las determinaciones para alcanzar dicho escenario.  
El análisis de cada alternativa al menos contendrá cuadro comparativo de superficies, clasificación y calificación del suelo entre el planeamiento vigente y el propuesto, expresado, también, en %.  
La elección de la alternativa más adecuada debe realizarse en el EATE tras el análisis de los aspectos ambientales.  
Asimismo, el EATE y la versión preliminar de la modificación deberán tener en cuenta los condicionantes ambientales que se desprenden tanto de las consultas realizadas en esta fase como de las consideraciones emitidas en este Documento.  
El EATE presentará las medidas preventivas y/o correctoras que garanticen la minimización de los impactos que se deriven de la propuesta de la modificación puntual.  
El EATE, incluirá un apartado específico en el que se indicará cómo se han tenido en consideración o cómo se han incorporado en la ordenación, las medidas derivadas de las afecciones sectoriales y planificaciones supramunicipales que han sido propuestas por los organismos competentes en los correspondientes informes emitidos en respuesta a la consulta realizada sobre el documento inicial estratégico.  
F1. Diagnóstico de la situación actual del medio natural. El contenido de este apartado se desarrolla en el punto 2.4 del DIE, donde se informa que la actuación pretendida no tiene incidencia alguna sobre el medio ambiente ya que, se trata de adaptar la ordenación municipal a la realidad física ya existente en el entorno y zona afectada, y que no figura contemplada en el planeamiento.  
Según se indica, la propuesta no afecta a cauces ni barrancos.  
De acuerdo con los datos del Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre Prevención de Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), se detecta en la zona del campo de fútbol riesgo geomorfológico, si bien, como se ha expuesto, «se pretende adaptar la ordenación a la realidad física ya existente en este punto». Según se informa la zona afectada por la modificación queda fuera y a una cota considerablemente más alta que la zona con riesgo geomorfológico.  
Así mismo, en dicho punto 2.4 se informa que «no existe en la zona afectada por la actuación ningún elemento de patrimonio arqueológico ni etnológico actualmente catalogado, hecha salvedad, lógicamente, del cementerio actualmente existente cuyas instalaciones se pretende ampliar.»  
F2. Valoración de las alternativas planteadas en el documento inicial estratégico.  
En el DIE se proponen 2 alternativas:  
F.2.1 Alternativa 0.   
F.2.1.1 Descripción. Supone el mantenimiento de la clasificación, calificación y de los parámetros urbanísticos fijados en las vigentes Normas Subsidiarias de 1988, con las determinaciones introducidas por las modificaciones puntuales definitivamente aprobadas en 2013, 2014 y 2016.  
F.2.1.2 Análisis. Esta alternativa, respecto a las modificaciones que ahora se pretenden introducir en las NNSS supone:  
- Cementerio; se mantiene su ámbito como suelo no urbanizable general, y por tanto sujeto al régimen establecido para dicha clase de suelo; imposibilitando la ampliación del mismo (pretensión recogida en el punto 2.4 del DIE, que no viene enunciada en la relación de objetivos de la modificación).  
- Ecoparque y depósito de agua; ambas instalaciones se localizarían sobre suelo no urbanizable general calificado como dotación Red Primaria Zona Verde, por tanto, con uso implantado discordante con el destino de dicho suelo previsto por el planeamiento municipal.  
- Campo de fútbol y entorno - Dotación Red Primaria Deportiva; se impediría el ajuste de la parcela dotacional a los límites de la parcela de titularidad municipal:  
  
  
  
- Dotación escolar; se imposibilitaría la actuación de intervención en las instalaciones educativas prevista en el Plan Edificant de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por incumplimiento de los condicionantes establecidos para parcelas de uso educativo del Decreto 104/2014.  
- Parámetros reguladores del suelo urbano; se imposibilitaría la legalización de las construcciones realizadas en los bajo cubierta destinadas a almacén o trastero.  
- Suelo no urbanizable; se mantendría la regulación actualmente vigente redactada según el Texto Refundido sobre Régimen del Suelo y Ordenación Urbana de 1976 y su normativa de desarrollo, manteniéndose las zonas previstas en las NNSS-88:  
- Suelo no Urbanizable General. (1 en la imagen)  
- Suelo no Urbanizable de Protección de Vistas. (2)  
- Suelo no Urbanizable Especialmente Protegido. (3)  
F.2.1.3 Valoración. La adopción de esta alternativa, dificultaría la subsanación de las consecuencias que la inobservancia de las determinaciones de las Normas Subsidiarias del municipio han tenido sobre la ordenación territorial y urbana del mismo.  
F.2.2 Alternativa 1.  
F.2.2.1 Descripción. Propone introducir modificaciones, tanto en la ordenación estructural (OE) como en la pormenorizada (OP).  
Las modificaciones de la OP se circunscriben a:  
1. El ajuste de los parámetros urbanísticos en el casco urbano, modificándose 10 artículos de las NNSS:  
  
Artículo Contenido de la modificación:  
15 Respecto al vallado de solares remite a las condiciones de las Ordenanzas Municipales.  
20 Respecto a la tipología edificatoria, remite a la fijada para cada zona.  
21 Respecto a la parcela mínima edificable, remite a la fijada para cada zona.  
24 Se modifican condiciones de la cubierta inclinada, y se permiten en la Zona Casco las buhardillas para cuartos trasteros perches o cambras por encima de la altura máxima.  
25 Se fija la altura máxima de la edificación en Zona UFA en 7 m. y se regula el número de plantas máximo en Zona Casco y Zona UFA.  
27 Regulación de altillos en SU.  
46 Regulación de las condiciones para en Uso Almacén en SU.  
64 Se modifican y completan las condiciones generales de estética.  
65 Modificación de los parámetros urbanísticos y los usos permitidos en la Zona Residencial Casco y en la Zona Residencial Unifamiliar pareada o aislada UFA.  
66 Modificación de los parámetros urbanísticos de la Zona de Equipamiento Comunitario Docente, adecuación al Decreto 104/2014.  
  
  
2. La recalificación de suelos: (ámbitos en la imagen de la página 12 de este documento)  
- Campo de fúbol:  
· De SNU General a SNU Dotacional Equipamiento Servicio Urbano Infraestructuras QI: Ecoparque-depósito.  
· De SNU General a SNU Dotacional Equipamiento Zona Verde VJ.  
· De SNU General a SNU Dotacional Equipamiento Servicio Urbano Infraestructuras QI: Parking.  
· De SNU Dotacional Zona Verde a Equipamiento Servicio Urbano Infraestructuras QI: Ecoparque-depósito.  
- Centro educativo:  
· De SU-E Equipamiento Comunitario Uso Escolar a SU-SCA Equipamiento Comunitario Uso Sociocultural y Asistencial.  
- Reajuste de la zona verde pública de la Plaza San Nicolás.  
Las modificaciones de la OE se circunscriben a:  
1. La incorporación del cementerio municipal al plano de ordenación, calificándolo como Dotacional Equipamiento Servicio Urbano Infraestructuras QI, superficie 3.430 m². En el plano de información 0.3 aparece grafiado perímetro de protección de 25 m.  
2. La modificación de los artículos (art. 69 y 70) de los 7 que regulan el régimen aplicable al suelo no urbanizable del municipio en las NNSS. En el siguiente cuadro (de elaboración propia a partir del documento presentado y de la información referente a las NNSS que viene expuesta al público en la web del Ayuntamiento) se realiza comparación entre la regulación vigente y la propuesta por la modificación puntual núm. 4:  
F.2.2.2 Análisis.  
Respecto a las modificaciones de la OP:  
Tanto las introducidas en los parámetros urbanísticos como las recalificaciones propuestas, pretenden ajustar el planeamiento vigente a la realidad de hecho, lo que redunda en la mejora de la gestión del propio planeamiento; concretamente, en la parcela educativa la desvinculación de la parte no dedicada a uso educativo permitirá acometer las obras de actualización previstas por la Conselleria de Educación.  
Asimismo, en el plano de ordenación 0.2 aparece grafíada en toda la longitud del frente de la parcela dotacional ecoparque/depósito una «habilitación acera compatible con vía pecuaria» de la que no se informa en la documentación escrita.  
Respecto a las modificaciones de la OE:  
1. El cementerio municipal se emplaza en un ámbito territorial sin afecciones ambientales debidas a la presencia de espacios naturales protegidos, espacios protegidos de RN2000, suelo forestal, hábitats de interés (flora /fauna), no presenta riego de inundación, únicamente el emplazamiento es colindante con la vía pecuaria Colada del Cementeri, no deslindada y de ancho legal 5-8 metros, circunstancia que no ha sido considerada en la propuesta.  
2. Respecto al régimen del suelo no urbanizable, la introducción en el articulado de las NNSS del siguiente párrafo:  
«Para todo el suelo no urbanizable, serán de aplicación las disposiciones contenidas en la LOTUP y legislación aplicable.»  
conlleva para el suelo no urbanizable tanto general como protegido, es decir, para el 99,73 % de la superficie del término municipal, la adaptación a la LOTUP, sin que conste en la documentación el desarrollo de las determinaciones de la ordenación estructural que para esta clase de suelo establece la legislación vigente.  
La modificación núm. 4, después de introducir este párrafo, propone para el suelo no urbanizable general, es decir, para el 80,51 % del SNU, la adaptación al régimen de usos y aprovechamientos del artículo 197 de la LOTUP. Para ello modifica la redacción de los artículos 69 y 70 de las NNSS, manteniéndose los restantes artículos, 71 a 75, con la redacción original según el Real decreto 1346/1976, de 9 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley sobre régimen del suelo y ordenación urbana.  
Con la modificación del artículo 69 de las NNSS pasan a permitirse en el SNU general, además de los usos y aprovechamientos vinculados a las explotaciones agrarias, las edificaciones e instalaciones de utilidad pública y la vivienda unifamiliar, los restantes usos recogidos en el artículo 197 de la LOTUP: explotación de canteras, extracción de áridos, generación de energías renovables, actividades industriales, terciarias y de servicios; todo ello sin desarrollar un articulado que recoge la regulación propia de los nuevos usos permitidos, la compatibilidad entre los mismos, ni haberse basado en la aptitud del suelo, ya que no se ha llevado a cabo una zonificación del mismo.  
F.2.2.3 Valoración de la propuesta.  
Respecto a las modificaciones de la OP, visto que su contenido y alcance únicamente pretende ajustar el planeamiento vigente a la realidad de hecho; visto que dichas modificaciones se circunscriben al ámbito del suelo urbano y a las dotaciones en suelo no urbanizable general, y visto que en los ámbitos propuestos no se detectan afecciones ambientales derivadas de elementos del territorio ni de riesgos naturales, no es de prever que se produzcan afecciones significativas negativas al medioambiente.  
Respecto a las modificaciones de la OE, visto el calado de la modificación, que propone la adaptación del régimen de gestión de todo el suelo no urbanizable (común y protegido) del municipio (un 99,73 % del TM) al régimen establecido en la LOTUP, sin establecer una zonificación previa del territorio que considere las afecciones ambientales y territoriales del ámbito afectado, que determine la localización espacial de los usos y las compatibilidades de los usos entre sí y con el medio ambiente; no puede valorarse ni determinarse, con la documentación presentada, los efectos que esta propuesta pueda tener sobre el territorio y sobre el medio ambiente.  
Respecto al cementerio municipal, deberá informarse si únicamente se pretende su incorporación al planeamiento mediante su recalificación, fijación del perímetro de protección e inclusión en los planos de ordenación, o bien se prevé la ampliación del mismo, tal como se indica en el documento inicial estratégico (página 16). Así mismo la propuesta deberá considerar la colindancia del cementerio con la vía pecuaria Colada del Cementeri, justificando su adecuación a la Ley 3/2014. No obstante, en la localización del cementerio no se detectan otras afecciones ambientales derivadas de elementos del territorio ni de riesgos naturales, y no es de prever que se produzcan afecciones significativas negativas al medio ambiente.  
Por todo lo expuesto, respecto a la modificación del SNU, resulta necesario desarrollar el régimen de gestión aplicable al suelo no urbanizable atendiendo a las determinaciones de la Ley 5/2014 (LOTUP), para poder determinar la incidencia que pueda tener dicho régimen sobre el medio ambiente.  
F.3. Propuesta de acuerdo  
Atendiendo al análisis y a la valoración realizada, y al contenido de los informe emitidos:  
1º. Se considera que las modificaciones introducidas en la ordenación pormenorizada del planeamiento municipal, y en el tratamiento del ámbito del cementerio, no presentan efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, por lo que se emite Informe Ambiental y Territorial Estratégico (IATE) respecto a las mismas; pudiendo, en este caso el Ayuntamiento (órgano promotor) continuar la tramitación del expediente, respecto a dichas modificaciones, por el procedimiento simplificado, atendiendo a las determinaciones siguientes:  
- Respecto a las modificaciones que afectan a la ordenación pormenorizada que sí tienen incidencia en el paisaje, el Ayuntamiento valorará la misma y, en su caso, determinará el instrumento de paisaje a elaborar o las medidas paisajísticas a aplicar.  
- Según informe de 06.04.2020 del Servicio de Ordenación del Territorio, el área de aparcamiento de la zona deportiva se sitúa en zona inundable y la evaluación del alcance de este riesgo conllevaría la realización de un estudio específico, siendo el Ayuntamiento el órgano competente al respecto, de acuerdo con el artículo 20 de la Normativa del PATRICOVA.  
La modificación del régimen del suelo no urbanizable continuará la tramitación ambiental por el procedimiento ordinario, atendiendo a las determinaciones del punto siguiente.  
2º. La modificación del régimen de regulación del uso del suelo no urbanizable, y en caso de que el Ayuntamiento decida continuar la tramitación conjunta de las modificaciones propuestas (OP y OE), se continua con la tramitación del expediente por el procedimiento ordinario, atendiendo en la redacción del EATE a las determinaciones establecidas en el presente Documento de Alcance (DA):  
- Se replanteará la alternativa propuesta, en la parte relativa a la modificación del régimen del suelo no urbanizable.  
- Dicha alternativa desarrollará las determinaciones del artículo 21. Determinaciones de la ordenación estructural de la LOTUP, apartados:  
b) Delimitación y caracterización de la infraestructura verde. Atendiendo al contenido del artículo 23 y a la legislación ambiental y sectorial vigente relativa a las afecciones detectadas en este documento de alcance.  
d) Delimitación de zonas de ordenación estructural para todo el territorio municipal. Atendiendo al contenido de los artículos 25 y 26.  
e) Delimitación de perímetros de afección y protección, exigidos por la legislación sectorial.  
f) Clasificación del suelo. Atendiendo al contenido del artículo 28.  
g) Ordenación del suelo no urbanizable, que incluye la zonificación y la normativa reguladora propia de los distintos usos y aprovechamientos admisibles excepcionalmente en esta clase de suelo.  
- De acuerdo con el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, se elaborará un estudio de paisaje que analice y valore el paisaje rural del municipio, y en concreto del ámbito de modificación, que defina y caracterice las unidades paisajísticas y recursos que lo integran, así como la infraestructura verde existente, con el fin de fijar los objetivos de calidad paisajística del mismo. En función de estos y del análisis visual que se realice, se completará la definición de la infraestructura verde y se justificará la compatibilidad de los diferentes usos y de los parámetros urbanísticos establecidos para su implantación, estableciendo normas de integración paisajística al efecto.  
- Visto el alcance de la modificación, se definirá la Infraestructura Verde del territorio con carácter previo al análisis y determinación de las necesidades de suelo para futuros desarrollos. Se realizará estudio de paisaje del término municipal, cuyas determinaciones constituirán la base para el establecimiento de dicha infraestructura verde.   
- El EATE contendrá análisis del territorio y determinación de unidades ambientales del término municipal, que junto con las determinaciones establecidas por el estudio de paisaje, constituirán la base para el establecimiento de la zonificación del suelo no urbanizable.  
- Desde la regulación que se proponga, se atenderá a la problemática específica que genera la presencia de granjas entorno al casco urbano, estableciendo en la normativa reguladora de las NNSS, las condiciones que permitan o limiten la implantación de nuevas instalaciones y distancias al suelo urbano, teniendo en cuenta la normativa sectorial del Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, que fijan las distancias al casco urbano y el resto de determinaciones aplicables.  
F4. Otras consideraciones  
1. Si el Ayuntamiento opta por tramitar las modificaciones introducidas en la ordenación pormenorizada del planeamiento municipal por el procedimiento simplificado, de acuerdo con lo indicado en el punto 1º del apartado F.3:  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación puntual en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la misma.   
2. La tramitación de la modificación del suelo no urbanizable, o en caso de que el Ayuntamiento decida continuar la tramitación conjunta de las modificaciones propuestas (OP y OE) por el procedimiento ordinario, de acuerdo con lo indicado en el punto 2º del apartado F.3:  
Según establece el artículo 51.6 de la LOTUP, el presente documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico caducará si transcurridos dos años desde su notificación al órgano promotor, este no hubiere remitido al órgano ambiental y territorial la documentación referida en el artículo 54 de la LOTUP. Este plazo podrá prorrogarse justificadamente por otros dos años más.  
G) trámites siguientes a seguir en el procedimiento de evaluación ambiental  
1) Teniendo en cuenta el presente documento de alcance se elaborará el estudio ambiental y territorial estratégico (EATE) y la versión preliminar de la modificación puntual núm. 4 de las NNSS de Canet lo Roig (MP núm. 4).  
2) La versión preliminar de la MP núm. 4 y el EATE correspondiente, se someterán conjunta y simultáneamente por un periodo mínimo de 45 días hábiles a participación pública y consultas:  
1. Información pública: publicar anuncios en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en prensa escrita de gran difusión y poner a disposición del público los documentos.  
2. Consulta a las administraciones afectadas, al menos las indicadas en el apartado C) y de las personas interesadas, mediante las acciones definidas en el plan de participación pública.  
3) Finalizado el plazo de participación publica y consultas se elaborarán, simultáneamente:  
- El documento de participación pública, que sintetizará los resultados del trámite y justificará cómo se toman en consideración en la propuesta de la MP núm. 4.  
- Una propuesta de la documentación técnica de la MP núm. 4, introduciendo las modificaciones derivadas del trámite de participación pública y consultas.  
- El expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica.  
4) La documentación a presentar en la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental para la elaboración de la Declaración Ambiental Estratégica estará compuesta por:  
Expediente administrativo, que como mínimo contendrá:  
- Certificado de información pública correspondiente a la exposición conjunta del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico y de la versión preliminar de la MP núm. 4.  
- Copia de las consultas realizadas a las administraciones afectadas.  
- Certificado de aprobación provisional de la MP núm. 4.  
- Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas, sobre el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico y la versión preliminar de la MP núm. 4, a las administraciones afectadas y al público interesado, indicados en el apartado C de este Documento de Alcance.  
- Copia de las alegaciones de carácter ambiental que se hayan presentado durante el plazo de participación pública y consultas establecido.  
Documentación técnica que al menos incluirá:  
- Expediente de evaluación ambiental y territorial que contendrá (de acuerdo con el art. 54.2 de la Ley 5/2014, de 25 de julio) los siguientes apartados:  
1. El Estudio Ambiental y Territorial Estratégico elaborado teniendo en cuenta el Documento de Alcance emitido por el órgano ambiental.  
2. Los resultados de las consultas, de la información pública y del plan de participación pública.  
3. La descripción de cómo se han integrado en la MP núm. 4 los aspectos ambientales, funcionales y territoriales, y de cómo se han tomado en consideración el documento de alcance, el estudio ambiental y territorial estratégico y el resultado de las consultas e información pública. También se describirá la previsión de los efectos significativos sobre el medio ambiente y el modelo territorial que se derivarán de la aplicación de la MP núm. 4.  
4. La justificación de que se han cumplido las previsiones legales propias del proceso de elaboración y evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación, con las particularidades del plan de participación pública.  
5. El análisis del cumplimiento de los parámetros, determinaciones y documentos exigibles para la formalización de la modificación, conforme a la legislación aplicable, proponiendo también medidas de seguimiento.  
- Documento técnico de la modificación puntual núm. 4 y demás documentación complementaria (paisaje, inundabilidad, recursos hídricos, movilidad, catálogo patrimonial?)  
- Plan de seguimiento (art 56 LOTUP).  
  
La citada documentación será presentada en soporte papel (1 copia) debidamente diligenciada por el Promotor, y en soporte digital con los archivos no protegidos.  
La información geográfica disponible de la Comunidad Valenciana así como los vínculos y afecciones territoriales a considerar en el análisis territorial pueden ser consultados en la página web de la Generalitat Valenciana y en el geoportal del Institut Cartogràfic Valencià (www.icv.gva.es). En la interpretación y manejo de dicha información se tendrán en cuenta los metadatos de cada capa con especial atención a la escala original de creación de la misma.  
Decreto 74/2016, de 10 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento por el que se determina la referenciación cartográfica y los formatos de presentación de los instrumentos de planificación urbanística y territorial de la Comunitat Valenciana, (DOGV 7806, 15.06.2016; corrección errores DOGV 7817, 29.06.20169.  
La información cartográfica generada por la modificación (clasificación y calificación del suelo, red primaria, etc....) se suministrará georreferenciada de acuerdo con el sistema de referencia ETRS89 (en proyección UTM referida al Huso 30N), de modo que pueda solaparse correctamente a la cartografía publicada por esta Conselleria. A los efectos se admitirán los archivos vectoriales tipo SIG SHP documentados, al menos, con los siguientes metadatos:  
- fecha y procedimiento de creación  
- escala original de la cartografía aportada  
- autor o gestor de contacto  
- atributos(tabla e datos alfanuméricos)  
  
  
  
ANEXO I  
Modalidades de información pública y consultas, identificación de las administraciones públicas y del público interesado  
  
De conformidad con lo establecido en los artículos 48 e y f de la Ley 5/2014 (LOTUP y su modificación por la Ley 1/19), y artículos 2 y 23 de la Ley 27/2006, de 18 de julio, en relación con lo dispuesto en el artículo 4 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, se considera público interesado a cualquier persona (física o jurídica), así como a sus asociaciones, organizaciones, grupos o plataformas, constituidos con arreglo a la normativa que les sea de aplicación que, o bien hayan promovido el procedimiento administrativo, como titulares de derechos o intereses legítimos individuales o colectivos, o bien tengan derechos que puedan resultar afectados por la decisión que en el mismo se adopte o aquellos cuyos intereses legítimos, individuales o colectivos puedan resultar afectados por la resolución y se personen en el procedimiento en tanto no haya recaído resolución definitiva.  
Además, ostentan la condición de interesados a los efectos del proceso de participación pública en materia de medio ambiente:  
- A las consultadas en esta fase, a las administraciones afectadas por la aprobación del instrumento de ordenación del territorio, así como, a los distintos departamentos y órganos competentes de las administraciones que determine la normativa sectorial aplicable.  
- A los organismos y empresas públicas o privadas que gestionen servicios declarados de utilidad pública según la legislación sectorial aplicable cuando pudieran estar afectados por la aprobación del plan o instrumento de ordenación del territorio, como son: EPSAR, IBERDROLA, RENFE, etc.  
- Asimismo, se reconoce como «público interesado», en virtud de lo dispuesto en el artículo 2 de la citada Ley 27/2006, a las personas jurídicas sin ánimo de lucro que cumplan los requisitos establecidos en el art. 23 de esa Ley. En cuanto a la determinación de las administraciones públicas afectadas se estará a lo regulado en el art. 2.4 de la Ley 27/2006.  
Se identifican como administraciones públicas afectadas y público interesado, y se consultará: Al inicio del proceso de participación pública y al objeto de garantizar la efectiva participación del público interesado, se puede anunciar la apertura de un periodo de 15 días, durante el cual las personas físicas o jurídicas acrediten cumplir los requisitos para ser consideradas público interesado, y en su caso, serán consultadas.  
En cuanto a las modalidades de información y consulta se podrán realizar por medios convencionales, telemáticos o cualquier otro, siempre que se acredite la realización de la consulta y su resultado. La fase de consultas (art. 53 de la LOTUP) de la versión preliminar del plan y del estudio ambiental y territorial estratégico implicará la puesta a disposición de los documentos al público y el inicio de la consulta a las administraciones públicas afectadas y al público interesado, por un plazo mínimo de 45 días hábiles para examinarlo y formular observaciones.  
  
  
ANEXO II  
Objetivos y criterios ambientales estratégicos   
  
En la evaluación ambiental deberán incluirse los siguientes objetivos ambientales para cuya consecución se deberán adoptar una serie de criterios ambientales estratégicos:  
Utilización racional del suelo.  
Objetivo: los crecimientos urbanísticos deben producirse según los criterios de generación del menor impacto sobre el territorio y menor afección a valores, recursos o riesgos naturales de relevancia presentes en el territorio.  
Criterios: el planeamiento deberá, como mínimo, considerar los siguientes aspectos:  
- La planificación urbanística y territorial clasificará suelo urbano y suelo urbanizable en una dimensión suficiente para satisfacer las demandas que lo justifiquen e impedir la especulación, justificándose mediante parámetros objetivos de acuerdo con la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
- Se debe evitar la ocupación innecesaria del suelo por usos urbanos y por las infraestructuras necesarias vinculadas a estos usos. En este sentido, se garantizará la protección de los elementos singulares, mediante la regulación coherente de los usos y de las edificaciones.  
- Los nuevos usos y desarrollos, así como las infraestructuras vinculadas a los mismos, deben proponerse en aquellas zonas del territorio que presenten una mayor capacidad de acogida.  
- En suelo rural de protección especial solo se podrán realizar aquellas actuaciones que siendo compatibles con las normas de protección correspondientes, tenga previstas el planeamiento por ser necesarias para el mejor aprovechamiento, cuidado y restauración de los recursos naturales o para su disfrute público y aprovechamiento colectivo.  
El EATE al respecto, y entre otros, realizará lo siguiente:  
- Determinará la capacidad de acogida de los diferentes tipos de suelo, tras un detallado estudio de los valores, usos, recursos y riesgos existentes en el término municipal.  
Prevención de riesgos naturales e inducidos.  
Objetivo: aquellas zonas que presenten algún riesgo natural de relevancia por los efectos de un incendio, riesgos sísmicos, erosión, riesgo de inundación o de accidente grave en que intervengan sustancias peligrosas, deben respetarse y/o protegerse.  
  
Criterios: Al respecto el planeamiento deberá adoptar como mínimo a los siguientes aspectos:  
- Deberá orientar los futuros desarrollos, siempre que sea posible, a aquellas zonas que no presenten riesgo grave.  
- Cualquier actuación urbanística que afecte a masas arbóreas, arbustivas o formaciones vegetales de interés deberá compatibilizar su presencia con el desarrollo previsto.  
- En lo que al riesgo sísmico se refiere, el planeamiento deberá incluir normativa específica que regule edificaciones, infraestructuras, servicios urbanos y otras construcciones e instalaciones análogas, asumiendo las determinaciones establecidas en el NCSE-02.  
- El planeamiento urbanístico deberá orientar los futuros crecimientos hacia zonas no inundables.  
Con el objeto de prevenir riesgos ambientales e inducidos, en el EATE se deberá:  
- Identificar y recoger todas las zonas del ámbito de ordenación del plan que presenten algún tipo riesgo, detallando las causas y estableciendo sobre dichos terrenos su clasificación, los usos permitidos y un régimen urbanístico que faciliten la realización de actuaciones que minimicen o permitan la inversión de dicho proceso.  
Uso sostenible y protección de los recursos hídricos.  
Objetivo: El planeamiento debe establecer medidas para la consecución de una adecuada protección del agua, con el fin de prevenir el deterioro, mejorando los ecosistemas acuáticos y terrestres y los humedales, así como conseguir un uso sostenible del agua que garantice su ahorro y un suministro suficiente y en buen estado a la población.  
Criterios: El planeamiento será acorde, al menos, a las siguientes cuestiones:  
- Deberá estar a lo dispuesto en el artículo 9 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, LOTUP.  
- Para cualquier uso y aprovechamiento se exigirá una previsión suficiente del abastecimiento de agua potable y una completa evacuación, recogida y depuración de los residuos y aguas residuales. Será preceptiva la autorización de vertido otorgada por el organismo de cuenca.  
- Se establecerán un sistema de saneamiento separativo.  
En el EATE, por tanto, deberá:  
- Incluir un estudio de los recursos hídricos, conforme al artículo 34.2 de la LOTUP, en el que se recoja la disponibilidad real de agua potable existente en el término municipal, determinando si es suficiente o no para asegurar en cantidad y calidad los caudales para el consumo humano, así como para el desarrollo de otras actividades económicas y el buen funcionamiento de los sistemas ecológicos de cauces.  
- Se establecerán medidas que posibiliten la reutilización de las aguas residuales depuradas.  
- Identificar las zonas vulnerables a la contaminación de las aguas subterráneas para evitar o limitar, en estas zonas, la implantación de usos que puedan tener incidencia en su contaminación.  
  
Conservación del patrimonio cultural y revitalización del patrimonio rural.  
Objetivo: Con el fin de conservar el patrimonio cultural se deben establecer medidas que favorezcan la conservación y recuperación del patrimonio arqueológico, etnológico, paleontológico e industrial, los elementos y tipos arquitectónicos singulares y las formas tradicionales de ocupación del territorio.  
Criterios: con tal fin, el planeamiento contendrá:  
- Una propuesta de inclusión de ficha en el catálogo de protecciones municipal, de los bienes de interés patrimonial detectados en el ámbito de planeamiento.  
El EATE, por tanto, deberá:  
- Recoger la totalidad de los elementos de interés patrimonial inventariados en el ámbito objeto de ordenación. Se analizará el nivel de conocimiento actual de cada uno de ellos (tipo, extensión, caracterización, nivel de protección), con el fin de determinar el grado de incertidumbre de la valoración y la afección al patrimonio.  
Adecuada gestión de los residuos.  
Objetivo: la gestión de los residuos se debe basar en su reducción, reutilización, valoración, aprovechamiento energético y, en última instancia, su eliminación.  
Criterios: se deberá garantizar la adecuada gestión de los residuos previstos para los usos previstos, estableciendo, además, medidas para prevenir su generación y para evitar o reducir los impactos adversos sobre la salud humana y el medio ambiente asociados a la generación y gestión de los mismos.  
- Se garantizará la correcta gestión de los residuos que se generen por lo usos previstos en el planeamiento propuesto.  
- Se deben prever y regular los espacios necesarios para la gestión de los residuos.  
El EATE, por tanto, contendrá:  
- Descripción de la gestión y el destino final de los mismos a efectos de adecuarse al Plan Zonal de Residuos al que pertenece.  
Integración de la Infraestructura Verde  
Objetivo: la planificación territorial y urbanística deberá integrar de forma adecuada y eficaz la protección, conservación y regeneración del medio natural, cultural y visual, integrando las áreas y elementos que conforman la Infraestructura Verde, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 4 y 5 de la Ley 5/2014 LOTUP.  
Criterio: el planeamiento deberá:  
- Definir todos los elementos integrantes de la infraestructura verde, base del modelo territorial de la propuesta de planeamiento, que servirá de marco en la definición de la planificación urbanística, articulando la totalidad de las superficies del término municipal.  
Protección del paisaje  
Objetivo: Establecer directrices que favorezcan el mantenimiento del paisaje rural. En todas las etapas de elaboración del plan han de considerarse los siguientes objetivos:  
- Delimitar la infraestructura verde a escala urbana, identificando los paisajes de mayor valor y de las conexiones entre ellos.  
- Orientar el crecimiento urbano sostenible de forma compatible con la protección de los paisajes de mayor valor del municipio.  
- Proteger y poner en valor los paisajes de mayor valor ecológico, cultural y visual.  
- Favorecer el uso, acceso y disfrute público del paisaje a partir de una ordenación integral con los nuevos crecimientos.  
- Preservar el carácter visual del municipio estableciendo criterios y directrices para la mejora visual de los accesos a los núcleos urbanos y para la protección de las vistas hacia los paisajes de mayor valor.  
Criterios: las alternativas de planeamiento que acompañen al EATE tendrán como finalidad, en materia de paisaje, alcanzar los objetivos de paisaje mencionados, concretados en los siguientes criterios estratégicos:  
- Compatibilidad de los nuevos desarrollos con la infraestructura verde del territorio. La localización e implantación de nuevos usos y actividades en el territorio estará limitada por la conservación de la infraestructura verde, definida con carácter previo a cualquier propuesta.  
- Crecimiento racional y sostenible. La planificación territorial y urbanística deberá definirse bajo los criterios de generación del menor impacto sobre el territorio y el paisaje y menor afección a valores, recursos o riesgos de relevancia.  
- Preservación de la singularidad paisajística y la identidad visual del lugar. El modelo territorial y urbanístico deberá preservar y potenciar la calidad de los distintos paisajes y de su percepción visual, manteniendo el carácter de los mismos.   
- Favorecer la movilidad sostenible y el acceso y disfrute de los paisajes de mayor valor. La planificación territorial y urbanística contribuirá a la consecución de esta movilidad, planificándola de manera conjunta con los usos en el territorio, tendiendo a la reducción del modelo disperso, del consumo de recursos próximos, de la huella ecológica y de las emisiones de CO2, e incrementando la participación del transporte público y del no motorizado. La potenciación de la movilidad sostenible debe ir aparejada de la mejora de la accesibilidad, funcional y visual, a los paisajes de mayor valor.  
Educación Ambiental y Participación Ciudadana.  
Objetivo: implicación de la ciudadanía en la gestión cotidiana y en los procesos de tomas de decisiones, de manera que se acumule más conocimiento sobre el mismo y mayor consenso, evitando los conflictos y ajustándose a la legalidad vigente.  
Criterio: fomentar la participación ciudadana y dar publicidad a las actuaciones que se realicen en relación a la propuesta del PRI.  
  
  
  
ANEXO III  
Indicadores de los objetivos ambientales  
  
El empleo de indicadores tiene la virtud de comparar la realidad antes del plan con la situación prevista o planificada. Los indicadores deberían ser elaborados respecto a la alternativa cero y respecto a la versión preliminar del plan que se someta a Información Pública y, en su caso, respecto a las alternativas descartadas, para justificar y motivar el proceso de decisión.  
  
1 OBJETIVO/CRITERIO: Prevención de riesgos naturales e inducidos.  
 DECISIÓN: Zonificación del territorio, localización de usos, compatibilidad y distancias  
 INDICADOR: Necesidad de infraestructuras cuyo fin sea evitar y/o disminuir los riesgos, en particular, el riesgo de inundación en el término municipal.  
  
  
2 OBJETIVO/CRITERIO: Uso sostenible y protección de los recursos hídricos.  
 DECISIÓN: Demanda de agua potable a corto plazo y disponibilidad del recurso en cantidad, calidad y origen  
 INDICADOR: Dotación de suministro (l/heq.día)  
Demanda estimada (m³/año) < Derecho de aprovechamiento (m³/año)  
 DECISIÓN: Incremento y gestión de las aguas residuales  
 INDICADOR: Caudal de servicio (m³/día) < Caudal de diseño (m³/día) en EDAR  
 DECISIÓN: Vertido y/o Reutilización de aguas residuales  
 INDICADOR: Cumplimiento de los parámetros de vertido, como mínimo, según el Modelo de Ordenanzas de Vertido de la EPSAR  
Superficie de Zona Verde autorizadas para riego con aguas depuradas  
  
  
3 OBJETIVO/CRITERIO: Conservación del patrimonio cultural y revitalización del patrimonio rural.  
 DECISIÓN: Protección del patrimonio cultural y rural  
 INDICADOR: Núm. de actuaciones realizadas cuyo fin sea la protección, conservación y/o restauración del patrimonio cultural  
  
  
4 OBJETIVO/CRITERIO: Adecuada gestión de los residuos.  
 DECISIÓN: Gestión municipal de residuos de todo tipo  
 INDICADOR: Volumen de residuos sólidos urbanos (Tn/hab.día)  
Capacidad de las Infraestructuras de gestión, tratamiento y/o eliminación de los residuos generados  
Ecoparque tipo, A, B ó C  
  
  
5 OBJETIVO/CRITERIO: Integración de la Infraestructura Verde.  
 DECISIÓN: Infraestructura Verde del territorio  
 INDICADOR: Superficie de la Infraestructura Verde, excluyendo la de los espacios de valor ambiental o cultural que tienen alguna figura de protección definida en la legislación vigente.  
  
6 OBJETIVO/CRITERIO: Protección del paisaje.  
 DECISIÓN: Actuaciones en materia de paisaje  
 INDICADOR: Presupuesto municipal anual dedicado a actuaciones relacionadas con el paisaje.  
  
  
7 OBJETIVO/CRITERIO: Participación ciudadana en las decisiones y la gestión urbana municipal.  
 DECISIÓN: Toma de decisiones participativa y fomento de la transparencia  
 INDICADOR: Número de actividades para fomentar la participación pública en las decisiones del planeamiento y/o el desarrollo de proyectos urbanos y % población participante.  
  
  
Si el Ayuntamiento lo considera oportuno, podrá ampliar estos indicadores, observando los publicados por otros organismos (ETCV, Diputaciones, Federación de municipios, BPIA o Banco Público de Indicadores Ambientales, Observatorio de la Sostenibilidad de España, etc., que están publicados en internet).  
En caso de apartarse de este método se debe describir y justificar las ventajas del método seguido respecto de una mejor integración de los aspectos ambientales en la selección de alternativas, tanto globales como parciales, en la elaboración del plan y para el seguimiento de los efectos sobre el medio ambiente.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir los documentos sobre el alcance del estudio ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.a de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda emitir un doble acuerdo:  
  
1º. Informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 4 de NNSS de Canet lo Roig, a las modificaciones introducidas en la ordenación pormenorizada del planeamiento municipal, y en el tratamiento del ámbito del cementerio, pudiendo el órgano promotor continuar la tramitación del expediente respecto de estas modificaciones, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
  
2º. Documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 4 de NNSS de Canet lo Roig, a la modificación del régimen de regulación del uso del suelo no urbanizable, y en caso de que el Ayuntamiento decida continuar la tramitación conjunta de las modificaciones propuestas (que afectan a la Ordenación Estructural y a la Ordenación Pormenorizada), debiendo recogerse las consideraciones efectuadas para la elaboración del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico y de la versión preliminar de la modificación.  
El informe ambiental y territorial estratégico y el documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico se emiten a efectos de la legislación en materia de evaluación ambiental, y por tanto, no suponen un pronunciamiento ambiental definitivo a los efectos de la legislación urbanística.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 18 de septiembre de 2020.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de abril de 2021.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML