Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9472, del 17-11-2022 (2022/10559)

RESOLUCIÓ de 6 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte per a l'obertura de l'explotació minera de recursos de la secció A), argiles, anomenada El Molí en el terme municipal de Castelló de Rugat (València). Expedient: (1857638) 110/2012/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9472

Data del DOGV
:   17-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/10559

CVE


Data del document
:   06-09-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 6 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte per a l'obertura de l'explotació minera de recursos de la secció A), argiles, anomenada El Molí en el terme municipal de Castelló de Rugat (València). Expedient: (1857638) 110/2012/AIA. [2022/10559]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1857638) 110/2012/AIA.  
Títol: Projecte per a l'obertura de l'explotació minera de recursos de la secció A), argiles, anomenada El Molí en el terme municipal de Castelló de Rugat (València).  
Promotor: Cerámicas Alonso, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
Ref. Òrgan substantiu: MIEXPA/2010/4/46.  
Localització: Terme municipal de Castelló de Rugat (València).  
  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'obertura de l'explotació minera de recursos de la secció A, El Molí en el terme municipal de Castelló de Rugat (València). Es pretén l'explotació integral de les reserves d'argiles que existeixen dins del perímetre que comprén les parcel·les cadastrals, així com la restauració de l'àrea total associada a l'explotació. L'àmbit del projecte comprén una zona d'antigues labors extractives i el que es pretén és la regularització.  
b) Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
Les actuacions corresponents a l'explotació es plantegen sobre una superfície de 2,0925 ha sobre les parcel·les cadastrals número 51, 53, 54, 55 i 183 del polígon 5 del terme municipal de Castelló de Rugat, en terrenys de propietat de la societat peticionària Cerámicas Alonso, SL.  
  
La situació exacta dels terrenys objecte d'explotació ve definida pel polígon tancat, de planta sensiblement rectangular, els vèrtexs del qual posseeixen les coordenades següents UTM (ETRS89) referides al fus 30:  
  
Vèrtex X I Vèrtex X I  
1 726.513 4.305.049 24 726.369 4.304.984  
2 726.511 4.305.074 25 726.374 4.304.985  
3 726.510 4.305.082 26 726.390 4.304.988  
4 726.510 4.305.118 27 726.400 4.304.989  
5 726.507 4.305.119 28 726.402 4.304.989  
6 726.464 4.305.124 29 726.409 4.304.988  
7 726.444 4.305.127 30 726.417 4.304.987  
8 726.438 4.305.127 31 726.433 4.304.983  
9 726.427 4.305.119 32 726.439 4.304.982  
10 726.420 4.305.107 33 726.439 4.304.982  
11 726.417 4.305.101 34 726.447 4.304.981  
12 726.403 4.305.096 35 726.452 4.304.981  
13 726.380 4.305.095 36 726.457 4.304.982  
14 726.371 4.305.095 37 726.462 4.304.983  
15 726.349 4.305.096 38 726.471 4.304.986  
16 726.336 4.305.000 39 726.487 4.304.993  
17 726.343 4.304.995 40 726.492 4.304.994  
18 726.344 4.304.994 41 726.498 4.304.995  
19 726.349 4.304.990 42 726.507 4.304.996  
20 726.354 4.304.985 43 726.514 4.304.995  
21 726.355 4.304.985 44 726.515 4.305.009  
22 726.356 4.304.984 45 726.514 4.305.043  
23 726.360 4.304.984 46 726.513 4.305.049  
  
  
L'accés a l'àrea es realitza des de la carretera autonòmica CV'614 entre les poblacions de Castelló de Rugat i Ràfol de Salem. En el PK 1,475 de la via interurbana esmentada, es pren a la dreta un camí local i a 1,3 km en direcció oest es troba la zona de projecte.  
Les parcel·les objecte del projecte comprenen una zona de topografia plana amb lleugeres ondulacions, i la cota mitjana dels terrenys és 310 msnm.  
L'explotació de les argiles es realitzarà pel mètode de cel obert, i es desenvoluparà un únic buit d'excavació descendent, amb cinc bancs de 7,5 metres d'alçària cadascun des de la cota 321 fins a la cota 286 msnm i amb sentit d'avanç est-oest.  
El procés d'extracció es realitzarà amb mitjans mecànics. El material argilenc, una vegada carregat en els camions banyera, serà conduït a les instal·lacions industrials que aquesta mercantil posseeix en el municipi de Castelló de Rugat, on serà tractat mitjançant processos de mescla i homogeneïtzació per a usar-lo posteriorment en la fabricació de rajoles, teules i productes de terres cuites per a la construcció.  
  
El volum total de reserves explotables calculat és de 265.847 m³, dels quals s'estima que 159.007 m³ seran argiles (318.013 t), i un 40 % serà material estèril (836 m³ de terra vegetal i 106.004 m³ margues). Si se suposa una producció anual d'argiles de 20.000 t/any i tenint en compte unes reserves netes mesurades 318.013 t, s'estableix un horitzó d'activitat de 16 anys.  
La planificació projectada preveu que, mitjançant processos de mineria de transferència se simultaniegen la restauració de les zones abandonades segons l'avanç de l'explotació.  
Es programen un total de tres fases d'explotació-restauració en les quals es coordinaran totes dues labors des de la primera fase i primer any de funcionament. Cadascuna de les fases afecta una zona de l'àmbit de l'explotació, s'inicia en la zona nord, segueix pel sud i finalitza en la zona oest d'aquest. Les duracions estimades per a cadascuna de les fases són de 5,5 anys, 6 anys i 4,5 anys.  
Es pretén la restauració del buit miner per usar-lo com a plataforma agrícola, i aquest s'emplenarà fins a la cota 302 msnm i conformarà tres bancs d'alçària variable fins a la cota màxima 321 msnm. En els talussos dels bancs es preveu la hidrosembra i plantacions arbustives, mentre que en les bermes es realitzarà la revegetació mitjançant la plantació d'espècies arbòries i sembra d'espècies arbustives. En la plataforma central es projecta la revegetació mitjançant plançons d'olivera.  
  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia el 20 de desembre de 2012, amb la remissió, pel Servei Territorial d'Energia de València de la documentació tècnica i del resultat del tràmit d'informació pública referents al projecte, a fi d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 24 de gener de 2013, es remet el document d'abast al Servei Territorial d'Energia de València.  
Amb data 28 de gener de 2013, després de realitzar una visita de comprovació a l'emplaçament de la pedrera i comprovar l'existència d'una excavació que supera àmpliament els 15.000 m³, es remet un informe al Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial.  
Amb data 31 de gener de 2013, es remet un informe al Servei Territorial d'Energia de València en el qual s'indica l'estat en què es troba l'emplaçament de la pedrera i se sol·liciten les instruccions i la informació oportunes sobre el procediment de l'expedient.  
Amb data 18 de juny de 2013, es remet al Servei Territorial d'Energia de València la reiteració del requeriment realitzat amb el document d'abast remés en data 24 de gener de 2013.  
Amb data 20 de juny de 2013, se sol·licita un informe sobre ús residencial i compatibilitat urbanística a l'Ajuntament de Castelló de Rugat.  
  
Amb data 30 d'octubre de 2013, es rep un informe del Servei Territorial d'Energia de València al qual s'adjunta documentació en format digital presentada pel promotor en contestació a l'escrit remés per la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial en data 18 de juny de 2013.  
Amb data 9 de desembre de 2013, l'Ajuntament de Castelló de Rugat remet un informe en contestació a l'escrit remés per la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial en data 20 de juny de 2013.  
Amb les dates 19 d'octubre de 2015, 10 de novembre de 2017 i 3 de juliol de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València reitera la sol·licitud d'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
Amb data de 30 de gener de 2020 es realitza requeriment al Servei Territorial d'Indústria i Energia de València i al promotor Cerámicas Alonso, SL, relatiu a l'esmena de la documentació aportada i de l'obtenció d'informes del Servei de Vida Silvestre de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica i de l'òrgan competent en matèria de carreteres.  
Amb data de 30 de juny de 2021, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València remet textos actualitzats i refosos amb data d'abril de 2021 de l'estudi d'impacte ambiental, Pla de restauració i projecte d'explotació. Aquesta avaluació es realitza a partir d'aquesta versió de la documentació.  
b) Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de València va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 6.765, de 2 de maig de 2012.  
El cap del Servei Territorial d'Energia de València, en data 10 de desembre de 2012, certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
En L'expedient s'han considerat els informes i les autoritzacions següents que formen part de l'expedient remés pel Servei Territorial d'Energia de València:  
- Informe de Patrimoni Cultural (14.12.2011)  
La Direcció General de Patrimoni Cultural informa favorablement sobre els efectes patrimonials recollits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'explotació minera de recursos de la secció A), argiles, anomenada El Molí, polígon 5, parcel·les 51, 53, 54, 55 i 183, condicionat al compliment de les mesures correctores següents respecte al patrimoni arqueològic:  
  
«- La realització de sondejos en els àmbits on s'han detectat restes de materials ceràmics. Els sondejos s'hauran de realitzar amb mitjans mecànics, i utilitzar sempre un cassó de neteja (sense dents) i amb una amplària de cassó com a mínim de 80 cm.  
- Seguiment arqueològic en les àrees d'explotació de tots aquells treballs que comporten remocions del terreny.  
- Si durant l'execució d'aquests treballs aparegueren restes arqueològiques, es valoraria la compatibilitat del projecte constructiu respecte a les restes aparegudes, així com la necessitat o no de realitzar una excavació en extensió per a la documentació d'aquestes, i seria la Conselleria de Turisme la determinaria les condicions a les quals haja d'ajustar-se l'obra per realitzar.»  
Així mateix, en aquest informe s'indica que:  
«[...]La incidència del projecte sobre el patrimoni paleontològic no serà, en principi, significativa. No obstant això, cal recordar que qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant que es realitzarà durant l'execució del projecte hauria de ser comunicada a la Conselleria de Cultura i Esport, o als ajuntaments implicats, segons el que es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià.  
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, l'afecció és nul·la, però cal recordar que en cas de modificació dels límits territorials o d'altres canvis del projecte hauria de realitzar-se un nou estudi patrimonial amb les propostes pertinents en cas de veure's afectat, i remetre'l a aquesta Direcció General per a l'aprovació[...].»  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (27.04.2010).  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa favorablement sobre l'actuació amb les observacions i condicions següents:  
- Afecció a domini públic hidràulic o a les zones de servitud i policia d'aquest.  
En l'informe s'indica que l'actuació suposa l'ocupació de la zona de policia del barranc de Xarquet, i respectar la zona de servitud per a ús públic a l'efecte dels fins recollits en l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic. Referent a això, l'organisme de conca recorda que la zona de servitud esmentada s'ha de mantindre expedita per a ús públic, i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa de l'organisme de conca.  
- Respecte a les aigües residuals produïdes en l'excavació derivades de la presència del personal en la pedrera i als residus líquids que es pogueren generar pels materials utilitzats en el farciment del buit miner, es recorda que queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització administrativa prèvia (article 100 del text refós de la Llei d'aigües).  
- Incidència en el règim de corrents. L'organisme de conca indica que per les característiques de l'actuació i la ubicació d'aquesta respecte dels barrancs de Castellar i de Xarquet, sembla raonable concloure que aquesta no incidirà en el règim de corrents.  
- Disponibilitat de recursos hídrics. Es considera una demanda anual prevista de 385,75 m³ destinats al consum per a sanitaris, al reg de pistes per a evitar emissions de pols i al reg de plantacions per a la revegetació de la pedrera. El subministrament es realitzarà mitjançant camions cisterna. L'organisme de conca adverteix que en cas que el subministrament es realitzarà des d'un origen no emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües es produiria una infracció administrativa amb l'obertura consegüent d'expedient sancionador al subministrador.  
  
- Informe del Servei de Paisatge (30.06.2010).  
El Servei de Paisatge emet un informe favorable sobre l'estudi d'integració paisatgística que acompanya la DIC per a l'activitat extractiva, sempre que es duguen a terme les condicions de projecte descrites en l'estudi d'integració paisatgística. Aquest Servei indica que:  
«[...] s'haurà d'aportar el Pla de participació pública sempre que els seus resultats siguen concordes amb la solució adoptada. En cas contrari, l'estudi d'integració paisatgística serà objecte d'un nou informe per aquest servei.»  
Així mateix, en atenció a les possibles afeccions detectades, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental ha sol·licitat un informe a l'Ajuntament de Castelló de Rugat en relació amb els assumptes de la seua competència.  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Castelló de Rugat (29.11.2013) en el qual s'informa:  
«[?]Els terrenys existents en una franja de 500 m al voltant de les parcel·les referides estan classificats en el pla general, en la seua major part, com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica; la resta són sòls de protecció per infraestructures de protecció de llits i barrancs i sòl urbà d'ús industrial.  
Les normes urbanístiques que regulen aquest tipus de sòl (art. 68 apt. 3 NNUU) recullen com a ús permés condicionat l'habitatge unifamiliar, segons les condicions establides per la Llei de sòl no urbanitzable.  
Que en l'entorn de 500 m no hi ha constància de l'existència de cap construcció residencial.  
Que segons les normes urbanístiques en el sòl no urbanitzable de protecció genèrica (tipus comú) es permet l'ús extractiu, referit exclusivament a explotacions existents, autoritzades i en actiu, que tinguen o desenvolupen projecte de restauració.  
Atés que l'explotació minera que se sol·licita es pretén desenvolupar sobre una explotació preexistent que en aquests moments no es troba en actiu; la restauració ha quedat supeditada a l'aprovació de l'explotació que es planteja.  
Per les raons esmentades es considera que l'activitat objecte d'aquest informe sí que és compatible amb el planejament vigent, quant als usos permesos en aquests tipus de sòl.»  
- Informe sobre espais naturals del Servei Territorial de Medi Ambient de València (4.06.2020), en el qual s'indica:  
«Les parcel·les en les quals se situa l'activitat no afecten l'àmbit territorial de cap espai natural protegit ni cap espai protegit Xarxa Natura 2000 [?]. Tampoc afecten l'àmbit de cap cova catalogada, ni el perímetre de protecció d'aquesta.  
Una vegada consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, existeix constància de la presència d'una espècie prioritària en la quadricula UTM d'1 km de costat on se situa el projecte. Es tracta del Aquila fasciata (àguila cuabarrada), però atesa la distància a les zones de nidificació d'aquesta no es preveuen afeccions del projecte.  
[?] En el cas que la pedrera es projecte connectar a la xarxa elèctrica mitjançant línia aèria d'alta tensió, suport de derivació, transformador, s'hauran de complir les mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució en línies elèctriques d'alta tensió establides en el RD 1432/2008, de 29 d'agost.»  
  
3. Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals  
a) Ubicació  
La totalitat dels terrenys per explotar pertanyen al terme municipal de Castelló de Rugat, i estan classificats, segons el Pla general d'ordenació urbana, com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica, en els quals està permés l'ús extractiu referit exclusivament a les explotacions existents, autoritzades i en actiu, que tinguen o obtinguen un projecte de restauració aprovat. Per a l'àmbit d'explotació s'aporta el certificat de compatibilitat amb el PGOU emés per l'Ajuntament de Castelló de Rugat de data 29 de novembre de 2013.  
  
En l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Castelló de Rugat s'indica que, a l'entorn de 500 m de l'explotació, no hi ha constància de l'existència de cap construcció residencial. El nucli residencial més pròxim al perímetre de la zona d'explotació és el municipi de Ràfol de Salem, que es troba a una distància inferior als 500 m en línia recta cap a l'oest.  
Es detecta la presència de línies elèctriques aèries que travessen l'àmbit d'explotació, i hi ha un suport en el centre de l'explotació. No es preveuen en el projecte afeccions als elements de la línia aèria. No es detecten altres infraestructures que puguen veure's afectades.  
  
La xarxa de camins agrícoles que donen accés a les finques de l'entorn no es veurà modificada per l'explotació projectada. Els accessos previstos des de les carreteres CV-614 i CV-615 s'adequaran a les condicions exposades pel titular de les vies en l'informe de data 4 d'agost de 2011, inclòs en la documentació del projecte.  
Les característiques fisiogràfiques de la zona d'explotació queden definides per una plana d'orientació aproximada sud'nord, amb orografia poc abrupta, però amb ondulacions. Les cotes varien des de tot just 300 msnm al nord-oest, fins a un poc més de 321 msnm al sud-est.  
Vista la documentació aportada, respecte a l'avaluació d'alternatives tècnicament viables, s'observa que per a triar la solució adoptada s'han seguit criteris de tipus geològics, geotècnics, hidrogeològics, operatius i mediambientals. La ubicació s'ha triat, primer per l'existència del recurs mineral i segon per la qualitat d'aquest. No s'han plantejat alternatives tècniques d'emplaçament, per ser aquestes parcel·les on se situa el recurs mineral.  
En la manera d'explotació de la pedrera s'aconsegueix una morfologia basada en un buit a cota inferior a les parcel·les confrontants, per la qual cosa els fronts de treball són molt poc visibles des de l'exterior d'aquesta.  
Consultat el visor cartogràfic de l'IDEV, la zona on s'emplaça l'explotació no afecta cap espai natural protegit (parcs naturals, paratges naturals, paisatges protegits, monuments naturals, microreserves de flora, zones humides, coves protegides) i no existeixen espais inclosos en la Xarxa Natura 2000, ni afecta forests d'utilitat pública. Tampoc existeixen vies pecuàries que puguen veure's afectades.  
Segons el Banc de dades de biodiversitat, en l'entorn pròxim de l'activitat no consta la presència d'espècies prioritàries. Segons s'indica en l'informe d'espais naturals, la parcel·la es troba dins de la quadrícula UTM d'1 km on es pot presentar l'espècie prioritària Aquila fasciata (àguila cuabarrada), però atesa la distància a les zones de nidificació no es preveuen afeccions del projecte. En el mateix informe s'indica que la parcel·la es troba dins de la zona de protecció de l'avifauna respecte de línies elèctriques denominada àrea prioritària Ombria de Benicadell declarada per la Resolució de 15 d'octubre de 2010, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per ser una àrea prioritària de reproducció, alimentació, dispersió i concentració local d'ocells catalogats.  
En general, es pot concloure que les espècies de fauna presents en l'àmbit d'actuació seran de caràcter generalista i adaptades a ecosistemes determinats per l'acció humana i a l'escassetat de recursos hídrics. No s'afecten reserves de fauna.  
No es produeix afecció a sòl forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), i les masses forestals més pròximes són les corresponents a la vegetació de ribera de les rambles de Castellar i de Xarquet situades a més de 100 m. El risc d'incendi forestal en la zona està catalogat com a baix.  
L'entorn geogràfic de l'àrea d'explotació es troba antropitzat i parcel·lat per a l'ús agrícola amb predomini de cultius de secà, com l'olivera, ametlers i garrofera. En els talussos entre bancals i en vores de camins es desenvolupa vegetació nitròfila i d'escàs interés florístic. Les parcel·les per ocupar es troben en la major part desproveïdes de vegetació per les labors mineres realitzades amb anterioritat, es tracta d'una àrea molt degradada, i es troba la part no explotada ocupada per vegetació arbustiva i matoll de tipus mediterrani.  
  
Quant al domini públic hidràulic, l'explotació ocupa parcialment la zona de policia de la rambla de Xarquet, sense afectar els 5 metres que constitueixen la zona de servitud d'aquest llit, i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa de l'organisme de conca. Les parcel·les no se situen en zones afectades per risc d'inundació segons el PATRICOVA.  
No es produeix afecció a llits fluvials. La conca de drenatge està constituïda per la mateixa àrea d'explotació, i s'estableix la divisòria d'aigües en el perímetre extern de l'explotació.  
La pràctica totalitat de la superfície per explotar se situa en una àrea de vulnerabilitat baixa per a la contaminació de les aigües subterrànies, atés el caràcter impermeable de les argiles. D'altra banda, en la zona de projecte no existeixen aqüífers multicapa i es localitza en àrees d'escàs interés per a la recàrrega d'aqüífers i s'engloba en la massa d'aigua subterrània vall d'Albaida. El projecte no afecta el nivell freàtic.  
  
El risc d'erosió actual en la zona d'implantació està qualificat de baix segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, mentre l'erosió potencial s'emmarca entre zones d'erosió moderada i baixa.  
  
La pràctica totalitat de la parcel·la es troba en zones amb absència de risc de lliscament.  
El consum d'aigua no serà necessari en els processos productius de l'explotació. Per a usos auxiliars, regs de pistes i plataformes i posterior revegetació s'estimen en uns 220 m³ anuals els quals se subministraran mitjançant camions cisterna emparats en un dret d'aigües atorgat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No s'identifiquen en l'àrea d'implantació elements del patrimoni cultural inventariats.  
No es preveu cap afecció significativa a restes arqueològiques o paleontològiques.  
b) Impactes i mesures correctores relacionades amb l'activitat per desenvolupar  
L'explotació de les argiles s'ha de realitzar pel mètode de cel obert, i desenvolupar un únic buit d'excavació descendent, amb cinc bancs de 7,5 metres d'altura cadascun i un pendent màxim unitari de 72º sobre l'horitzontal; és a dir, desenvolupant la pedrera des de les cotes superiors (321 msnm) a les inferiors (286 msnm). L'explotació es realitzarà de sostre a mur amb sentit d'avanç est-oest. Les diferents cotes de les bermes seran, en excavació, a les cotes 313; 306,50; 299; 391,50 i 286 metres, amb talussos unitaris d'explotació de 44° i bermes finals d'amplària de 5 m de mitjana, amb un lleuger contrapendent cap a l'interior d'un 2 %.  
Els angles dels talussos d'explotació i de restauració definits en projecte, es calculen a partir de paràmetres característics recollits en bibliografia tècnica i en atenció a la tipologia dels materials presents en l'àrea d'explotació. No s'aporten resultats de sondejos o assajos previs que permeten identificar i caracteritzar de manera precisa els materials presents en la zona i els paràmetres geotècnics d'aquests i, per tant, la bondat de les dades obtingudes en l'estudi geotècnic d'estabilitat de talussos inclòs en el projecte. A partir d'aquest estudi es projecten els talussos amb coeficients de seguretat superiors a 1,2.  
  
Segons el projecte presentat, l'aflorament d'argiles, a partir de la cartografia de l'IGME i als treballs realitzats fins al moment, arriba a una grossària mitjana global en la zona d'uns 20 m i s'intercalen nivells decimètrics de margues i algeps amb una grossària entre 10 i 35 cm. No s'aporten resultats de sondejos previs.  
El procés d'extracció s'haurà de realitzar amb mitjans mecànics mitjançant pala retroexcavadora, amb arrancada directa sobre el front de l'explotació, sense necessitat de l'ús d'explosius. El material argilenc, una vegada carregat en els camions banyera, serà conduït a les instal·lacions industrials que la pròpia mercantil posseeix en el municipi de Castelló de Rugat.  
No es preveu l'execució de construccions permanents, ni l'execució de preses de corrent que requerisquen la instal·lació de línies elèctriques.  
Vist l'estudi d'impacte ambiental, la documentació aportada i la tipologia dels treballs per executar, es preveuen afeccions potencials relacionades amb l'activitat per desenvolupar, especialment en la fase d'explotació de la pedrera.  
L'estudi d'impacte ambiental del projecte (d'ara en avant EsIA) recull les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les explotacions d'àrids. S'identifiquen, entre altres, els impactes ambientals potencials següents:  
b).1 Contaminació atmosfèrica per emissió de pols en les tasques de rebuig i desbrossament prèvies de la zona, així com l'extracció posterior de material per a usar-lo.  
L'EsIA el considera un impacte moderat i reversible en la qualitat de l'aire a causa de la generació de partícules en suspensió. En tractar-se d'un buit excavat per davall del nivell del terreny natural circumdant, els talussos d'excavació exerciran de barrera paravent que disminuirà la translació de la pols, i estima una zona afectada per la pols d'uns 200 m al voltant de l'explotació.  
L'activitat queda subjecta al règim previst en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a l'aplicació.  
Com a mesures preventives, correctores i protectores previstes s'estableixen en l'EsIA una sèrie de bones pràctiques en obra, com a regs de manteniment i neteja, atenció a les condicions climàtiques, resguard d'apilaments per a protegir-los enfront de l'erosió i l'ús de lones per a cobrir la caixa en els transports.  
No s'inclouen en l'EsIA mesures preventives especifiques en atenció a l'afecció a la població de Ràfol de Salem.  
b).2 Contaminació atmosfèrica per emissió de gasos a l'atmosfera a causa de la utilització de la maquinària i vehicles per a escometre els treballs d'extracció i transport de material de la pedrera. Canvi climàtic  
  
Es tracta en general d'un impacte negatiu que admet mesures correctores per minimitzar-lo. Per a això, s'estableixen les mesures de caràcter preventiu següents en aplicació de les lleis vigents sobre prevenció de contaminació atmosfèrica; s'hauran de revisar els motors de combustió interna perquè complisquen els límits d'emissió de contaminants recollits en la normativa vigent, s'haurà de constatar documentalment que la maquinària disposa dels certificats al dia de la inspecció tècnica de vehicles (ITV) o plans de manteniment del fabricant i no es permetrà cap emissió de gasos ni la manipulació de matèries que produïsquen males olors en quantitats tals que puguen ser fàcilment detectables, sense instruments, en la línia de propietat de la parcel·la des de la qual s'emeten aquestes olors.  
La restauració ambiental prevista en la fase d'abandó de l'explotació dotarà l'àrea d'un embornal de carboni, actualment no present, per trobar-se alterada en la quasi totalitat la coberta vegetal.  
b).3 La contaminació atmosfèrica per sorolls i vibracions ocasionada pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
Tindrà lloc principalment en la fase de preparació i funcionament de l'explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, que poden causar molèsties a la població i a la fauna que puga existir en l'entorn pròxim a l'explotació. L'EsIA estima que, a 500 metres, el nivell sonor seria de 40 dB(A) inferior als límits admissibles. La morfologia de la zona d'explotació afavorirà l'amortiment del so, i limitarà el nivell sonor en l'exterior de l'explotació. Quant a les vibracions com que no s'instal·la maquinària fixa en l'explotació no s'estima afecció per aquest aspecte. Per a la minimització d'aquest impacte, s'estableixen en l'EsIA mesures de caràcter general en atenció a les lleis de contaminació acústica i soroll autonòmica i nacional.  
En l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Castelló de Rugat s'indica que a l'entorn de 500 m no hi ha constància de l'existència de cap construcció residencial. No s'inclouen en l'EsIA mesures preventives especifiques en atenció al control de l'afecció a la població de Ràfol de Salem o a construccions residencials pròximes.  
  
b).4 Impacte sobre les aigües superficials i subterrànies i possible contaminació d'aquestes  
La posada en marxa de l'activitat extractiva en la zona considerada no disminuirà els recursos d'aigües subterrànies, perquè l'explotació no tallarà ni sobrepassa el nivell freàtic i, per tant, no afectarà cap formació aqüífera. Tampoc s'afecta cap llit superficial. La superfície per explotar se situa en una àrea de vulnerabilitat baixa per a la contaminació de les aigües subterrànies, atés el caràcter impermeable de les argiles. No es realitzarà cap tractament químic o de rentada que puga addicionar compostos químics contaminants o potencialment contaminants, per la qual cosa no existiran basses de llots per a la recollida d'aigües de rentada ni cap altre depòsit similar. Tampoc existiran runars els lixiviats dels quals puguen ser contaminants. L'única activitat que pot produir residus químics contaminants és la manipulació dels lubrificants, combustibles i matèries similars necessaris per al funcionament normal de la maquinària que s'usarà en l'explotació. Aquesta activitat de manteniment s'haurà de desenvolupar fora de les zones d'explotació, en les instal·lacions d'un taller autoritzat.  
b).5 Alteració del drenatge superficial  
Els desmunts produïts en el buit miner de la zona d'explotació produiran l'alteració permanent dels drenatges superficials. Es tracta d'un impacte negatiu que amb la xarxa de drenatge projectada es considera que tindrà un impacte compatible sobre el sistema hídric. En aquest sentit, en el projecte, a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen unes mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escolament i, d'altra banda, a interceptar els sediments arrossegats per l'aigua, per a recuperar-los posteriorment:  
  
1. S'haurà d'establir un sistema de drenatge en el perímetre de l'explotació, mitjançant una cuneta de guarda, per a la recollida de les aigües externes i impedir que aquestes arriben a la zona d'actuació.  
2. Les aigües d'escolament s'hauran de recollir en la part més profunda del buit miner, per a ser utilitzades posteriorment en reg de pistes o en la restauració. S'haurà d'instal·lar una bassa de decantació de 15 m² i 1,5m de profunditat amb capacitat suficient per a allotjar el volum anual de sediments previst de 20,93 m³/any.  
3. L'explotació s'ha projectat deixant un pendent suau (2 %) en la plaça de la pedrera cap a la bassa de sedimentació i infiltració.  
4. Durant l'explotació es té previst que les bermes tinguen contra arracada per a afavorir la infiltració de l'aigua i disminuir el coeficient d'escolament, i reduir així la velocitat de circulació de l'aigua.  
  
b).6 Afecció de sòls per contaminació per abocaments ocasionals d'olis i combustibles de la maquinària  
Aquests incidents seran només eventuals, ja que aquestes activitats de posada a punt seran dutes a terme en un lloc adequat fora de la zona d'actuació, en una zona impermeabilitzada i dissenyada per a tal fi en les instal·lacions de tallers autoritzats.  
En cas de vessaments o fugides s'hauran de retirar l'arena i argila contaminades i gestionar-se com un residu perillós i posar arena i argila nova.  
Els possibles accidents durant el transport de productes o residus perillosos ja es tenen en compte durant la tramitació de l'autorització preceptiva de gestió.  
b).7 Afecció de sòls per desaparició sòl edàfic productiu  
En l'àrea d'explotació roman una superfície de 5.571 m² sense alterar i de la qual es recuperarà el sòl per reutilitzar-la en les labors de revegetació. Com a mesures preventives per a la protecció dels sòls productius es proposen en l'EsIA les mesures següents:  
  
1. Retirada, acumulació i manteniment dels horitzons superficials del sòl; de manera que puguen ser utilitzats en l'etapa de restauració de les superfícies afectades per l'explotació mitjançant la revegetació.  
2. Qualsevol operació amb terra vegetal (excavar, transportar, etc.) no haurà de fer-se en dies de pluja, per a no convertir la terra vegetal en fang, la qual cosa la perjudica i, fins i tot, pot arribar a inutilitzar-la per a treballs posteriors.  
3. La terra extreta s'haurà de depositar en terrenys plans i de fàcil drenatge, sense entorpir el moviment de la maquinària i les labors pròpies de l'extracció.  
4. S'amuntegaran en cordons no superiors a 2 metres per a evitar la compactació de les capes baixes de terra. A més, se'ls donarà forma de pastera, amb talussos de pendent 1:1. S'haurà de remoure la terra quan estiga seca i quan el contingut en humitat siga inferior al 75 %.  
  
5. Atés que els cordons de terra no seran utilitzats per a la reconstrucció del sòl en un període curt de temps, serà aconsellable l'adobament periòdic i la sembra de la superfície superior dels cordons amb una mescla de llavors apropiades.  
b).8 Erosió  
Com a mesures preventives per a mitigar els efectes erosius sobre el sòl produïts pels treballs d'extracció, s'estableixen les mesures següents:  
1. Que es realitzen a favor de les corbes de nivell, d'aquesta manera s'evitarà que es produïsquen regueres pels quals circulen les aigües d'escolament, que afavoreixen el desencadenament de processos erosius.  
2. Tindre especials cures durant el tràfec de la maquinària per les zones de vora, per a no desestabilitzar els terrenys, minimitzant l'erosió.  
  
3. Evitar que s'originen i romanguen llarg temps, punts amb pendents forts, en àrees alienes al mateix front d'explotació.  
4. Evitar o minimitzar l'alteració de sòl en la realització de camins, ubicació d'apilaments i operacions de maquinària.  
b).9 Generació de residus sòlids  
Al principi la part de rebuig del material excavat s'emprarà en la fase de restauració, amb el que no es preveu el tractament dels mateixos fora de l'explotació. Els apilaments temporals es tractaran conforme a les mesures preventives i correctores aplicables de les recollides en els punts precedents.  
La gestió de residus catalogats com a perillosos o de naturalesa diferent dels materials petris que es puguen generar, serà un aspecte important a vigilar. Es prendran diverses mesures preventives i correctores tal com s'exposen en l'EsIA.  
Segons el que es disposa en la normativa vigent en matèria de residus, els residus perillosos s'hauran d'emmagatzemar en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques i en recinte tancat dotat amb coberta i solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i hauran de ser gestionats per gestor autoritzat.  
b).9 Afecció flora i fauna  
La vegetació existent en la zona, i la que es veurà eliminada en la zona d'explotació, no presenta en aquests moments endemismes d'interés singular i està formada principalment per matoll de baix port. La principal afecció sobre la vegetació es produirà per la deposició directa de pols.  
Els impactes indirectes sobre la fauna es produiran per molèsties ocasionades per les emissions de pols, sorolls, possible contaminació de l'aigua i del sòl, així com efectes sobre l'eliminació d'uns certs espais que proporcionen recursos tròfics i refugi per eliminació de la vegetació.  
El programa de labors proposat preveu la restauració de manera simultània a l'explotació, per la qual cosa es redueix el temps transcorregut des que s'explota fins que es restaura i, per tant, la possibilitat de tornar a revegetar els terrenys.  
Com a mesures preventives i correctores, incloses les previstes en el projecte de restauració, s'inclouen en l'EsIA les següents:  
1. Restitució de la cobertura vegetal mitjançant la revegetació de les superfícies resultants de la restauració fisiogràfica, amb plantació d'oliveres en la plataforma central i sembra d'herbàcies en el perímetre d'aquesta.  
2. Referent a l'impacte exercit sobre la vegetació circumdant a l'explotació, les mesures adoptades són les ja esmentades per a reduir les emissions de pols, de manera que es minimitze l'afecció al desenvolupament vegetatiu dels cultius del voltant per tractar-se d'una zona amb una economia eminentment agrícola.  
3. No es proposen mesures correctores específiques per a reduir l'impacte sobre la fauna, ja que no es tracta d'una zona d'interés faunístic ni de nidificació important. Les mesures que pretenen corregir l'impacte sobre la fauna es refereixen a les correccions de l'impacte sobre la vegetació i a les correccions de l'impacte produït per la pols i el soroll, ja descrites en els apartats corresponents.  
4. Mitjançant la restauració de l'espai afectat per l'extracció es regenera l'ecosistema agrícola de la zona, i es recuperarà el biòtop original per a la fauna de la zona.  
b).10 Patrimoni cultural  
Encara que a priori, no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic catalogat en l'àrea d'explotació, se seguiran les indicacions de la DG de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Cultura. En cas de produir-se algun descobriment arqueològic o ben cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit de l'actuació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà als organismes competents el descobriment perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, conservació o estudi de la troballa.  
  
b).11 Paisatge  
El model coordinat d'explotació-restauració proposat facilita la recuperació progressiva del buit final amb l'avanç de l'explotació, i optimitza al màxim la transferència dels estèrils generats, dins d'uns límits acceptables d'impacte visual atesa la configuració del relleu. És aquest relleu el que possibilita la pràctica ocultació de l'activitat per trobar-se en una cota inferior a les parcel·les confrontants.  
  
S'han proposat les mesures preventives següents en l'EsIA:  
1. No sobrepassar en cap cas els límits de l'autorització minera.  
2. Remodelar la topografia alterada (arredonir els talussos i evitar arestes i superfícies planes).  
3. No realitzar cap mena de construcció permanent en el temps.  
4. Aprofitar el mateix buit miner com a runar de material de rebuig i, finalment, utilitzar-lo en labors de rehabilitació.  
5. Apilar la terra vegetal susceptible de ser usada en la restauració.  
6. Durant l'explotació es mantindrà una cella de terreny que actue com a barrera visual dels fronts d'explotació actius. Els fronts esgotats segons les previsions hauran de ser restaurats immediatament després de l'abast del seu perfil d'esgotament de final d'explotació. La modificació del programa d'explotació-restauració previst requerirà la notificació prèvia a l'autoritat minera perquè l'autoritze.  
7. S'atendrà en tot moment al programa d'explotació de la pedrera, que ha sigut programat de manera que siga executat progressivament a l'avanç de l'explotació, de manera que a mesura que el front es trobe a suficient distància per a no interferir en les labors d'extracció, començaran les labors de restauració per la zona ja explotada. D'aquesta manera, mitjançant l'explotació i la restauració simultània es redueix en el temps i en l'espai l'àrea afectada per la pedrera en cada moment, i es corregeix al més prompte possible l'impacte negatiu que suposa l'existència del buit, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.  
  
8. Condicionament i revegetació dels accessos existents en la zona  
  
b).12 Població  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, s'espera un impacte positiu en el desenvolupament econòmic de la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta en el sector de la construcció, i aquest últim abastarà un major àmbit territorial. La zona d'explotació extraurà matèries primeres per a la fabricació productes ceràmics per a l'ús posterior en el sector de la construcció, matèries primeres indispensables per a l'obra civil, edificació, etc.  
c) Pla de restauració  
El pla de restauració de l'espai afectat per les labors mineres està encaminat a l'adequació agrícola d'aquest, d'acord amb les característiques de l'entorn més pròxim. S'estableixen mesures de restauració morfològica i de restauració de la coberta vegetal coordinades amb les labors d'explotació.  
Entre les mesures associades als treballs de restauració, s'estableixen les següents:  
1. Farcit i restauració morfològica: El pla de restauració preveu l'adequació morfològica del buit miner mitjançant el farciment parcial d'aquest amb els estèrils de mina, des de la cota final d'explotació 286 fins a la cota 302, i la cota màxima serà de 321 msnm.  
El volum cubicat necessari per a omplir el buit i restaurar els talussos és de 176.634 m³. El volum de material disponible de l'explotació és de 116.605 m³ (una vegada esponjat), i presenta un dèficit de 57.029 m³ que es cobrirà amb l'aportació de terres netes i de residus inerts adequats (RIA), per a la qual, la mercantil adjunta a la documentació del projecte el compromís de data 19 d'abril de 2021 per a aportar els residus procedents de la seua planta de transformació.  
  
2. La restauració morfològica s'haurà de realitzar a mesura que avance l'explotació i en el mateix sentit. El talús final s'haurà de projectar amb pendent aproximat de 35° i alçària de 20 m, estructurat en 3 bancs de talús forçat amb angles màxims de 45° i de 7,5 metres d'altura, separats per bermes de 4 metres de secció transversal. Els angles dels talussos es calculen a partir de coeficients teòrics característics dels materials presents en l'àrea. S'estimen amb coeficients de seguretat superiors a 1,2.  
3. Restauració agrícola (amb oliveres) en la plataforma i, d'altra banda, restauració amb vegetació natural en talussos i bermes (Aladern (Rhamnus alaternus), Coscolla (Quercus coccifera), Espino negre (Rhamnus lycioides), Lentisc (Pistacea lentiscus), Romer (Rosmarinus officinalis), Timó (Thymus vulgaris)) en els talussos resultants, amb les densitats de plantació corresponents definides en el pla de restauració. La plantació s'haurà de realitzar preferiblement en els mesos hivernals i evitar els mesos centrals de l'estiu. En la plantació de les oliveres caldrà proporcionar aigua abundant a la planta en el moment de la plantació i fins que se n'haja assegurat l'arrelament.  
4. Millora de la capacitat edàfica. S'haurà d'adequar el sòl mitjançant subsolatge lineal en les bermes entre els talussos i la construcció de cavalló en la vora i la plataforma, el cavallonat de la plataforma s'haurà d'executar per corbes de nivell. S'haurà d'instaurar una coberta vegetal mitjançant l'aportació puntual de terra vegetal en les planes i les bermes, mitjançant un marc de plantació de 6 x 6 m, i aportar 0,3 m³/clot dels sòls retirats prèviament i esmenats mitjançant adobament o hidrogel. El volum de terra vegetal necessari per a les plantacions previstes és de 115 m³, i no serà necessària l'aportació de terres externes.  
5. S'ha triat la plantació com a mètode de repoblació per a tindre una major probabilitat d'èxit, perquè les plantes són més resistents als riscos meteorològics que les plàntules nounades de llavor i proporcionen una ocupació més ràpida i regular del terreny.  
6. En els talussos dels bancs s'haurà de realitzar la hidrosembra prèvia a la plantació, i resultarà una superfície d'aplicació d'aproximadament 2.485 m².  
7. La hidrologia superficial es veurà afectada de manera permanent en constituir-se el buit restaurat com una barrera física als fluxos d'escolament superficial dominants en la zona amb una orientació aproximada S-N segons la topografia existent. La cuneta de guarda prevista en el perímetre de l'explotació permet reconduir les aigües procedents de l'entorn de l'explotació, evita l'afecció al buit restaurat i dona continuïtat al recorregut actual de les aigües d'escolament.  
  
8. Amb l'objectiu d'evitar la possible erosió per escolament superficial en el buit miner restaurat, s'hauran d'executar canaletes sense revestir en la base de cada talús que mitjançant baixants connectaran amb una cuneta principal que s'executarà en la plataforma basal, amb secció trapezoidal, que dirigirà l'aigua cap a la bassa de decantació de 15 m² i 1,5 m de profunditat, prevista en el costat sud-oest de la plataforma, la capacitat de la qual, segons els càlculs estimats en el mateix pla de restauració, s'estima suficient per a captar l'aigua d'escolament i els arrossegaments de sediments que es puguen produir, almenys durant 1 any.  
9. L'aigua recollida en la bassa de decantació es reutilitzarà com a aigua de reg en els processos de revegetació. Els sediments acumulats s'hauran de retirar periòdicament.  
10. S'haurà d'adequar el camí d'accés  
d) Pla de vigilància ambiental  
L'EsIA compta amb un pla de vigilància ambiental que estableix les pautes establides que s'han de seguir, els controls que s'han d'efectuar, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la periodicitat corresponent. Totes les actuacions i/o els mesuraments que es realitzen en l'aplicació del pla de vigilància tindran constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeta comprovar-ne l'execució correcta i respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable. Aquesta documentació haurà de recollir totes les dades des de l'inici de l'activitat i estar a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.  
Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EsIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'Administració substantiva competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte examinat està subjecte a avaluació d'impacte ambiental, segons el que s'estableix en l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març. En concordança amb l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta llei.  
L'expedient ha observat els tràmits establits en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte per a l'obertura de l'explotació minera de recursos de la secció A), argiles, anomenada El Moli, promogut per Cerámicas Alonso, SL, i situada en les parcel·les 51, 53, 54, 55 i 183, polígon 5 del terme municipal de Castelló de Rugat (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, projecte de restauració i la resta de documentació aportada, així com els condicionants que s'enumeren a continuació:  
  
1. Des del punt de vista de l'eficàcia de la revegetació, la proposta de restauració del projecte amb talussos de banc de 45° no resulta admissible; en atenció a aquest aspecte, els talussos individuals de banc no han de superar els 35° d'inclinació.  
2. A partir de la volumetria calculada i segons el compromís d'aportació de RIA acreditat per la promotora; el farciment del buit miner s'escometrà fins a aconseguir com a mínim la cota 302 msnm. L'ús de materials externs, a fi de minorar el desfasament final d'alçàries, requerirà la declaració d'aptitud de residus inerts adequats per a la utilització concreta en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb finalitats de construcció, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre del Consell de la Generalitat, i el Reial decret 108/2008, d'1 de febrer.  
3. L'existència de la població de Ràfol de Salem a una distància inferior als 500 m del perímetre de l'explotació, exigeix l'adopció de mesures correctores que garantisquen la compatibilitat de l'activitat amb l'ús residencial, per la qual cosa hauran d'implementar-se:  
a) Mesures correctores per a reduir la generació de pols, controlar i eliminar la pols generada el més a prop possible del punt d'origen (i evitar-ne el pas a l'ambient), controlar la pols suspesa i consolidar la que s'ha sedimentat. Aquesta activitat està sotmesa a procediment d'autorització administrativa, que haurà d'obtindre de l'organisme competent de la Comunitat Valenciana, segons l'article 13.2 de la Llei 34/2007, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera actualitzada pel Reial decret 100/2011, ja que està inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera recollides en l'annex IV de la llei esmentada i l'activitat es classificaria en el grup B amb el codi 04 06 16 01 (activitats primàries de mineria no energètica que comporten l'extracció o tractament de productes minerals quan la capacitat és > 200.000 t/any o per a qualsevol capacitat quan la instal·lació es trobe a menys de 500 m d'un nucli de població).  
b) Mesures per a assegurar un control del soroll que no produïsca molèsties a la població. Hauran de tindre's en compte els nivells de soroll emesos, mitjançant controls sistemàtics d'acord amb la periodicitat establida en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Les auditories acústiques les haurà de realitzar una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'establiran les mesures correctores pertinents.  
4. El promotor serà responsable de mantindre en bon estat els camins per on circule la seua maquinària. Qualsevol actuació prevista que supose ocupació de la zona de policia del barranc de Xarquet, quedarà supeditada a l'obtenció de l'autorització administrativa de l'organisme de conca.  
5. L'increment de demanda d'aigua per al desenvolupament de l'activitat haurà de tindre una procedència emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquesta.  
6. En el cas que la pedrera es projecte connectar a la xarxa elèctrica mitjançant la línia aèria d'alta tensió, s'hauran de complir les mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió establides en l'RD 1432/2008, de 29 d'agost.  
7. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
8. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. El pla de vigilància ambiental haurà de prolongar-se almenys dos anys des de la finalització de la restauració total de la pedrera.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica, d'acord amb el que s'estableix en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la Llei 21/2013, abans esmentada, és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 6 de setembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9472, del 17-11-2022 (2022/10559)

RESOLUCIÓN de 6 de septiembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto para la apertura de la explotación minera de recursos de la sección A), arcillas, nombrada El Molí en el término municipal de Castelló de Rugat (Valencia). Expediente: (1857638) 110/2012/AIA
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9472

Fecha DOGV
:   17-11-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/10559

CVE


Fecha del documento
:   06-09-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 6 de septiembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto para la apertura de la explotación minera de recursos de la sección A), arcillas, nombrada El Molí en el término municipal de Castelló de Rugat (Valencia). Expediente: (1857638) 110/2012/AIA [2022/10559]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1857638) 110/2012/AIA.  
Título: Proyecto para la apertura de la explotación minera de recursos de la sección A), arcillas, nombrada El Molí en el término municipal de Castelló de Rugat (Valencia).  
Promotor: Cerámicas Alonso, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia.  
Ref. Órgano sustantivo: MIEXPA/2010/4/46.  
Localización: Término municipal de Castelló de Rugat (Valencia).  
  
1. Objeto y descripción del proyecto  
a) Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la apertura de la explotación minera de recursos de la sección A, El Molí en el término municipal de Castelló de Rugat (Valencia). Se pretende la explotación integral de las reservas de arcillas que existen dentro del perímetro que comprende las parcelas catastrales, así como la restauración del área total asociada a la explotación. El ámbito del proyecto comprende una zona de antiguas labores extractivas y lo que se pretende es su regularización.  
b) Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada  
Las actuaciones correspondientes a la explotación se plantean sobre una superficie de 2,0925 ha sobre las parcelas catastrales número 51, 53, 54, 55 y 183 del polígono 5 del término municipal de Castelló de Rugat, en terrenos de propiedad de la sociedad peticionaria Cerámicas Alonso, SL.  
La situación exacta de los terrenos objeto de explotación viene definida por el polígono cerrado, de planta sensiblemente rectangular, cuyos vértices poseen las siguientes coordenadas UTM (ETRS89) referidas al huso 30:  
  
Vértice X Y Vértice X Y  
1 726.513 4.305.049 24 726.369 4.304.984  
2 726.511 4.305.074 25 726.374 4.304.985  
3 726.510 4.305.082 26 726.390 4.304.988  
4 726.510 4.305.118 27 726.400 4.304.989  
5 726.507 4.305.119 28 726.402 4.304.989  
6 726.464 4.305.124 29 726.409 4.304.988  
7 726.444 4.305.127 30 726.417 4.304.987  
8 726.438 4.305.127 31 726.433 4.304.983  
9 726.427 4.305.119 32 726.439 4.304.982  
10 726.420 4.305.107 33 726.439 4.304.982  
11 726.417 4.305.101 34 726.447 4.304.981  
12 726.403 4.305.096 35 726.452 4.304.981  
13 726.380 4.305.095 36 726.457 4.304.982  
14 726.371 4.305.095 37 726.462 4.304.983  
15 726.349 4.305.096 38 726.471 4.304.986  
16 726.336 4.305.000 39 726.487 4.304.993  
17 726.343 4.304.995 40 726.492 4.304.994  
18 726.344 4.304.994 41 726.498 4.304.995  
19 726.349 4.304.990 42 726.507 4.304.996  
20 726.354 4.304.985 43 726.514 4.304.995  
21 726.355 4.304.985 44 726.515 4.305.009  
22 726.356 4.304.984 45 726.514 4.305.043  
23 726.360 4.304.984 46 726.513 4.305.049  
  
  
El acceso al área se realiza desde la carretera autonómica CV'614 entre las poblaciones de Castelló de Rugat y Ràfol de Salem. En el PK 1,475 de la citada vía interurbana, se toma a la derecha un camino local y a 1,3 km en dirección oeste se encuentra la zona de proyecto.  
Las parcelas objeto del proyecto comprenden una zona de topografía llana con ligeras ondulaciones, siendo la cota media de los terrenos 310 msnm.  
La explotación de las arcillas se realizará por el método de cielo abierto, desarrollando un único hueco de excavación descendente, con cinco bancos de 7,5 metros de altura cada uno de ellos desde la cota 321 hasta la cota 286 msnm y con sentido de avance este-oeste.  
El proceso de extracción se realizará con medios mecánicos. El material arcilloso, una vez cargado en los camiones bañera, será conducido a las instalaciones industriales que la propia mercantil posee en el municipio de Castelló de Rugat, donde serán tratadas mediante procesos de mezclado y homogeneizado para su posterior empleo en la fabricación de ladrillos, tejas y productos de tierras cocidas para la construcción.  
El volumen total de reservas explotables calculado es de 265.847 m³, de los cuales se estiman 159.007 m³ serán arcillas (318.013 t), y un 40 % será material estéril (836 m³ de tierra vegetal y 106.004 m³ margas). Suponiendo una producción anual de arcillas de 20.000 t/año y teniendo en cuenta unas reservas netas medidas de 318.013 t, se establece un horizonte de actividad de 16 años.  
La planificación proyectada prevé que, mediante procesos de minería de transferencia se vayan simultaneando la restauración de las zonas abandonadas conforme al avance de la explotación.  
Se programan un total de tres fases de explotación-restauración en las que se irán coordinando ambas labores desde la primera fase y primer año de funcionamiento. Cada una de las fases afecta a una zona del ámbito de la explotación, iniciándose en la zona norte, siguiendo por el sur y finalizando en la zona oeste del mismo. Las duraciones estimadas para cada una de las fases son de 5,5 años, 6 años y 4,5 años.  
Se pretende la restauración del hueco minero para su uso como plataforma agrícola, rellenando el mismo hasta la cota 302 msnm y conformando tres bancos de altura variable hasta la cota máxima 321 msnm. En los taludes de los bancos se contempla la hidrosiembra y plantaciones arbustivas, mientras en las bermas se realizará la revegetación mediante plantación de especies arbóreas y siembra de especies arbustivas. En la plataforma central se proyecta la revegetación mediante plantones de olivo.  
  
2. Tramitación administrativa  
a) Antecedentes  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia el 20 de diciembre de 2012, con la remisión, por el Servicio Territorial de Energía de Valencia de la documentación técnica y del resultado del trámite de información pública referentes al proyecto, con el objeto de iniciar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Con fecha 24 de enero de 2013, se remite el documento de alcance al Servicio Territorial de Energía de Valencia.  
Con fecha 28 de enero de 2013, tras realizar una visita de comprobación al emplazamiento de la cantera y comprobar la existencia de una excavación que supera ampliamente los 15.000 m³, se remite informe al Servicio de Régimen Jurídico e Inspección Territorial.  
Con fecha 31 de enero de 2013, se remite informe al Servicio Territorial de Energía de Valencia indicando el estado en el que se encuentra el emplazamiento de la cantera y solicitando las instrucciones e información oportunas sobre el procedimiento del expediente.  
Con fecha 18 de junio de 2013, se remite al Servicio Territorial de Energía de Valencia la reiteración del requerimiento realizado con el documento de alcance remitido en fecha 24 de enero de 2013.  
Con fecha 20 de junio de 2013, se solicita informe sobre uso residencial y compatibilidad urbanística al Ayuntamiento de Castelló de Rugat.  
Con fecha 30 de octubre de 2013, se recibe informe del Servicio Territorial de Energía de Valencia al que se adjunta documentación en formato digital presentada por el promotor en contestación al escrito remitido por la Subdirección General de Evaluación Ambiental y Territorial en fecha 18 de junio de 2013.  
Con fecha 9 de diciembre de 2013, el Ayuntamiento de Castelló de Rugat remite informe en contestación al escrito remitido por la Subdirección General de Evaluación Ambiental y Territorial en fecha 20 de junio de 2013.  
Con fechas 19 de octubre de 2015, 10 de noviembre de 2017 y 3 de julio de 2019, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia reitera la solicitud de emisión de la Declaración de Impacto Ambiental.  
Con fecha de 30 de enero de 2020 se realiza requerimiento al Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia y al promotor Cerámicas Alonso, SL, relativo a la subsanación de la documentación aportada y de la obtención de informes del Servicio de Vida Silvestre de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica y del órgano competente en materia de carreteras.  
Con fecha de 30 de junio de 2021, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia remite textos actualizados y refundidos con fecha de abril de 2021 del estudio de impacto ambiental, Plan de restauración y proyecto de explotación. La presente evaluación se realiza en base a esta versión de la documentación.  
b) Información pública  
El Servicio Territorial de Energía de Valencia sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 6.765, de 2 de mayo de 2012.  
El jefe del Servicio Territorial de Energía de Valencia, en fecha 10 de diciembre de 2012, certifica que durante el plazo concedido no se presentaron alegaciones.  
c) Consultas a administraciones e informes recibidos  
En el expediente se han considerado los siguientes informes y autorizaciones que forman parte del expediente remitido por el Servicio Territorial de Energía de Valencia:  
- Informe de Patrimonio Cultural (14.12.2011)  
La Dirección General de Patrimonio Cultural informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, la explotación minera de recursos de la sección A), arcillas, nombrada El Molí, polígono 5, parcelas 51, 53, 54, 55 y 183, condicionado al cumplimiento de las siguientes medidas correctoras respecto al patrimonio arqueológico:  
«- La realización de sondeos en los ámbitos donde se han detectado restos de materiales cerámicos. Los sondeos se realizarán con medios mecánicos, utilizando siempre cazo de limpieza (sin dientes) y con un ancho de cazo como mínimo de 80 cm.  
- Seguimiento arqueológico en las áreas de explotación de todos aquellos trabajos que conlleven remociones del terreno.  
- Si durante la ejecución de dichos trabajos apareciesen restos arqueológicos se valorará la compatibilidad del proyecto constructivo respecto a los restos aparecidos, así como la necesidad o no de realizar una excavación en extensión para la documentación de los mismos, siendo la Conselleria de Turismo quien determinará las condiciones a las que deba ajustarse la obra a realizar.»  
Asimismo, en dicho informe se indica que:  
«[...]La incidencia del proyecto sobre el patrimonio paleontológico no va a ser, en principio, significativa. No obstante, cabe recordar que cualquier hallazgo paleontológico de interés relevante que se realizase durante la ejecución del proyecto deberá ser comunicado a Conselleria de Cultura y Deporte, o a los ayuntamientos implicados, según lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico, la afección es nula, pero hay que recordar que en caso de modificación de los límites territoriales o de otros cambios del proyecto deberá realizarse un nuevo estudio patrimonial con las propuestas pertinentes en caso de verse afectado, remitiéndolo a esta Dirección General para su aprobación[...].»  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (27.04.2010).  
La Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente la actuación con las siguientes observaciones y condiciones:  
- Afección a domino público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía.  
En el informe se indica que la actuación supone la ocupación de zona de policía del Barranco de Xarquet, respetando la zona de servidumbre para uso público a efectos de los fines previstos en el artículo 7 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico. A este respecto, el organismo de cuenca recuerda que la mencionada zona de servidumbre se debe mantener expedita para uso público, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca.  
- Respecto a las aguas residuales producidas en la excavación derivadas de la presencia del personal en la cantera y a los residuos líquidos que se pudieran generar por los materiales utilizados en el relleno del hueco minero, se recuerda que queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del Dominio Público Hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa (art. 100 del texto refundido de la Ley de aguas).  
- Incidencia en el régimen de corrientes. El organismo de cuenca indica que por las características de la actuación y su ubicación respecto de los Barrancos de Castellar y de Xarquet, parece razonable concluir que la misma no incidirá en el régimen de corrientes.  
- Disponibilidad de recursos hídricos. Se considera una demanda anual prevista de 385,75 m³ destinados al consumo para sanitarios, al riego de pistas para evitar emisiones de polvo y al riego de plantaciones para la revegetación de la cantera. El suministro se realizará mediante camiones cisterna. El organismo de cuenca advierte de que en caso de que el suministro se realice desde un origen no amparado por un derecho al uso privativo de las aguas se produciría una infracción administrativa con la consiguiente apertura de expediente sancionador al suministrador.  
- Informe del Servicio de Paisaje (30.06.2010).  
El Servicio de Paisaje emite informe favorable al estudio de integración paisajística que acompaña la DIC para la actividad extractiva, siempre y cuando se lleven a cabo las condiciones de proyecto descritas en el estudio de integración paisajística. Dicho servicio indica que:  
«[...] se deberá aportar el Plan de participación pública siempre y cuando sus resultados sean acordes con la solución adoptada. En caso contrario, el estudio de integración paisajística será objeto de un nuevo informe por este servicio.»  
Asimismo, en atención a las posibles afecciones detectadas, desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se ha solicitado informe al Ayuntamiento de Castelló de Rugat en relación con los asuntos de su competencia.  
- Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Castelló de Rugat (29.11.2013) en el que se informa:  
«[?]Los terrenos existentes en una franja de 500 m alrededor de las parcelas referidas, están clasificados en el plan general, en su mayor parte, como suelo no urbanizable de protección genérica; el resto son suelos de protección por infraestructuras de protección de lechos y barrancos y suelo urbano de uso industrial.  
Las normas urbanísticas que regulan este tipo de suelo (art 68 apt 3 NNUU) contemplan como uso permitido condicionado la vivienda unifamiliar, según las condiciones establecidas por la ley de suelo no urbanizable.  
Que en el referido entorno de 500 m no hay constancia de la existencia de construcción residencial.  
Que según las normas urbanísticas en el suelo no urbanizable de protección genérica (tipo común) se permite el uso extractivo, referido exclusivamente a explotaciones existentes, autorizadas y en activo, que tengan o desarrollen proyecto de restauración.  
Dado que la explotación minera que se solicita se pretende desarrollar sobre una explotación preexistente que en estos momentos no se encuentra en activo; su restauración ha quedado supeditada a la aprobación de la explotación que se plantea.  
Por las mencionadas razones se considera que la actividad objeto del presente informe sí que es compatible con el planeamiento vigente, en cuanto a los usos permitidos en ese tipo de suelo.»  
- Informe de espacios naturales del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia (4.06.2020), en el que se indica:  
«Las parcelas en las que se ubica la actividad no afectan al ámbito territorial de ningún espacio natural protegido ni a ningún espacio protegido Red Natura 2000 [?]. Tampoco afecta al ámbito de ninguna cueva catalogada, ni a su perímetro de protección.  
Consultado el Banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana, existe constancia de la presencia de una especie prioritaria en la cuadricula UTM de 1 km de lado donde se ubica el proyecto. Se trata del Aquila fasciata (águila perdicera), pero dada la distancia a sus zonas de nidificación no se prevén afecciones por el proyecto.  
[?] En el caso de que la cantera se proyecte conectar a la red eléctrica mediante línea aérea de alta tensión, apoyo derivación, transformador, se deberán cumplir las medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y electrocución en líneas eléctricas de alta tensión establecidas en el RD 1432/2008, de 29 de agosto.»  
  
3. Análisis técnico del expediente. consideraciones ambientales  
a) Ubicación  
La totalidad de los terrenos a explotar pertenecen al término municipal de Castelló de Rugat, y se encuentran clasificados, según el Plan General de ordenación urbana, como suelo no urbanizable de protección genérica, en los que está permitido el uso extractivo referido exclusivamente a las explotaciones existentes, autorizadas y en activo, que cuente u obtengan proyecto de restauración aprobado. Para el ámbito de explotación se aporta certificado de compatibilidad con el PGOU emitido por el Ayuntamiento de Castelló de Rugat de fecha 29 de noviembre de 2013.  
En el informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Castello de Rugat se indica que, en el entorno de 500 m de la explotación, no hay constancia de la existencia de construcción residencial. El núcleo residencial más cercano al perímetro de la zona de explotación es el municipio de Ràfol de Salem, que se encuentra a una distancia inferior a los 500 m en línea recta hacia el oeste.  
Se detecta la presencia de tendidos eléctricos aéreos atravesando el ámbito de explotación, recayendo un apoyo del mismo en el centro de la explotación. No se contemplan en el proyecto afecciones a los elementos de la línea aérea. No se detectan otras infraestructuras que puedan verse afectadas.  
La red de caminos agrícolas que dan acceso a las fincas del entorno no se verá modificada por la explotación proyectada. Los accesos previstos desde las carreteras CV-614 y CV-615 se adecuarán al condicionado expuesto por el titular de las vías en su informe de fecha 4 de agosto de 2011, incluido en la documentación del proyecto.  
Las características fisiográficas de la zona de explotación quedan definidas por una llanura de orientación aproximada sur'norte, con orografía poco abrupta, pero con ondulaciones. Las cotas varían desde apenas 300 msnm al noroeste, hasta algo más de 321 msnm al sureste.  
Vista la documentación aportada, respecto a la evaluación de alternativas técnicamente viables, se observa que para escoger la solución adoptada se han seguido criterios de tipo geológicos, geotécnicos, hidrogeológicos, operativos y medioambientales. La ubicación se ha escogido, primero por la existencia del recurso mineral y segundo por la calidad del mismo. No se han planteado alternativas técnicas de emplazamiento, por ser estas parcelas donde se ubica el recurso mineral.  
En el modo de explotación de la cantera se consigue una morfología basada en un hueco a cota inferior a las parcelas colindantes, por lo que los frentes de trabajo son muy poco visibles desde el exterior de la misma.  
Consultado el visor cartográfico del IDEV, la zona donde se emplaza la explotación no afecta a ningún espacio natural protegido (parques naturales, parajes naturales, paisajes protegidos, monumentos naturales, microrreservas de flora, zonas húmedas, cuevas protegidas) y no existen espacios incluidos en la Red Natura 2000, ni afecta a montes de utilidad pública. Tampoco existen vías pecuarias que puedan verse afectadas.  
Según el Banco de datos de biodiversidad, en el entorno próximo de la actividad no consta la presencia de especies prioritarias. Según se indica en el informe de espacios naturales, la parcela se encuentra dentro de la cuadrícula UTM de 1 km donde se puede presentar la especie prioritaria Aquila fasciata (águila perdicera), pero dada la distancia a sus zonas de nidificación no se prevén afecciones por el proyecto. En el mismo informe se indica que la parcela se encuentra dentro de la zona de protección de la avifauna respecto de tendidos eléctricos denominada área prioritaria Ombría de Benicadell declarada por la Resolución de 15 de octubre de 2010, del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por ser un área prioritaria de reproducción, alimentación, dispersión y concentración local de aves catalogadas.  
En general se puede concluir que las especies de fauna presentes en el ámbito de actuación serán de carácter generalista y adaptadas a ecosistemas determinados por la acción humana y a la escasez de recursos hídricos. No se afecta a reservas de fauna.  
No se produce afección a suelo forestal según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), siendo las masas forestales más cercanas las correspondientes a la vegetación de ribera de las ramblas de Castellar y de Xarquet situadas a más de 100 m. El riesgo de incendio forestal en la zona está catalogado como bajo.  
El entorno geográfico del área de explotación se encuentra antropizado, y parcelado para el uso agrícola con predominio de cultivos de secano, como el olivo, almendros y algarrobo. En los taludes entre bancales y en bordes de caminos se desarrolla vegetación nitrófila y de escaso interés florístico. Las parcelas a ocupar se encuentran en su mayor parte desprovistas de vegetación por las labores mineras realizadas con anterioridad, tratándose de un área muy degradada, encontrándose la parte no explotada ocupada por vegetación arbustiva y matorral de tipo mediterráneo.  
En cuanto al dominio público hidráulico, la explotación ocupa parcialmente la zona de policía de la Rambla de Xarquet, sin afectar los 5 metros que constituyen la zona de servidumbre de este cauce, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca. Las parcelas no se sitúan en zonas afectadas por riesgo de inundación según el PATRICOVA.  
No se produce afección a cauces fluviales. La cuenca de drenaje está constituida por la propia área de explotación, estableciéndose la divisoria de aguas en el perímetro externo de la explotación.  
La práctica totalidad de la superficie a explotar se sitúa en un área de vulnerabilidad baja para la contaminación de las aguas subterráneas, dado el carácter impermeable de las arcillas. Por otra parte, en la zona de proyecto no existen acuíferos multicapa y se localiza en áreas de escaso interés para la recarga de acuíferos englobándose en la masa de agua subterránea Valle de Albaida. El proyecto no afecta al nivel freático.  
El riesgo de erosión actual en la zona de implantación está calificado como bajo según el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana, mientras la erosión potencial se enmarca entre zonas de erosión moderada y baja.  
La práctica totalidad de la parcela se encuentra en zonas con ausencia de riesgo de deslizamiento.  
El consumo de agua no será necesario en los procesos productivos de la explotación. Para usos auxiliares, riegos de pistas y plataformas y posterior revegetación se estima en unos 220 m³ anuales los cuales se suministrarán mediante camiones cisterna amparados en un derecho de aguas otorgado por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
No se identifican en el área de implantación elementos del patrimonio cultural inventariados.  
No se prevé afección significativa a restos arqueológicos o paleontológicos.  
b) Impactos y medidas correctoras relacionadas con la actividad a desarrollar  
La explotación de las arcillas se realizará por el método de cielo abierto, desarrollando un único hueco de excavación descendente, con cinco bancos de 7,5 metros de altura cada uno de ellos y una pendiente máxima unitaria de 72º sobre la horizontal; es decir, desarrollando la cantera desde las cotas superiores (321 msnm) a las inferiores (286 msnm). La explotación se realizará de techo a muro con sentido de avance este-oeste. Las distintas cotas de las bermas serán, en excavación, a las cotas 313; 306,50; 299; 391,50 y 286 metros, con taludes unitarios de explotación de 44º y bermas finales de anchura 5 m de media, con ligera contrapendiente hacia el interior de un 2 %.  
Los ángulos de los taludes de explotación y de restauración definidos en proyecto, se calculan en base a parámetros característicos recogidos en bibliografía técnica y en atención a la tipología de los materiales presentes en el área de explotación. No se aportan resultados de sondeos o ensayos previos que permitan identificar y caracterizar de manera precisa los materiales presentes en la zona y sus parámetros geotécnicos, y por tanto la bondad de los datos obtenidos en el estudio geotécnico de estabilidad de taludes incluido en el proyecto. En base al referido estudio se proyectan los taludes con coeficientes de seguridad superiores a 1,2.  
Según el proyecto presentado, el afloramiento de arcillas, en base a la cartografía del IGME y a los trabajos realizados hasta el momento, alcanza un espesor medio global en la zona de unos 20 m intercalándose niveles decimétricos de margas y yesos con un espesor entre 10 y 35 cm. No se aportan resultados de sondeos previos.  
El proceso de extracción se realizará con medios mecánicos mediante pala retroexcavadora, con arranque directo sobre el frente de la explotación, sin necesidad del uso de explosivos. El material arcilloso, una vez cargado en los camiones bañera, será conducido a las instalaciones industriales que la propia mercantil posee en el municipio de Castelló de Rugat.  
No se prevé la ejecución de construcciones permanentes, ni la ejecución de tomas de corriente que requieran la instalación de líneas eléctricas.  
Visto el estudio de impacto ambiental, la documentación aportada y la tipología de los trabajos a ejecutar, se prevén afecciones potenciales relacionadas con la actividad a desarrollar, especialmente en la fase de explotación de la cantera.  
El estudio de impacto ambiental del proyecto (en adelante EsIA) contempla las medidas preventivas y correctoras encaminadas a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a las explotaciones de áridos. Se identifican, entre otros, los siguientes impactos ambientales potenciales:  
b).1 Contaminación atmosférica por emisión de polvo en las tareas de despeje y desbroce previas de la zona, así como la posterior extracción de material para su uso.  
El EsIA lo contempla como un impacto moderado y reversible en la calidad del aire debido a la generación de partículas en suspensión. Al tratarse de un hueco excavado por debajo del nivel del terreno natural circundante, los propios taludes de excavación ejercerán de barrera cortaviento que disminuirá la traslación del polvo, y estima una zona afectada por el polvo de unos 200 m alrededor de la explotación.  
La actividad queda sujeta al régimen previsto en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera y al Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación.  
Como medidas preventivas, correctoras y protectoras previstas se establecen en el EsIA una serie de buenas prácticas en obra, como riegos de mantenimiento y limpieza, atención a las condiciones climáticas, resguardo de acopios para su protección frente a la erosión y uso de lonas para cubrir la caja en los transportes.  
No se incluyen en el EsIA medidas preventivas especificas en atención a la afección a la población de Ràfol de Salem.  
b).2 Contaminación atmosférica por emisión de gases a la atmósfera debido a la utilización de la maquinaria y vehículos para acometer los trabajos de extracción y transporte de material de la cantera. Cambio climático.  
Se trata en general de un impacto negativo que admite medidas correctoras para su minimización. Para ello, se establecen las siguientes medidas de carácter preventivo en aplicación de las leyes vigentes sobre prevención de contaminación atmosférica; se revisarán los motores de combustión interna para que cumplan los límites de emisión de contaminantes previstos en la vigente normativa, se constatará documentalmente que la maquinaria dispone de los certificados al día de la inspección técnica de vehículos (ITV) o planes de mantenimiento del fabricante no se permitirá ninguna emisión de gases ni la manipulación de materias que produzcan malos olores en cantidades tales que puedan ser fácilmente detectables, sin instrumentos, en la línea de propiedad de la parcela desde la que se emiten dichos olores.  
La restauración ambiental prevista en la fase de abandono de la explotación dotará al área de un sumidero de carbono, actualmente no presente, por encontrarse alterada en su casi totalidad la cubierta vegetal.  
b).3 La contaminación atmosférica por ruidos y vibraciones ocasionada por los motores de combustión interna, el funcionamiento de la maquinaria, la presencia humana, etc.  
Tendrá lugar principalmente en la fase de preparación y funcionamiento de la explotación, que será un impacto causado por las emisiones sonoras, de carácter reversible a corto plazo y de extensión puntual, pudiendo causar molestias a la población y a la fauna que pueda existir en el entorno próximo a la explotación. El EsIA estima que, a 500 metros, el nivel sonoro sería de 40 dB(A) inferior a los límites admisibles. La morfología de la zona de explotación favorecerá la amortiguación del sonido, limitando el nivel sonoro en el exterior de la explotación. En cuanto a las vibraciones al no instalarse maquinaria fija en la explotación no se estima afección por este aspecto. Para la minimización de este impacto, se establecen en el EsIA medidas de carácter general en atención a las leyes de contaminación acústica y ruido autonómica y nacional.  
En el informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Castelló de Rugat se indica que en el entorno de 500 m no hay constancia de la existencia de construcción residencial. No se incluyen en el EsIA medidas preventivas especificas en atención al control de la afección a la población de Ràfol de Salem o a construcciones residenciales cercanas.  
b).4 Impacto sobre las aguas superficiales y subterráneas y su posible contaminación.  
La puesta en marcha de la actividad extractiva en la zona considerada no disminuirá los recursos de aguas subterráneas, pues la explotación no cortará ni sobrepasa el nivel freático y por tanto no afectará a ninguna formación acuífera. Tampoco se afecta a ningún cauce superficial. La superficie a explotar se sitúa en un área de vulnerabilidad baja para la contaminación de las aguas subterráneas, dado el carácter impermeable de las arcillas. No se realizará ningún tratamiento químico o de lavado que pueda adicionar compuestos químicos contaminantes o potencialmente contaminantes, por lo que no existirán balsas de lodos para la recogida de aguas de lavado ni ningún otro depósito similar. Tampoco existirán escombreras cuyos lixiviados puedan ser contaminantes. La única actividad que puede producir residuos químicos contaminantes es la manipulación de los lubricantes, combustibles y materias similares, necesarios para el normal funcionamiento de la maquinaria a emplear en la explotación. Esta actividad de mantenimiento se desarrollará fuera de las zonas de explotación, en las instalaciones de un taller autorizado.  
b).5 Alteración del drenaje superficial.  
Los desmontes producidos en el hueco minero de la zona de explotación producirán la alteración permanente de los drenajes superficiales. Se trata de un impacto negativo que con la red de drenaje proyectada se considera tendrá un impacto compatible sobre el sistema hídrico. En este sentido, en el proyecto, con el objeto de obtener un mejor control de la nueva escorrentía generada, se establecen unas medidas encaminadas a reducir el poder erosivo del agua de escorrentía, y, por otro lado, interceptar los sedimentos arrastrados por el agua, para su posterior recuperación:  
1. Se establecerá un sistema de drenaje en el perímetro de la explotación, mediante una cuneta de guarda, para la recogida de las aguas externas e impedir que las mismas lleguen a la zona de actuación.  
2. Las aguas de escorrentía se recogerán en la parte más profunda del hueco minero, para ser utilizadas posteriormente en riego de pistas o en la restauración. Se instalará una balsa de decantación de 15 m² y 1,5m de profundidad con capacidad suficiente para alojar el volumen anual de sedimentos previsto de 20,93 m³/año.  
3. La explotación se ha proyectado dejando una pendiente suave (2 %) en la plaza de cantera hacia la balsa de sedimentación e infiltración.  
4. Durante la explotación se tiene previsto que las bermas tengan contra pendiente para favorecer la infiltración del agua y disminuir el coeficiente de escorrentía reduciendo así la velocidad de circulación del agua.  
b).6 Afección suelos por contaminación por vertidos ocasionales de aceites y combustibles por parte de la maquinaria.  
Estos incidentes serán solo eventuales, puesto que estas actividades de puesta a punto serán llevadas a cabo en un lugar adecuado fuera de la zona de actuación, en una zona impermeabilizada y diseñada para tal fin en las instalaciones de talleres autorizados.  
En caso de derrames o fugas se retirará la arena y arcilla contaminadas gestionándose como un residuo peligroso y se pondrá arena y arcilla nueva.  
Los posibles accidentes durante el transporte de productos o residuos peligrosos ya se tienen en cuenta durante la tramitación de la preceptiva autorización de gestión  
b).7 Afección suelos por desaparición suelo edáfico productivo.  
En el área de explotación permanece una superficie de 5.571 m² sin alterar y de la que se recuperará el suelo para su posterior reutilización en las labores de revegetación. Como medidas preventivas para la protección de los suelos productivos se proponen en el EsIA las siguientes medidas:  
1. Retirada, acumulación y mantenimiento de los horizontes superficiales del suelo; de forma que puedan ser utilizados en la etapa de restauración de las superficies afectadas por la explotación mediante revegetación.  
2. Cualquier operación con tierra vegetal (excavar, transportar, etc) no deberá hacerse en días de lluvia, para no convertir la tierra vegetal en barro, lo que la perjudica e incluso puede llegar a inutilizarla para trabajos posteriores.  
3. La tierra extraída se depositará en terrenos llanos y de fácil drenaje, sin entorpecer el movimiento de la maquinaria y las labores propias de la extracción.  
4. Se amontonarán en cordones no superiores a 2 metros para evitar la compactación de las capas bajas de tierra. Además, se les dará forma de artesa, con taludes de pendiente 1:1. Se deberá remover la tierra cuando esté seca y cuando el contenido en humedad sea inferior al 75 %.  
5. Dado que los cordones de tierra no serán utilizados para la reconstrucción del suelo en un periodo corto de tiempo, será aconsejable su abonado periódico y la siembra de la superficie superior de los cordones con una mezcla de semillas apropiadas.  
b).8 Erosión.  
Como medidas preventivas para mitigar los efectos erosivos sobre el suelo producida por los trabajos de extracción, se contemplan las siguientes medidas:  
1. Que se realicen a favor de las curvas de nivel, de esta forma se evitará que se produzcan regueros por los que circulen las aguas de escorrentía, que favorecen el desencadenamiento de procesos erosivos.  
  
2. Tener especiales cuidados durante el trasiego de la maquinaria por las zonas de borde, para no desestabilizar los terrenos, minimizando la erosión.  
3. Evitar que se originen y permanezcan largo tiempo, puntos con pendientes fuertes, en áreas ajenas al propio frente de explotación.  
4. Evitar o minimizar la alteración de suelo en la realización de caminos, ubicación de acopios y operaciones de maquinaria.  
b).9 Generación de residuos sólidos.  
En un principio la parte de rechazo del material excavado se empleará en la fase de restauración, con lo que no se prevé el tratamiento de los mismos fuera de la explotación. Los acopios temporales se tratarán conforme a las medidas preventivas y correctoras aplicables de las recogidas en los puntos precedentes.  
La gestión de residuos catalogados como peligrosos o de naturaleza distinta a los materiales pétreos que se puedan generar, será un aspecto importante a vigilar. Se tomarán diversas medidas preventivas y correctoras tal y como se exponen en el EsIA.  
Según lo dispuesto en la normativa vigente en materia de residuos, los residuos peligrosos se almacenarán en envases estancos adecuados a sus características químicas y en recinto cerrados dotado con cubierta y solera impermeabilizada y sistema de recogida de derrames, y serán gestionarán por gestor autorizado.  
b).9 Afección flora y fauna.  
La vegetación existente en la zona, y la que se verá eliminada en la zona de explotación, no presenta en estos momentos endemismos de singular interés y está formada principalmente por matorral de bajo porte. La principal afección sobre la vegetación se producirá por la deposición directa de polvo.  
Los impactos indirectos sobre la fauna se producirán por molestias ocasionadas por las emisiones de polvo, ruidos, posible contaminación del agua y del suelo, así como efectos sobre la eliminación de ciertos espacios que proporcionan recursos tróficos y refugio por eliminación de la vegetación.  
El programa de labores propuesto contempla la restauración de forma simultánea a la explotación, por lo que se reduce el tiempo transcurrido desde que se explota hasta que se restaura y, por tanto, la posibilidad de volver a revegetar los terrenos.  
Como medidas preventivas y correctoras, incluyendo las previstas en el proyecto de restauración, se incluyen en el EsIA, las siguientes:  
1. Restitución de la cobertura vegetal mediante la revegetación de las superficies resultantes de la restauración fisiográfica, con plantación de olivos en la plataforma central y siembra de herbáceas en el perímetro de esta.  
2. Referente al impacto ejercido sobre la vegetación circundante a la explotación, las medidas adoptadas son las ya mencionadas para reducir las emisiones de polvo, de modo que se minimice la afección al desarrollo vegetativo de los cultivos de alrededor al tratarse de una zona con una economía eminentemente agrícola.  
3. No se proponen medidas correctoras específicas para reducir el impacto sobre la fauna, ya que no se trata de una zona de interés faunístico ni de nidificación importante. Las medidas que pretenden corregir el impacto sobre la fauna se refieren a las correcciones del impacto sobre la vegetación y a las correcciones del impacto producido por el polvo y el ruido, ya descritas en los apartados correspondientes.  
4. Mediante la restauración del espacio afectado por la extracción se regenera el ecosistema agrícola de la zona, recuperando el biotopo original para la fauna de la zona.  
b).10 Patrimonio cultural.  
Aunque a priori, no consta afección a ningún yacimiento arqueológico, paleontológico o etnológico catalogado en el área de explotación, se seguirán las indicaciones de la DG de Patrimonio de la Conselleria de Educación y Cultura. En caso de producirse algún descubrimiento arqueológico o bien cultural durante la ejecución de las labores extractivas en el ámbito de la actuación, la dirección facultativa dictará la suspensión inmediata de las operaciones de explotación y se comunicará a los organismos competentes el descubrimiento para que adopten las medidas que estimen necesarias para la protección, conservación o estudio del hallazgo.  
b).11 Paisaje.  
El modelo coordinado de explotación-restauración propuesto facilita la recuperación progresiva del hueco final con el avance de la explotación, optimizando al máximo la transferencia de los estériles generados, dentro de unos límites aceptables de impacto visual atendiendo a la configuración del relieve. Es este relieve el que posibilita la práctica ocultación de la actividad al encontrarse a cota inferior a las parcelas colindantes.  
Se han propuesto las siguientes medidas preventivas en el EsIA:  
1. No sobrepasar en ningún caso los límites de la autorización minera.  
2. Remodelar la topografía alterada (redondear los taludes evitando aristas y superficies planas).  
3. No realizar ningún tipo de construcción permanente en el tiempo.  
4. Aprovechar el propio hueco minero como escombrera de material de rechazo y, finalmente, utilizar el mismo en labores de rehabilitación.  
5. Acopiar la tierra vegetal susceptible de ser usada en la restauración.  
6. Durante la explotación se mantendrá una ceja de terreno que actúe como barrera visual de los frentes de explotación activos. Los frentes agotados según las previsiones deberán ser restaurados inmediatamente tras el alcance de su perfil de agotamiento de final de explotación. La modificación del programa de explotación-restauración previsto requerirá su previa notificación a la autoridad minera para su autorización.  
7. Se atenderá en todo momento al programa de explotación de la cantera, que ha sido programado de manera que sea ejecutado de forma progresiva al avance de la explotación, de modo que a medida que el frente se encuentre a suficiente distancia como para no interferir en las labores de extracción, comenzarán las labores de restauración por la zona ya explotada. De esta manera, mediante la explotación y restauración simultánea se reduce en el tiempo y en el espacio el área afectada por la cantera en cada momento, corrigiéndose lo antes posible el impacto negativo que supone la existencia del hueco, tanto desde el punto de vista paisajístico como de la seguridad.  
8. Acondicionamiento y revegetación de los accesos existentes en la zona.  
b).12 Población  
Durante la fase de funcionamiento de la explotación, se espera un impacto positivo en el desarrollo económico de la zona, dado que se generará empleo directo en el sector de la minería y, por otro lado, de forma indirecta en el sector de la construcción, abarcando este último, un mayor ámbito territorial. La zona de explotación extraerá materias primas para la fabricación productos cerámicos para su uso posterior en el sector de la construcción, materias primas indispensables para la obra civil, edificación, etc.  
c) Plan de restauración  
El plan de restauración del espacio afectado por las labores mineras está encaminado a su adecuación agrícola, de acuerdo con las características del entorno más próximo. Se establecen medidas de restauración morfológica y de restauración de la cubierta vegetal coordinadas con las labores de explotación.  
Entre las medidas asociados a los trabajos de restauración, se establecen las siguientes:  
1. Relleno y restauración morfológica: El plan de restauración contempla la adecuación morfológica del hueco minero mediante el relleno parcial del mismo con los estériles de mina, desde la cota final de explotación 286 hasta la cota 302, siendo la cota máxima de 321 msnm.  
El volumen cubicado necesario para el relleno del hueco y restauración de los taludes es de 176.634 m³. El volumen de material disponible de la propia explotación es de 116.605 m³ (una vez esponjado), presentando un déficit de 57.029 m³ que se cubrirá con el aporte de tierras limpias y de residuos inertes adecuados (RIA), para la cual, la mercantil, adjunta a la documentación del proyecto, compromiso de fecha 19 de abril de 2021 para aportar los residuos procedentes de su planta de transformación.  
2. La restauración morfológica se realizará conforme avance la explotación y en su mismo sentido. El talud final se proyecta con pendiente aproximada de 35º y altura 20 m, estructurado en 3 bancos de talud forzado con ángulos máximos de 45º y de 7,5 metros de altura, separados por bermas de 4 metros de sección transversal. Los ángulos de los taludes se calculan en base a coeficientes teóricos característicos de los materiales presentes en el área. Se estiman con coeficientes de seguridad superiores a 1,2.  
3. Restauración agrícola (con olivos) en la plataforma, y por otro lado restauración con vegetación natural en taludes y bermas (Aladierno (Rhamnus alaternus), Coscoja (Quercus coccifera), Espino negro (Rhamnus lycioides), Lentisco (Pistacea lentiscus), Romero (Rosmarinus officinalis), Tomillo (Thymus vulgaris)) en los taludes resultantes, con las correspondientes densidades de plantación definidas en el plan de restauración. La plantación se realizará preferiblemente en los meses invernales, evitando los meses centrales del verano. En la plantación de los olivos será preciso proporcionar agua abundante a la planta en el momento de la plantación y hasta que se haya asegurado su arraigo.  
4. Mejora de la capacidad edáfica. Se adecuará el suelo mediante subsolado lineal en bermas entre taludes y construcción de caballón en borde y plataforma, el acaballonado de la plataforma se ejecutará por curvas de nivel. Se procederá a instaurar una cubierta vegetal mediante el aporte puntual de tierra vegetal en llanos y bermas, mediante un marco de plantación de 6 x 6 m, aportando 0,3 m³/hoyo de los suelos retirados previamente y enmendados mediante abono o hidrogel. El volumen de tierra vegetal necesario para plantaciones previstas es de 115 m³, no siendo necesario el aporte de tierras externas.  
5. Se ha elegido la plantación como método de repoblación para tener mayor probabilidad de éxito, pues las plantas son más resistentes a los riesgos meteorológicos que las plántulas recién nacidas de semilla y proporcionan una ocupación más rápida y regular del terreno.  
6. En los taludes de los bancos se realizará hidrosiembra previa a la plantación, resultando una superficie de aplicación de aproximadamente 2.485 m².  
7. La hidrología superficial se verá afectada de manera permanente al constituirse el hueco restaurado como una barrera física a los flujos de escorrentía superficial dominantes en la zona con una orientación aproximada S-N a tenor de la topografía existente. La cuneta de guarda prevista en el perímetro de la explotación permite reconducir las aguas procedentes del entorno de la explotación evitando la afección al hueco restaurado y dando continuidad al recorrido actual de las aguas de escorrentía.  
8. Con el objetivo de evitar la posible erosión por escorrentía superficial en el hueco minero restaurado, se ejecutarán acanaladuras sin revestir en la base de cada talud que mediante bajantes conectarán con una cuneta principal a ejecutar en la plataforma basal, con sección trapezoidal, que dirigirá el agua hacia la balsa de decantación de 15 m² y 1,5 m de profundidad, prevista en el lado suroeste de la plataforma, cuya capacidad, según los cálculos estimados en el mismo plan de restauración, se estima suficiente para captar el agua de escorrentía y los arrastres de sedimentos que se puedan producir, al menos durante 1 año.  
9. El agua recogida en la balsa de decantación se reutilizará como agua de riego en los procesos de revegetación. Los sedimentos acumulados se retirarán periódicamente.  
10. Se adecuará el camino de acceso.  
d) Plan de vigilancia ambiental  
El EsIA cuenta con un plan de vigilancia ambiental que establece las pautas establecidas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente. Todas las actuaciones y/o mediciones que se realicen en la aplicación del plan de vigilancia tendrán constancia escrita en forma de actas, lecturas o estadillos, de forma que permita comprobar su correcta ejecución y respeto de los trabajos a las condiciones establecidas en la normativa vigente que le sea de aplicación. Esta documentación recogerá todos los datos desde el inicio de la actividad estando a disposición de los órganos de inspección y vigilancia.  
Si se observase alguna desviación significativa respecto de las previsiones descritas en el EsIA durante la realización de los controles mencionados, el promotor lo pondrá en conocimiento de la administración sustantiva competente, para que se apliquen las medidas correctoras necesarias.  
  
4. Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado está sujeto a evaluación de impacto ambiental, según lo previsto en el anexo I, grupo 3.c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo. En concordancia con el artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto para la apertura de la explotación minera de recursos de la sección A), arcillas, nombrada El Molí, promovido por Cerámicas Alonso, SL, y ubicada en las parcelas 51, 53, 54, 55 y 183, polígono 5 del término municipal de Castelló de Rugat (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, proyecto de restauración y demás documentación aportada, así como los condicionantes que se relacionan a continuación:  
1. Desde el punto de vista de la eficacia de la revegetación, la propuesta de restauración del proyecto con taludes de banco de 45º no resulta admisible; en atención a este aspecto, los taludes individuales de banco no deben superar los 35º de inclinación.  
2. En base a la volumetría calculada y al compromiso de aporte de RIA acreditado por la promotora; el relleno del hueco minero se acometerá hasta alcanzar como mínimo la cota 302 msnm. El uso de materiales externos, al objeto de minorar el desfase de alturas final, requerirá de la declaración de aptitud de residuos inertes adecuados para su utilización concreta en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción, conforme al Decreto 200/2004, de 1 de octubre del Consell de la Generalitat, y al Real decreto 108/2008, de 1 de febrero.  
3. La existencia de la población de Ràfol de Salem a una distancia inferior a los 500 m del perímetro de la explotación, exige la adopción de medidas correctoras que garanticen la compatibilidad de la actividad con el uso residencial, por lo que deberán implementarse:  
a) Medidas correctoras para reducir la generación de polvo, controlar y eliminar el polvo generado lo más cerca posible del punto de origen (evitando su paso al ambiente), controlar el polvo suspendido y consolidar el sedimentado. Esta actividad está sometida a procedimiento de autorización administrativa, que deberá obtener por el organismo competente de la Comunitat Valenciana, según el art. 13.2 de la Ley 34/2007, de calidad del aire y protección de la atmósfera actualizada por el Real decreto 100/2011, ya que está incluida en el Catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera recogidas en el anexo IV de la citada ley y la actividad clasificaría en el grupo B con el código 04 06 16 01 (actividades primarias de minería no energética que conlleven la extracción o tratamiento de productos minerales cuando la capacidad es > 200.000 t/año o para cualquier capacidad cuando la instalación se encuentre a menos de 500 m de un núcleo de población).  
b) Medidas para asegurar un control del ruido que no produzca molestias a la población. Deberá tenerse en cuenta los niveles de ruido emitidos, mediante controles sistemáticos de acuerdo a la periodicidad establecida en el decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la Contaminación Acústica. Las auditorías acústicas se realizarán por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica. En caso de superar los niveles sonoros permitidos por la ley, se establecerán las medidas correctoras pertinentes.  
4. El promotor será responsable de mantener en buen estado los caminos por donde circule su maquinaria. Cualquier actuación prevista que suponga ocupación de la zona de policía del Barranco de Xarquet, quedará supeditada a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca.  
5. El incremento de demanda de agua para el desarrollo de la actividad deberá tener una procedencia amparada por un derecho al uso privativo de la misma.  
6. En el caso de que la cantera se proyecte conectar a la red eléctrica mediante línea aérea de alta tensión, se deberán cumplir las medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y electrocución en líneas eléctricas de alta tensión establecidas en el RD 1432/2008, de 29 de agosto.  
7. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
8. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. El plan de vigilancia ambiental deberá prolongarse al menos dos años desde la finalización de la restauración total de la cantera.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica, conforme a lo previsto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
De acuerdo con la Disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
València, 6 de septiembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML