Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9378, del 08-07-2022 (2022/6454)

RESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària durant el curs 2022-2023.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9378

Data del DOGV
:   08-07-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/6454

CVE


Data del document
:   05-07-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [organització de l'ensenyament](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària durant el curs 2022-2023. [2022/6454]  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació és la llei bàsica del sistema educatiu. Aquesta ha estat modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre (BOE 340, 30.12.2020), i les seues modificacions entren en vigor d'acord amb el calendari d'implantació que s'estableix en la disposició final cinquena d'aquesta llei.  
La disposició transitòria cinquena de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, en referència a l'aplicació de les normes reglamentàries, estableix que les matèries en la regulació de les quals aquesta llei orgànica remet a ulteriors disposicions reglamentàries, i fins que aquestes no es dicten, seran d'aplicació, en cada cas, les normes d'aquest rang que s'aplicaven fins a l'entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre.   
El Reial decret 95/2022, d'1 de febrer, estableix l'ordenació de les ensenyances mínimes de l'Educació Infantil (BOE 28, 02.02.2022) i s'aplicarà a partir del curs 2022-2023.  
El Reial decret 157/2022, d'1 de març, estableix l'ordenació i les ensenyances mínimes de l'Educació Primària (BOE 52, 02.03.2022) i s'aplicarà en els cursos primer, tercer i cinqué a partir del curs 2022-2023.  
El Reial decret 984/2021, de 16 de novembre, pel qual es regulen l'avaluació i la promoció en l'Educació Primària, així com l'avaluació, la promoció i la titulació en l'Educació Secundària Obligatòria, el Batxillerat i la Formació Professional (BOE 275, 17.11.2021), s'aplicarà als cursos segon, quart i sisé d'Educació Primària durant el curs escolar 2022-2023.  
Els ensenyaments mínims regulats d'acord amb el Reial decret 126/2014, de 28 de febrer, pel qual s'estableix el currículum bàsic de l'Educació Primària (BOE 52, 01.03.2014), s'aplicaran en els cursos segon, quart i sisé d'Educació Primària, durant el curs acadèmic 2022-2023, però, no obstant això, els estàndards d'aprenentatge avaluable que figuren als annexos de l'esmentat Reial decret 126/2014, tenen caràcter merament orientatiu per als cursos segon, quart i sisé d'Educació Primària, durant el curs escolar 2022-2023.  
El Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària (DOGV 8689, 02.12.2019) va derogar explícitament el Decret 233/1997, de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de les Escoles d'Educació Infantil i dels Col·legis d'Educació Primària (DOGV 3073, 08.09.1997); no obstant això, en la disposició transitòria tercera sobre el desenvolupament reglamentari, estableix que, en tot el que s'ajuste a una regulació que es remeta a disposicions reglamentàries ulteriors, i mentre aquestes no siguen dictades, seran aplicables, en cada cas, les normes vigents, sempre que no s'oposen al que es disposa en el decret esmentat.  
Per tant, per a aquest curs acadèmic 2022-2023, es poden continuar aplicant, entre altres normes, tots els preceptes que no s'oposen a una norma del mateix rang però dictada amb posterioritat, o de rang superior, continguts en el Decret 233/1997, de 2 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de les Escoles d'Educació Infantil i dels Col·legis d'Educació Primària (DOGV 3073, 08.09.1997), i en l'Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'aproven les instruccions que regulen l'organització i el funcionament dels centres docents que impartisquen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Preescolar, Primària, General Bàsica, Educació Especial, Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992).  
  
La Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià (DOGV 8240, 22.02.2018), estableix el Programa d'educació plurilingüe i intercultural a tots els centres i regula l'elaboració del Projecte lingüístic de centre.  
La Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana (DOGV 7434, 31.12.2014), modificada per la Llei 8/2018, de 20 d'abril, de la Generalitat (DOGV 8279, 23.04.2018), estableix en l'article 54, drets generals i àmbit d'aplicació, que tots els menors tenen dret a la protecció i a l'atenció sanitària, així com a les cures necessàries per a la seua salut i benestar en la seua qualitat d'usuaris i pacients del Sistema Valencià de Salut. L'article 59 estableix que les accions en matèria de salut escolar exigeixen l'actuació coordinada dels departaments competents en matèria de sanitat i educació. L'Estratègia Autonòmica de Salut Mental (2016-2020) inclou dins de la línia estratègica 2: atenció a les persones amb problemes de salut mental i elaborar un protocol entre educació i salut mental per a la detecció i atenció precoç. Aquest protocol s'estableix en la Resolució conjunta d'11 de desembre de 2017, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
  
La Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.11.2012) adopta mesures integrals per a l'erradicació de la violència sobre la dona, en l'àmbit competencial de la Generalitat, i ofereix protecció i assistència tant a les dones víctimes de la violència com als seus fills i filles menors i/o persones subjectes a la seua tutela o acolliment, així com mesures de prevenció, sensibilització i formació amb la finalitat d'implicar tota la societat de la Comunitat Valenciana.  
  
La Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència (DOGV 8450, 24.12.2018) esmenta el Pla d'igualtat i convivència, i indica que en tots els procediments s'ha de respectar un espai de comunicació amb els menors, i obliga a fer complir els apartats 1 i 3 de l'article 17 de la llei respecte del dret de les persones menors d'edat a ser informades, oïdes i escoltades. En l'article 10, es tracta l'abordatge integral de la violència contra la infància i l'adolescència.  
La Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i a l'adolescència enfront de la violència (BOE 134, 05.06.2021), té per objecte garantir els drets fonamentals dels xiquets, xiquetes i adolescents a la seua integritat física, psíquica, psicològica i moral enfront de qualsevol forma de violència, assegurant el lliure desenvolupament de la seua personalitat i establint mesures de protecció integral, que incloguen la sensibilització, la prevenció, la detecció precoç, la protecció i la reparació del mal en tots els àmbits en els quals es desenvolupa la seua vida.  
La Llei 8/2017, de 7 d'abril, de la Generalitat, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l'expressió de gènere a la Comunitat Valenciana (DOGV 8019, 11.04.2017), tracta en el capítol II, diferents mesures en l'àmbit de l'educació en matèria d'identitat i expressió de gènere, diversitat sexual i familiar en l'àmbit educatiu.  
  
La Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI, tracta en determinats articles mesures que cal tindre en compte en l'àmbit de l'educació (DOGV 8436, 03.12.2018).  
  
La Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del Text Refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, estableix i regula l'accessibilitat cognitiva i les seues condicions d'exigència i aplicació (BOE 78, 01.04.2022).  
A més, diferents estratègies i plans han incorporat mesures específiques en l'àmbit educatiu, com l'Estratègia d'educació per al desenvolupament en l'àmbit formal de la Comunitat Valenciana 2017-2021, el Pla valencià d'inclusió i cohesió social (PVICS), l'Estratègia valenciana per a la igualtat i la inclusió del poble gitano 2018-2023, l'Estratègia Valenciana de Migracions 2021-2026, l'Estratègia valenciana per a la igualtat de tracte, la no-discriminació i la prevenció dels delictes d'odi 2019-2024 o el Pla director de coeducació. Pel que fa a l'adopció de l'Estratègia Valenciana de Desenvolupament Sostenible (EDS) 2020-2030, i l'adaptació de l'Agenda 2030 i els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) al context educatiu, s'ha aprofundit en la integració dels ODS 4 (educació de qualitat), 10 (reducció de les desigualtats) i 16 (pau, justícia i institucions sòlides) en les polítiques educatives.  
  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018), té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones; en especial, d'aquelles que es troben en situació de més vulnerabilitat i en risc d'exclusió.  
  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat als centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019), té per objecte regular l'organització de la resposta educativa als centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal.  
  
El Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, determina la jornada lectiva del personal docent i el nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021).  
El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021), estableix els equips d'orientació educativa, en les etapes d'Educació Infantil i Primària, i les agrupacions d'orientació de zona, com a òrgans de coordinació interprofessional, que contribueixen a dinamitzar els canvis i les transformacions des de dins del centre, sense renunciar a les xarxes externes de coordinació i de suport a la seua intervenció.  
L'Ordre 23/2021, de 6 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (DOGV 9124, 09.07.2021), determina els criteris de creació de llocs de professorat de l'especialitat d'Orientació Educativa en els equips d'Orientació Educativa, i ordena la creació de les unitats especialitzades d'Orientació.  
La pandèmia mundial derivada de la COVID-19, declarada per l'Organització Mundial de la Salut el dia 11 de març de 2020, ha tingut una especial incidència en el sistema educatiu. Davant l'evolució de la pandèmia durant els cursos 2019-2020, 2020-2021 i 2021-2022, i atés que l'educació i el funcionament segur dels centres educatius són preocupacions socials prioritàries, que mereixen una atenció també prioritària per part dels poders públics, s'han hagut de desenvolupar noves mesures excepcionals, i de caràcter temporal.  
La situació anterior ha fet que els centres educatius, en general, i els equips directius, en particular, hagen hagut de centrar la majoria de les seues actuacions i dedicar quasi tots els esforços a gestionar aspectes derivats directament o indirectament de la incidència de la pandèmia en els seus centres.  
Amb data 28 de gener de 2022 es va publicar la Resolució de 26 de gener de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es modifiquen alguns aspectes i es realitzen aclariments sobre el contingut de les resolucions de 20 de juliol i de 26 de juliol de 2021, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per les quals s'aproven, respectivament, les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària, i Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, durant el curs 2021-2022 (DOGV 9266, 28.01.2022) amb la finalitat de flexibilitzar o endarrerir alguns dels terminis establits per a la realització de determinades actuacions, per tal de disminuir la pressió sobre els centres, intentant eliminar, sobretot, aquelles actuacions d'índole més burocràtica i que no tenien un gran impacte en el desenvolupament del treball d'atenció a l'alumnat, per tal de concentrar els seus esforços en millorar l'atenció educativa a l'alumnat i a les seues famílies.  
Convé, per tant, dictar instruccions per al curs acadèmic 2022-2023 que continuen incidint en allò que determina l'esmentada Resolució de 26 de gener de 2022.  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport és conscient que el problema de l'excessiva burocràcia va més enllà de la situació actual, per la qual cosa es vol traslladar el compromís de revisió i d'anàlisi de tota la normativa vigent amb la finalitat d'introduir els canvis necessaris, en el marc de les possibilitats de regulació normativa, per a reduir de manera significativa les tasques burocràtiques dels centres.  
És per això que, en aquestes instruccions, s'eliminen referències a altres plans i programes regulats per aquesta Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i que, d'ara endavant, s'inclouran en el projecte educatiu de centre (PEC) i es revisaran anualment en realitzar la memòria del centre, per tal que servisquen en l'elaboració, per part dels centres educatius dels seus plans d'actuació per a la millora (PAM), que han d'elaborar anualment.  
Tot això amb els següents objectius:  
- Afavorir l'exercici de l'autonomia pedagògica i organitzativa per part dels centres educatius perquè puguen desenvolupar la millor resposta educativa al conjunt de la comunitat educativa i, especialment, al seu alumnat.  
- Reduir tasques administratives d'índole burocràtica que no tenen un impacte positiu en el funcionament del centre ni en els processos d'ensenyament i aprenentatge.  
- Homogeneïtzar i simplificar el contingut i els criteris d'elaboració, aprovació, seguiment i avaluació dels documents institucionals del centre.  
Aquestes instruccions es refereixen a les mesures d'ordenació acadèmica, la coordinació docent, l'elaboració del projecte educatiu i la programació general anual, els horaris lectius, i altres aspectes didàctics i organitzatius en els quals s'han d'incloure en tot moment els principis coeducatius de manera transversal, tenint en compte la Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de polítiques integrals de joventut (DOGV 8168, 13.11.2017).  
Aquests principis són:  
- L'eliminació dels prejudicis, estereotips i rols en funció del sexe, construïts segons els patrons socioculturals de conducta assignats a dones i homes, per tal de garantir, tant per a les alumnes com per als alumnes, possibilitats de desenvolupament personal integral.  
- La prevenció de la violència contra les dones, mitjançant l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en la diversitat i en el respecte a la igualtat de drets i oportunitats de dones i homes.  
- La promoció dels valors com ara el respecte, la solidaritat, la tolerància, l'empatia i la responsabilitat, que faciliten la comunicació, el diàleg i la restauració, i que resulten fonamentals a l'hora de conviure, hauran de regir les relacions entre tots els membres de la comunitat educativa.  
- La integració dels objectius coeducatius assenyalats en els llibres de text i altres materials didàctics que s'utilitzen o es proposen en els projectes d'innovació educativa, que han de fer un ús no sexista del llenguatge i garantir, en les imatges que contenen, una presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes.  
- La capacitació de l'alumnat perquè l'elecció de les opcions acadèmiques es duga a terme lliure de condicionaments basats en el gènere.  
  
- El respecte a la lliure determinació de gènere, la seua expressió i l'orientació sexual, tant de l'alumnat com dels seus familiars.  
  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions (DOGV 8572, 17.06.2019), i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificat pel Decret 2/2022, de 10 de febrer, del president de la Generalitat, de modificació del Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022, resolc:  
  
Apartat únic  
Aprovar les instruccions incloses en l'annex únic, a les quals s'ha d'ajustar l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària durant el curs acadèmic 2022-2023.  
  
València, 5 de juliol de 2022. - El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.  
  
  
ANNEX ÚNIC  
Instruccions d'organització i funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària durant el curs acadèmic 2022-2023  
  
ÍNDEX  
1. PROJECTE EDUCATIU DE CENTRE  
1.1. Consideracions generals  
1.2. Continguts del projecte educatiu de centre  
1.2.1. Els objectius, les prioritats d'actuació i la línia pedagògica del centre  
1.2.2. Les característiques de l'entorn social i cultural del centre  
1.2.3. Les línies i criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de determinades mesures a mitjà i llarg termini  
1.2.4. La concreció dels currículums establits per l'Administració educativa per als diferents ensenyaments impartits al centre  
1.2.5. Projecte lingüístic de centre  
1.2.6. Els diferents plans i programes establits per l'Administració educativa  
1.2.6.1. Programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular  
1.2.6.2. Mesures per al foment de la lectura  
1.2.6.3. Mesures per al foment de la igualtat i la convivència  
1.2.6.4. Mesures de resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat  
  
1.2.6.5. Mesures relacionades amb l'acció tutorial  
1.2.6.6. Actuacions d'orientació acadèmica i professional  
1.2.6.7. Mesures de coordinació per tal de garantir la continuïtat del procés educatiu  
1.2.6.8. Organització de la jornada escolar  
1.2.6.9. Projecte educatiu de menjador escolar  
1.2.6.10. Pla Digital de Centre  
1.2.6.11. Carta de compromís educatiu del centre amb les famílies de l'alumnat  
1.2.6.12. Altres projectes i programes desenvolupats pel centre  
1.3. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació del projecte educatiu  
2. PROJECTE DE GESTIÓ I RÈGIM ECONÒMIC  
2.1. Consideracions generals  
2.2. Altres aspectes relatius a la gestió i règim econòmic dels centres  
  
3. NORMES D'ORGANITZACIÓ I FUNCIONAMENT  
3.1. Consideracions generals  
3.2. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació  
3.3. Altres aspectes relatius a l'organització i al funcionament dels centres  
3.3.1. Incidències d'inici de curs  
3.3.2. Accés als centres  
3.3.3. Criteris per a la confecció de grups de l'alumnat  
3.3.4. Atenció a l'alumnat en cas d'absència de professorat  
3.3.5. Participació de l'alumnat, de les famílies, així com de voluntariat i d'altre personal extern als centres docents  
3.3.6. Mitjans de difusió dels centres docents  
3.3.7. Ús social dels centres educatius  
3.3.8. Salut i seguretat en els centres educatius  
3.3.9. Assistència sanitària a l'alumnat  
3.3.10. Mesures d'emergència i plans d'autoprotecció del centre  
3.3.11. Prevenció de riscos laborals en el sector docent  
3.3.11.1. Adaptació de llocs de treball  
3.3.11.2. Valoració de risc durant l'embaràs i la lactància  
3.3.11.3. Delegats i delegades de prevenció de riscos laborals  
3.3.12. Canvis de denominació  
4. PROGRAMACIÓ GENERAL ANUAL  
4.1. Consideracions generals  
4.2. Continguts de la PGA  
4.2.1. Informació administrativa  
4.2.1.1. Horari general del centre  
4.2.1.2. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris de l'alumnat, del personal docent, i del personal no docent d'atenció educativa  
4.2.1.2.a. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris de l'alumnat  
4.2.1.2.b. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris del professorat i del personal no docent d'atenció educativa  
4.2.1.3. Calendari de reunions dels òrgans col·legiats del centre, d'avaluacions i informació a les famílies  
4.2.1.4. Actualització dels requisits lingüístics per a la catalogació de llocs de treball docent  
4.2.1.4.a. Capacitació lingüística del professorat  
4.2.1.4.b. Catalogació de llocs de treball docents en valencià  
  
4.2.1.4.c. Classificació de llocs de treball docent en llengua estrangera  
4.2.1.5. Llibres de text i altres materials curriculars  
4.2.1.6. Productes de suport per a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu derivades de discapacitat  
4.2.1.7. Programa anual de menjador escolar  
4.2.1.8. Programa anual d'activitats complementàries i extraescolars i serveis complementaris  
4.2.1.9. Programa d'activitats formatives de centre  
4.2.2. El pla d'actuació per a la millora  
4.2.2.1. Descripció de les intervencions educatives que es desenvoluparan per a atendre la diversitat de l'alumnat des d'una perspectiva inclusiva  
4.2.2.1.a. Consideracions generals  
4.2.2.1.b. Proposta pedagògica de cicle  
4.2.2.1.c. Programacions d'aula  
4.2.2.1.d. Activitats de l'equip d'Orientació Educativa  
4.2.2.1.e. Programa d'acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l'alumnat més vulnerable educativament, dins del programa de cooperació territorial «PROA+» (2021-2024)  
4.2.2.2. L'actualització dels diferents plans i programes desenvolupats pel centre  
4.2.2.2.a. Revisió del projecte educatiu de centre  
4.2.2.2.b. La situació del projecte lingüístic del centre i l'aplicació del programa  
4.2.2.2.c. Altres concrecions del projecte educatiu  
4.2.2.3. Criteris i procediments previstos per al seguiment i l'avaluació del PAM  
4.3. Elaboració, aprovació, tramitació, difusió, seguiment i avaluació de la PGA  
4.4. Memòria de final de curs  
5. ÒRGANS DE COORDINACIÓ DOCENT  
5.1. Comissió de Coordinació Pedagògica. Composició, coordinació i funcions  
5.2. Equips de cicle. Composició, coordinació i funcions  
5.3. Equip d'Orientació Educativa  
5.4. Tutories  
5.5. Altres figures de coordinació  
5.5.1. Persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC)  
5.5.2. Persona coordinadora de formació  
5.5.3. Persona coordinadora d'igualtat i convivència  
5.5.4. Persona coordinadora del programa de reutilització de llibres i materials curriculars  
6. PERSONAL DOCENT, PERSONAL NO DOCENT D'ATENCIÓ EDUCATIVA I PERSONAL D'ADMINISTRACIÓ I SERVEIS  
  
6.1. Personal docent  
6.1.1. Actuacions per a l'acollida del professorat de nova incorporació al centre  
6.1.2. Horari del personal docent  
6.1.3. Horari de l'equip directiu  
6.1.4. Horari de les persones coordinadores dels equips de cicle i de les altres figures de coordinació  
6.1.5. Horari del professorat de l'especialitat d'Orientació Educativa  
  
6.1.6. Distribució horària per a les especialitats del cos de mestres  
  
6.1.6.1. Especialitat d'Educació Infantil  
6.1.6.2. Especialitat d'Educació Primària  
6.1.6.3. Especialitat de Llengua Estrangera  
6.1.6.4. Especialitat d'Educació Física  
6.1.6.5. Especialitat de Música  
6.1.6.6. Especialitats de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge  
6.1.7. Professorat de Religió  
6.1.8. Compliment de l'horari  
6.1.9. Substitució de docents  
6.1.10. Notificació de la participació en l'exercici del dret de vaga del personal docent i no docent  
6.2. Personal no docent d'atenció educativa  
6.2.1. Horaris del personal no docent d'atenció educativa  
6.2.2. Actuacions per a l'acollida del personal no docent d'atenció educativa  
6.2.3. Substitucions i cobertura dels llocs del personal no docent d'atenció educativa  
6.3. Personal d'administració i serveis  
6.4. Altre personal  
7. ENSENYAMENTS  
7.1. Ensenyaments d'Educació Infantil  
7.1.1. Avaluació dels processos d'aprenentatge i ensenyament i informació a les famílies  
7.1.2. Període d'acollida  
7.1.3. Concreció curricular en l'Educació Infantil  
7.1.4. Ensenyaments de Religió  
7.2. Ensenyaments d'Educació Primària  
7.2.1. Concreció curricular  
7.2.2. Avaluació i promoció  
7.2.3. Premis extraordinaris al rendiment acadèmic d'Educació Primària i menció honorífica en l'etapa  
7.2.4. Ensenyaments de Religió  
8. ALUMNAT  
8.1. Drets i deures de l'alumnat  
8.2. Reclamació de qualificacions  
8.3. Alumnat amb necessitat específica de suport educatiu i necessitats de compensació de desigualtats  
8.4. Alumnat nouvingut  
8.5. Alumnat que no compleix el requisit d'edat per a cursar ensenyaments elementals i/o professionals de Música i de Dansa  
9. MATRÍCULA  
9.1. Documents de matrícula  
9.2. NIA  
9.3. Trasllat de matrícula  
10. COL·LEGIS RURALS AGRUPATS  
10.1. Normativa  
10.2. Expedients de constitució  
11. CENTRES DE PRÀCTIQUES I ESTUDIANTS ERASMUS12. ITACA, TECNOLOGIES DE LA INFORMACIÓ I LA COMUNICACIÓ I PROTECCIÓ DE DADES  
12.1. Normativa que s'haurà de preveure en matèria de l'ús de les tecnologies de la informació i de la comunicació i la protecció en el tractament de les dades personals  
12.2. ITACA  
12.3. Ús de plataformes informàtiques als centres educatius públics de titularitat de la Generalitat  
12.4. Identitat digital de l'alumnat, del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa  
CONSIDERACIONS FINALS  
  
  
1. PROJECTE EDUCATIU DE CENTRE  
1.1. Consideracions generals  
Un dels aspectes que garanteix la qualitat dels processos educatius és l'autonomia dels centres educatius. Convé, per això, que cada centre puga gestionar el personal docent i no docent, així com els recursos materials per tal de donar la millor resposta educativa a l'alumnat en funció de les característiques de la comunitat educativa que el compon. Així doncs, els límits que aquesta autonomia comporta es deriven de la necessitat mateixa que els centres educatius i l'educació oferida en aquests mantinguen una retroalimentació amb la societat i l'entorn en què s'insereixen.  
És responsabilitat de l'Administració educativa garantir la qualitat de les experiències d'aprenentatge que es duen a terme a tots els centres, de manera que ha de supervisar que el marge de maniobra més ampli que se'ls atorga es traduïsca en beneficis per a tot l'alumnat.  
  
Un centre educatiu de qualitat ha de donar resposta a l'equilibri complex que hi ha entre l'excel·lència, entesa com la posada en marxa de processos educatius encaminats a aconseguir que tot l'alumnat amb inquietuds tinga la possibilitat d'anar més enllà de la simple suficiència, i l'equitat, que trenca amb la falsa idea que l'equipara amb uniformitat, de manera que tot l'alumnat desenvolupe plenament i de manera integral la seua personalitat.  
El projecte educatiu de centre (d'ara en avant, PEC) és, entre tots els documents dels centres educatius, el document referent per a donar resposta a la diversitat de les necessitats personals i educatives de l'alumnat que es deriven d'una societat plural.  
D'acord amb el que es disposa a l'article 55.1 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, el PEC es el document, en el qual la comunitat educativa ha d'expressar les seues necessitats i plantejar les seues prioritats de manera singular.  
L'article 55.2 de l'esmentat Decret 253/2019, estableix que el PEC recull els principis que fonamenten, donen sentit i orienten les decisions que generen i vertebren els diferents projectes, plans i activitats del centre i que ha d'incloure mesures per a promoure valors d'equitat, responsabilitat, coeducació, interculturalitat, llibertat, sentit crític, prevenció i resolució pacífica de conflictes per a erradicar la violència a les aules i per a fomentar la igualtat entre dones i homes.  
  
L'article 55.3 de l'esmentat Decret 253/2019 indica que el PEC incorporarà els criteris per a la personalització de l'ensenyament i promourà metodologies que posen en valor els aprenentatges significatius, la col·laboració, la cooperació, i la utilització dels recursos de l'entorn.  
  
El PEC ha d'abraçar la complexitat i comprendre el context per a desenvolupar una anàlisi coherent, incorporant metodologies innovadores per a poder desenvolupar els continguts curriculars. És una eina útil per a cohesionar l'equip educatiu ja que requereix reflexionar i prendre acords que permeten revisar, actualitzar i consensuar els principis i valors que atorguen identitat al centre, i que permetrà definir la línia pedagògica del centre.  
Per això, d'acord amb el contingut de l'article 55.4 de l'esmentat Decret 253/2019, el contingut del projecte ha de ser clar i ha de reflectir un compromís de tota la comunitat escolar per a oferir la millor resposta en clau educativa a la diversitat social, econòmica i cultural del context per al qual es defineix, tenint en compte les característiques de l'alumnat, de la comunitat educativa i de l'entorn social i cultural del centre. Així mateix, ha d'incloure les línies i criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de mesures a mitjà i a llarg termini per a la promoció de la igualtat i la convivència, amb un apartat específic en què consten les accions de tota la comunitat educativa per a construir un clima escolar positiu que afavorisca la sensibilització, la prevenció, la detecció, el tractament educatiu dels conflictes i una intervenció efectiva en la regulació de la convivència escolar i la reparació del dany, així com els principis coeducatius i evitar aquelles actituds que afavorisquen la discriminació sexista i, mitjançant la intervenció positiva, promocionar, a partir de la posada en valor de les aportacions de les dones en cada àrea, el desenvolupament personal integral de totes les persones membres de la comunitat, garantir el respecte a la identitat de gènere sentida i incorporar accions encaminades a la no-discriminació que permeten superar els estereotips i comportaments sexistes i discriminatoris.  
A més, seguint les indicacions dels apartats 1 i 7 de l'article 24 de la Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI, en el PEC i en tots els documents que regulen la vida del centre, s'inclouran la promoció de la igualtat en la diversitat i la no-discriminació de les persones LGTBI. A més, es fomentaran activitats de sensibilització amb la col·laboració de col·lectius LGTBI i de les persones progenitores i/o persones tutores legals i familiars de persones LGTBI. Totes aquestes accions incorporades als documents, plans i programes aprovats pels centres educatius, i aquelles altres que incorporen els centres per raó de la seua autonomia pedagògica, hauran de basar-se en fonts de referència avalades per la literatura científica sobre la matèria i remetre a les normes internacionals que garanteixen la protecció dels drets humans i els principis d'igualtat i no-discriminació, continguts en els tractats signats per l'Estat espanyol.  
  
Aquests documents hauran de recollir també les recomanacions del Pla d'igualtat i convivència pel que fa a la implementació de mesures que perseguisquen la igualtat real de totes les persones que conformen la comunitat educativa, així com les estratègies pedagògiques i psicopedagògiques encaminades a garantir la igualtat en la diversitat, la no-discriminació cap a les persones LGTBI, mesures preventives, d'acompanyament i intervenció que donen resposta a possibles casos de vulneració de drets o violència infligida cap a aquestes persones.  
La situació generada durant els cursos anteriors a conseqüència de la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19, ha obligat a realitzar per part dels centres una anàlisi del seu PEC per tal de donar entrada a noves situacions que, a la vista dels esdeveniments, han obligat a un replantejament de molts dels aspectes de l'organització del centre i de l'organització curricular dels ensenyaments que s'imparteixen que fins ara semblaven inamovibles.  
No obstant això, aquesta situació no ha de dur a la realització d'un treball burocràtic de modificació d'aquest projecte i dels plans i programes que en formen part, sinó a un treball organitzatiu real que permeta un millor funcionament del centre, i que enfoque les actuacions en el treball directe amb l'alumnat, especialment amb aquell que, com a conseqüència de la pandèmia, no ha tingut les mateixes oportunitats educatives que la resta dels seus companys i companyes i per a l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu.  
Per tant, donant continuació a la Resolució de 26 de gener de 2022 (DOGV 9266, 28.01.2022), durant el curs 2022-2023, per tal de portar a terme les tasques de revisió i seguiment de tots els plans i programes desenvolupats pels centres que formen part del Projecte educatiu de centre (PEC) i de les seues concrecions anuals incloses en la Programació general anual (PGA) i en el Pla d'actuació per a la millora (PAM) no serà necessari que els centres elaboren documents específics sinó que bastarà la revisió i seguiment en el marc de l'elaboració de la memòria de final de curs, mitjançant la qual, el Consell Escolar, el Claustre i l'equip directiu avaluaran el grau de compliment de la PGA, i més específicament les actuacions incloses al seu PAM, durant aquest curs escolar 2022-2023.   
  
1.2. Continguts del projecte educatiu de centre  
El contingut s'ajustarà al que disposa l'article 121 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, en la nova redacció que fa la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, i els articles 55 i 56 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària, i també es podran aplicar la resta de disposicions vigents que estableixen la inclusió de determinats aspectes com a part del contingut del PEC.  
A aquests efectes, el PEC inclourà les principals línies d'actuació i estratègies de consecució dels objectius establits, a mitjà i llarg termini, i tractarà els aspectes següents:  
1.2.1. Els objectius, les prioritats d'actuació i la línia pedagògica del centre  
La comunitat educativa ha de plantejar-se amb una projecció de futur quin tipus de centre educatiu desitja ser, els valors en els quals desitja educar l'alumnat i el seu compromís amb l'entorn. Les seues necessitats, expectatives, aspiracions i prioritats han de conjugar-se, òbviament, amb els principis i finalitats de la normativa en vigor.  
D'ací sorgiran les senyes d'identitat del centre, enteses com el conjunt de valors, objectius i prioritats d'actuació d'un centre, i definides a través de la comunitat educativa a la qual presta servei, i es partirà d'un model d'escola inclusiva i innovadora que constituirà la seua singularitat.  
A més, s'establirà la línia pedagògica del centre que done coherència al procés educatiu, entesa com el conjunt d'estratègies, procediments, tècniques i accions organitzades planificades pel personal educatiu, de manera conscient i reflexiva, que, coordinades entre si, tenen la finalitat de facilitar possibilitats d'aprenentatge del xiquet o la xiqueta cap a la consecució dels objectius i les competències clau i específiques.  
  
Tots els elements del PEC han de prendre com a referència els principis i les línies d'actuació establits en el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018), que caracteritzen el model d'escola inclusiva, a fi de concretar les actuacions necessàries que donen resposta a la diversitat de necessitats de tot l'alumnat, tot considerant els recursos disponibles i les característiques del context sociocomunitari.  
1.2.2. Les característiques de l'entorn social i cultural del centre  
Les característiques de l'entorn social i cultural del centre són un element imprescindible a tindre en compte a l'hora d'establir els seus objectius i les seues prioritats d'actuació i desenvolupar els projectes educatius. L'arrelament i l'obertura del centre a l'entorn, del qual forma part, resulten fonamentals per tal d'aconseguir un compromís efectiu de tots els sectors que conformen la comunitat educativa i la creació de xarxes de solidaritat i voluntariat.  
Tampoc s'ha d'oblidar que els centres educatius han de facilitar el coneixement dels recursos, serveis i possibilitats del seu entorn més immediat de manera que siguen centres d'ensenyament permanent a l'abast de la ciutadania, compromesos amb la sostenibilitat i la participació responsable.  
Els centres, a més, han d'establir contactes i relacions amb les entitats més representatives i significatives del seu entorn més immediat (associacions veïnals, comerços, empreses, biblioteques públiques, associacions culturals, ajuntaments, serveis socials, etc.) per tal d'afavorir una bona relació. A més, s'han de buscar sinergies amb els agents socioeconòmics de l'entorn, a fi de promoure acords de col·laboració que faciliten la inclusió de l'alumnat en el context sociocomunitari i dinamitzen els canvis socials, econòmics i culturals d'aquest entorn.  
  
L'entorn social i cultural del centre repercuteix en el desenvolupament competencial de l'alumnat. Per això, es fa necessari que els centres educatius participen, col·laboren i s'impliquen en les necessitats reals de la comunitat on es troba a través de metodologies actives i participatives.  
1.2.3. Les línies i criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de determinades mesures a mitjà i llarg termini  
S'inclouran en el PEC les línies i criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de determinades mesures a mitjà i llarg termini per part del centre en relació als següents aspectes:  
- L'organització i el funcionament del centre.  
- La participació dels diversos estaments de la comunitat educativa i les formes de col·laboració entre aquests.  
- La cooperació entre les famílies o representants legals de l'alumnat i el centre.  
- La coordinació amb els serveis del municipi, les relacions amb institucions públiques i privades per a la millor consecució de les finalitats establides, així com la possible utilització de les instal·lacions del centre per part d'altres entitats per a realitzar activitats educatives, culturals, esportives o altres de caràcter social.  
- La coordinació i la transició entre nivells i etapes.  
- L'orientació acadèmica i professional.  
- La resposta educativa per a la inclusió de tot l'alumnat.  
- L'acció tutorial.  
- La gestió de la igualtat i la convivència amb perspectiva comunitària mitjançant estratègies organitzatives i pràctiques educatives basades en el diàleg igualitari, el desenvolupament de la competència socioemocional i la prevenció de la violència.  
- La promoció i bon ús de les tecnologies de la informació i les comunicacions.  
- La innovació educativa a través de noves metodologies integradores, cooperatives i col·laboratives que motiven l'aprenentatge i milloren els resultats acadèmics de l'alumnat.  
- L'educació plurilingüe i intercultural  
1.2.4. La concreció dels currículums establits per l'Administració educativa per als diferents ensenyaments impartits al centre  
1. La concreció curricular forma part del PEC i l'elabora la comissió de coordinació pedagògica (COCOPE) amb les directrius acordades en el Claustre. És el document que, a partir de les prescripcions fixades per l'Administració educativa, estableix què, quan i com s'ha d'ensenyar i què, quan i com s'ha d'avaluar. En aquest document s'han d'incloure els elements transversals establits per la normativa vigent. D'acord amb l'article 129 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació (LOE), modificada per la Llei orgànica 3/2020, correspon al Claustre la seua aprovació i avaluació.  
  
2. Serà aplicable la normativa següent:  
a) Per als ensenyaments d'Educació Infantil s'aplicarà el decret del Consell que regule l'ordenació i el currículum de l'Educació Infantil, desenvolupat a partir del Reial decret 95/2022, d'1 de febrer, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Infantil (BOE 28, 02.02.2022).  
b) Per als cursos primer, tercer i cinqué d'Educació Primària s'aplicarà el decret del Consell que regule l'ordenació i el currículum de l'Educació Primària, desenvolupat a partir del Reial decret 157/2022, d'1 de març, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Primària (BOE 52, 02.03.2022).  
c) Per als cursos segon, quart i sisé d'Educació Primària s'aplicarà el que disposa el Decret 108/2014, de 4 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'Educació Primària a la Comunitat Valenciana (DOGV 7311, 07.07.2014), modificat pel Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015) i el Decret 88/2017, de 7 de juliol, del Consell (DOGV 8084, 14.07.2017).  
No obstant això, els estàndards d'aprenentatge avaluables que figuren en els annexos al citat Reial decret 126/2014, de 28 de febrer, tenen caràcter merament orientatiu per als cursos d'Educació Primària a què es refereix l'apartat c durant l'any acadèmic 2022-2023.  
3. Davant la situació generada durant els cursos anteriors a conseqüència de la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19, durant el curs 2022-2023 els centres docents prendran les mesures de reforç pedagògic necessàries en els diferents nivells i etapes educatives, amb la finalitat d'aconseguir la consolidació dels aprenentatges i de les competències del curs anterior i de permetre l'avanç de tot l'alumnat i especialment del que haja tingut més dificultats.  
1.2.5. Projecte lingüístic de centre  
1. El projecte lingüístic de centre (PLC) és l'instrument mitjançant el qual cada centre educatiu articula, concreta i adequa al centre educatiu el programa d'educació plurilingüe i intercultural (PEPLI).  
2. Serà d'aplicació la Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià (DOGV 8240, 22.02.2018), que en l'article 15 especifica el seu contingut:  
a) El pla d'ensenyament i ús vehicular de les llengües: proporció d'ús vehicular de cada llengua, enfocaments metodològics, mesures de suport, i tractament de les persones nouvingudes i vulnerables.  
b) El pla de normalització lingüística del centre: mesures de promoció del valencià en els àmbits administratiu, de gestió i planificació pedagògica i social i d'interrelació amb l'entorn.  
c) La proposta d'avaluació de l'assoliment dels objectius del projecte.  
3. Durant el curs 2022-2023, i d'acord amb el calendari i el procediment que establisca la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació, tots els centres educatius públics i els privats sostinguts amb fons públics hauran d'adaptar el seu PLC als nous currículums aprovats per decret del Consell per als ensenyaments d'Educació Infantil i Educació Primària, de manera que estiguen autoritzats amb anterioritat del procés d'admissió corresponent al curs 2023-2024.  
  
4. Els centres de nova creació hauran d'elaborar el seu PLC d'acord amb el calendari i el procediment indicat a l'apartat anterior.  
5. Per a l'adaptació o l'elaboració del PLC, els centres poden comptar amb les orientacions i el suport dels assessors i assessores tècnics i tècniques docents en matèria d'educació plurilingüe i de la Inspecció d'Educació.  
1.2.6. Els diferents plans i programes establits per l'Administració educativa  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha establit mitjançant normativa de diferents rangs una gran varietat de plans i programes amb la intenció d'afavorir la millora contínua dels centres educatius.  
  
Aquesta normativa, juntament amb el gran nombre de plans i programes establits, ha fet que, en lloc de posar l'èmfasi en les actuacions que es deriven d'aquests plans i programes, s'haja focalitzat la realització de documents i procediments administratius per a la seua elaboració, el seu seguiment i la seua avaluació, cosa que ha provocat un increment de la burocràcia per als centres.  
Alguns d'aquests plans i programes són els següents: Pla per al foment de la lectura, Pla de transició de l'Educació Primària a l'ESO, Plans de transició entre nivells, etapes i modalitats d'escolarització. Pla d'acció tutorial, Pla d'atenció a la diversitat i inclusió educativa, Pla d'igualtat i convivència, Projecte formatiu del centre, Programa d'activitats formatives de centre (PAF), etc.  
Per tant, la normativa de desenvolupament de molts d'aquests plans i programes haurà de simplificar-se de manera que, més que parlar de plans i programes, es parle de mesures a prendre pels centres per tal de treballar amb la finalitat d'aconseguir els objectius previstos.  
Per aquest motiu, la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, a través dels nous decrets que regularan l'ordenació i el currículum de les diferents etapes, començarà a realitzar aquesta tasca de simplificació.  
  
Amb caràcter general, i mentre es produeix aquesta simplificació administrativa, els plans i els programes que ja han estat elaborats pels centres educatius seran avaluats pels òrgans col·legiats que corresponguen en el marc de l'elaboració de la memòria final de curs, amb l'objectiu que es realitzen propostes de millora per al curs següent, sense que s'hagen de realitzar documents de seguiment al llarg del curs escolar, i sense perjudici que els centres realitzen els seus propis mecanismes per a l'avaluació contínua del seu contingut, per tal de donar resposta als dubtes, els suggeriments i les propostes realitzades pels diferents representants de la comunitat educativa al si del Consell Escolar dels centres.  
  
Com a conseqüència de l'avaluació efectuada dels diferents plans i programes que continuen en vigor, els centres modificaran, si així ho consideren, i en l'àmbit de la seua autonomia, el contingut d'aquests plans i programes, sense que aquestes modificacions provoquen la realització d'un treball burocràtic de reelaboració dels plans i programes que formen part del PEC, sinó que duguen a un treball organitzatiu real que permeta un millor funcionament del centre, i enfocar les actuacions en el treball directe amb l'alumnat, especialment amb el més vulnerable i amb el que té necessitat específica de suport educatiu.  
En aquest sentit, les referències, realitzades en les normes actualment vigents, a l'elaboració de diversos plans i programes, quedarà substituïda per la referència genèrica a les línies i els criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de mesures específiques, a mitjà i llarg termini, per a la consecució dels objectius establits en els esmentats plans i programes.  
No obstant això, s'indiquen determinades observacions respecte a alguns d'aquests plans i programes.  
1.2.6.1. Programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular  
1. El programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular té com a finalitat última avançar cap a la plena gratuïtat de l'educació i fomentar els valors de la solidaritat i la corresponsabilitat entre els membres que conformen la comunitat escolar, en el sentit més ampli; incentivar l'ús sostenible dels llibres de text i el material curricular i fomentar l'autonomia pedagògica i de gestió dels centres. Aquest programa ha de garantir la provisió de materials en format accessible, tenint en compte les necessitats individuals de l'alumnat.  
2. Es durà a terme d'acord amb el que s'estableix en l'Ordre 26/2016, de 13 de juny, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula el programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular, a través de la creació i posada en funcionament de bancs de llibres de text i material curricular als centres públics i privats concertats de la Comunitat Valenciana, i es determinen les bases reguladores de les subvencions destinades a centres docents privats concertats i centres docents de titularitat de corporacions locals (DOGV 7806, 15.06.2016).  
  
3. Com a conseqüència de l'aprovació de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, el calendari per a la implantació de les modificacions introduïdes en el currículum dels ensenyaments inclosos en el programa de banc de llibres, que s'estableix en la disposició final cinquena, apartat 3, de la llei esmentada, és el següent:  
  
Cursos EDUCACIÓ PRIMÀRIA  
2022-2023 1r-3r-5é  
2023-2024 2n-4t-6é  
  
  
Per tant, s'ha de tindre en compte que serà en les resolucions del programa del banc de llibres per als cursos 2022-2023 i 2023-2024 quan, des d'aquesta conselleria, s'augmentaran els percentatges de renovació per tal que els centres puguen fer l'adequació dels llibres de text i material curricular als nous currículums.  
4. En aquest sentit caldrà tindre present les instruccions de renovació i reposició de llibres de text i material curricular per al curs 2022-2023, del director general de Centres Docents, així com les corresponents resolucions del programa de banc de llibres de text i material curricular per al curs 2022-2023.  
1.2.6.2. Mesures per al foment de la lectura  
1. Els centres hauran d'elaborar mesures per a fomentar la lectura amb la finalitat d'aconseguir els objectius establits en la normativa que regula els actuals plans per al foment de la lectura.  
2. Aquestes mesures hauran d'assegurar i consolidar la comprensió lectora i la capacitat de composició textual, en qualsevol suport, analògic o digital, de tot l'alumnat del centre, ser transversals en les programacions d'aula i desenvolupar-se en totes les àrees i àmbits.  
3. L'objectiu d'aquestes mesures és fomentar l'hàbit lector i el gust de llegir per part de l'alumnat al llarg de totes les etapes de l'aprenentatge, perquè incorporen la lectura en diferents formats i tipologies com un dels fonaments del seu procés educatiu i vital. Per això, cal realitzar accions de dinamització de la lectura i de dinamització de la biblioteca d'aula i, si és el cas, de la biblioteca de centre, com a espai educatiu flexible, com a centre de recursos d'informació, de lectura, de cultura, que fomente l'aprenentatge autònom i que siga un factor de compensació social que afavorisca la igualtat i la diversitat, incloent-hi tots els formats que permeten l'accés a la lectura de la totalitat de l'alumnat. Aquestes mesures hauran de contemplar una representació equilibrada d'autoria femenina i/o de personatges protagonistes femenins, amb rols no estereotipats, en els diferents textos que es proposen.  
  
4. Les programacions d'aula inclouran la planificació i l'organització de temps i d'espais per a llegir, crear i consolidar actituds favorables cap a la lectura i cap a la cultura en totes les àrees, àmbits i matèries curriculars i integraran les tecnologies de la informació i de la comunicació per afavorir l'alfabetització múltiple i el desenvolupament de la competència informacional.  
5. L'avaluació de totes les mesures anteriors es realitzarà en el marc de la memòria final de curs.  
1.2.6.3. Mesures per al foment de la igualtat i la convivència  
1. Els centres hauran d'elaborar mesures per a fomentar la igualtat i la convivència amb la finalitat d'aconseguir els objectius establits en la normativa que regula aquests aspectes en el marc dels centres educatius.  
  
2. Aquestes mesures hauran d'incloure un conjunt d'accions, procediments i actuacions que permeten la consecució dels valors democràtics i inclusius establits en el PEC de què formen part.  
3. Les mesures anteriors tenen com a objectiu primordial la promoció de la igualtat i la convivència des d'un enfocament interseccional i de drets humans, la coeducació, el respecte a la diversitat sexual, de gènere i familiar, a la discapacitat i la diversitat funcional, la convivència positiva, la comunicació no violenta, la prevenció dels conflictes i la gestió o la resolució pacífica d'aquests, i l'especial atenció a la violència de gènere, tot atenent i respectant les circumstàncies, condicions i característiques personals de l'alumnat.  
4. En aquest sentit serà aplicable, a més de la normativa esmentada en el preàmbul d'aquestes instruccions, la següent:  
- Llei orgànica 1/1996, de 15 de gener, de protecció jurídica del menor, de modificació parcial del Codi Civil i de la Llei d'enjudiciament civil (BOE 15, 17.01.1996).  
- Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de protecció integral contra la violència de gènere (BOE 313, 29.12.2004), que insta que s'adopten les mesures necessàries per a assegurar que els consells escolars impulsen l'adopció de mesures educatives que fomenten la igualtat real i efectiva entre homes i dones.  
- Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes (BOE 71, 23.03.2007), en què s'insta la inclusió del principi d'igualtat efectiva entre dones i homes en el sistema educatiu.  
  
- Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les Persones amb Discapacitat (DOGV 4479, 11.04.2003).  
- Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.11.2012).  
- Llei 8/2017, de 7 d'abril, de la Generalitat, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l'expressió de gènere a la Comunitat Valenciana (DOGV 8019, 11.04.2017).  
- Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI (DOGV 8436, 03.12.2018).  
- Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència (DOGV 8450, 24.12.2018).  
- Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i a l'adolescència enfront de la violència (BOE 134, 05.06.2021).  
- Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del Text Refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, per a establir i regular l'accessibilitat cognitiva i les seues condicions d'exigència i aplicació (BOE 78, 01.04.2022).  
- Decret 39/2008, de 4 d'abril, del Consell, sobre la convivència als centres docents no universitaris sostinguts amb fons públics i sobre els drets i deures de l'alumnat, pares, mares, tutors o tutores, professorat i personal d'administració i serveis (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que el substituïsca.  
- Decret 102/2018, de 27 de juliol, del Consell, de desplegament de la Llei 8/2017, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l'expressió de gènere a la Comunitat Valenciana (DOGV 8373, 31.08.2018).  
  
- Decret 101/2020, de 7 d'agost, del Consell, de desenvolupament de la Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI (DOGV 8884, 17.08.2020).  
- Ordre de 12 de setembre de 2007, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula la notificació de les incidències que alteren la convivència escolar, emmarcada dins del pla de prevenció de la violència i promoció de la convivència en els centres escolars de la Comunitat Valenciana (PREVI) (DOGV 5609, 28.09.2007).  
- Ordre 62/2014, de 28 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'actualitza la normativa que regula l'elaboració dels plans d'igualtat i convivència (DOGV 7330, 01.08.2014).  
  
- Resolució de les Corts 98/IX, sobre la creació de la figura de persona coordinadora d'igualtat en tots els centres educatius, aprovada per la Comissió de Política Social i Ocupació en la reunió del 9 de desembre de 2015 (BOC 47, 11.01.2016).  
- Pla director de coeducació, disponible en:  
https://ceice.gva.es/documents/161634256/165603089/Pla+Director+de+Coeducaci%C3%B3/41bf1d73-e9c9-4589-9f4c-bdab09fe0fcb  
  
- Protocols de prevenció i intervenció davant de supòsits de violència escolar que figuren en els annexos de l'Ordre 62/2014 (DOGV 7330, 01.08.2014).  
- Protocol d'acompanyament a la identitat de gènere, l'expressió de gènere i la intersexualitat, d'acord amb la Instrucció de 15 de desembre de 2016, del director general de Política Educativa, per la qual s'estableix el protocol d'acompanyament per a garantir el dret a la identitat de gènere, l'expressió de gènere i la intersexualitat (DOGV 7944, 27.12.2016).  
- Protocol de prevenció i actuació davant de l'assetjament laboral en centres docents dependents de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (aprovat el 04.10.2017 en la Comissió Sectorial de Seguretat i Salut en el Treball).  
- Guia de bones pràctiques per a la prevenció de conductes d'assetjament laboral (aprovada el 19.12.2017 en la Comissió Paritària de Seguretat i Salut en el Treball -COPASESA-) disponible en https://prevencio.gva.es/documents/161660390/165946849/Gu%C3%ADa+de+buenas+practicas+para+prevenir+el+acoso+laboral\_2018\_vl/ee52965e-a83c-4cb7-a389-c6d29a2509dd.  
4. Per al desenvolupament de les mesures anteriors es tindrà en compte de manera prioritària tot allò establit en la normativa legal que regule la igualtat i la convivència als centres educatius en el sistema educatiu valencià.  
5. Aquestes mesures seran elaborades per l'equip directiu, amb la participació de la persona coordinadora d'igualtat i convivència, d'acord amb les directrius emanades del Consell Escolar i atenent les propostes realitzades pel Claustre i les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat.  
6. La seua avaluació es realitzarà en el marc de la memòria de final de curs que hauran d'elaborar a la finalització del període lectiu.  
7. El Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Personal Propi de la Generalitat (SPRL), la Inspecció General d'Educació (IGE), les inspeccions territorials d'educació (ITE) i les unitats de resolució de conflictes (URC) han de promoure les actuacions efectives davant de possibles situacions d'assetjament laboral, assetjament sexual o per raó de sexe de les empleades i empleats públics dependents de la Generalitat Valenciana que presten serveis als centres educatius.  
  
8. No obstant això, s'ha de tendir cap a una gestió de la convivència als centres educatius aplicant principis rectors com el compliment efectiu dels drets de la infància reconeguts en la Convenció sobre els Drets de l'Infant de Nacions Unides de 1989; el respecte pels drets humans, la igualtat de gènere, la diversitat, la solidaritat, la pau i els valors democràtics; l'interés superior del xiquet i la xiqueta com a eix rector en la presa de decisions; la promoció de la participació de l'alumnat, les famílies, el professorat i la comunitat educativa; el foment del bon tracte, de la cultura de no violència i de la resolució pacífica dels conflictes; la concepció i promoció dels centres educatius com a entorns segurs i protectors i la concepció integral de l'atenció a la igualtat i la convivència, incloent la sensibilització, la prevenció, la detecció, la gestió i la restauració del dany.  
  
A més, es promouran mesures com el lideratge compartit, equips de mediació dins dels centres i intercentres, l'acompanyament del professorat que treballa al centre per primera vegada, la resolució de conflictes per mitjà d'estratègies de mediació, restauració, o qualsevol altra que compte amb planificació i suport científic, i només en cas d'haver esgotat les mesures anteriors, s'ha d'activar l'actuació de les URC a les diferents direccions territorials.  
9. L'equip directiu promourà actuacions de prevenció primària amb l'objectiu d'evitar situacions de risc d'assetjament laboral i escolar. Entre aquestes mesures estarà la d'informar de la Guia de bones pràctiques per a la prevenció de conductes d'assetjament laboral i posar en coneixement el Protocol de prevenció i actuació davant de l'assetjament laboral en centres docents.   
10. Els centres educatius hauran de realitzar actuacions de millora de l'organització i el funcionament de manera que les seues estructures organitzatives habituals (òrgans col·legiats de govern i de coordinació docent) fomenten la participació, amb espais accessibles de diàleg i de reflexió comuns entre alumnat, professorat, famílies i altres agents per tal d'afavorir la participació i el consens a l'hora de prendre decisions, les xarxes de suport mutu, el clima de treball adequat, la resolució pacífica de conflictes, la definició de funcions i competències i la millora de les comunicacions.   
11. El Programa d'activitats formatives de centre (d'ara en avant, PAF) haurà d'incloure la formació necessària per a fer efectives actuacions en matèria d'igualtat i convivència, de promoció del bon tracte i la millora del benestar emocional, de prevenció i resolució pacífica de conflictes en l'àmbit laboral i educatiu.    
12. Quan es produïsca una situació de violència, consum i/o tràfic de substàncies, agressions, intimidacions, vandalisme i/o baralles, en l'entorn del centre escolar (fora del centre educatiu), que puga ocasionar danys greus psicològics i/o físics als membres de la comunitat educativa, la direcció del centre, a més de comunicar la situació de violència en l'entorn escolar, mitjançant la corresponent fitxa d'entorn escolar (annex VI de l'Ordre 62/2014), haurà de comunicar la situació, amb la denúncia pertinent, a les Forces de Seguretat de l'Estat. El fet de la denúncia es comunicarà, també, a la plataforma ITACA PREVI.  
  
13. La direcció del centre públic o la persona titular del centre privat concertat comunicarà, simultàniament al Ministeri Fiscal i a la direcció territorial competent en matèria d'educació, qualsevol fet que puga ser constitutiu de delicte o falta penal, sense perjudici d'adoptar les mesures cautelars oportunes mitjançant l'annex VII de l'Ordre 62/2014, de 28 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'actualitza la normativa que regula l'elaboració dels plans de convivència en els centres educatius de la Comunitat Valenciana i s'estableixen els protocols d'actuació i intervenció davant de supòsits de violència escolar (DOGV 7330, 01.08.2014).  
1.2.6.4. Mesures de resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat  
  
1. Els centres docents inclouran en el PEC mesures de resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat amb la finalitat d'implementar, de forma transversal, un model d'educació inclusiva per a tot l'alumnat, que implique el currículum, l'organització del centre, l'actuació de tot el personal del centre, les relacions de la comunitat educativa, les relacions amb l'entorn i totes les actuacions que es desenvolupen.  
2. Serà aplicable, a més de la normativa general esmentada en el preàmbul d'aquestes instruccions, la següent:   
- Llei 26/2011, d'1 d'agost, d'adaptació normativa a la Convenció Internacional sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat (BOE 184, 02.08.2011).  
- Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les Persones amb Discapacitat (DOGV 8282, 26.04.2018).  
- Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del Text Refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, per a establir i regular l'accessibilitat cognitiva i les seues condicions d'exigència i aplicació (BOE 78, 01.04.2022).  
- Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018).  
- Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021).  
- Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019).  
- Ordre 23/2021, de 6 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es determinen els criteris de creació de llocs de professorat de l'especialitat d'Orientació Educativa en els equips d'Orientació Educativa, i per la qual s'ordena la creació de les unitats especialitzades d'Orientació (DOGV 9124, 09.07.2021).  
- Resolució conjunta d'11 de desembre de 2017,de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
- Resolució de 5 de juny de 2018, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions i orientacions per a actuar en l'acollida de l'alumnat nouvingut, especialment el desplaçat als centres educatius de la Comunitat Valenciana (DOGV 8314, 11.06.2018).  
- Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021).  
- Resolució de 23 de juliol de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l'organització de l'atenció educativa domiciliària i hospitalària (DOGV 9138, 29.07.2021), o normativa que la substituïsca.  
- Resolució de 23 de juliol de 2021, de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual es prorroga l'autorització i es regula el funcionament, amb caràcter experimental, de les unitats educatives terapèutiques d'Elx i de València (DOGV 9138, 29.07.2021).  
- Resolució de 23 de juliol de 2021, de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual es prorroga l'autorització i es regula el funcionament de la unitat educativa terapèutica/hospital de dia infantil i adolescent de Castelló de la Plana (DOGV 9138, 29.07.2021).  
3. De les mesures de resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat a implementar pels centres es destaquen les següents:  
- Actuacions de sensibilització adreçades a tota la comunitat educativa envers la resposta inclusiva a la diversitat que hi ha al centre i en la societat.  
- Programes o actuacions de disseny propi o programes singulars autoritzats per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport que despleguen les línies d'actuació del Decret 104/2018, relacionades amb la identificació i eliminació de barreres contextuals a la inclusió, la mobilització dels recursos per a donar suport a la inclusió i el currículum inclusiu.  
- Criteris d'organització dels horaris, els agrupaments de l'alumnat i dels suports personals (responsabilitats i coordinacions internes i externes).  
- Criteris pedagògics per a la presentació dels continguts que garantisquen l'accessibilitat universal (física, cognitiva, sensorial i emocional) i sota els principis d'implicació, representació, acció i expressió del Disseny Universal per a l'Aprenentatge (DUA).  
- Procediments per a la detecció i anàlisi de barreres contextuals per a la inclusió i procediment d'avaluació sociopsicopedagògica per a la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu de l'alumnat.  
- Actuacions per a la detecció primerenca i intervenció amb l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu.  
- Actuacions per a la prevenció i intervenció primerenca mitjançant programes de desenvolupament competencial de continuïtat, progressió i coordinació al llarg de les diferents etapes educatives davant les dificultats d'aprenentatge, la comunicació i el llenguatge.  
- Procediments establits per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport per a la resposta a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu que es desenvolupen al centre en cada una de les etapes.  
  
- Organització per a la planificació, desenvolupament, avaluació i seguiment dels plans d'actuació personalitzats.  
4. L'avaluació de les mesures desplegades pels centres es realitzarà en el marc de la memòria final del centre.  
1.2.6.5. Mesures relacionades amb l'acció tutorial  
1. La coordinació de l'acció tutorial en el centre educatiu correspon a la direcció d'estudis, i l'elaboració de les mesures relacionades amb aquesta acció tutorial serà realitzada per la comissió de coordinació pedagògica, a partir de les línies estratègiques de l'orientació educativa i professional, amb l'assessorament de l'equip d'Orientació Educativa, del personal que preste serveis d'orientació en centres privats concertats o el gabinet psicopedagògic escolar autoritzat, i s'hi establiran els criteris generals que hauran d'orientar la tasca de tots els mestres tutors i totes les mestres tutores al llarg del curs escolar.  
  
2. Les mesures contemplaran el que estableix el Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021) i la normativa que el desplegue, tenint en compte els aspectes següents:  
  
a) Prestar especial atenció al desenvolupament del pla individual de reforç per a l'alumnat que no ha promocionat de curs.  
b) Incorporar activitats que promoguen el foment de la lectura i el valor pedagògic del banc de llibres.  
c) Planificar les actuacions a partir de les característiques i la situació personal de l'alumnat i la necessitat específica de suport educatiu, amb l'objectiu de personalitzar el procés d'ensenyament-aprenentatge.  
d) Potenciar el paper de la tutoria en la prevenció i en la mediació per a la resolució pacífica dels conflictes i en la millora de la convivència escolar i la igualtat d'oportunitats.  
e) Preveure activitats que facen possible la coordinació necessària entre les persones progenitores i/o els representants legals de l'alumnat i el professorat tutor.  
f) Incloure un programa d'educació sexual, seqüenciat per etapes i cursos, elaborat des d'un punt de vista racional, científic i no doctrinal i que incorpore el respecte a la diversitat sexual, funcional, a la discapacitat, diversitat familiar i de gènere. Per a aquesta finalitat es podran utilitzar les guies i materials que es troben en el portal REICO (repositori de recursos web per a la igualtat i la convivència): https://ceice.gva.es/va/web/inclusioeducativa/guia-educacio-sexual.  
g) Incorporar activitats de sensibilització de caràcter inclusiu, coeducatiu i preventiu, planificades des de la perspectiva de gènere i envers qualsevol mena de diversitat existent al centre i en la societat.  
  
h) Incloure les actuacions del professorat tutor i les activitats dirigides a l'alumnat planificades per als moments de transició i d'acollida.  
  
i) Planificar les activitats d'informació i assessorament acadèmic a l'alumnat i de coneixement de l'entorn productiu i professional, tenint en compte la perspectiva de gènere.  
j) Treballar les habilitats implicades en els processos de presa de decisions.  
k) Preveure la coordinació necessària del professorat tutor amb l'equip educatiu, el personal especialitzat de suport a la inclusió, el personal de l'equip d'Orientació Educativa i, si és el cas, el personal que preste serveis d'orientació en centres privats concertats, el gabinet psicopedagògic escolar autoritzat o altres agents externs que intervenen al centre i les famílies o representants legals de l'alumnat.  
  
3. L'avaluació de les mesures relacionades amb l'acció tutorial es realitzarà en el marc de la memòria final del centre.  
151.2.6.6. Actuacions d'orientació acadèmica i professional  
1. Les actuacions d'orientació acadèmica i professional, a més de les que puguen introduir els centres en el marc de la seua autonomia pedagògica, són les següents:  
- La planificació d'actuacions destinades a l'orientació de l'alumnat en els àmbits de coneixement de si mateix, l'exploració de les pròpies possibilitats, la preparació per als canvis i la presa de decisions, amb la finalitat de potenciar l'autoorientació de l'alumnat en les etapes superiors.  
- La incorporació de continguts d'orientació professional en les programacions d'aula i en l'acció tutorial.  
- La incorporació de la perspectiva de gènere a les activitats d'orientació, i l'afavoriment de l'erradicació d'estereotips de gènere i d'altres condicionants culturalment arrelats que puguen suposar qualsevol mena de discriminació en les eleccions personals i l'accés als estudis.  
  
- La planificació d'activitats informatives i d'orientació en consonància amb els plans i actuacions de transició entre etapes i modalitats d'escolarització, incloent-hi les actuacions personalitzades per a la transició.  
- La planificació d'activitats relacionades amb el coneixement de l'entorn socioeconòmic del centre.  
- La planificació d'actuacions que impliquen, entre altres, mesures d'orientació i atenció a l'alumnat absentista o a l'alumnat que haja pogut promocionar amb assignatures pendents i necessite plans de reforç i el suport emocional.  
- El seguiment personalitzat del procés d'aprenentatge de l'alumnat, posant l'accent principalment en la prevenció i, en el seu cas, la detecció primerenca de les dificultats de l'aprenentatge, i disposant de les mesures oportunes tan prompte com aquestes es detecten.  
2. L'avaluació de les actuacions d'orientació acadèmica i professional es realitzarà en el marc de la memòria final del centre.  
1.2.6.7. Mesures de coordinació per tal de garantir la continuïtat del procés educatiu  
1. Els centres establiran mesures i accions de coordinació per tal de garantir la transmissió d'informació, l'orientació i l'acompanyament a l'alumnat i a les famílies, la continuïtat de les actuacions educatives i la detecció de necessitats, que puguen produir-se en el procés educatiu entre nivells, cicles, etapes i modalitats d'escolarització en què les barreres i les desigualtats es manifesten amb més freqüència i intensitat.  
2. Serà aplicable:  
- Els decrets que regulen l'ordenació de les diferents etapes educatives.  
- L'Ordre 21/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització i el funcionament de les escoles infantils de primer cicle de titularitat pública (DOGV 8542, 07.05.2019).  
- Protocol de les direccions general de Diversitat Funcional i Salut Mental i d'Inclusió Educativa, de coordinació entre professionals de les conselleries d'Educació, Cultura i Esport i d'Igualtat i Polítiques Inclusives per al desenvolupament de l'atenció primerenca.  
3. Mesures de coordinació amb el primer cicle d'Educació Infantil i els Centres d'Atenció Primerenca (CAP).  
El centre receptor sol·licitarà l'historial educatiu al centre d'origen de l'alumnat prèviament escolaritzat en el moment de la seua incorporació en l'etapa d'Educació Infantil.  
  
L'equip de cicle ha de tindre en compte l'informe qualitatiu de cada alumne o alumna que forma part del seu historial educatiu per a prendre les mesures necessàries per a la seua òptima adaptació al nou centre.  
En el cas de l'alumnat que rep atenció a un Centre d'Atenció Primerenca (CAP), la coordinació entre aquest i el centre educatiu seguirà allò establit en el protocol vigent de coordinació entre professionals de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives per al desenvolupament de l'atenció primerenca.  
  
4. Mesures de coordinació entre el segon cicle d'Educació Infantil i el primer curs d'Educació Primària.  
Els centres, per a garantir el procés educatiu i evolució positiva de tots els infants, han de reflectir en la concreció curricular la coherència necessària i continuïtat entre els diferents cicles d'Educació Infantil i també amb l'etapa d'Educació Primària, la qual cosa requereix l'estreta coordinació entre els equips educatius.  
Els equips directius de cada centre han de vetlar per reconéixer la singularitat i l'entitat pròpia de l'Educació Infantil perquè la finalitat no siga convertir-la en una etapa preparatòria per a l'Educació Primària.  
  
Els tutors i les tutores han d'intercanviar informació per a facilitar l'acollida dels xiquets i xiquetes en el nou cicle o etapa a través de pràctiques educatives que donen continuïtat al procés educatiu iniciades en l'etapa d'Educació Infantil.  
Cal prestar especial atenció a l'alumnat amb condicions de vulnerabilitat, amb l'objecte de previndre dificultats en la inclusió, participació i adaptació a la nova etapa, en el desenvolupament personal, afectiu i social, i en el progrés curricular.  
Igualment, s'ha de vetlar per a establir mecanismes de coordinació amb les famílies en aquest procés de continuïtat del procés educatiu.  
  
En finalitzar el cicle o l'etapa, el tutor o la tutora ha d'emetre un informe global individualitzat de final de cicle o etapa de cada xiqueta o xiquet.  
5. Mesures de coordinació entre l'etapa d'Educació Primària i la d'Educació Secundària Obligatòria.  
Els centres d'Educació Primària i els centres d'Educació Secundària als què estiguen adscrits prestaran una atenció especial a tots aquells aspectes organitzatius que afavorisquen que en els dos primers cursos d'Educació Secundària Obligatòria hi haja un alt grau de continuïtat en l'àmbit de la metodologia i l'àmbit de la tutoria.  
Els centres d'Educació Primària establiran mesures específiques per a coordinar-se amb els centres d'Educació Secundària als que estiguen adscrits i han de preveure mecanismes de comunicació entre els centres implicats, abans del començament del curs per tal d'afavorir la continuïtat metodològica entre els processos d'ensenyament i aprenentatge i l'ús vehicular de les llengües curriculars desenvolupats en l'Educació Primària i els que s'iniciaran en l'Educació Secundària.  
De les mesures a desenvolupar, almenys caldrà adoptar les següents:  
  
a) Els centres d'Educació Primària, proporcionaran una còpia de l'historial acadèmic de l'alumnat i de l'informe individualitzat de final d'etapa al centre d'Educació Secundària on l'alumnat prosseguirà els seus estudis, prèvia petició del centre.  
b) En el cas dels centres adscrits a un altre centre, durant el tercer trimestre del curs, almenys realitzaran una entrevista entre la persona tutora de l'últim curs d'Educació Primària i la persona tutora del primer curs de l'ESO, amb l'objectiu de completar la informació sobre el recorregut dels aprenentatges de l'alumnat.  
c) El centre d'Educació Primària organitzarà almenys una visita al centre d'adscripció per tal de conéixer les instal·lacions, l'espai del centre, el funcionament general i, si estigueren designades, les persones tutores del primer curs d'ESO.  
d) En aquest procés, s'ha de realitzar una anàlisi del context atenent el centre de procedència i el de destinació, s'establiran els mecanismes de coordinació i es definirà l'equip que durà a terme aquesta continuïtat, tenint sempre en compte l'alumnat amb necessitats educatives de suport educatiu i adaptant, si és el cas, els procediments a les seues necessitats.  
  
6. Transició entre modalitats d'escolarització.  
En el cas de l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu al qual es modifica la modalitat d'escolarització, els centres implicats han de planificar i dur a terme les actuacions personalitzades de transició, que inclouen el transvasament d'informació, l'orientació i totes les mesures que faciliten l'acompanyament, l'acollida i la participació de l'alumnat i de les seues famílies.  
7. Transició entre situacions d'escolarització transitòria externa al centre.  
D'acord amb el que disposa l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019), també s'han d'incloure les accions personalitzades per a l'alumnat que no puga assistir, transitòriament, al centre docent, per compliment de mesures judicials, per convalescència domiciliària o hospitalització de llarga durada o per escolarització en una UET/HDIA (Unitat Educativa Terapèutica/Hospital de Dia Infantil i Adolescent). L'equip docent del centre en què estiga matriculat aquest alumnat i el personal que facilite l'atenció externa durant aquest període han de col·laborar conjuntament en la planificació i la implementació d'aquestes accions. Així mateix, es prestarà atenció al procés de transició de l'alumnat que rep atenció domiciliària i hospitalària per convalescència de llarga durada.  
  
8. Aspectes generals dels processos de continuïtat entre nivells, etapes i modalitat d'escolarització.  
a) L'equip educatiu ha de disposar de la informació necessària, abans de l'inici del curs escolar o en el moment del curs en què l'alumnat s'escolaritze, a fi de planificar adequadament la resposta educativa i de garantir el progrés de l'alumnat.  
b) Els equips d'Orientació Educativa o els gabinets psicopedagògics han d'assessorar i col·laborar amb els equips directius, els equips de transició i els equips educatius en el disseny, l'aplicació i el seguiment de les mesures i accions de transició, especialment de les accions personalitzades que se'n deriven.  
c) Les agrupacions d'orientació de zona donaran suport en la planificació, el desenvolupament i l'avaluació dels processos de transició entre etapes i modalitats d'escolarització, especialment de les accions personalitzades que se'n deriven i els processos de transmissió de la informació entre centres, etapes i modalitats.  
9. L'avaluació de les mesures i actuacions relacionades amb la continuïtat entre nivells, etapes i modalitats d'escolarització es realitzarà en el marc de la memòria final del centre.  
1.2.6.8. Organització de la jornada escolar   
En relació amb la jornada escolar, s'ajustarà al que disposa l'Ordre 9/2022, de 25 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen les condicions i el procediment de sol·licitud i d'autorització de modificació de la jornada escolar en els centres sostinguts amb fons públics de segon cicle d'Educació Infantil i d'Educació Primària del sistema educatiu valencià (DOGV 9287, 28.02.2022).  
  
1.2.6.9. Projecte educatiu de menjador escolar  
1. El servei de menjador escolar s'insereix en l'àmbit educatiu, aspecte que necessàriament s'ha de tindre en compte per a ser aprofitat i potenciat. Aquest espai educatiu inclou el temps dedicat a l'alimentació però també aquelles iniciatives que tenen lloc en el temps previ i posterior. Aquestes accions educatives estaran dirigides a fomentar la promoció de la salut, els hàbits alimentaris i les habilitats socials de l'alumnat, i també els hàbits relacionats amb la cultura, l'esport i l'oci.  
  
El projecte ha de tindre en compte les característiques, necessitats i interessos de l'alumnat i de les seues famílies, i ha de preveure les actuacions i els suports per a l'alumnat que, per raons de discapacitat o limitacions funcionals, permanents o transitòries, requereix una atenció específica.  
2. Serà aplicable la normativa següent:  
a) Llei 17/2011, de 5 de juliol, de seguretat alimentària i nutrició (BOE 160, 06.07.2011). En l'article 40 sobre les mesures especials dirigides a l'àmbit escolar, es determina, entre altres actuacions, que les autoritats competents han de vetlar perquè els menjars servits en escoles infantils i centres escolars siguen variats i equilibrats, i estiguen adaptats tant a les necessitats nutricionals de cada grup d'edat, com a les necessitats especials de l'alumnat quant a intoleràncies, al·lèrgies alimentàries o altres malalties que així ho exigeixen. Per tant, mitjançant l'aportació per part de l'alumnat del certificat mèdic corresponent, que acredite la impossibilitat d'ingerir determinats aliments que perjudiquen la seua salut, el centres han d'elaborar menús especials, adaptats a aquestes al·lèrgies o intoleràncies. S'han de garantir menús alternatius en el cas d'intolerància al gluten.  
  
b) La Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència (DOGV 8450, 24.12.2018), en el capítol XV, sobre el dret a una alimentació adequada, en l'article 82, sobre «criteris de diversitat en els menús», determina que «els aliments que es proporcionen en tota mena de menús i esdeveniments per a la infància o la joventut han de garantir la igualtat en la diversitat, siga per raons mèdiques, religioses o culturals, i oferir alternatives».  
  
c) El Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d'una alimentació saludable i sostenible a centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
d) L'Ordre 53/2012, de 8 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el servei de menjador escolar als centres docents no universitaris de titularitat de la Generalitat dependents de la conselleria amb competència en matèria d'educació (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada per l'Ordre 43/2016, de 3 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 7845, 05.08.2016).  
3. L'avaluació del projecte de menjador es realitzarà en el marc de la memòria final del centre.  
1.2.6.10. Pla Digital de Centre  
Els centres educatius continuaran amb el procediment per a l'elaboració del Pla Digital de cada centre d'acord amb les instruccions que s'elaboren al respecte.  
En aquest sentit, està prevista la continuació del treball que estan realitzant els assessors i les assessores corresponents mitjançant visites als centres que tenen assignats amb la finalitat de conéixer la situació de cadascun d'ells i poder ajudar-los en l'elaboració del Pla Digital.  
Amb la finalitat que aquest treball no altere la dinàmica actual en què cada centre es trobe immers, els assessors i les assessores contactaran prèviament amb els centres per a acordar el calendari de visites més adequat.  
1.2.6.11. Carta de compromís educatiu del centre amb les famílies de l'alumnat  
Els centres educatius, d'acord amb l'article 59 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, han de formular una carta de compromís educatiu amb les famílies.  
La carta de compromís educatiu ha d'expressar els compromisos que el centre educatiu assumeix amb el conjunt de les famílies en relació amb els principis que la inspiren, i que han de ser els necessaris per a garantir la cooperació entre les accions educatives de les famílies i el centre educatiu en un entorn de convivència, respecte i responsabilitat en el desenvolupament de les activitats educatives.  
Els continguts comuns de la carta de compromís educatiu seran elaborats pel centre i aprovats pel Consell Escolar i seran objecte de difusió als diferents sectors de la comunitat educativa.  
L'equip directiu del centre, en l'àmbit de la seua autonomia pedagògica i organitzativa, determinarà l'alumnat per al qual caldrà realitzar la signatura d'aquesta carta de compromís individualitzada per part de les famílies representants legals de l'alumnat i de la direcció del centre, que podrà realitzar-se tant a petició dels representants legals de l'alumnat com del mateix centre, de la qual cosa quedarà constància tant per a la família com per al mateix centre.  
1.2.6.12. Altres projectes i programes desenvolupats pel centre  
El PEC també ha d'incloure altres projectes o programes que es puguen desenvolupar al centre, com ara:  
a) Projectes d'investigació i innovació educativa (PIIE), dissenyats pels mateixos centres per a articular propostes pedagògiques i organitzatives cap a una millora del procés d'ensenyament i aprenentatge amb impacte mesurable. Aquestes poden ser des d'iniciatives específiques d'acció que promouen canvis metodològics i organitzatius, fins a projectes que aposten pel canvi integral del centre, cap a una transformació educativa contextualitzada i amb impacte en tota la comunitat educativa i en la societat. Amb aquests projectes els centres obtenen reconeixement i recursos per a finançar els canvis planificats, i obtenen la visibilitat per tal d'esdevindre font d'inspiració per a la resta de centres educatius, contribuint a la millora de la qualitat del sistema educatiu.  
  
b) Projecte d'esport, activitat física i salut al centre escolar (PEAFS), que promou l'activitat física i l'esport fora de l'horari lectiu, segons s'estableix en l'Ordre 25/2017, de 29 de juny, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 8076, 04.07.2017).  
  
c) «Segell de vida saludable», projecte desenvolupat d'acord amb l'Ordre ECD/2475/2015, de 19 de novembre, per la qual es crea el distintiu de qualitat de centres docents Segell de Vida Saludable (BOE 281, 24.11.2015).  
d) Programa «Coeducacentres» que implementa diversos eixos i accions del Pla director de coeducació i el seu objectiu és promoure en tota la comunitat educativa els valors de la cultura de la pau i la igualtat d'oportunitats entre dones i homes i traslladar la perspectiva de gènere als continguts, el llenguatge, els espais, i els materials pedagògics del centre.  
e) Projecte pilot de «Centres Digitals Col·laboratius». Aquest projecte forma part del projecte šCentre a Casaš i possibilita una autèntica transformació digital de tota la comunitat educativa i de la tasca docent amb una nova concepció de l'ensenyament de les TIC. S'aplicarà per tal d'anar incorporant al PEC l'estratègia digital del centre, establida en la nova redacció de l'article 121 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre. Suposa el recolzament a la millora de les infraestructures TIC dels centres: ampliació d'ample de banda de connexió; subministrament de dispositius mòbils (tauletes i portàtils); aules mòbils; implantació de wifi en CEIP (Escoles Connectades), IES i resta de centres i aules digitals interactives.  
f) iMou-te: activitat de formació per al desenvolupament professional docent i la millora de competències directives a través d'estades formatives convocada mitjançant la corresponent resolució de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional.  
g) Aules transformadores d'espais i metodologies educatives: són laboratoris d'innovació on es mostren les possibilitats d'organització d'espais flexibles amb presència de mobiliari versàtil i tecnologia punta, adaptats per a l'ús de metodologies educatives que afavoreixen el desenvolupament d'habilitats i competències.  
h) Projectes emmarcats dins dels programes europeus: Programa Erasmus+, Portfolio Europeu de les llengües i projectes eTwinning.  
i) Programa d'acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l'alumnat més vulnerable educativament, desenvolupat dins del Programa de cooperació territorial «PROA+» (2021-2024) i convocat mitjançant les resolucions de 25 de març de 2022 (DOGV 9309, 30.03.2022), de 7 d'abril de 2022 (DOGV 9317, 11.04.2022), i de 7 de juny de 2022 (DOGV 9362, 15.06.2022), del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional i de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, respectivament.  
j) Programa «Resistències artístiques: processos artístics en entorns educatius», convocat mitjançant la Resolució de 24 de maig de 2022, de la directora general d'Innovació Educativa i Ordenació, per la qual es convoquen els centres docents de titularitat pública de la Generalitat, durant el curs acadèmic 2022-2023 (DOGV 9354, 03.06.2022). Aquest programa pretén fer visibles entorns escolars que tracten d'impulsar l'art com a eina d'anàlisi i reflexió de problemes socials, i que s'involucren activament en processos de creació artística.  
  
k) Projectes d'intercanvis escolars d'alumnat de centres públics «Fil» (Foment d'Intercanvis Lingüístics) i «Rapsodes» per a millorar la competència comunicativa i afavorir la cohesió lingüística, convocats per la corresponent resolució de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
l) Programa de salut bucodental oferit per la Conselleria de Sanitat als centres docents per a alumnat entre els 6 i els 12-14 anys.  
m) Promoció de la salut i prevenció de la malaltia: serveis en l'entorn educatiu. Cartera de serveis de promoció de salut i prevenció en l'entorn educatiu. Aquesta cartera és una relació d'actuacions dissenyades per a oferir en els centres educatius amb la finalitat d'informar, formar i desenvolupar competències per a augmentar la salut de la comunitat educativa. La Llei 8/2018, de 20 d'abril, modifica la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de Salut de la Comunitat Valenciana, i especifica que (art. 56.2) «S'atendran de manera específica els problemes de salut que incideixen d'una forma significativa en l'adolescència, relacionats, sobretot, amb hàbits de salut, conductes de risc, conductes addictives, problemes de salut mental, trastorns de la conducta alimentària, com també trastorns de les relacions afectives i sexuals, prevenció d'infeccions de transmissió sexual i prevenció d'embarassos no desitjats.» A més, hi afig que (art. 62.6) «Seran prioritàries les actuacions preventives i de promoció de la salut en l'àmbit familiar, comunitari i educatiu, que hauran de coordinar-se per a implicar tots els agents socials intervinents com són la família, l'escola, associacions, xarxes locals i altres.  
  
n) Qualssevol altres aspectes que determine l'Administració educativa en l'àmbit de les seues competències.  
1.3. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació del projecte educatiu  
1. Elaboració.  
D'acord amb el què disposa l'article 55.5 del Decret 253/2019, l'equip directiu coordina l'elaboració i és el responsable de la redacció del projecte educatiu de centre i de les seues modificacions, d'acord amb les directrius establides pel Consell Escolar i amb les propostes fetes pel Claustre i les associacions de mares i pares de l'alumnat. En aquest sentit, recollirà aportacions debatudes i analitzades per tots els sectors de la comunitat educativa.  
Igualment, d'acord amb el que disposa l'article 55.9 del Decret 253/2019, els centres educatius de nova creació hauran d'elaborar el seu projecte educatiu de centre en el termini màxim de tres cursos escolars des que es posen en funcionament i, en aquest sentit, la programació general anual del centre haurà d'incloure el calendari aproximat per a la seua redacció.  
2. Aprovació.  
El PEC, juntament amb els plans, programes i projectes que en formen part, serà aprovat segons el que estableix la normativa vigent, la qual cosa suposa que, des de l'entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, aquesta aprovació correspon al Consell Escolar del centre.  
3. Difusió, seguiment i avaluació.  
L'equip directiu garantirà la publicitat, la difusió i l'accés al document, preferentment per mitjans electrònics o telemàtics, a tots els membres de la comunitat educativa perquè en prenguen coneixement.  
El Consell Escolar del centre establirà els mecanismes de seguiment del PEC de manera que a la finalització del curs escolar es puga realitzar la corresponent avaluació, que, d'acord amb el que disposa l'article 55.7 del Decret 253/2019, serà competència del mateix Consell Escolar i haurà de comprendre la totalitat dels elements que el conformen.  
  
L'avaluació del projecte educatiu de centre es realitzarà en el marc de la memòria final del centre de cada curs escolar.  
En aquest sentit, el PEC, d'acord amb el que disposa l'article 55.8 del Decret 253/2019, tindrà un caràcter dinàmic que permeta, després de sotmetre'l a avaluació, la incorporació de les modificacions que es consideren oportunes per a una millor adequació a la realitat i necessitats del centre. Així, els diferents sectors de la comunitat educativa representats en el Consell Escolar podran fer propostes de modificació, que tindran vigència al curs següent de ser aprovades.  
  
2. PROJECTE DE GESTIÓ I RÈGIM ECONÒMIC  
2.1. Consideracions generals  
1. Atés que la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport està treballant en l'elaboració d'una nova ordre que regule el projecte de gestió i règim econòmic dels centres educatius, els centres disposaran fins a la finalització del curs acadèmic 2023-2024 per adequar el seu projecte de gestió i de règim econòmic al títol V, capítol II, secció primera, projecte de gestió i règim econòmic del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell.  
2. Pel que fa a la gestió econòmica, els centres disposaran d'autonomia en la seua gestió, en els termes establits en les lleis de pressupostos de la Generalitat i en la normativa complementària que regula l'activitat i l'autonomia de la gestió econòmica dels centres docents públics no universitaris. La comptabilitat del centre es realitzarà d'acord amb la normativa que regula la gestió econòmica dels centres docents públics no universitaris, i a través de l'aplicació que determine la conselleria competent en matèria d'educació.  
3. Per a l'elaboració del projecte de pressupost anual se seguirà el procediment establit en l'article 63 del Decret 253/2019, i s'haurà d'aprovar abans del 30 de gener. Una vegada aprovat aquest projecte s'enviarà una còpia a la direcció territorial d'Educació, per a l'aprovació del pressupost, després de comprovar que el contingut i el procediment s'ajusten amb allò que estableix la normativa. El pressupost s'entendrà aprovat si el centre no rep una resolució desaprovatòria de la direcció territorial en el termini d'un mes. En cas contrari, haurà de notificar al centre els defectes observats perquè siguen esmenats.  
  
4. Els centres disposaran també fins a la finalització del curs acadèmic 2023-2024 per a elaborar, amb la col·laboració de personal tècnic de l'Administració municipal, un pla de sostenibilitat de recursos, eficàcia energètica i tractament de residus, que inclouran en el seu projecte de gestió.  
L'esmentat pla haurà de comptar amb l'informe del Claustre de professorat i del Consell Escolar, tal i com es disposa en l'article 67 del Decret 253/2019 i, en la seua elaboració es podrà comptar amb la col·laboració de personal tècnic de l'Administració municipal i amb l'assessorament de l'INVASSAT. En el web del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de la Generalitat (sector educatiu), https://prevencio.gva.es/va/ed-gestion-de-la-prevencion, hi ha diferents protocols i procediments de treball, així com instruccions operatives de treball, entre les quals es destaca la Instrucció operativa de prevenció de riscos laborals per a l'eliminació de residus perillosos en centres educatius (SPRL\_IOPRL\_12).  
5. Respecte al manteniment, conservació i vigilància de les instal·lacions, s'ajustarà al que es disposa en l'article 66 del Decret 253/2019. Així, d'acord amb el que s'estableix en l'actual marc legal, la conservació, el manteniment i la vigilància dels edificis destinats a centres públics d'Educació Infantil, d'Educació Primària o d'Educació Especial correspondran a l'ajuntament respectiu, amb l'excepció de les infraestructures de comunicacions i el seu accés, maquinari i programari, que correspon a l'òrgan competent en matèria TIC que determine la Generalitat.  
2.2. Altres aspectes relatius a la gestió i règim econòmic dels centres  
  
En relació als aspectes de gestió econòmica, pressupost anual, ingressos i despeses, comptabilitat del centre s'atendrà al que disposen els corresponents articles 62, 63, 64 i 65 del Decret 253/2019.  
Els centres educatius tindran en compte en l'elaboració del pressupost, les necessitats i despeses derivades de la implementació del Decret 72/2021.  
  
3. NORMES D'ORGANITZACIÓ I FUNCIONAMENT  
3.1. Consideracions generals  
1. Atés que la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport està treballant en l'elaboració d'un nou decret d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià, els centres disposaran fins a la finalització del curs acadèmic 2023-2024, per a adequar les seues normes d'organització i funcionament al que s'estableix en la secció segona del capítol II del títol V del Decret 253/2019, sobre normes d'organització i funcionament (article 68 i següents).  
2. Els centres docents, d'acord amb el que disposa l'article 68 del Decret 253/2019, redactaran les normes d'organització i funcionament atenent el que es disposa en la normativa bàsica i d'acord amb les línies i criteris indicats en el PEC. La comunitat educativa haurà de ser escoltada en les seues propostes per a l'elaboració d'aquestes normes.  
  
Les normes d'organització i funcionament seran de compliment obligatori i hauran de recollir les normes de convivència i conducta, així com concretar els deures i els drets de l'alumnat i les mesures d'abordatge educatiu aplicables en cas d'incompliment, d'acord amb el que estableix la norma que regule la igualtat i la convivència en el sistema educatiu valencià, i també s'hauran de tindre en compte la situació i les condicions personals de l'alumnat.  
  
Les mesures d'abordatge educatiu tindran un caràcter educatiu i restauratiu, hauran de garantir el respecte als drets de la resta de l'alumnat i procuraran la millora en les relacions de tots els membres de la comunitat educativa. Les mesures d'abordatge educatiu hauran de ser proporcionals i coherents a les faltes comeses. Les decisions d'adoptar aquestes mesures per la comissió de faltes contra les normes de convivència seran immediatament executives. Les accions restauratives individualitzades, personalitzades o grupals hauran de ser treballades amb les persones implicades. Perquè aquestes normes siguen efectives, caldrà consensuar-les amb la participació activa de tota la comunitat educativa, a través de la comissió de convivència, de les comissions mixtes o de les assemblees participatives.  
3. No s'ha d'impedir l'accés als centres a persones que visten robes característiques o pròpies de la seua identitat (cultural, religiosa, de gènere, etc.) i que no suposen cap problema d'identificació o atempten contra la dignitat de les persones.  
4. En el cas que en les normes d'organització i funcionament del centre es preveja l'ús de l'uniforme escolar per a l'alumnat, les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat, d'acord amb allò establit en la normativa que regula la convivència en els centres docents sostinguts amb fons públics i els drets i deures de l'alumnat, pares, mares, tutors o tutores, professorat i personal d'administració i serveis, tindran l'obligació de complir l'esmentada mesura. La decisió de l'uniforme en els centres privats concertats correspondrà a la persona titular del centre, amb l'aprovació del Consell Escolar. En tot cas, qualsevol tipologia d'uniforme que s'establisca no podrà fixar peces obligatòries diferenciades per sexe i/o identitat de gènere que pogueren constituir discriminació i/o limitació en la lliure elecció del tipus de peces de vestir per a l'alumnat.  
  
5. Per a la seua elaboració es tindrà en compte el que disposa la Resolució de 14 de febrer de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a aplicar-les als centres docents sostinguts amb fons públics d'ensenyaments no universitaris de la Comunitat Valenciana davant de diversos supòsits de no-convivència dels progenitors per motius de separació, divorci, nul·litat matrimonial, ruptura de parelles de fet o situacions anàlogues.  
6. Els membres de l'equip directiu i el professorat seran considerats autoritat pública segons s'estableix en la Llei 15/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, d'autoritat del professorat (DOGV 6414, 10.12.2010), i en els procediments d'adopció de mesures d'abordatge educatiu, els fets constatats pel professorat i per l'equip directiu dels centres docents tindran valor probatori i gaudiran de presumpció de veracitat iuris tantum, excepte prova en contra, sense perjudici de les proves que, en defensa dels respectius drets o interessos, puguen assenyalar o aportar les persones implicades.  
Segons la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i l'adolescència (DOGV 8450, 24.12.2018), en tots els procediments s'ha de respectar un espai de comunicació amb els menors, i obliga a fer complir els apartats 1 i 3 de l'article 17 de la llei respecte del dret de les persones menors d'edat a ser informades, oïdes i escoltades.  
7. Aquestes normes inclouran, entre altres aspectes i de manera prioritària, les mesures per al foment de la igualtat i la convivència, d'acord amb el pla director de coeducació i dels plans d'igualtat de la Generalitat que siguen aplicables.  
Així mateix, podrà incorporar els aspectes següents:  
a) L'organització que faça possible la participació de tots els membres de la comunitat educativa amb especial cura en l'adequació de tots els procediments vinculats a l'alumnat, ja que per la seua condició de persones menors d'edat, han de ser informats, oïts i escoltats.  
  
b) L'organització i el repartiment de responsabilitats no definides per la normativa vigent.  
c) Els procediments d'actuació del Consell Escolar i, si escau, de les comissions que es constituïsquen en aquest per a agilitzar-ne el seu funcionament.  
d) L'organització dels espais del centre.  
e) L'adequació de la redacció corresponent, si cal, per a acomplir els principis de coeducació.  
23.2. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació  
1. L'equip directiu coordina l'elaboració i és el responsable de la redacció de les normes d'organització i funcionament del centre i de les seues modificacions, d'acord amb les directrius establides pel Consell Escolar i amb les propostes fetes pel Claustre i les associacions de mares i pares de l'alumnat. En aquest sentit, recollirà aportacions debatudes i analitzades per tots els sectors de la comunitat educativa.  
  
2. Les normes d'organització i funcionament seran aprovades segons el que estableix la normativa vigent, la qual cosa suposa que, des de l'entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, aquesta aprovació correspon al Consell Escolar del centre.  
3. L'equip directiu garantirà la publicitat, la difusió i l'accés al document, preferentment per mitjans electrònics o telemàtics, a tots els membres de la comunitat educativa perquè en prenguen coneixement.  
  
4. El Consell Escolar del centre establirà els mecanismes de seguiment d'aquestes normes, de manera que a la finalització del curs escolar es puga realitzar la corresponent avaluació.  
5. L'avaluació permetrà la incorporació de les modificacions que es consideren oportunes per a una millor adequació a la realitat i necessitats del centre i que tindran vigència al curs següent de ser aprovades.  
  
3.3. Altres aspectes relatius a l'organització i al funcionament dels centres  
3.3.1. Incidències d'inici de curs  
Durant els dies previs a la data d'inici de les activitats escolars del curs 2022-2023, les direccions dels centres educatius han de comunicar a les inspeccions territorials d'Educació les incidències i necessitats dels centres que puguen dificultar que l'inici de curs es desenvolupe amb normalitat, a l'efecte que la Inspecció d'Educació puga efectuar actuacions d'assessorament, de suport i de supervisió.  
  
3.3.2. Accés als centres  
1. D'acord amb el que estableix l'article 72 del Decret 253/2019, les condicions d'accés als centres s'inclouran en les normes d'organització i funcionament.  
2. Amb caràcter general, i a fi d'evitar l'absentisme escolar i de preservar la defensa de l'interés superior dels menors, els centres hauran de permetre l'accés de l'alumnat al centre durant tota la jornada escolar, i serà el centre, segons la seua autonomia, qui establisca el protocol d'accés a l'aula.  
3. En tot cas, haurà de garantir-se una correcta atenció educativa a aquest alumnat.  
4. La conselleria competent en matèria d'educació, els ajuntaments i els centres han de garantir les condicions que asseguren l'accessibilitat física, cognitiva i sensorial dels espais, serveis i processos educatius i de gestió administrativa, de forma que puguen ser entesos i utilitzats per tot l'alumnat i per les persones membres de la comunitat educativa, sense cap mena de discriminació, amb mitjans comuns o amb mitjans específics o singulars, d'acord amb el que disposen els articles 11.1 i 11.2 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril (DOGV 8540, 03.05.2019).  
  
5. A més, la regulació de l'eixida de l'alumnat al finalitzar la jornada escolar, s'ajustarà als criteris establits en les normes d'organització i funcionament del centre. Aquests criteris hauran de ser progressius i proporcionals amb l'edat dels menors i el context on s'ubica el centre. En tot cas, s'haurà d'assegurar l'entrega de l'alumnat d'Educació Infantil i primer cicle d'Educació Primària a les persones progenitores o a les persones que hi deleguen.  
  
3.3.3. Criteris per a la confecció de grups de l'alumnat  
1. Tots els grups d'Educació Infantil i d'Educació Primària es configuraran d'acord amb la ràtio establida per la normativa vigent a la Comunitat Valenciana. No obstant això, en el segon cicle d'Educació Infantil i en Educació Primària, els centres, en l'àmbit de la seua autonomia organitzativa, podran constituir un nombre de grups que supere el nombre d'unitats autoritzades, una vegada siguen coneixedors del nombre de professorat assignat al centre, i establiran els criteris pedagògics per a l'assignació de l'alumnat als diferents grups, que podran incloure alumnat de diferents nivells.  
2. De conformitat amb l'Ordre 20/2019, l'escolarització en la modalitat ordinària de l'alumnat amb necessitats de compensació educativa o necessitats educatives especials en cap cas pot fer-se conformant grups específics i diferenciats de caràcter permanent, sinó que ha de fer-se de manera heterogènia entre tots els grups d'un mateix nivell educatiu, i s'exclou de la composició qualsevol criteri discriminatori. En aquest sentit, els equips directius confeccionaran els grups d'alumnat tenint en compte els criteris següents:  
  
a) Els grups han de ser homogenis pel que fa al nombre i s'exclourà en la composició tot criteri discriminatori. Per tant, no es podran fer agrupacions en funció del nivell de coneixements i competències de l'alumnat.  
b) L'adscripció de l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i necessitats de compensació de desigualtats, escolaritzat en els diferents grups d'un mateix curs, es durà a terme de manera equilibrada i s'exclourà en la composició dels grups tot criteri discriminatori.  
  
c) L'alumnat que romanga un any més en un curs haurà de ser també distribuït de manera equilibrada.  
d) En la presa de decisions, per a fer la distribució de germans o germanes en el mateix nivell educatiu, s'haurà d'escoltar i prendre en consideració l'opinió de les famílies o dels representants legals, tot d'acord amb allò que regula l'Ordre 20/2019. Al mateix temps, en cas d'haver-hi propostes en aquest sentit, reflectides en informes sociopsicopedagògics elaborats pels equips d'Orientació Educativa, aquestes hauran de ser considerades.  
e) Per a la confecció de grups d'alumnat s'haurà d'atendre el que marca el Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021).   
3.3.4. Atenció a l'alumnat en cas d'absència de professorat  
1. D'acord amb el que estableix l'article 71 del Decret 253/2019, els centres, en l'exercici de la seua autonomia organitzativa, elaboraran un pla d'atenció a l'alumnat en cas d'absència de professorat, del qual formarà part el personal docent disponible en cada sessió sense hores de docència directa. Es donarà prioritat a l'alumnat de menys edat i s'evitarà, en la mesura que siga possible, la distribució de l'alumnat.  
  
2. A aquest efecte, correspon als equips de cicle i als equips docents, fent ús de la seua autonomia pedagògica, proposar les activitats que ha de realitzar l'alumnat en els casos d'absència de professorat. Donades les etapes educatives a les quals es dirigeix, aquestes activitats hauran d'afavorir l'adquisició de les competències clau.  
  
3. En cas de previsió de falta d'assistència, el professorat afectat haurà de facilitar a la direcció d'estudis, amb caràcter previ, el material o les orientacions específiques per a l'alumnat afectat.  
4. La programació general anual inclourà els criteris establits per a l'elaboració de les activitats i les tasques que hauran d'estar disponibles en cas d'absència del personal.  
3.3.5. Participació de l'alumnat, de les famílies, així com de voluntariat i d'altre personal extern als centres docents  
1. D'acord amb el què es disposa als articles 50, 51 i 52 del Decret 253/2019, la direcció del centre establirà vies, que es recolliran en les normes d'organització i funcionament del centre, per tal de facilitar i fomentar la participació de l'alumnat en la vida del centre, per a enriquir la vida escolar amb altres estructures de participació que fomenten els hàbits democràtics de l'alumnat i la col·laboració i implicació de la família a l'escola i per establir vincles associatius amb diferents xarxes de voluntariat, associacions culturals o altres agents socials, amb l'autorització prèvia del Consell Escolar del centre, d'acord amb la normativa vigent en matèria de voluntariat. Cal ajustar-se al que estableix la Llei 45/2015, de 14 d'octubre, de voluntariat (BOE 247, 15.10.2015), sobretot amb referència a l'article 6.1.f, Voluntariat educatiu.  
  
2. L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, especifica, en l'article 43, que els centres docents poden tindre la col·laboració de personal voluntari i personal extern procedent de les entitats d'iniciativa social implicades en la resposta educativa per al desenvolupament de les actuacions planificades en el projecte educatiu, el pla d'actuació per a la millora i els plans d'actuació personalitzats de l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu. Determina que el voluntariat i el personal extern presten el seu temps de manera no regular i no poden tindre cap vinculació laboral o professional amb el centre, ni substituir personal que realitza tasques remunerades.  
  
3. S'entén per persona voluntària tota persona física que, per lliure determinació, sense rebre contraprestació ni tindre obligació personal o deure jurídic, realitze les activitats que determine el Consell Escolar i estiguen recollides en la programació general anual del centre.  
4. Els drets i deures i les incompatibilitats de les persones voluntàries són els continguts en la normativa autonòmica que estableix el règim jurídic d'aquest personal.  
5. En cap cas es podran dur a terme activitats de voluntariat en els llocs reservats a personal remunerat.  
6. Les persones que desenvolupen funcions en una organització com a professionals o bé hi tinguen una relació laboral, mercantil o qualsevol altra subjecta a retribució econòmica, no podran dur a terme activitats de voluntariat relacionades amb l'objecte de la seua relació laboral o servei remunerat en l'entitat.  
7. Les persones voluntàries que realitzen actuacions en els centres docents tenen l'obligació d'estar en possessió del certificat de no constar en la base de dades del Registre central de delinqüents sexuals i han  
de presentar-lo davant de la direcció del centre.  
8. La participació dels agents externs en les accions educatives que determine el centre educatiu es desenvoluparà d'acord amb allò que s'estableix en el projecte educatiu, en els objectius dels programes autoritzats i en les actuacions educatives planificades en els plans d'actuació personalitzats. La seua participació haurà de buscar l'obertura i l'enriquiment de les actuacions planificades per part dels centres educatius en aquells aspectes que faciliten la inclusió educativa i social de l'alumnat.  
  
9. En la Resolució de 10 de desembre de 2020, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual s'aproven les instruccions per a la participació del personal extern i dels agents comunitaris en els centres docents de titularitat de la Generalitat Valenciana (DOGV 8975, 15.12.2020), es defineix que té consideració d'agent extern tota persona aliena al sistema educatiu que realitze algun tipus de col·laboració amb un centre escolar en el desenvolupament del seu projecte educatiu, dels plans d'actuació personalitzats o de les mesures educatives que el centre determine.  
10. Per tant, les diferents tipologies d'agents externs que poden col·laborar amb un centre escolar són les següents:  
- Personal d'entitats sense ànim de lucre o del tercer sector  
- Personal extern de l'àmbit privat o pertanyent a altres organismes o institucions públiques  
- Membres de la comunitat escolar i de l'entorn pròxim  
- Voluntariat  
- Assistència personal a la dependència  
11. El Consell Escolar del centre educatiu serà informat de la participació i de les activitats realitzades per part d'aquests agents externs en el marc de la programació general anual i dels plans d'atenció personalitzats.  
3.3.6. Mitjans de difusió dels centres docents  
1. D'acord amb el que estableix l'article 73 del Decret 253/2019, en tots els centres docents hi haurà, com a mitjà de difusió de la informació, una pàgina web de centre allotjada en els espais proporcionats, en el cas dels centres públics, per l'administració competent, i un o diversos taulers d'anuncis i cartells oficials. En aquests llocs es recolliran els cartells, actes i comunicacions de l'Administració de la Generalitat, especialment de la conselleria competent en matèria d'educació, així com d'altres organismes oficials i dels òrgans de govern del centre que, per la seua transcendència o per requisits legals, es considere necessari col·locar-hi.  
2. Als centres docents, amb la finalitat de facilitar els drets a la participació, informació, llibertat d'expressió i altres drets previstos en la normativa vigent, s'habilitaran, als diferents mitjans de difusió, espais a disposició de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat. La gestió d'aquests espais correspondrà a les associacions esmentades, que seran responsables d'ordenar-los i organitzar-los.  
3. La direcció dels centres no permetrà l'exposició de cartells, notes i comunicats que, en els textos o imatges, atempten contra els drets fonamentals i les llibertats reconegudes per la Constitució, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana i la resta de l'ordenament jurídic o normatiu, o que els vulneren, o que promoguen conductes discriminatòries per raó de naixement, raça, ètnia, sexe, gènere, cultura, llengua, capacitat econòmica, nivell social, conviccions polítiques, morals o religioses, per discapacitats físiques, sensorials o psíquiques, o qualsevol altra condició o circumstància personal o social, o que de qualsevol manera fomenten la violència, amb especial atenció a aquells que atempten contra els drets dels diferents membres de la comunitat educativa.  
4. A la sala del professorat s'habilitarà un tauler d'anuncis per a la informació de tipus sindical procedent de la junta de personal docent, del comité de salut i d'altres òrgans de representació del professorat.  
  
5. Correspondrà a la direcció del centre, en l'àmbit de les seues competències, garantir l'ús adequat dels taulers. La gestió dels taulers correspondrà a la secretaria del centre.  
6. Tota la informació escrita haurà d'acomplir les condicions d'accessibilitat universal necessàries perquè les persones destinatàries puguen accedir i comprendre el contingut, i caldrà posar especial èmfasi en la ubicació i organització de la informació, els contrastos de color, la dimensió de la lletra i la senzillesa del llenguatge, entre d'altres. Es tindran en compte les condicions d'accessibilitat en l'àmbit de la informació digital: https://ceice.gva.es/documents/169149987/172730389/Guia\_Accessibilitat\_Digital\_Inclusio\_Educativa\_2020.pdf.  
3.3.7. Ús social dels centres educatius  
1. D'acord amb el que estableix l'article 74 del Decret 253/2019, la conselleria competent en matèria d'educació, els ajuntaments i els centres públics podran promoure l'ús social dels edificis i les instal·lacions dels centres educatius públics, fora de l'horari escolar, per part de persones físiques o jurídiques sense ànim de lucre, per a la realització d'activitats educatives, culturals, artístiques o esportives que no impliquen obligacions jurídiques contractuals.  
2. L'ús social dels centres públics no ha d'interferir, dificultar o impedir les activitats ordinàries del centre dins de l'horari escolar.  
  
3. Correspon als ajuntaments resoldre sobre l'ús social, fora de l'horari escolar, en el cas dels centres que siguen de titularitat pública, una vegada establides les necessitats d'utilització del centre per part del Consell Escolar i de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals del centre.  
4. Les persones físiques o jurídiques autoritzades per a l'ús d'edificis educatius han de contractar, en tots els casos, una pòlissa d'assegurances que done cobertura sobre la seua responsabilitat civil i la del personal al seu servei, que derive de l'ús i de l'activitat, pels danys i els perjudicis que per la seua activitat es puguen ocasionar durant la realització d'aquesta.  
5. En allò que no contravinga el que estableix el Decret 253/2019, i mentre no s'establisca una nova regulació, serà aplicable l'Ordre de 27 de novembre de 1984, per la qual es regula la utilització de les instal·lacions i dependències dels centres públics de Preescolar, Educació General Bàsica, d'Educació Especial i Educació Permanent d'Adults (DOGV 211, 13.12.1984).  
6. L'ús dels espais del centre per part de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat serà prioritari sobre el que en puga fer qualsevol altra associació o organització aliena a la comunitat escolar d'acord amb el que s'estableix en la normativa reguladora d'aquestes associacions.  
7. El procediment per a l'ús social dels centres educatius serà l'establit per la conselleria competent en matèria d'educació.  
3.3.8. Salut i seguretat en els centres educatius  
1. D'acord amb el que estableix l'article 76 del Decret 253/2019, els centres han de complir la normativa en matèria de seguretat i salut per a tots els empleats públics, docents i no docents, adscrits al centre.  
  
2. En el web del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de la Generalitat (sector educatiu) https://prevencio.gva.es/va/ed-gestion-de-la-prevencion, hi ha diferents protocols i procediments de treball, així com instruccions operatives de treball.  
3. Queden prohibides les activitats que perjudiquen la salut pública i, en particular, la publicitat, l'expedició i el consum de tabac i begudes alcohòliques, així com la col·locació de màquines expenedores d'aliments que no oferisquen productes saludables. A més, pel que fa al foment d'una alimentació saludable i sostenible en els centres educatius, se seguirà la normativa desplegada per les conselleries competents en matèria d'educació i en matèria de sanitat. Pel que fa a la ubicació, instal·lació i funcionament de màquines expenedores d'aliments i begudes, caldrà seguir el que disposa el Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d'una alimentació saludable i sostenible en centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
  
4. La pràctica d'activitats fisicoesportives als centres educatius es farà d'acord amb les condicions de seguretat establides en la normativa vigent.  
5. Els espais, serveis, processos, materials i productes han de ser utilitzats amb seguretat per tot l'alumnat. Els centres educatius han de garantir la protecció integral de la salut de tot l'alumnat.  
  
6. Les direccions dels centres vetlaran perquè es complisquen les recomanacions de salut i higiene i sostenibilitat per a l'alumnat i per al personal docent i no docent del centre d'acord amb els protocols que determinen les autoritats sanitàries i els serveis de prevenció.  
  
3.3.9. Assistència sanitària a l'alumnat   
1. D'acord amb el que estableix l'article 78 del Decret 253/2019, els centres docents, en totes les qüestions relacionades amb l'atenció sanitària a l'alumnat, atendran el que estableix la normativa general sobre protecció integral de la infància i sobre salut escolar desplegada per les conselleries competents en aquestes matèries i en les instruccions i orientacions d'atenció sanitària especifica en centres educatius desplegades conjuntament per les conselleries competents en educació i sanitat.  
  
2. L'atenció sanitària de l'alumnat escolaritzat amb problemes de salut i del que puga requerir una intervenció urgent en l'horari escolar, es regirà per la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, i les normes que la despleguen. Cal tindre present que l'article 59, sobre salut escolar, de l'esmentada Llei 10/2014, ha estat modificat mitjançant la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2022.  
3. Amb caràcter general, en el moment de formalitzar la matrícula al centre, se sol·licitarà una fotocòpia de la targeta sanitària de la Seguretat Social o de l'entitat asseguradora, pública o privada, que cobrisca l'atenció mèdica i hospitalària de l'alumnat.  
4. Segons el punt dihuité 4 de la Resolució de 28 de març de 2022, del director general de Centres Docents, per la qual s'estableix el calendari i es dicten instruccions respecte al procediment d'admissió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat per al curs 2022-2023 (DOGV 9308, 29.03.2022), l'alumnat ja no ha de presentar l'informe sanitari en els inicis i canvis d'etapa escolar en els processos de matriculació o canvi de centre, d'acord amb la modificació de l'article 59, sobre salut escolar, de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, efectuada per la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2022.   
No obstant això, també d'acord amb la citada modificació, les persones progenitores o les persones tutores tindran la responsabilitat d'informar el centre educatiu en els casos en què la persona menor puga requerir una intervenció urgent en l'horari escolar, presente malalties que comporten modificacions en la dieta escolar o problemes de salut que requerisquen una adaptació curricular. En aquest cas, lliuraran una còpia de l'informe emés pel personal sanitari del seu Centre d'Atenció Primària i/o Especialitzada de referència on s'incloguen aquests aspectes.  
5. A més del que es preveu en els apartats anteriors, seran aplicables les orientacions i les pautes fixades en els protocols que, amb assessorament especialitzat previ, establisca l'òrgan superior que corresponga de la conselleria competent en matèria d'educació.  
6. Per a l'adequada atenció conjunta amb Sanitat de l'alumnat amb problemes de salut mental cal ajustar-se al que estableix la Resolució d'11 de desembre de 2017 per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017) o normativa que la substituïsca.  
7. L'alumnat d'Educació Primària hospitalitzat o que es troba convalescent al domicili haurà de continuar, en la mesura que la seua malaltia ho permeta, el seu procés d'aprenentatge escolar. Per a això, s'establirà el procediment més adequat d'acord amb el que estableix la direcció general competent en matèria d'inclusió educativa.  
3.3.10. Mesures d'emergència i plans d'autoprotecció del centre  
1. D'acord amb el que estableix l'article 77 del Decret 253/2019, els centres establiran mesures d'emergència i, si escau, un pla d'autoprotecció, d'acord amb el que s'establisca en la normativa sobre la matèria, la implantació de la qual és responsabilitat de l'equip directiu. En el pla es detallaran els mecanismes i els mitjans disponibles per a afrontar qualsevol incidència que afecte la seguretat de les instal·lacions del recinte escolar o de les persones que l'utilitzen.  
  
2. Per a la possible divulgació entre les forces i els cossos de protecció civil, així com per al registre i control administratiu, les mesures d'emergència i, si escau, el pla d'autoprotecció del centre s'hauran d'allotjar en l'aplicació informàtica que es determine a aquest efecte per a aquest procés.  
3. Les mesures d'emergència i el pla d'autoprotecció contindran els passos que cal seguir des que es produeix una situació d'emergència fins que les persones que es troben en un centre escolar estiguen protegides. Totes les persones que formen la comunitat educativa han de conéixer aquestes mesures i els mecanismes per a posar-les en marxa. Aquestes mesures han de preveure la realització de simulacres, almenys un en cada curs escolar amb resultat positiu, per a garantir que hi ha un procediment ordenat amb el qual respondre a aquest tipus de situacions.  
  
4. Aquestes mesures també inclouran els diferents procediments de control d'accés de persones alienes al centre educatiu, d'eixides justificades de l'alumnat durant el període lectiu i d'actuació davant d'un accident o incident escolar.  
5. Quan les autoritats competents en matèria de seguretat i emergències decreten la suspensió de les activitats escolars, complementàries i extraescolars per declaració d'emergència per fenomen meteorològic advers o per qualsevol altra incidència ocorreguda en l'exterior al centre educatiu, s'hauran d'aplicar els procediments d'actuació i l'organització de l'activitat escolar establits davant de riscos d'aquesta naturalesa, de manera que es permeta la salvaguarda de les persones i els béns, ateses les condicions concretes de persones, lloc i temps, i tenint en compte les instruccions que es dicten per a això. En aquest cas, l'ajuntament del municipi on es trobe ubicat el centre ha de prendre les decisions corresponents i notificar-les a la direcció del centre i a la direcció territorial corresponent.  
6. En el cas que la incidència que dona origen a una situació d'emergència no puga ser controlada pels mitjans propis, es procedirà a avisar immediatament el Centre Coordinador de Seguretat i Emergències (112) i es posarà en marxa la situació preventiva (evacuació o confinament) que corresponga. De manera immediata, es comunicarà també dita incidència a la direcció territorial d'educació corresponent i al Comité de Seguretat i Salut Laboral.  
7. En cas de robatoris, furts o destrosses a l'interior del recinte escolar, es posarà la denúncia corresponent i, si és el cas, es donarà part a l'entitat asseguradora i s'enviaran còpies d'ambdues a la direcció territorial d'educació corresponent i a la direcció general competent en matèria de centres docents.  
8. En finalitzar la jornada escolar, el centre adoptarà les mesures que estime necessàries per a evitar possibles pèrdues o consums innecessaris de diferents subministraments, com aigua, electricitat o gas.  
9. Les mesures d'emergència, i, si és el cas, el pla d'autoprotecció, hauran de preveure els procediments d'actuació necessaris per a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i, especialment, per a l'alumnat amb discapacitat i/o trastorn de l'espectre autista, a fi de garantir-ne la salut i seguretat, i eliminar la situació de desavantatge associada a aquestes circumstàncies.  
10. Serà aplicable la normativa següent: el Decret 32/2014, de 14 de febrer, del Consell, pel qual s'aprova el Catàleg d'activitats amb risc de la Comunitat Valenciana i es regula el Registre autonòmic de plans d'autoprotecció (DOGV 7215, 17.02.2014), i l'Ordre 27/2012, de 18 de juny, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, sobre plans d'autoprotecció o mesures d'emergència dels centres educatius no universitaris de la Comunitat Valenciana (DOGV 6804, 26.06.2012).  
  
11. Els centres educatius han d'efectuar en cada curs escolar, almenys una vegada, un simulacre d'emergència. La participació en el simulacre és obligatòria per a tot el personal que estiga present al centre en el moment en què s'efectue i s'ha de dur a terme, preferentment, en el primer trimestre del curs escolar.  
12. El formulari que han d'omplir els centres públics en relació amb el simulacre d'evacuació està allotjat en la pàgina web de l'Oficina Virtual d'Educació de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (OVICE), en un apartat específic anomenat «Mesures d'emergència: Fitxa núm. 4, informe valoració del simulacre»  
https://ovice.gva.es/oficina\_tactica/#/tramita/10007/10009/procedimientos.  
13. S'ha de tramitar també, per mitjà de l'oficina virtual (OVICE) el document sobre mesures d'emergència denominat «Fitxa núm. 5, característiques de l'establiment». Aquest document s'ha d'escanejar i adjuntar per mitjà del tràmit de l'oficina virtual anomenat «Mesures d'emergència: plans i documents», i custodiar-ne un exemplar al centre.  
  
3.3.11. Prevenció de riscos laborals en el sector docent  
3.3.11.1. Adaptació de llocs de treball  
Atenent l'article 25 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals (BOE 269, 10.11.1995), per a garantir la protecció dels treballadors i treballadores sensibles a determinats riscos, recomanada en els informes mèdics laborals sobre adaptació del lloc de treball emesos pels metges i metgesses de medicina del treball del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de l'Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball (INVASSAT), caldrà ajustar-se al que s'indica a continuació:  
1. D'acord amb la instrucció operativa per a l'adaptació o canvi de lloc per motius de salut en l'Administració de la Generalitat, la persona interessada haurà de presentar la sol·licitud, dirigida a la Unitat Mèdica de la direcció territorial on es trobe destinada, mitjançant tràmit telemàtic Z, disponible en l'enllaç: https://www.gva.es/va/inicio/procedimientos'id\_proc=18494&version=amp.  
La sol·licitud de la persona interessada no és necessari que s'acompanye d'informes mèdics a priori. En la sol·licitud haurà de constar:  
- En l'apartat corresponent a exposició de motius (C) s'haurà d'indicar la situació administrativa (funcionari/ària de carrera, interí/interina, laboral), el centre de treball i el lloc ocupat, així com les tasques desenvolupades en aquest.  
- En l'apartat corresponent a sol·licitud (D) s'haurà d'indicar: adaptació/canvi de lloc de treball i comunicar que es troba en situació d'alta/baixa mèdica.  
- En l'apartat (E), òrgan al qual dirigeix la sol·licitud, s'indicarà: Unitat Mèdica de la direcció territorial on es trobe destinada la persona sol·licitant.  
2. La Unitat Mèdica de la direcció territorial, si ho considera oportú, traslladarà aquesta sol·licitud al Servei de Prevenció de Riscos Laborals (SPRL). En aquells casos que la Unitat Mèdica opte per no tramitar la sol·licitud a l'SPRL, la Unitat Mèdica proposarà a la direcció territorial, o a la direcció general, segons corresponga, les mesures necessàries que es deriven de la sol·licitud.  
3. L'informe sobre si és procedent o no l'adaptació o canvi de lloc realitzat per l'SPRL serà remés a la Direcció General de Personal Docent.  
De les resolucions de canvi de lloc, adaptació, o incapacitat laboral, la direcció territorial a la qual estiga adscrit el lloc informarà la persona responsable del centre de treball, la persona sol·licitant i el Comité de Seguretat i Salut.  
La Direcció General de Personal Docent, en els casos en els quals les mesures proposades en l'informe de l'SPRL siguen de la seua competència, analitzarà la viabilitat, i realitzarà la resolució corresponent, segons l'informe de l'SPRL, aquesta resolució es remetrà a la direcció territorial corresponent.  
En la resta de casos, que siguen competència de la direcció territorial, ja siguen d'adaptació de lloc o d'incapacitat laboral, es remetrà l'informe a la direcció territorial corresponent. La direcció territorial, després d'analitzar les mesures proposades per l'SPRL procedirà a l'adaptació del lloc o a la tramitació de la incapacitat laboral.  
  
4. Quan l'informe faça referència a un canvi d'adscripció de destinació, a un canvi d'especialitat d'entre les seues especialitats reconegudes en el seu mateix centre, o a l'adequació d'horari i/o jornada, per part de l'òrgan competent en matèria de personal docent, s'ha de procurar adaptar el que siga procedent d'acord amb l'INVASSAT.  
5. Quan l'informe determine que el o la docent ha d'utilitzar de manera habitual un material del qual el centre ja dispose, aquest l'ha de posar a disposició del o la docent.  
6. Quan el centre dispose d'aquest material però estiga ubicat en una aula, el o la docent haurà d'impartir docència prioritàriament en aquesta aula.  
7. Quan l'informe determine que el o la docent ha d'utilitzar de manera habitual un equip d'amplificació vocal portàtil, la direcció del centre educatiu ho ha de notificar a la Subdirecció General de Règim Jurídic i Gestió de Personal. Aquesta unitat realitzarà els tràmits de contractació oportuns i l'enviarà al centre per a ús exclusiu del docent o la docent mentre romanga en aquell centre de treball. Quan el o la docent canvie de lloc de treball a un altre centre educatiu, la direcció del centre ho ha de notificar a la direcció general competent en matèria de personal docent perquè es produïsca el trasllat del material i se'n deixe constància.  
3.3.11.2. Valoració de risc durant l'embaràs i la lactància  
Atenent l'article 26 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals (BOE 269, 10.11.1995), per a garantir la protecció de les treballadores en situació d'embaràs, part recent o lactància, sensibles a determinats riscos, s'adoptaran les mesures necessàries per a evitar l'exposició a aquest risc, amb una adaptació de les condicions de treball, recomanades en els informes mèdics laborals sobre adaptació del lloc de treball, emesos pels metges i metgesses de medicina del treball del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de l'Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball (INVASSAT), caldrà ajustar-se al següent:  
  
1. D'acord amb la instrucció operativa que estableix el procediment per a sol·licitar la valoració de riscos durant l'embaràs i/o lactància, emesa per l'INVASSAT, la docent embarassada que vulga sol·licitar la llicència per risc durant l'embaràs o lactància, notificarà la seua situació mitjançant el model d'imprés establit per a la notificació de l'embaràs, part recent o lactància dirigit a la direcció del centre docent on preste els seus serveis.  
2. Juntament amb la sol·licitud s'adjuntarà la següent documentació d'acord amb el que s'estableix en la instrucció operativa de l'INVASSAT:  
- Informe emés pel seu o la seua especialista en Obstetrícia i Ginecologia on indique el tipus d'embaràs (únic/múltiple), setmanes de gestació, data probable de part i evolució de la gestació.  
- Haurà d'aportar analítica amb determinació d'immunitat enfront de Rubèola, Varicel·la, Citomegalovirus, Pallola, Parvovirus B19 i Parotiditis.  
3. Rebuda la sol·licitud de la docent en el seu centre de treball, la direcció del centre emplenarà l'informe de l'annex 1 de les instruccions operatives de l'INVASSAT (informe del centre docent sobre descripció de tasques del lloc de treball) i el remetrà, juntament amb la sol·licitud de la docent, a la direcció territorial corresponent, de manera urgent i sempre preservant la confidencialitat de les dades de salut.  
La direcció territorial remetrà la documentació en el menor temps possible, al Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Personal Propi (SPRL) de l- INVASSAT.  
4. En l'informe per a la descripció de les tasques del lloc de treball, hauran de figurar el curs o els cursos que està impartint la docent, s'indicarà també si la docent està més del 50% de la jornada setmanal en aules d'Educació Infantil, 1r o 2n de Primària, en unitat específica en centre ordinari o en centre d'Educació Especial. Si la docent imparteix l'assignatura d'Educació Física s'adjuntarà la programació dels cursos que imparteix en el curs escolar corresponent.  
5. En el cas que la docent embarassada ocupe un lloc que s'haja identificat de risc d'agressió en l'Avaluació de Riscos, s'aportarà un informe justificatiu d'existència o no d'antecedents i la problemàtica social d'almenys l'últim any. La direcció del centre emplenarà l'informe de l'annex 2 de les instruccions operatives de l'INVASSAT disponible en: https://prevencio.gva.es/va/fp-proteccion-a-la-maternidad i el remetrà juntament amb la sol·licitud de la docent a la direcció territorial corresponent.  
3.3.11.3. Delegats i delegades de prevenció de riscos laborals  
1. La Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals (BOE 269, 10.11.1995), regula la participació i representació de les persones treballadores com a delegades de prevenció i membres del Comité de Seguretat i Salut. A l'efecte de facilitar les seues actuacions, d'acord amb el que disposa la Resolució d'11 de setembre de 2017, del director general de Centres i Personal Docent, per la qual es procedeix a la publicació del Pacte d'acció sindical subscrit per la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i les organitzacions sindicals STEPV-IV, FE-CCOO-PV i FeSP-UGT-PV (DOGV 8129, 18.09.2017), les delegades i els delegats de prevenció de riscos laborals del sector docent no universitari disposaran de quatre hores setmanal de dedicació a les sues funcions, dues de les quals seran lectives.  
  
2. D'acord amb el que estableix l'article 79 del Decret 253/2019, per a col·laborar en l'acompliment de les funcions de l'activitat preventiva de nivell bàsic previstes en la normativa vigent, la direcció dels centres educatius podrà nomenar una persona coordinadora de prevenció de riscos laborals entre el personal docent triat pel Claustre, preferentment amb destinació definitiva en el centre. Aquesta figura és diferent de la figura detallada en el punt anterior i les hores lectives de dedicació a les seues funcions hauran d'anar a càrrec del nombre global d'hores lectives setmanals utilitzades per a les diferents coordinacions sense que supose cap increment.  
3.3.12. Canvis de denominació  
Per canviar la denominació d'un centre, caldrà ajustar-se al que disposa l'article 5 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària (DOGV 8689, 02.12.2019). Els canvis de denominació hauran de tindre entrada en la Direcció General de Centres Docents amb anterioritat a l'1 de febrer de 2023 per tal que tinguen efecte a partir del curs 2023-2024.  
  
  
4. PROGRAMACIÓ GENERAL ANUAL  
4.1. Consideracions generals  
1. D'acord amb el que disposa l'article 80 del Decret 253/2019, la programació general anual (d'ara en avant, PGA) és l'instrument bàsic que recull la planificació, l'organització i el funcionament del centre, com a concreció anual dels diferents aspectes recollits en el projecte educatiu, i estarà constituïda pel conjunt d'actuacions derivades de les decisions adoptades en el projecte educatiu elaborat en el centre i la concreció del currículum.  
2. Recollirà tots els aspectes relatius a l'organització i el funcionament del centre, inclosos els projectes, el currículum, les normes i els plans d'actuació acordats i aprovats que es desenvoluparan durant cada curs escolar, i facilitarà el desenvolupament coordinat de totes les activitats educatives, el correcte exercici de les competències dels diferents òrgans de govern i de coordinació docent i la participació de tots els sectors de la comunitat escolar sobre la base dels principis de coeducació.  
  
3. Els centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària han d'elaborar al principi de cada curs acadèmic la seua PGA.  
4. En allò referit al currículum, els centres elaboraran les propostes pedagògiques imprescindibles per tal d'iniciar en el curs 2022-23 la seua implantació en els cursos 1r, 3r i 5é.  
5. La PGA serà de compliment obligat per a tots els membres de la comunitat escolar.  
4.2. Continguts de la PGA  
D'acord amb el què es disposa a l'article 82 del Decret 253/2019, els seus continguts s'adequaran al que s'estableix en la normativa bàsica, en aquest decret i en les disposicions vigents que establisquen la inclusió de determinats aspectes com a part del contingut de la PGA.  
  
A aquests efectes, la PGA ha d'incloure: informació de caràcter administratiu i el Pla d'actuació per a la millora.  
4.2.1. Informació administrativa  
És el document d'organització administrativa del centre i ha de constar de l'estadística de principi de curs (ITACA), l'informe de context (facilitat per l'Administració educativa), la situació de les instal·lacions i de l'equipament, l'horari general, l'actualització dels requisits lingüístics per a la catalogació de llocs, els calendaris i altres informacions relatives als suports humans i als recursos materials del centre que puguen ser d'interés.  
4.2.1.1. Horari general del centre  
1. L'horari s'ajustarà a la normativa autonòmica que regule l'ordenació i el currículum de l'Educació Primària, a l'article 69 del Decret 253/2019 i a l'article 3 de l'Ordre 9/2022, de 25 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen les condicions i el procediment de sol·licitud i d'autorització de modificació de la jornada escolar en els centres sostinguts amb fons públics de segon cicle d'Educació Infantil i d'Educació Primària del sistema educatiu valencià (DOGV 9287, 28.02.2022).  
2. L'horari general del centre en reflectirà totes les activitats i s'acomodarà al millor aprofitament de les activitats docents i a les particularitats del centre. Aquest horari general transcorrerà entre l'obertura i el tancament de les instal·lacions durant el curs escolar, i haurà d'especificar:  
a) L'horari de funcionament en el qual estarà disponible per a la comunitat educativa cadascun dels serveis i de les instal·lacions del centre, dins i fora de la jornada escolar, i les condicions per a fer-ne ús.  
  
b) La jornada de les activitats escolars lectives i de les activitats complementàries, així com els programes que conformen l'oferta educativa del centre, que es desenvoluparà de dilluns a divendres.  
c) L'horari disponible per a les activitats extraescolars.  
3. L'equip directiu atenent les particularitats de cada centre i el millor aprofitament de les activitats docents i complementàries, amb les aportacions del Claustre i del Consell Escolar, elaborarà la proposta de l'horari general del centre.  
4. La direcció del centre, amb l'informe previ del Claustre i del Consell Escolar, i per raó de les atribucions que confereix a aquest òrgan l'article 132 de la Llei orgànica 2/2006, amb la modificació efectuada per la Llei orgànica 3/2020, aprovarà l'horari general del centre i el posarà a disposició de la comunitat educativa, per mitjans electrònics o telemàtics, a través de la plataforma ITACA.  
5. Respecte als dies/períodes lectius del curs, se seguirà el que dispose la resolució del director general de Centres Docents per la qual es fixe el calendari escolar del curs acadèmic 2022-2023.  
6. Consideracions generals per a l'elaboració dels horaris:  
a) El centre docent romandrà obert del mes d'octubre al mes de maig, amb caràcter general, des de les 09.00 hores fins a les 17.00 hores.  
  
b) Als centres públics i privats concertats la jornada escolar diària començarà, amb caràcter general, a les 09.00 hores i finalitzarà a les 17.00 hores.  
c) L'horari lectiu setmanal per a cada un dels cursos ha de ser, incloses les hores d'esplai, de 25 hores lectives, distribuïdes de dilluns a divendres, i amb una duració de cadascuna de les sessions de 45 o de 60 minuts, que es poden desenvolupar en jornada continuada o partida.  
d) Contemplarà un període de descans diari en la jornada lectiva que es realitze durant el matí, preferentment entre les hores centrals, d'una duració de 30 minuts que es podrà dividir en dos períodes. Els centres que imparteixen l'etapa d'Educació Infantil disposaran entre 45 i 60 minuts diaris per a aquest període de descans.  
e) Durant els mesos de juny i setembre les activitats escolars de l'alumnat es duran a terme, amb caràcter general, durant el matí en jornada continuada de 09.00 hores a 13.00 hores.  
7. Els col·legis rurals agrupats reservaran dins de l'horari una vesprada setmanal per a les reunions dels òrgans col·legiats, directius o de coordinació del centre.  
8. Els centres que disposen de jornada partida, s'atendran al que disposa l'article 8 de l'Ordre 9/2022, de 25 de febrer, podran desenvolupar-la entre les 08.30 hores i les 17 hores, i no podran començar després de les 09.30 hores ni finalitzar abans de les 16 hores. En el cas que vulguen acollir-se a una jornada diferent, sense canviar el tipus de jornada, tal com s'indica en l'article 9 de la referida Ordre 9/2022, hauran de sol·licitar l'autorització a la direcció territorial d'educació corresponent, abans del 15 de juny del curs anterior al curs per al qual se sol·licita i l'horari autoritzat mantindrà la vigència mentre el centre educatiu no en sol·licite la modificació.  
9. La modificació de la jornada escolar dels centres amb jornada partida i que vulguen que l'activitat lectiva siga desenvolupada en període únic o flexible, els centres amb jornada continuada que pretenguen passar a jornada partida o a jornada flexible, així com els centres que hagen establit una jornada flexible i vulguen passar a una jornada continuada o a una jornada partida, hauran de sol·licitar-ho d'acord amb el procediment establit en l'article 13 de l'Ordre 9/2022, per a la qual cosa la direcció general competent en matèria d'ordenació acadèmica publicarà una resolució anual de calendari per a adequar el procediment de modificació de la jornada dels centres que ho sol·liciten en el curs corresponent. La vigència de la jornada escolar aprovada es mantindrà mentre no es resolga l'autorització de la nova sol·licitud de modificació.  
  
4.2.1.2. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris de l'alumnat, del personal docent, i del personal no docent d'atenció educativa  
4.2.1.2.a. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris de l'alumnat  
1. Per a l'elaboració de l'horari de l'alumnat es tindrà en compte la distribució de temps i ritmes d'activitat escolar que permeten respectar ritmes d'aprenentatge, joc i descans.  
En l'horari general del centre s'hauran de respectar com a mínim els criteris següents:  
a) L'horari general del centre haurà de respondre a les necessitats de l'alumnat, a les condicions de l'entorn i als condicionants que les dues situacions produeixen diàriament, especialment els derivats de la coordinació de les rutes del transport escolar.  
b) L'horari lectiu setmanal per a cada un dels cursos ha de ser, incloses les hores d'esplai, de 25 hores lectives, distribuïdes de dilluns a divendres, i amb una duració de cadascuna de les sessions, de 45 o de 60 minuts, que es poden desenvolupar en jornada continuada o partida.  
c) L'horari contemplarà un període de descans diari en la jornada lectiva que es realitze durant el matí, preferentment entre les hores centrals, d'una duració de 30 minuts que es podrà dividir en dos períodes. Els centres que imparteixen l'etapa d'Educació Infantil disposaran entre 45 i 60 minuts diaris per a aquest període de descans.  
  
d) Així mateix, els centres docents amb jornada partida disposaran d'un període de descans entre la jornada de matí i la jornada de vesprada, amb una durada mínima d'1 hora i 30 minuts.  
e) L'horari d'atenció a l'alumnat de menjador s'estableix com a mínim en 1 hora i 30 minuts durant tot el període escolar, incloent-hi els mesos de juny i setembre.  
2. La distribució de l'horari lectiu per als cursos 1r, 3r i 5é d'Educació Primària s'adequarà al que s'estableix per als diferents cicles i per a les diferents àrees de l'Educació Primària en la normativa autonòmica que regule el nou currículum de les diferents etapes impartides al centre.  
  
3. La distribució horària de l'horari lectiu per als cursos 2n, 4t i 6é d'Educació Primària s'adequarà al Decret 108/2014 esmentat, modificat pel Decret 136/2015, de 4 de setembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015), i el Decret 88/2017, de 7 de juliol, del Consell (DOGV 8084, 14.07.2017).  
4.2.1.2.b. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris del professorat i del personal no docent d'atenció educativa  
1. La direcció d'estudis haurà d'elaborar l'horari del personal docent, d'acord amb els criteris aprovats pel Claustre i que amb caràcter previ haurà establit.  
2. En la confecció dels horaris del professorat, la direcció d'estudis ha de preveure el temps necessari per a la coordinació formal de les mesures de resposta educativa planificades, que ha d'incloure la coordinació amb l'equip d'Orientació Educativa.  
3. La direcció d'estudis ha d'organitzar els horaris del personal especialitzat, docent i no docent, de suport a la inclusió, d'acord amb els criteris del Claustre, les directrius de la comissió de coordinació pedagògica i del contingut dels plans d'actuació personalitzats de l'alumnat. Per a aquesta tasca ha de comptar amb l'assessorament de l'equip d'Orientació.   
4. Així mateix, ens els casos que corresponga, el gabinet psicopedagògic municipal es coordinarà amb la direcció d'estudis per tal de confeccionar l'horari d'atenció al centre del personal del gabinet.  
5. La direcció d'estudis ha d'elaborar l'horari del personal no docent d'atenció educativa, d'acord amb el que disposa la normativa vigent, tal com s'indica en els apartats 6.2 i 6.4 d'aquestes instruccions.  
  
4.2.1.3. Calendari de reunions dels òrgans col·legiats del centre, d'avaluacions i informació a les famílies  
1. Serà establit amb la finalitat de dotar d'operativitat i eficiència aquests òrgans: Consell Escolar, equip directiu, Claustre, comissió de coordinació pedagògica, i equips de cicle, docents i educatius.  
2. Amb l'objectiu d'analitzar, valorar i reorientar, si cal, l'acció educativa s'elaborarà un calendari d'avaluacions coherent amb el període lectiu, que incloga i comprenga el lliurament d'informació a les persones progenitores i/o representants legals de l'alumnat perquè coneguen la seua situació educativa amb la finalitat de millorar-la.  
3. Es preveuran també els aspectes organitzatius del calendari de reunions i entrevistes amb les persones progenitores i/o els representants legals de l'alumnat (cronograma, contingut i altres aspectes relacionats).  
  
4.2.1.4. Actualització dels requisits lingüístics per a la catalogació de llocs de treball docent  
4.2.1.4.a. Capacitació lingüística del professorat  
1. S'ha d'aplicar el que s'indica en l'Ordre 3/2020, de 6 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es determina la competència lingüística necessària per a l'accés i l'exercici de la funció docent en el sistema educatiu valencià (DOGV 8736, 10.02.2020, amb correcció d'errades publicada el 09.04.2020), modificada per l'Ordre 4/2021, de 4 de febrer (publicada el 08.02.2021).  
  
2. El certificat de nivell C1 de coneixements de valencià de la JQCV (Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià) o equivalents, d'acord amb la normativa vigent, serà la competència idiomàtica necessària per a vehicular àrees no lingüístiques en valencià en les etapes d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Especial.  
3. El certificat de nivell C1, d'acord amb el Marc europeu comú de referència per a les llengües (MECR) i amb el Decret 61/2013, de 17 de maig, del Consell, pel qual s'estableix un sistema de reconeixement de la competència en llengües estrangeres a la Comunitat Valenciana i es crea la Comissió d'Acreditació de Nivells de Competència en Llengües Estrangeres (DOGV 7027, 20.05.2013), serà la competència idiomàtica necessària per a vehicular àrees no lingüístiques en la llengua estrangera del certificat corresponent, en les etapes d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Especial. D'acord amb la disposició transitòria segona de la Llei 4/2018, amb caràcter transitori i fins al curs acadèmic 2026-2027, es considerarà que disposa de la competència suficient per a vehicular àrees en anglés, el professorat que acredite el nivell de coneixement B2 d'anglés, d'acord amb el MECR.  
  
4. Els títols de grau que habiliten per a l'exercici de la professió de mestre en Educació Infantil i/o Primària, juntament amb els títols i certificats inclosos en la disposició transitòria huitena de la Llei orgànica 2/2006, d'Educació, són la formació que ha de garantir que la competència didàctica del professorat siga l'adequada per al compliment dels objectius del Programa d'educació plurilingüe i intercultural que regula la Llei 4/2018, de 21 de febrer, en l'article 27.  
  
5. Amb la finalitat que les titulacions administratives indicades a continuació puguen ser comprovades d'ofici per l'Administració, el personal funcionari de carrera, en pràctiques i integrants de les borses de treball dels cossos docents que estiguen en possessió d'aquestes hauran d'instar-ne la inscripció en el Registre de Personal Docent, segons el que disposa la Resolució de 9 de maig de 2014, de la Direcció General de Centres i Personal Docent, per la qual es regula el registre de titulacions per als procediments de provisió de llocs del personal docent no universitari de la Comunitat Valenciana (DOGV 7273, 14.05.2014):  
  
a) Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià.  
b) Diploma de Mestre de Valencià.  
c) Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Llengua Estrangera.  
d) Certificat de nivell C1, o superior, de coneixements de valencià de la JQCV o equivalents.  
e) Certificat de nivell B2, o superior, d'idiomes estrangers, d'acord amb el MECR.  
Tot això, sense perjudici del que es disposa en la disposició transitòria primera de l'Ordre 3/2020, modificada per l'Ordre 4/2021, de 4 de febrer (DOGV 9015, 08.02.2021).  
6. A aquest efecte, el professorat haurà de presentar les seues sol·licituds en els òrgans que es determinen per a cada títol en la Resolució de 4 de juny de 2013, de la Direcció General d'Innovació, Ordenació i Política Lingüística, per la qual es dicten instruccions sobre l'expedició de les titulacions administratives que faculten per a l'ensenyament en valencià, del valencià i en llengües estrangeres en els ensenyaments no universitaris a la Comunitat Valenciana (DOGV 7054, 26.06.2013).  
  
7. Les titulacions administratives inscrites o expedides pels registres de coneixements de valencià i de formació del professorat, dependents dels òrgans competents en matèria de política lingüística i formació del professorat no universitari, seran anotades d'ofici en el Registre de Personal Docent al personal funcionari de carrera, en pràctiques i integrants de les borses de treball dels cossos docents.  
  
4.2.1.4.b. Catalogació de llocs de treball docents en valencià  
  
Segons l'Ordre 90/2013, de 6 de novembre, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regula la catalogació amb el requisit lingüístic de valencià de determinats llocs de treball docents en centres docents públics i en els serveis o unitats de suport escolar i educatiu dependents de la Generalitat (DOGV 7148, 08.11.2013), els llocs de treball corresponents, entre altres, al personal funcionari docent del cos de mestres en centres docents públics, amb independència que siguen ocupats per personal funcionari dels cossos esmentats o per personal funcionari de qualssevol altres cossos docents, i els llocs de treball corresponents al professorat de Religió, estan catalogats amb requisit lingüístic de valencià, sense perjudici de les excepcions previstes en l'article 4 i en la disposició addicional primera de l'esmentada ordre.  
  
4.2.1.4.c. Classificació de llocs de treball docent en llengua estrangera  
1. D'acord amb la Resolució de 31 de gener de 2013, del director general de Centres i Personal Docent, per la qual s'estableixen criteris de classificació i provisió per mitjà de comissions de servei, adjudicació provisional i/o en règim d'interinitat de llocs de treball docent que imparteixen en una llengua estrangera àrees, matèries o mòduls no lingüístics, en els centres docents públics de la Comunitat Valenciana (DOGV 6969, 20.02.2013), la classificació de llocs amb perfil lingüístic en llengües estrangeres serà conseqüència directa del fet que els titulars definitius o provisionals d'aquests impartisquen àrees no lingüístiques en llengua estrangera, i únicament determina que les substitucions d'aquests es duran a terme en règim d'interinitat amb professorat amb les competències lingüístiques acreditades.  
  
2. En aquest sentit, la direcció dels centres educatius ha de registrar, en el procediment informàtic de gestió d'horaris i grups ITACA, quins docents imparteixen àrees no lingüístiques en una llengua estrangera per a poder classificar, per un curs escolar, els seus llocs amb el requisit lingüístic corresponent de la llengua en què es vehicula l'àrea o les àrees corresponents. Aquells centres en els quals la gestió d'horaris i grups no es faça mitjançant aquest procediment informàtic han de comunicar les dades a la Inspecció Territorial d'Educació de la direcció territorial corresponent, al Servei de Gestió i Determinació de Plantilles de Personal Docent de la Direcció General de Personal Docent i al Servei d'Educació Plurilingüe de la direcció general competent en matèria d'ordenació.  
  
3. El personal docent que impartisca àrees no lingüístiques en una llengua estrangera d'acord amb el Projecte lingüístic de centre haurà d'estar habilitat o tindre acreditada la competència lingüística d'acord amb el procediment previst en la Resolució de 19 de juny de 2012, de la Subdirecció General de Personal Docent de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es convoca el professorat dels nivells d'ensenyament no universitari per a l'acreditació en llengües estrangeres per a impartir àrees, àmbits, matèries o mòduls no lingüístics (DOGV 6803, 25.06.2012).  
4.2.1.5. Llibres de text i altres materials curriculars  
1. Els llibres de text i altres materials curriculars són els recursos didàctics necessaris per al desenvolupament del programa complet d'una matèria o àrea, en tot el que disposa la normativa vigent sobre el currículum de la Comunitat Valenciana. Es tracta del material que es requereix per al desenvolupament de les activitats derivades del currículum al centre. En l'exercici de l'autonomia pedagògica, correspon als òrgans de coordinació didàctica dels centres públics adoptar els materials didàctics que s'hagen d'utilitzar en el desenvolupament dels diversos ensenyaments i, d'acord amb el Pla director de coeducació, s'han d'incorporar materials d'autoria femenina.  
2. El disseny i la creació dels diferents recursos i materials pedagògics i didàctics ha de permetre l'avanç de tot l'alumnat tenint en compte els següents aspectes:  
- la mirada global i respectuosa amb totes les cultures des d'una perspectiva crítica,  
- l'eliminació de barreres d'accés i de comunicació,  
- la perspectiva de gènere, tot promovent-ne la igualtat,  
- el llenguatge inclusiu,  
- la presència equitativa de dones i homes en els diferents àmbits,  
  
- l'eliminació de barreres d'accés i de comunicació,  
- la diversitat i riquesa de materials,  
- que estiguen lliures d'estereotips sexistes o discriminatoris.  
3. Els llibres de text i la resta de materials curriculars han d'estar en consonància amb la llengua curricular en què s'haja de vehicular l'assignatura, segons el que s'establisca en el PLC autoritzat.  
4. En l'elaboració i la utilització de materials curriculars, el professorat s'haurà d'atindre al que es disposa en l'article 32 de la Llei de propietat intel·lectual, Text Refós aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1996, de 12 d'abril (BOE 97, 22.04.1996), modificat per la Llei 21/2014, de 4 de novembre (BOE 268, 05.11.2014), pel Reial Decret llei 2/2018, de 13 d'abril (BOE 91, 14.04.2018), i per la Llei 2/2019, d'1 de març (BOE 53, 02.03.2019), pel que fa a les cites, ressenyes i il·lustracions amb finalitats educatives o d'investigació científica.  
  
Quant a la creació i posada en funcionament de bancs de llibres de text i/o material curricular didàctic als centres públics i privats concertats caldrà ajustar-se al que es disposa en l'Ordre 26/2016, de 13 de juny, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 7806, 15.06.2016) així com a la convocatòria corresponent al curs 2022-2023 i a les instruccions dictades a aquest efecte.  
Els centres docents han d'orientar les seues actuacions cap a la reutilització de llibres de text i/o materials didàctics així com cap a l'elaboració de materials propis.  
5. Els equips docents podran optar pel llibre de text en format imprés o digital, per materials curriculars didàctics que despleguen el currículum de la matèria corresponent o per materials curriculars d'elaboració pròpia que s'ajusten a la normativa vigent en la Comunitat Valenciana, sempre considerant els formats que s'adapten a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu que requerisca una presentació accessible d'aquests.  
6. La relació dels llibres de text i la resta de materials curriculars, seleccionats en cada centre per l'òrgan competent, s'exposaran en el tauler d'anuncis i en la pàgina web del centre, durant el mes de juny. S'haurà d'informar la junta directiva de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals sobre els llibres de text i els materials didàctics adoptats pel centre.  
Aquesta relació ha de comprendre el següent:  
a) Els materials curriculars impresos en paper, en suport digital i els d'elaboració pròpia tindran una vida útil de quatre anys, com a norma general, a comptar des de la incorporació al programa de reutilització, sense perjudici del que dispose la normativa pel que fa a la vigència dels llibres de text i/o materials curriculars didàctics i la vigència dels currículums oficials dels ensenyaments obligatoris.  
b) Els materials curriculars utilitzats en els cursos primer i segon d'Educació Primària tenen unes característiques que exigeixen un tractament diferenciat en el programa de banc de llibres i l'adquisició d'aquests es farà a l'inici de cada curs escolar.  
7. Atesa la situació de canvi legislatiu que implicarà la implantació dels nous currículums per aplicació de la LOMLOE, s'haurà d'actuar d'acord amb les instruccions de renovació i reposició de llibres de text i material curricular per al curs 2022-2023, del director general de Centres Docents, i també amb les corresponents resolucions del Programa de banc de llibres de text i material curricular per al curs 2022-2023.  
  
8. Amb caràcter general, els llibres de text i/o altres materials curriculars adoptats no podran ser substituïts per altres durant un període mínim de quatre anys des de la data en què s'hagen adoptat.  
  
Els centres educatius, en virtut de la seua autonomia, podran allargar la vida útil dels llibres de text i/o materials curriculars didàctics que estiguen en bon estat, atenent a criteris de corresponsabilitat i sostenibilitat i amb la finalitat de racionalitzar la despesa pública. Per això, s'haurà de reposar únicament aquell material que estiga deteriorat i no reunisca les condicions necessàries per a ser reutilitzat.  
En el cas de ser imprescindible la renovació o reposició de llibres de text, materials curriculars didàctics o material d'elaboració pròpia, es durà a terme l'assignació econòmica als centres en funció de les necessitats i la dotació pressupostària màxima per a cada un d'aquests.  
  
9. La selecció i adopció dels llibres de text i/o altres materials didàctics no requerirà l'autorització prèvia de l'Administració educativa. En tot cas, aquests s'han d'adaptar al rigor científic adequat a les edats de l'alumnat i al currículum aprovat per l'Administració educativa i, a més, hauran d'estar en la llengua corresponent segons el projecte lingüístic del centre.  
10. Les normes d'utilització i conservació dels llibres de text i material curricular cedits a l'alumnat en règim de préstec s'han d'incloure en les normes d'organització i funcionament del centre escolar. Tant el programa de reutilització com les normes d'utilització i conservació hauran de ser aprovats pel Claustre i pel Consell Escolar.  
  
11. El Consell Escolar podrà constituir una comissió per a la coordinació i gestió del banc de llibres i del material curricular, sense perjudici de les funcions assignades a la persona coordinadora del programa de reutilització de llibres i materials curriculars en l'apartat 5.5.4 d'aquestes instruccions.  
12. En el cas dels centres privats concertats, l'aprovació de les normes d'utilització i conservació, l'aprovació dels materials didàctics i llibres de text i la determinació de les funcions encomanades en aquest punt correspondran als òrgans que tinguen atribuïdes les competències o, si és el cas, als òrgans que determine la titularitat del centre.  
  
13. La supervisió dels llibres de text i altres materials curriculars constituirà part del procés ordinari d'inspecció que exerceix l'Administració educativa sobre la totalitat d'elements que integren el procés d'ensenyament i aprenentatge, que ha de vetlar pel respecte als principis i valors continguts en la Constitució i en el que disposa la LOMLOE.  
  
4.2.1.6. Productes de suport per a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu derivades de discapacitat  
Els centres podran sol·licitar productes individuals de suport a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport per a l'accés al currículum de l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, d'acord amb els criteris i terminis establits en la Resolució de 31 d'octubre de 2019, de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la sol·licitud i la gestió de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials (DOGV 8673, 08.11.2019).  
4.2.1.7. Programa anual de menjador escolar  
1. La direcció del centre docent ha d'elaborar per a cada curs un programa, que ha de ser aprovat pel Consell Escolar del centre, i que ha de respectar i desenvolupar el projecte educatiu de menjador escolar del centre i establir els aspectes concrets d'organització i funcionament del menjador en cada curs.  
2. Seran aplicables:  
- L'Ordre 53/2012, de 8 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el servei de menjador escolar als centres docents no universitaris de titularitat de la Generalitat dependents de la conselleria amb competència en matèria d'educació (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada per l'Ordre 43/2016, de 3 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 7845, 05.08.2016).  
- El Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d'una alimentació saludable i sostenible a centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
- Aquelles altres normes o instruccions que puga desenvolupar tant la conselleria competent en matèria d'educació com la competent en matèria de sanitat per a establir mesures higienicosanitàries de prevenció de la salut de l'alumnat i del personal docent i no docent que siga usuari d'aquest servei complementari.  
4.2.1.8. Programa anual d'activitats complementàries i extraescolars i serveis complementaris  
1. Respecte a les activitats complementàries i a les activitats extraescolars s'atendrà al que s'especifica en els articles 57 i 58 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, respectivament.  
2. Els serveis complementaris es refereixen al servei complementari de menjador escolar, de transport escolar, de gabinet psicopedagògic escolar, la biblioteca escolar i altres serveis complementaris.  
  
3. En les activitats complementàries i extraescolars i serveis complementaris s'haurà de tindre en compte que siguen accessibles per a tot l'alumnat, que no discriminen cap membre de la comunitat educativa i que no tinguen ànim de lucre.  
4. Quan les activitats complementàries i extraescolars incloses en la programació general anual impliquen un desplaçament de personal docent i no docent fora del centre, o s'allarguen més enllà de la finalització de la jornada escolar, correspon a la direcció del centre l'autorització de la comissió de serveis en aquells supòsits en què aquesta done lloc a indemnització per raó del servei segons el que disposa el Decret 24/1997, d'11 de febrer, del Govern Valencià, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris (DOGV 2931, 17.02.1997), i les seues modificacions posteriors efectuades pel Decret 88/2008, de 20 de juny (DOGV 5791, 24.06.2008), pel Decret 64/2011, de 27 de maig (DOGV 6531, 30.05.2011), i pel Decret 95/2014, de 13 de juny (DOGV 7299, 19.06.2014), i el Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, de regulació de les condicions de treball del personal funcionari de l'Administració de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019). En aquest cas, les despeses seran a càrrec del pressupost del centre.  
  
5. Caldrà ajustar-se, a més, al que s'estableix en la normativa següent:  
- El Decret 77/1984, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre regulació del transport escolar (DOGV 186, 23.08.1984); el Reial decret 443/2001, de 27 d'abril, sobre condicions de seguretat en el transport escolar i de menors (BOE 105, 02.05.2001), així com el que disposa la normativa específica que es dicte per a establir les condicions per a ser usuari del servei de transport escolar col·lectiu durant el curs 2022-2023 i en la convocatòria corresponent d'ajudes individuals per al servei de transport escolar durant aquest curs escolar.  
- El Decret 126/1986, de 20 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regulen la participació, les funcions i les atribucions de les Confederacions, Federacions i Associacions dels Pares d'Alumnes de Centres docents, no universitaris, de la Comunitat Valenciana (DOGV 466, 14.11.1986).  
- El Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d'una alimentació saludable i sostenible en centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018), i la convocatòria per a la concessió d'ajudes de menjador escolar als centres educatius per al curs escolar 2022-2023.  
- L'Ordre d'1 de març de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'estableixen els requisits i el procediment d'autorització del funcionament dels gabinets psicopedagògics escolars i d'homologació de la valoració psicopedagògica a l'efecte de la determinació de l'alumnat amb necessitats educatives especials (DOGV 1293, 30.04.1990).  
- L'Ordre 53/2012, de 8 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el servei de menjador escolar en els centres docents no universitaris de titularitat de la Generalitat dependents de la conselleria amb competència en matèria d'educació (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada per l'Ordre 43/2016, de 3 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 7845, 05.08.2016).  
- L'Ordre 9/2022, de 25 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen les condicions i el procediment de sol·licitud i d'autorització de modificació de la jornada escolar en els centres sostinguts amb fons públics de segon cicle d'Educació Infantil i d'Educació Primària del sistema educatiu valencià (DOGV 9287, 28.02.2022).  
6. Les activitats extraescolars i complementàries i els serveis complementaris que s'inclouen en la PGA seran organitzats i realitzats pel centre, per associacions col·laboradores o en col·laboració amb les corporacions locals, i s'han de fer amb la participació de tota la comunitat educativa, especialment les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat. En tot cas, les persones que desenvolupen activitats extraescolars amb l'alumnat del centre menor d'edat hauran d'aportar el certificat negatiu del Registre central de delinqüents sexuals. Si les activitats i els serveis generen despeses de neteja i manteniment, serà necessària l'autorització prèvia de la corporació local corresponent.  
7. El Programa anual d'activitats complementàries i extraescolars i serveis complementaris podrà incloure, entre altres:  
a) Les activitats i serveis culturals.  
b) Els viatges d'estudi i els intercanvis escolars que es pretenguen realitzar.  
c) Les activitats esportives i artístiques que es fan dins i fora del recinte escolar.  
d) L'organització, el funcionament i l'horari de la biblioteca escolar.  
  
e) Totes les altres que es consideren convenients.  
8. Aquestes activitats poden estar promogudes per altres administracions, organitzacions i entitats d'iniciativa social, i comptaran amb el concurs del voluntariat i en contacte amb els centres educatius i el seu professorat. En aquest sentit, la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport promourà acords amb les diputacions i els ajuntaments per a l'organització i finançament de les activitats extraescolars assenyalades.  
  
9. Tota activitat extraescolar o complementària que es faça fora del centre requerirà, per a la participació de cada xiquet o xiqueta, l'autorització prèvia de les persones progenitores i/o persones tutores legals d'aquests, en la qual ha de constar:  
- Nom i cognoms i número de DNI, passaport o un altre document legal de les persones progenitores i/o persones tutores legals que autoritzen l'activitat. En el cas de separació legal, el document haurà d'estar signat pel progenitor/a o representant legal amb qui l'alumne/a convisca, sense perjudici d- allò indicat en la Resolució de 14 de febrer de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació (DOGV 8490, 20.02.2019).  
- Nom, cognoms i curs de l'alumne o alumna al qual s'autoritza.  
- Lloc on es desenvoluparà l'activitat.  
- Hora de començament i hora de finalització aproximada de l'activitat.  
- Mestre o mestra responsable.  
- Mestres o educadors o educadores acompanyants.  
- Preu de l'activitat.  
- Observacions de les persones progenitores i/o persones tutores legals.  
En el revers de l'autorització s'han d'indicar les recomanacions bàsiques per a l'alumnat d'acord amb l'activitat que es durà a terme.  
10. L'organització del personal, de les mesures i dels suports hauran de garantir la participació de tot l'alumnat en les activitats extraescolars. Quan es tracte de la participació d'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, es facilitarà la participació de les famílies i/o dels agents externs.  
11. D'acord amb el que disposa l'Ordre 9/2022, de 25 de febrer, al seu article 4, les activitats extraescolars organitzades en la jornada escolar fora de l'horari lectiu han de ser de qualitat, no han de tindre caràcter lucratiu i, en el cas dels centres de jornada lectiva realitzada íntegrament en període de matí, han de ser d'oferta obligada per al centre i voluntàries per a les famílies.  
12. Les activitats extraescolars organitzades en la jornada escolar fora de l'horari lectiu, amb caràcter general, hauran de ser gratuïtes; no obstant això, els centres podran oferir algunes activitats que tinguen un cost màxim per alumne/a i activitat de 25 euros mensuals. Cada una d'aquestes activitats s'haurà de desenvolupar durant almenys dos dies a la setmana. La realització d'activitats que tinguen un cost econòmic per a l'alumnat, sempre dins del límit màxim establit en el punt anterior, haurà de disposar de l'aprovació del Consell Escolar del centre.  
  
Per tal de garantir que cap alumne o alumna quede exclòs per motius econòmics de les activitats extraescolars desenvolupades durant la jornada escolar, fora de l'horari lectiu, l'alumnat que siga beneficiari amb caràcter assistencial de les ajudes de menjador escolar als centres públics educatius no universitaris que es convoquen en el marc de la norma legal que regule aquestes ajudes, amb independència de la quantia de la beca, podrà dur a terme fins a un màxim de dues activitats de les oferides pel centre que tinguen cost econòmic de manera totalment gratuïta. A més, el Consell Escolar de cada centre estudiarà els possibles casos de l'alumnat que, tot i no complir el requisit anterior, estiga en unes condicions socioeconòmiques desfavorables que facen necessari que la mesura anterior també els siga aplicable.  
  
El pagament de les activitats extraescolars corresponent a l'alumnat inclòs en l'apartat anterior serà efectuat directament pel centre a l'entitat que les duga a terme, a càrrec dels recursos econòmics de què dispose el centre per al seu funcionament, i sempre que queden cobertes les necessitats ordinàries per al funcionament normal del centre. Els centres que no disposen de recursos econòmics per a afrontar les despeses generades per aquestes activitats ho comunicaran, amb anterioritat a l'1 d'octubre de 2022, a la direcció general competent en matèria de centres a través de l'oficina virtual per als centres educatius.  
  
La direcció general competent en matèria de centres efectuarà, quan s'escaiga, la dotació corresponent de recursos econòmics extraordinaris, dotació que s'efectuarà a càrrec del capítol II del programa econòmic 422.20 dels pressupostos de la Generalitat. La justificació d'aquestes dotacions econòmiques per part dels centres s'haurà de fer d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 de maig de 1995, de la Conselleria d'Educació i Ciència, per la qual es delega en els directors dels centres docents no universitaris de titularitat de la Generalitat Valenciana determinades facultats ordinàries en matèria de contractació i s'aproven les normes que regulen la gestió econòmica d'aquests centres (DOGV 2526, 09.06.1995).  
13. D'acord amb l'Ordre 32/2016, de 12 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió de subvencions per a la realització d'activitats complementàries per a l'alumnat escolaritzat en centres d'Educació Especial o en unitats d'Educació Especial ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics (DOGV 7829, 15.07.2016), els centres docents que disposen d'unitats específiques poden participar en la convocatòria anual per a la subvenció de les activitats complementàries en què participe aquest alumnat, disponible en: https://ceice.gva.es/va/web/inclusioeducativa/activitats-complementaries.   
  
4.2.1.9. Programa d'activitats formatives de centre  
1. El Pla biennal de formació permanent del professorat de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional (d'ara en avant, PFP), dins del seu període de vigència, és l'instrument que estableix els objectius, defineix les línies estratègiques i la planificació de la formació permanent del professorat no universitari, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
El Programa d'activitats formatives de centre (PAF), dins del marc general establit per a tota la Comunitat Valenciana per la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional a través del seu PFP, i tenint en compte els Plans anuals d'actuació (PAA) dels CEFIRE de referència i les necessitats formatives del centre, estableix per a cada curs escolar el conjunt d'activitats formatives destinades a contribuir a la millora dels centres i a l'èxit del seu alumnat tant en el terreny personal, social, com pròpiament escolar, des de les més altes cotes de presència i participació, igualtat i coeducació.  
  
2. Aquest programa formarà part de la programació general anual (PGA), tindrà com a finalitat assolir els objectius establits en el PEC i en el Pla director de coeducació de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
3. La persona coordinadora de formació del centre (d'ara en avant, CFC), en estreta col·laboració amb la direcció d'aquest, articularà la identificació de necessitats formatives, tant col·lectives com individuals, del Claustre i personal de suport, i les inclourà en el PAF. També buscarà la complementarietat amb les diferents ofertes formatives definides en el marc del PFP de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
  
4. El PAF serà avaluat en el marc de la memòria final de curs, juntament amb la resta dels elements que conformen la PGA, per la persona CFC en estreta col·laboració amb la direcció del centre, les diferents persones coordinadores de les activitats formatives (CAF) i altres agents educatius participants, tenint en compte l'impacte que ha tingut en la millora de la pràctica docent, la qualitat de l'ensenyament i l'opinió del Claustre de professorat. Les propostes de millora es tindran en compte quan es dissenye el nou PAF.  
4.2.2. El pla d'actuació per a la millora  
1. D'acord amb el que estableix l'article 83.1 del Decret 253/2019, el pla d'actuació per a la millora (PAM), considerat com la part pedagògica de la PGA, és el document en el qual es concreta la intervenció educativa que es durà a terme al centre educatiu i al seu entorn, durant un curs escolar.  
2. Les finalitats del PAM s'estableixen a l'article 83.2 de l'esmentat Decret 253/2019, i són les següents: incrementar el percentatge d'alumnes que aconsegueix els objectius i les competències educatives corresponents, reduir l'absentisme escolar, millorar la competència emocional i les habilitats d'interacció social de l'alumnat per a aconseguir una integració socioeducativa més elevada i desenvolupar accions per a previndre i compensar les desigualtats en educació des d'una perspectiva inclusiva.  
3. Els centres educatius inclouran en el seu Pla d'actuació per a la millora (PAM) del curs 2022-2023 el disseny i organització d'activitats que tinguen com a principi fonamental la consolidació, reforç i recuperació dels aprenentatges imprescindibles perquè tot l'alumnat puga seguir amb èxit el curs 2022-2023, especialment l'alumnat amb majors dificultats d'aprenentatge.  
4. A més, els centres docents, en el marc de la seua autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió, podran organitzar programes o actuacions de disseny propi que despleguen qualsevol de les línies d'actuació que especifica l'article 4 del Decret 104/2018, pel qual es despleguen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, i que hauran d'incloure en el seu PAM.  
5. Per al desenvolupament del PAM el centre comptarà amb els recursos personals que tinga assignats per a cada curs escolar. No obstant això, la direcció general competent en matèria de personal docent, en el cas dels centres públics dependents de la Generalitat, i la direcció general competent en matèries de centres docents, en el cas dels centres concertats, podrà assignar per a cada curs escolar professorat addicional als centres docents per al desenvolupament d'aquest programa, per a la qual cosa tindrà en compte la proposta realitzada per la direcció general competent en matèria d'innovació educativa i ordenació.  
6. Amb l'objectiu d'organitzar la pràctica docent, i amb el coneixement de la dotació completa d'hores de professorat de la qual disposen, els centres educatius hauran d'elaborar el disseny de les actuacions que es duran a terme dins del seu PAM durant el curs 2022-2023. Aquest disseny haurà de ser aprovat pel Claustre i el Consell Escolar, junt amb la PGA, abans del 15 de novembre de 2022. Posteriorment, s'hauran d'omplir les actuacions que configuren el PAM del curs 2022-2023 en l'apartat corresponent d'ITACA.  
7. D'acord amb el que estableix l'article 83.3 del Decret 253/2019, el PAM haurà de contindre, almenys, els elements següents:  
a) Descripció de les intervencions educatives que es desenvoluparan per a atendre la diversitat de l'alumnat des d'una perspectiva inclusiva.  
  
b) L'actualització dels diferents plans i programes desenvolupats pel centre, amb menció especial al pla d'igualtat i convivència.  
  
c) Criteris i procediments previstos per al seguiment i l'avaluació del PAM.  
4.2.2.1. Descripció de les intervencions educatives que es desenvoluparan per a atendre la diversitat de l'alumnat des d'una perspectiva inclusiva  
4.2.2.1.a. Consideracions generals   
Cada centre, sempre partint de l'anàlisi de les barreres contextuals per a la inclusió, haurà de descriure quines són les mesures, actuacions, plans i programes necessaris per a donar resposta educativa per a la inclusió de tot l'alumnat.  
Les línies generals que hauran de centrar el disseny anual que els centres hauran de realitzar en el seu PAM haurà de partir de les mesures de resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat que hagen establit, i que han estat descrites en l'apartat 1.2.6.4. d'aquestes instruccions.  
4.2.2.1.b. Proposta pedagògica de cicle  
1. L'equip de cicle, coordinat i dirigit per la persona coordinadora, i en el cas dels centres privats l'òrgan amb competències anàlogues, han d'elaborar la proposta pedagògica de cicle, i han de reflexionar de manera compartida sobre el sentit de les seues actuacions, la coherència de les propostes que ofereixen als xiquets i xiquetes i l'adequació de l'organització i selecció dels materials.  
2. La proposta pedagògica per a cada cicle ha de concretar els elements del currículum necessaris per a planificar l'acció educativa, així com els instruments de recollida i registre d'informació, i la resposta educativa per a la inclusió. La proposta inclourà, al menys, els següents elements: la concreció de les competències específiques en el cicle en qüestió, la selecció dels sabers bàsics necessaris per a adquirir i desenvolupar les competències específiques, i la concreció dels criteris d'avaluació de les competències específiques.  
Aquests acords han de formar part de la proposta pedagògica per a cada cicle, que s'ha de recollir en la concreció curricular del centre.  
  
3. La concreció curricular, a més de la proposta pedagògica prevista en el punt 2, ha d'incloure:  
- Els models d'informes d'avaluació per a cada un dels cicles de l'etapa.  
- Els instruments de recollida i de registre de la informació.   
4. Els centres elaboraran les propostes pedagògiques imprescindibles per tal d'iniciar en el curs 2022-2023 la seua implantació en els cursos 1r, 3r i 5é.  
4.2.2.1.c. Programacions d'aula   
1. Les programacions d'aula, fruit de la reflexió pedagògica, s'han de considerar un instrument flexible i obert, en construcció, revisió i millora constants i s'elaboraran per a cada curs escolar, per part dels i de les mestres, sota la coordinació de la COCOPE a partir de la concreció curricular de centre i les propostes pedagògiques de cicle.  
  
2. Les programacions d'aula han de projectar les intencions educatives dels i de les mestres en l'organització de les situacions d'aprenentatge i desenvolupament que s'oferiran al grup classe en el context educatiu, d'acord amb les característiques, els interessos i necessitats col·lectives i individuals de l'alumnat.  
3. Dins de la programació d'aula d'Educació Infantil s'han de reflectir:  
- Característiques del grup  
- Situacions d'aprenentatge  
- Organització dels espais d'aprenentatge  
- Distribució del temps  
- Selecció i organització dels recursos i materials  
- Mesures d'atenció a les diferències individuals  
- L'observació, documentació pedagògica i avaluació  
4. Les programacions d'aula corresponents a l'Educació Infantil s'aniran elaborant al llarg del curs 2022-2023, sense perjudici que a finals del mes d'octubre es faça entrega a la direcció del centre d'un esquema bàsic que reculla els aspectes fonamentals indicats a l'apartat anterior.  
5. Dins de la programació d'aula d'Educació Primària s'han de reflectir:  
- Les situacions d'aprenentatge adaptades a les característiques del grup  
- Els criteris d'avaluació associats a les situacions d'aprenentatge plantejades  
- L'organització dels espais d'aprenentatge  
- La distribució del temps  
- La selecció i organització dels recursos i materials  
- Les mesures d'atenció per a la resposta educativa per la inclusió  
  
- Els instruments de recollida d'informació i models de registre  
  
6. Les programacions d'aula corresponents als cursos 1r, 3r i 5é d'Educació Primària s'aniran elaborant al llarg del curs 2022-2023, sense perjudici que a finals del mes d'octubre es faça entrega a la direcció del centre d'un esquema bàsic que reculla els aspectes fonamentals indicats a l'apartat anterior.  
7. Pel que fa a les programacions d'aula corresponents als cursos 2n, 4t i 6é d'Educació Primària, amb caràcter general es podran mantindre durant el curs 2022-2023 les programacions elaborades el curs anterior, atés que hauran de ser elaborades de nou d'acord amb el nou currículum per a aplicar-se durant el curs 2023-2024.  
  
8. Les programacions d'aula han d'estar a disposició de tots els membres de la comunitat educativa. El personal especialitzat de suport haurà de tindre en compte la programació d'aula per adequar el programa personalitzat d'adquisició i l'ús funcional de la comunicació, el llenguatge i la parla.  
9. Serà aplicable la normativa següent:  
a) En Educació Infantil les programacions d'aula s'ajustaran al que dispose la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 95/2022, d'1 de febrer, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Infantil.  
b) En l'Educació Primària, les programacions d'aula dels cursos primer, tercer i cinqué s'ajustaran al que dispose la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 157/2022, d'1 de març, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Primària.  
c) En l'Educació Primària, les programacions d'aula dels cursos segon, quart i sisé hauran de concretar els apartats que s'indiquen en el Decret 108/2014, de 4 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix el currículum i es desplega l'ordenació general de l'Educació Primària a la Comunitat Valenciana (DOGV 7311, 07.07.2014), modificat pel Decret 136/2015, de 4 de setembre (DOGV 7611, 09.09.2015) i pel Decret 88/2017, de 7 de juliol (DOGV 8084, 14.07.2017).  
  
d) Les programacions d'aula tindran en compte el que disposa el Decret 104/2018 i l'Ordre 20/2019, en relació amb l'adequació personalitzada d'aquestes programacions, amb la finalitat que tot l'alumnat puga participar en les activitats del seu grup classe i assolir els objectius i les competències clau de l'etapa, de tal manera que es done resposta als diferents ritmes, estils i capacitats d'aprenentatge.  
e) D'acord amb el Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, els equips docents poden comptar amb l'assessorament del personal dels equips d'orientació en el procés de personalització de les programacions d'aula a les característiques i necessitats del grup classe, ja que aquesta és l'eina més eficient per a donar la resposta educativa a la diversitat en els nivells II i III i, per tant, per a l'eliminació de les barreres a la inclusió més habituals.  
  
f) L'avaluació de les programacions d'aula serà realitzada pel personal docent responsable de la seua aplicació, d'acord amb els criteris adoptats per la COCOPE i en el marc de l'avaluació del PAM.  
4.2.2.1.d. Activitats de l'equip d'Orientació Educativa  
1. La planificació de les activitats dels equips d'Orientació Educativa recollirà les actuacions que aquests òrgans de coordinació i orientació han de realitzar durant un curs escolar per donar suport al centre en el desenvolupament de l'orientació educativa i professional.  
2. Les activitats s'han d'elaborar tenint en compte els criteris referits a l'orientació acadèmica i professional fixats pel Claustre i la proposta d'organització que faça la comissió de coordinació pedagògica o l'òrgan del centre que tinga atribuïdes aquestes funciones. Incorporarà les actuacions prioritàries a desenvolupar dins de cadascuna de les línies estratègiques, tenint en compte la memòria final del curs anterior i els acords de l'agrupació d'orientació de zona.  
  
3. La planificació de les activitats ha de contemplar, almenys, els elements següents:  
a) Actuacions de suport a les línies estratègiques de l'orientació:  
a.1. Ensenyament-aprenentatge.  
a.2. Igualtat i convivència.  
a.3. Transició i acollida.  
a.4. Orientació acadèmica i professional.  
b) Programes i actuacions que es desenvoluparan de forma conjunta o en coordinació amb l'agrupació d'orientació de zona.  
c) Estratègies de coordinació: internes i externes.  
4. Els plans d'activitats en el centre dels gabinets psicopedagògics municipals també s'han de realitzar conforme a aquestes directrius.  
  
5. En tots els casos, tant els plans d'activitats dels gabinets psicopedagògics municipals com la planificació de les actuacions dels equips d'orientació, formaran part de la programació general anual del centre.  
  
6. En l'organització i el funcionament dels equips d'Orientació Educativa s'ha de tindre en compte les tasques diferenciades de les persones que els integren i els criteris de participació en el centre, d'acord amb la normativa vigent que els és d'aplicació.  
7. En finalitzar el curs escolar, els equips d'Orientació Educativa han d'elaborar una memòria final, la qual ha de comportar un procés de reflexió conjunta entre les persones membres sobre les actuacions realitzades en relació al pla d'activitats, l'organització i el funcionament de l'equip, els processos i resultats obtinguts i les propostes de millora.  
  
8. Les agrupacions d'orientació de zona i les agrupacions d'orientació singulars han de realitzar, al final del curs escolar, una valoració de les tasques realitzades i fer propostes de millora i d'actuacions que cal realitzar per al curs següent.  
4.2.2.1.e. Programa d'acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l'alumnat més vulnerable educativament, dins del programa de cooperació territorial «PROA+» (2021-2024)  
Es tracta d'un programa de caràcter plurianual que té com a eix fonamental el reforç dels centres que presenten una major complexitat educativa amb la finalitat de millorar els resultats escolars de tot l'alumnat. Podran participar els centres amb un percentatge igual o superior del 30% d'alumnat vulnerable en segon cicle d'Educació Infantil i/o Primària i els centres rurals, situats en zones amb alta dispersió de la població o deprimides socialment, econòmicament o culturalment. La participació en el programa PROA+ està condicionada per l'aprovació d'un mínim del 60% del professorat del Claustre i la signatura d'un contracte-programa.  
El programa PROA+ s'atindrà a les resolucions de 25 de març de 2022 (DOGV 9309, 30.03.2022), de 7 d'abril de 2022 (DOGV 9317, 11.04.2022), de 7 de juny de 2022 (DOGV 9362, 15.06.2022) i de 17 de juny de 2022 (DOGV 9367, 22.06.2022), del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional i de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per les quals es desenvolupa un programa d'acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l'alumnat més vulnerable educativament, dins del programa de cooperació territorial «PROA+» (2021-2024).  
4.2.2.2. L'actualització dels diferents plans i programes desenvolupats pel centre  
4.2.2.2.a. Revisió del projecte educatiu de centre  
Aquest subapartat inclourà, almenys, la modificació dels plans i programes que formen part del PEC, si s'han aprovat en el curs 2021-2022 o si hi ha previsió de revisió.  
Aquesta modificació, com ja s'ha dit anteriorment, no ha de dur a la realització d'un treball burocràtic de modificació del PEC i dels plans i programes que en formen part, sinó a un treball organitzatiu real que permeta un millor funcionament del centre. Les actuacions se centraran en el treball directe amb l'alumnat, especialment amb l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu.  
Respecte a les tasques de revisió i seguiment dels plans i programes no serà necessari que els centres elaboren documents específics sinó que bastarà que la revisió i seguiment es realitze en el marc de l'elaboració de la memòria de final de curs, que hauran de realitzar a la finalització del període lectiu i mitjançant la qual, el Consell Escolar, el Claustre i l'equip directiu avaluaran el grau de compliment de la PGA, i més específicament les actuacions incloses al seu PAM.  
Respecte a l'adopció de mesures per al foment de la igualtat i la convivència, els centres educatius podran posar en marxa estratègies, avalades per la evidència científica, orientades i concretades per a la promoció de la igualtat, la convivència positiva i la prevenció de la violència. També determinaran les mesures d'abordatge educatiu, sempre de caràcter educatiu i restauratiu i que tinguen en compte les variables contextuals, concretades a nivell de centre i el seu entorn, d'aula i individual.  
4.2.2.2.b. La situació del projecte lingüístic del centre i l'aplicació del programa  
1. En cada centre d'Educació Infantil i d'Educació Primària sostingut amb fons públics s'ha d'aplicar el programa d'educació plurilingüe i intercultural, d'acord amb el projecte lingüístic de centre (PLC) autoritzat, pel que fa a l'organització i el tractament didàctic de l'ensenyament i ús vehicular de les llengües i a la promoció de l'ús del valencià en els diversos àmbits d'intervenció al centre educatiu, segons s'indica en l'article 15 de la Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià (DOGV 8240, 22.02.2018). Les innovacions didàctiques i mesures organitzatives previstes en el PLC per a cada curs escolar s'han de recollir en la programació general anual.  
  
2. Tots els centres que imparteixen Educació Infantil i Educació Primària públics i privats sostinguts amb fons públics tenen un PLC autoritzat en vigor durant tot el curs 2022-2023. El professorat, a través de la comissió de coordinació pedagògica i del Claustre, ha de fer un seguiment del PLC, tenint en compte el progrés de l'alumnat en l'assoliment dels nivells de referència en llengües, els processos didàctics i organitzatius i l'extensió de l'ús del valencià.  
3. L'adequació del PLC en els nivells de 1r, 3r i 5é d'Educació Primària a la nova estructura curricular determinada per Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre (LOMLOE) i els reials decrets que la despleguen, quedaran reflectits en la programació general anual del curs 2022-2023.  
4. Les millores i les innovacions derivades de l'avaluació de l'aplicació del PLC han de constar en el pla d'actuació per a la millora i s'han d'incloure en la programació general anual, segons s'indica en l'article 17.2 de la Llei 4/2018.  
5. El professorat dels centres pot comptar amb l'orientació i el suport de l'assessoria tècnica docent en matèria d'educació plurilingüe, en especial sobre enfocaments metodològics, activitats d'innovació, material de suport i per a la modificació i el seguiment del projecte lingüístic de centre.  
4.2.2.2.c. Altres concrecions del projecte educatiu  
La PGA recollirà també les línies d'actuació d'acord amb les propostes de millora elaborades el curs anterior relacionades amb tots els plans, mesures i programes desenvolupats pel centre.  
4.2.2.3. Criteris i procediments previstos per al seguiment i l'avaluació del PAM  
Aquest apartat inclourà els criteris i procediments previstos per al seguiment i l'avaluació del pla d'actuació per a la millora i que haurà de tindre en compte, entre altres aspectes, els resultats obtinguts en les avaluacions realitzades durant el curs anterior.  
44.3. Elaboració, aprovació, tramitació, difusió, seguiment i avaluació de la PGA  
1. Elaboració.  
D'acord amb el que estableix l'article 81 del Decret 253/2019, l'equip directiu coordinarà l'elaboració de la programació general anual del centre i ha de responsabilitzar-se de la redacció de la PGA, d'acord amb les propostes efectuades pel Consell Escolar del centre i el Claustre del professorat i estudiarà les propostes formulades per les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat del centre.  
L'elaboració es realitzarà a principi de cada curs escolar i s'adequarà a les exigències de rigor, senzillesa i utilitat.  
En allò referit al currículum, els centres elaboraran les propostes pedagògiques imprescindibles per tal d'iniciar en el curs 2022-2023 la seua implantació en els cursos 1r, 3r i 5é.  
El procés d'elaboració de la PGA constarà dels passos següents:  
  
a) Aportació, si és el cas, a la direcció del centre, de les propostes del Consell Escolar del centre, del Claustre i de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat.  
b) Redacció de la proposta de PGA per l'equip directiu del centre.  
  
c) Trasllat de la proposta de PGA, preferentment per via electrònica, als membres del Claustre i als distints sectors del Consell Escolar del centre.  
d) Informe del Claustre.  
e) Informe de la direcció del centre.  
La direcció del centre ha d'establir el calendari per a cada un dels tràmits assenyalats.  
El model de document base de la PGA està disponible en ITACA. El secretari o secretària del centre serà la persona responsable del registre en ITACA de totes les dades administratives i estadístiques, així com de vincular la resta de documents i informacions incloses en la PGA.  
  
2. Aprovació i tramitació.  
Serà aprovada, d'acord amb el que estableix l'article 81 del Decret 253/2019, segons el que estableix la normativa vigent, la qual cosa suposa que, des de l'entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, aquesta aprovació correspon al Consell Escolar del centre, tenint en compte l'informe previ de la direcció del centre i del Claustre.  
  
Una vegada aprovada es registraran tots els elements que componen la PGA (administratius, estadístics, pedagògics) en el sistema d'informació ITACA o, en tot cas, fent ús de les aplicacions que l'Administració ha posat a disposició dels centres i remissió per aquesta via.  
  
La data límit per a l'aprovació i el registre de la PGA i la posada a disposició d'aquesta per via electrònica davant de l'Administració educativa serà el 15 de novembre.  
Les dades del qüestionari estadístic sobre la societat de la informació, que caldrà registrar en ITACA, s'han d'omplir i traslladar a l'Administració educativa també amb data límit 15 de novembre.  
  
3. Difusió, seguiment i avaluació.  
La direcció del centre posarà a disposició de la comunitat educativa la PGA aprovada, en format preferentment electrònic o telemàtic. Un exemplar d'aquesta quedarà en la secretaria del centre a disposició dels membres de la comunitat educativa i se'n remetrà un altre exemplar, exclusivament en format electrònic o per via telemàtica, a la direcció territorial competent en matèria d'educació. També se'n lliurarà una còpia a cada sector dels que hi ha representats en el Consell Escolar del centre i la junta directiva de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l'alumnat del centre, en format preferentment electrònic.  
En finalitzar el període lectiu de cada curs escolar, el Consell Escolar del centre, el Claustre i l'equip directiu del centre avaluaran el grau de compliment de la PGA, i més específicament les actuacions del PAM, i els resultats de l'avaluació i promoció de l'alumnat i reflexionaran sobre l'evolució del curs i els aspectes millorables.  
  
A aquest efecte, l'equip directiu, elaborarà una proposta de memòria per al coneixement, l'anàlisi i la valoració del Consell Escolar del centre, en què s'inclouran propostes de millora per a la PGA del curs següent. Aquestes propostes de millora les tindrà en compte la direcció del centre en l'elaboració de la programació general anual del curs escolar següent, i es concretaran en actuacions en l'elaboració del disseny del PAM.  
La Inspecció d'Educació ha de comprovar que la PGA compleix amb la normativa aplicable i ha de notificar a la direcció del centre possibles incompliments, que hauran de ser corregits per aquesta última. La nova versió corregida de la PGA, o de l'apartat afectat per l'incompliment, serà notificada per la direcció del centre a la Inspecció d'Educació i comunicada al Consell Escolar del centre.  
4.4. Memòria de final de curs  
1. Per a l'elaboració de la memòria final de curs, l'equip directiu garantirà la reflexió i l'anàlisi a través de les reunions dels diferents òrgans col·legiats i de coordinació docent.  
Els resultats de l'avaluació de les barreres detectades en el context escolar que dificulten la inclusió de l'alumnat han de formar part de la memòria anual del centre i serviran perquè els òrgans col·legiats de govern, de coordinació i de participació, de manera consensuada, prioritzen les actuacions que s'han d'incorporar al pla d'actuació per a la millora del curs següent.  
A partir del curs escolar 2022-2023 s'avaluaran en el marc de la memòria final de curs tots els plans i programes que conformen el projecte educatiu de centre, i no serà necessària l'elaboració de documents específics.  
2. La memòria s'adaptarà als principis de realisme, senzillesa i concreció, i es realitzarà a través d'un formulari determinat per la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, que es posarà a disposició dels centres i que serà emplenat per via electrònica o telemàtica.  
  
3. La memòria de final de curs serà aprovada pel Claustre i pel Consell Escolar del centre i es posarà a disposició de la comunitat educativa en format preferentment electrònic. De forma prèvia a l'aprovació, serà preceptiva la corresponent avaluació de la PGA feta pel Consell Escolar, el Claustre i l'equip directiu.  
4. La memòria serà posada a disposició de l'Administració, exclusivament per via electrònica o telemàtica.  
5. La data límit per a la remissió de la memòria final a l'Administració educativa serà el 22 de juliol de 2023.  
  
5. ÒRGANS DE COORDINACIÓ DOCENT  
1. Als centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle o Educació Primària, es constituiran els òrgans de coordinació docent següents:  
a) Comissió de coordinació pedagògica.  
b) Equips de cicle.  
c) Equip d'Orientació Educativa o personal que preste serveis d'orientació en centres privats concertats.  
d) Tutories.  
e) Altres figures de coordinació que puguen ser determinades per la conselleria competent en matèria d'educació, amb caràcter general o de forma particular per a algun centre.  
2. D'acord amb el que s'estableix en l'article 42.4 del Decret 253/2019, de 29 de novembre (DOGV 8689, 02.12.2019), amb la finalitat d'afavorir l'autonomia dels centres, la direcció del centre, oït el Claustre i el Consell Escolar, podrà assignar a determinat personal docent del centre la realització d'altres tasques necessàries per a l'organització i el bon funcionament del centre d'acord amb els criteris establits pel Claustre de professorat, i a proposta de la direcció d'estudis.  
  
3. En aquest sentit, les hores de dedicació d'aquest personal, per a dedicar-se a les tasques anteriors, aniran a càrrec del nombre global d'hores lectives setmanals establit en l'apartat 6.1.4.  
5.1. Comissió de Coordinació Pedagògica. Composició, coordinació i funcions  
D'acord amb el capítol II del títol III (articles 35 i 36) del Decret 253/2019, s'estableix el següent:  
1. La comissió de coordinació pedagògica és l'òrgan responsable de coordinar, de manera habitual i permanent, els assumptes relacionats amb les actuacions pedagògiques, el desenvolupament dels programes educatius i la seua avaluació.  
2. En les escoles infantils de segon cicle, als col·legis d'Educació Primària i als col·legis d'Educació Infantil i Primària amb 9 unitats o més, la comissió de coordinació pedagògica estarà integrada, com a mínim, per la directora o director, que serà la presidenta o president; la cap o el cap d'estudis, les coordinadores o els coordinadors dels equips docents i de cicle, un o una membre del personal docent especialitzat de suport a la inclusió i la persona orientadora de l'equip d'Orientació Educativa o del gabinet psicopedagògic municipal. En l'exercici de la seua autonomia, la direcció del centre podrà nomenar altres persones com a integrants d'aquesta comissió.  
3. Actuara com a secretari o secretària de la comissió la persona que designe la direcció del centre d'entre els seus membres a proposta de la comissio.  
4. La comissió podrà incorporar altres membres del Claustre per a realitzar les tasques previstes en l'àmbit de les seues atribucions.  
5. En el cas de centres amb menys de 9 unitats, les funcions de la comissió de coordinació pedagògica seran assumides pel Claustre.  
6. Als CRA de més de 9 unitats, les persones que coordinen els diferents aularis substituiran els coordinadors i les coordinadores dels equips docents i de cicle com a persones integrants d'aquesta comissió.  
  
7. Les atribucions de la comissió de coordinació pedagògica del centre són les que estableix l'article 36 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària (DOGV 8689, 02.12.2019).  
8. El calendari de reunions i el programa d'activitats de la comissió de coordinació pedagògica del centre s'inclouran en la PGA. Les reunions seran convocades per la presidència de la comissió i l'assistència a aquestes serà obligatòria per a tots els i les membres.  
5.2. Equips de cicle. Composició, coordinació i funcions  
1. Serà aplicable el que s'estableix en el capítol III (articles 37, 38 i 39) del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària (DOGV 8689, 02.12.2019) i la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre.  
  
2. Els equips de cicle, tant en Educació Infantil com en Educació Primària, actuaran sota la supervisió de la direcció d'estudis del centre.  
  
3. L'assistència a les reunions dels equips de cicle serà obligatòria per a totes les persones membres i seran convocades pel personal coordinador corresponent. El calendari de reunions i el programa d'activitats dels equips de cicle s'inclourà en la PGA. De totes les reunions, el coordinador o coordinadora n'ha d'estendre l'acta corresponent.  
  
4. Abans de la finalització de les activitats lectives que determine el calendari escolar, els equips de cicle han d'elaborar una memòria de les activitats dutes a terme, que ha de contindre l'avaluació del curs i les propostes de millora per al curs següent i que s'ha d'incloure en la memòria final de curs.  
5. Cada equip de cicle serà coordinat per un membre de l'equip, designat per la direcció del centre, oït l'equip, entre el personal que en forme part, i preferentment amb destinació definitiva al centre.  
  
6. La persona coordinadora exercirà les seues funcions durant un curs acadèmic i se li podrà prorrogar aquesta coordinació anualment, sempre que continue formant part de l'equip. També podrà renunciar per una causa justificada, la qual haurà de ser acceptada per la direcció del centre.  
7. En Educació Infantil, l'equip de cicle ha d'actuar com a òrgan de coordinació docent i ha d'agrupar tot el professorat que impartisca docència en el segon cicle d'Educació Infantil.  
Als centres d'Educació Infantil i d'Educació Primària que incorporen alumnat del primer cicle d'Educació Infantil, el personal que estiga a càrrec d'aquests ensenyaments s'incorporara a l'equip de cicle d'Educació Infantil.  
8. En l'Educació Primària, actuaran com a òrgan de coordinació docent els equips de cicle. No obstant això, els claustres, en l'exercici de la seua autonomia, podran constituir equips docents diferents als cicles, d'acord amb el model que millor responga a les seues necessitats organitzatives i que garantisca el compliment de les seues funcions establides en l'article 37 del Decret 253/2019.  
5.3. Equip d'Orientació Educativa  
1. La composició i els aspectes generals de l'organització dels equips d'Orientació Educativa, en els centres docents de titularitat de la Generalitat que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil i Primària i d'Educació Especial, estan regulades en l'article 5 del Decret 72/2021.  
2. Els criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa que forma part dels equips d'Orientació Educativa es realitzarà tenint en compte la normativa reguladora en la matèria, així com la normativa vigent per la qual es dona publicitat als corresponents pactes acordats en les meses de la funció pública.  
3. Per garantir una atenció adequada a tots els equips de cicle i la coordinació interna de l'equip d'Orientació Educativa, en tant que constitueix un òrgan de coordinació i orientació en si mateix, el personal que el conforma estarà adscrit a l'equip i no pertanyerà a cap cicle.  
  
4. L'equip d'Orientació Educativa estarà coordinat pel professorat d'Orientació Educativa o per la persona que exerceix aquestes funcions.  
  
5.4. Tutories  
1. D'acord amb l'article 40 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, l'acció tutorial té per finalitat contribuir, en col·laboració amb les famílies, al desenvolupament i suport personal i social de l'alumnat, tant en l'àmbit acadèmic com en el personal i social, i realitzar el seguiment individual i col·lectiu de l'alumnat per part del professorat, en els aspectes intel·lectual i emocional, d'acord amb les característiques de la seua edat. La tutoria i l'orientació de l'alumnat ha de formar part de la funció docent. Cada grup d'alumnat ha de tindre una tutora o tutor.  
  
2. Per a l'assignació de les tutories s'atendrà als aspectes següents:  
  
- El tutor o tutora ha de ser designat pel director o directora del centre, a proposta de la direcció d'estudis, d'acord amb els criteris pedagògics establits amb caràcter previ pel Claustre i per tal de donar la millor resposta educativa a l'alumnat del centre, no obstant això, correspon a tot el professorat la cura, suport i seguiment individual i col·lectiu de tot l'alumnat.  
- Tant en Educació Infantil com en Educació Primària l'equip directiu ha d'afavorir la continuïtat de la tutoria en un mateix grup al llarg del cicle. En el cas de la tutoria de les unitats específiques en centres ordinaris, els criteris d'assignació seran els especificats en la corresponent resolució per a l'organització i funcionament d'aquestes unitats per al curs 2022-2023.  
- L'assignació de les tutories dels diferents grups es realitzarà de forma que, amb caràcter general, en els grups d'Educació Primària, la persona tutora ocupe un lloc al centre per l'especialitat de Primària (generalista). En l'assignació de tutories es garantirà, en tot moment, que el personal especialitzat de suport educatiu puga atendre les necessitats educatives de l'alumnat que ho requerisca.  
  
- En primer d'Educació Primària, les persones que exercisquen la tutoria seran, sempre que siga possible, mestres amb destinació definitiva al centre. Excepcionalment, la direcció del centre podrà designar mestres sense destinació definitiva al centre i ho comunicara, mitjançant una proposta raonada, a la Inspecció d'Educació, tal i com està establit en l'article 40.4 del Decret 253/2019.  
3. Amb caràcter general, els centres docents hauran d'evitar en l'assignació de les tutories o matèries, que les i els docents que són representants legals de l'alumnat en el mateix centre, exercisquen com a professorat i/o tutors/ores d'aquests. D'acord amb l'article 53.5 del Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic (BOE 261, 31.10.2015), els empleats públics «s'abstindran en aquells assumptes en els quals tinguen un interés personal, així com de tota activitat privada o interés que puguen suposar un risc de plantejar conflictes d'interessos amb el seu lloc públic». En el mateix sentit es pronuncia la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic (BOE 236, 02.10.2015), en el seu article 23 sobre els motius d'abstenció per al personal al servei de l'Administració. La docència en general i la tutoria en particular, en anar associades al procés d'avaluació de l'alumnat suposen, en la circumstància abans esmentada, un conflicte d'interessos, que caldrà que els centres eviten en la seua organització. Malgrat tot, en aquells casos en què per no haver altre professorat de l'especialitat o per qualsevol altra causa excepcional justificable, aquest fet no es puga garantir, caldrà que es determinen específicament mecanismes per a una avaluació objectiva per part de la direcció del centre o persona en qui delegue.  
4. Les funcions que han d'exercir els tutors i tutores són les que s'indiquen en l'article 41 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària (DOGV 8689, 02.12.2019).  
També serà d'aplicació el que s'estableix als articles corresponents a la tutoria inclosos en la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquestes etapes en desplegament del Reial decret 157/2022, d'1 de març, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Primària i del Reial decret 95/2022, d'1 de febrer, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Infantil, així com el Decret 39/2008, de 4 d'abril, del Consell, sobre la convivència als centres docents no universitaris sostinguts amb fons públics i sobre els drets i deures de l'alumnat, pares, mares, tutors o tutores, professorat i personal d'administració i serveis (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que el substituïsca.  
  
5. La direcció d'estudis del centre ha de coordinar el treball dels tutors i tutores, i per a fer-ho, ha d'efectuar les reunions periòdiques necessàries durant el curs, així com les requerides per al desenvolupament adequat d'aquesta funció. L'acció tutorial podrà complementar-se mitjançant la utilització de plataformes electròniques que proporcione la Generalitat o que siguen degudament autoritzades.  
La persona tutora informara, a l'inici de curs, les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat sobre els criteris d'avaluació, qualificació i promoció de l'alumnat.  
La tutora o el tutor els informarà sobre el procés educatiu de l'alumnat, per escrit o pels mitjans telemàtics que l'Administració pose a l'abast, després de cada sessió d'avaluació.  
La direcció del centre garantira una reunió informativa trimestral de la tutora o tutor de grup amb les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat. A petició d'aquests, i per altres motius que ho aconsellen, la direcció del centre facilitara una trobada entre aquests i la tutora o el tutor del grup. En aquestes reunions podrà participar, si s'escau, el professorat que impartisca docència al grup.  
6. Les tutores i els tutors disposaran de l'assessorament de l'equip d'Orientació Educativa i, si és el cas, del personal que preste serveis d'orientació en centres privats concertats o del gabinet psicopedagògic autoritzat per a l'establiment de les mesures relacionades amb l'acció tutorial, amb la col·laboració del coordinador o coordinadora de cicle, i sota la direcció de la direcció d'estudis. Aquesta última disposarà les condicions necessàries per a facilitar la coordinació entre el professorat d'Orientació Educativa i el professorat tutor, amb l'objectiu de cooperar i coordinar en el desenvolupament del pla d'acció tutorial i convocarà reunions periòdiques almenys amb el personal tutor i el professorat d'Orientació Educativa per al desenvolupament adequat d'aquesta funció.  
7. D'acord amb el que es dispose en la normativa autonòmica que regule el nou currículum de l'Educació Primària en desplegament del Reial decret 157/2022, d'1 de març, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Primària, el personal encarregat de tutoria ha d'incloure, dins de l'horari que comparteix amb el seu grup d'alumnat, un temps setmanal per a desenvolupar les tasques pròpies de tutoria.  
8. Atés que l'estudi, i la corresponent assistència a classe per a l'alumnat, està considerat com un deure de l'alumnat en la normativa autonòmica que desenvolupa la igualtat i la convivència, les faltes d'assistència de l'alumnat seran comunicades a les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat pel professor tutor o professora tutora amb una periodicitat setmanal. En cas de reiteració sense justificació, el tutor o tutora n'ha d'informar la direcció d'estudis per a posar en marxa les actuacions que s'estableixen en la Resolució de 29 de setembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual s'estableix el protocol d'actuació davant situacions d'absentisme escolar en els centres sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments obligatoris i Formació Professional Bàsica (DOGV 9210, 08.11.2021), i que s'hauran de coordinar amb l'equip d'Orientació Educativa i, si és el cas, amb el personal que preste serveis d'orientació en centres privats concertats o amb el gabinet psicopedagògic autoritzat o amb qui tinga atribuïdes les seues funcions. Les tutores i els tutors han de registrar obligatòriament les faltes d'assistència en ITACA, de manera que es puguen gestionar tant els avisos, com els indicadors d'absentisme.  
5.5. Altres figures de coordinació  
1. Pel que fa a altres figures de coordinació, caldrà ajustar-se al que disposa l'article 42 del Decret 253/2019. Les figures de coordinació són les persones coordinadores TIC, de formació, d'igualtat i convivència i del programa de reutilització de llibres i materials curriculars i aquelles altres que es puguen determinar per la conselleria competent en matèria d'educació.  
2. La direcció del centre ha de designar aquestes figures de coordinació entre el professorat del Claustre, preferentment entre els membres amb formació en aquest àmbit de treball i destinació definitiva al centre educatiu, a proposta de la direcció d'estudis i oït el Claustre.  
  
3. La persona que exercisca alguna d'aquestes coordinacions podrà renunciar per causa justificada, la qual haurà de ser acceptada per la direcció del centre.  
4. Les persones coordinadores enumerades anteriorment podran participar en les activitats de formació específica que es programen des de l'òrgan competent en formació del professorat. L'òrgan competent en matèria de formació del professorat programarà activitats de formació per a aquelles altres coordinacions que puga establir l'Administració educativa.  
5.5.1. Persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC)  
La persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC) ha d'exercir les tasques que s'indiquen en l'article 43.2 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària (DOGV 8689, 02.12.2019).  
Davant de situacions extraordinàries que puguen implicar confinaments parcials o quarantena d'una part o de la totalitat de l'alumnat del centre, les persones coordinadores TIC dels centres col·laboraran amb la resta del professorat per a implementar correctament les mesures que es determinen.  
5.5.2. Persona coordinadora de formació  
La persona coordinadora de formació ha d'exercir les funcions que s'indiquen en l'article 44 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària (DOGV 8689, 02.12.2019).  
5.5.3. Persona coordinadora d'igualtat i convivència  
La persona coordinadora d'igualtat i convivència del centre ha d'exercir les funcions que s'indiquen en l'article 45 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària (DOGV 8689, 02.12.2019).  
5.5.4. Persona coordinadora del programa de reutilització de llibres i materials curriculars  
La persona coordinadora del programa de reutilització de llibres i materials curriculars ha d'exercir les funcions que s'indiquen en l'article 46 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària (DOGV 8689, 02.12.2019).  
  
6. PERSONAL DOCENT, PERSONAL NO DOCENT D'ATENCIÓ EDUCATIVA I PERSONAL D'ADMINISTRACIÓ I SERVEIS  
  
6.1. Personal docent  
6.1.1. Actuacions per a l'acollida del professorat de nova incorporació al centre  
L'elaboració d'aquestes actuacions correspon a la persona titular de la direcció d'estudis del centre, tal com s'estableix en l'article 20.e del Decret 253/2019.  
Entre les actuacions a desplegar s'inclourà, almenys, una sessió informativa en la qual es presentarà a aquest professorat les línies generals del PEC, així com les característiques singulars del centre, amb informació sobre el seu context relatiu a l'alumnat i a les famílies.  
6.1.2. Horari del personal docent  
1. La jornada laboral dels i de les mestres serà, amb caràcter general, de 37 hores i 30 minuts setmanals i s'haurà d'ajustar a la normativa en vigor. Durant els períodes lectius establits en el calendari escolar vigent, els i les mestres han de dedicar a les activitats del centre 30 hores setmanals. Conforme al Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021), la part lectiva de la jornada setmanal del personal docent que imparteix els ensenyaments regulats en la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, en centres públics, serà de 23 hores en Educació Infantil i Educació Primària, sense perjudici de les situacions de reducció de jornada que es consideren en la normativa vigent. Les 7 hores i 30 minuts restants fins a completar la jornada laboral seran de lliure disposició del professorat per a la preparació de classes, el perfeccionament individual o qualsevol altra activitat pedagògica complementària.  
  
Els membres de la junta de personal docent no universitari que hagen cedit la totalitat del seu crèdit horari a la borsa d'hores i no gaudisquen de permís sindical, disposaran, d'acord amb el contingut del Pacte d'Acció Sindical, de cinc hores lectives setmanals per a efectuar tasques sindicals, que seran considerades a l'hora de confeccionar el seu horari lectiu.  
2. La distribució i adequació de l'horari i el compliment de l'horari per part dels mestres i les mestres, en la mesura que no haja estat modificat per normativa de rang igual o superior, estan regulats en el bloc II (Horari del personal docent) de l'annex I de l'Ordre de 29 juny de 1992, de la Conselleria d'Educació, per la qual s'aproven les instruccions que regulen l'organització i el funcionament dels centres docents que imparteixen ensenyaments del segon cicle d'Educació Infantil, Preescolar, Primària, General Bàsica, Educació Especial, Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992).  
  
3. Durant els períodes lectius de descans de l'alumnat (30 minuts diaris en Primària i entre 45 i 60 minuts diaris en Infantil) l'equip directiu garantirà l'atenció adequada a l'alumnat, d'acord amb allò establit en l'article 70.3 del Decret 253/2019, mitjançant la presència de tantes persones docents com unitats autoritzades tinga en funcionament el centre.  
  
4. Durant els períodes laborals no lectius, la jornada laboral dels i les mestres estarà dedicada a les activitats que es determinen, entre altres:  
a) La realització d'activitats de formació permanent del professorat.  
  
b) L'avaluació de les activitats del curs escolar finalitzat contingudes en la programació general anual i en les programacions d'aula.  
  
c) La programació i planificació del curs escolar següent.  
d) L'elaboració i desenvolupament de materials didàctics.  
e) La coordinació didàctica dels equips docents del centre mateix, i la coordinació amb els equips docents d'altres centres derivada dels plans de transició entre etapes.  
f) El desenvolupament d'activitats i programes d'investigació i innovació educativa.  
g) La posada en funcionament de programes d'orientació, reforç o aprofundiment amb l'alumnat que ho requerisca.  
h) Altres activitats complementàries, de caràcter pedagògic o de col·laboració en l'organització i funcionament del centre o amb l'Administració educativa.  
i) La planificació de les coordinacions es durà a terme tenint en compte l'horari d'atenció al centre de les persones especialistes de l'equip d'Orientació Educativa i, si és el cas, del gabinet psicopedagògic municipal.  
6.1.3. Horari de l'equip directiu  
1. El nombre global d'hores lectives setmanals perquè els equips directius desenvolupen les seues funcions, establit en l'article 15.1 del Decret 253/2019, serà el constituït per la suma de l'horari que, per a cada membre de l'equip directiu, s'estableix en el bloc II (Horari del personal docent) de l'annex I de l'Ordre de 29 juny de 1992.  
  
Als centres de cinc o menys unitats l'horari assignat per desenvolupar les funcions de director o directora serà de 6 hores setmanals i, als centres amb sis i set unitats, l'equip directiu disposarà d'un total de 9 hores setmanals per al desenvolupament de les seues funcions directives.  
No obstant això, una vegada determinat per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport el professorat amb què comptarà cada centre en el curs 2022-2023, la direcció del centre, una vegada estiguen cobertes les necessitats de docència, podrà incrementar les hores lectives dedicades a les tasques de direcció a fi de garantir un adequat funcionament del centre.  
2. La direcció del centre, en l'exercici de les seues funcions, disposara d'autonomia per a distribuir entre els membres de l'equip directiu el nombre total d'hores que té assignat el centre per a la funció directiva.  
  
3. Durant la jornada escolar haurà de garantir-se la presència de, com a mínim, un membre de l'equip directiu o persona en qui delegue.  
  
6.1.4. Horari de les persones coordinadores dels equips de cicle i de les altres figures de coordinació  
1. El nombre global d'hores lectives setmanals perquè les persones coordinadores dels equips de cicle i les altres figures de coordinació desenvolupen les seues funcions, establit a l'article 34.3 del Decret 253/2019, serà el constituït per la suma de l'horari que, per a cadascun, s'estableix en el bloc II (Horari del personal docent) de l'annex I de l'Ordre de 29 juny de 1992, amb l'actualització d'aquelles altres figures de coordinació que haja establit la conselleria competent en matèria d'educació amb posterioritat, o el que determine la normativa que la substituïsca.  
2. En aquest sentit, per a les figures de coordinació establides a l'article 42.1 del Decret 253/2019, els centres disposaran d'un màxim de 8 hores lectives setmanals, en total, per a desenvolupar les seues funcions, i per a les persones coordinadores dels equips de cicle, el total d'hores disponibles serà el que correspon a la suma del màxim de 2 hores lectives setmanals per a cada equip, que estableix el marc legal actual.  
  
3. L'assignació de les hores setmanals lectives per al desenvolupament de les funcions anteriors es realitzara una vegada estiguen cobertes les necessitats de docència de totes les àrees i nivells del centre, i es tindrà en compte per a això tot el personal docent destinat al centre amb les habilitacions que posseïsca.  
No obstant això, una vegada determinat per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport el professorat amb què comptarà cada centre en el curs 2022-2023, la direcció del centre podrà incrementar les hores lectives dedicades a les distintes coordinacions a fi de garantir un adequat funcionament del centre.  
4. La direcció del centre, en l'exercici de les seues competències, oït el Claustre, disposara d'autonomia per a distribuir entre les persones designades per a realitzar aquestes funcions el nombre total d'hores que té assignades el centre d'acord amb el que estableix el punt 2 d'aquest apartat.  
5. Amb la finalitat d'afavorir l'autonomia dels centres, la direcció del centre, oït el Claustre i el Consell Escolar, podrà assignar a determinat personal docent del centre la realització d'altres tasques necessàries per a l'organització i el bon funcionament del centre, d'acord amb els criteris establits pel Claustre de professorat, i a proposta de la direcció d'estudis. En aquest sentit, les hores de dedicació d'aquest personal per a dedicar-se a les tasques anteriors aniran a càrrec del nombre global d'hores lectives setmanals establides en el punt 2 d'aquest apartat.  
  
6.1.5. Horari del professorat de l'especialitat d'Orientació Educativa  
  
1. L'organització de l'horari del professorat d'Orientació Educativa tindrà un caràcter flexible, de manera que puga oferir-se una millor resposta a les característiques i necessitats del centre i de la comunitat educativa. Amb aquesta finalitat, l'horari setmanal disposarà d'una part fixa de 25 hores i una altra part variable de 5 hores que, en qualsevol cas, ha de permetre, l'assessorament i la col·laboració amb la comunitat educativa per al desenvolupament de les línies estratègiques de l'orientació, la coordinació interna i externa, la col·laboració amb els equips educatius per a l'elaboració, desenvolupament, seguiment i avaluació de les mesures, plans i programes del centre, la detecció i la identificació prèvia a l'escolarització de les necessitats específiques de suport educatiu, així com l'atenció tècnica especialitzada.   
2. L'equip d'Orientació Educativa disposarà d'una hora de coordinació en l'horari setmanal, la qual no podrà interferir en l'atenció a l'alumnat per a la coordinació de totes les persones membres i que serà preferentment en les hores complementàries i sempre intentant que no coincidisca amb les reunions dels cicles.   
3. La jornada laboral d'aquest professorat és de 37 hores i 30 minuts setmanals.  
4. Les 25 hores setmanals de caràcter fix s'han de distribuir de la manera següent:  
a) Díhuit hores setmanals de col·laboració per a l'elaboració, desenvolupament, seguiment i avaluació de les mesures, plans i programes del centre així com l'atenció tècnica especialitzada, que es poden distribuir entre les atribucions següents:  
a.1) Coordinació de la planificació, el desenvolupament, l'avaluació i el seguiment de les mesures de resposta educativa per a la inclusió previstes en el PEC.  
a.2) Col·laboració amb la direcció d'estudis i amb els tutors i les tutores en el desenvolupament i el seguiment del pla d'acció tutorial i del pla d'orientació educativa, acadèmica i professional.  
a.3) Col·laboració amb els tutors i tutores en activitats d'orientació.  
  
a.4) Assessorament i atenció tècnica especialitzada a l'alumnat en aspectes relacionats amb el desenvolupament personal, la trajectòria acadèmica, els processos de transició entre etapes i la incorporació al món laboral d'aquest.  
a.5) Coordinació i implementació de l'avaluació de l'alumnat que puga presentar necessitats específiques de suport educatiu, preferentment de l'alumnat amb necessitats educatives especials, i elaboració de l'informe sociopsicopedagògic corresponent.  
b) 7 hores d'assessorament sociopsicopedagògic a la comunitat educativa del centre:  
b.1) Assessorament als òrgans de govern, a la comissió de coordinació pedagògica i als cicles i equips docents per a l'elaboració i el desenvolupament dels plans, programes i actuacions del PEC, de les concrecions dels currículums i de les programacions d'aula, així com per a l'avaluació del funcionament i de les activitats del centre educatiu, i assistència a les reunions convocades pels esmentats òrgans de govern i de coordinació.  
b.2) Assessorament al professorat per al disseny i l'aplicació de les mesures de resposta a la inclusió i l'aplicació dels diferents protocols d'actuació.   
b.3) Assessorament a persones progenitores i/o representants legals de l'alumnat.  
b.4) Una hora per a les reunions de l'equip d'Orientació Educativa que pot agrupar-se quinzenalment o mensualment per a reunions de durada més llarga.    
5. D'acord amb les característiques de cada centre educatiu i les necessitats de l'alumnat, es podrà variar la distribució entre les hores dedicades a la intervenció directa en el centre i les dedicades a l'assessorament sociopsicopedagògic a la comunitat educativa.  
6. Les 5 hores complementàries setmanals de caràcter flexible estaran destinades a l'assistència a reunions de Claustre, l'assistència a reunions dels òrgans de govern i de coordinació no previstes en l'horari fix setmanal, l'assistència a les sessions d'avaluació, l'observació de l'alumnat fora de les activitats lectives, les entrevistes amb les famílies que no es puguen realitzar dins la franja fixa de l'horari, l'assistència a les reunions de coordinació periòdiques de les agrupacions de zona, a les reunions de coordinació convocades per les unitats especialitzades d'orientació responsables de la seua demarcació territorial, tal com s'especifica en els articles 10 i 11 del Decret 72/2021, a la coordinació amb els serveis educatius, sanitaris, socials, d'infància, culturals i laborals de l'entorn que contribuïsquen a desenvolupar el Pla d'orientació educativa i professional, i a la detecció i la identificació prèvia a l'escolarització de les necessitats específiques de suport educatiu. Per a facilitar l'eficàcia de les estructures de coordinació territorial de l'orientació, aquestes activitats es realitzaran durant la jornada matinal del divendres.     
  
7. La resta d'hores, fins a completar-ne les 37 i mitja setmanals, seran de lliure disposició per al perfeccionament o qualsevol altra activitat pedagògica complementària.  
8. Els equips directius, dins l'àmbit de les seues competències, organitzaran la jornada laboral del professorat d'Orientació Educativa atenent els criteris següents:  
a) L'horari del professorat d'Orientació Educativa es desenvoluparà de forma flexible adaptant-se a l'horari del centre i a la idiosincràsia de les tasques dels i les professionals de l'Orientació Educativa. La confecció de l'horari individual setmanal competeix a la direcció d'estudis i ha de ser visat per la direcció del centre amb el coneixement del professor o professora.  
b) Els divendres de matí es reservaran per a la realització de les coordinacions de les agrupacions de zona, les coordinacions d'àmbit territorial i altres coordinacions amb agents externs. Aquestes podran ser presencials o telemàtiques. En el cas de no haver-hi coordinacions externes, el professorat d'orientació romandrà al centre educatiu realitzant la resta de tasques.  
c) L'assistència a les sessions d'avaluació, al Claustre o, si és el cas, al Consell Escolar, computarà dins les cinc hores setmanals dedicades a tasques de coordinació.  
d) Igual com la resta del personal docent, el professorat d'Orientació Educativa haurà de realitzar tasques per a l'adequada atenció a l'alumnat durant el temps lectiu d'esplai, d'acord amb allò que estableix l'article 70 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària.  
  
e) En les mateixes condicions que la resta del professorat, les eixides del professorat d'Orientació Educativa computaran dins l'horari i seran cobertes mitjançant comissió de servei, d'acord amb allò que regula el Decret 95/2014, de 13 de juny, del Consell, pel qual es modifica el Decret 24/1997, d'11 de febrer, del Consell, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris, i el Decret 175/2006, de 24 de novembre, del Consell, pel qual es regulen les condicions de treball del personal al servei de l'Administració del Consell (DOGV 7299, 19.06.2014).  
6.1.6. Distribució horària per a les especialitats del cos de mestres  
  
1. La configuració de l'horari dels i les mestres, dins de les 23 hores corresponents a la part lectiva de la jornada setmanal, s'ha d'efectuar de manera que garantisca l'atenció directa a l'alumnat dels diversos cursos i grups durant el seu horari de permanència en el centre.  
  
2. Per a la distribució de les hores corresponents a la part lectiva de la jornada setmanal disponibles, s'ha de tindre en compte:  
a) la plantilla del centre,  
b) l'adscripció del professorat als diversos llocs de treball,  
c) les especialitats que tinguen adquirides cada un dels i les mestres,  
  
d) la disponibilitat horària de tots els i les mestres del centre.  
  
3. Segons el que disposa el Reial decret 1594/2011, de 4 de novembre, pel qual s'estableixen les especialitats docents del Cos de Mestres que ocupen les seues funcions en les etapes d'Educació Infantil i d'Educació Primària, regulades en la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació (BOE 270, 09.11.2011), les especialitats docents del cos de mestres que exerceixen les seues funcions en les etapes d'Educació Infantil i d'Educació Primària són les següents:  
a) Educació Infantil  
b) Educació Primària  
c) Llengua Estrangera: Anglés  
d) Llengua Estrangera: Francés  
e) Llengua Estrangera: Alemany  
f) Educació Física  
g) Música  
h) Pedagogia Terapèutica  
i) Audició i Llenguatge  
4. Quan les disponibilitats horàries del professorat adscrit a un lloc de treball de les especialitats de Llengua Estrangera, Educació Física, Música, Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge no cobrisquen les necessitats que hi haja al centre i hi haja un altre mestre o mestra que haja adquirit alguna d'aquestes especialitats, s'han d'assignar a aquest o aquesta les hores que corresponguen.  
6.1.6.1. Especialitat d'Educació Infantil  
1. El professorat del cos de mestres amb l'especialitat d'Educació Infantil ha d'impartir totes les àrees del currículum d'Educació Infantil.  
  
En el segon cicle d'Educació Infantil podran tindre el suport, en la tasca docent, de mestres d'altres especialitats quan els ensenyaments impartits ho requerisquen.  
2. Als centres que tinguen incorporat el nivell educatiu de 2 a 3 anys, el professorat del cos de mestres amb l'especialitat d'Educació Infantil, que serà el tutor o tutora de l'aula, disposarà del suport i la col·laboració d'un educador o educadora d'Educació Infantil.  
  
3. Als centres en què el nombre de mestres siga superior al d'unitats, les funcions dels i les mestres sense tutoria es concretaran per l'equip de cicle d'acord amb els criteris següents:  
  
a) Ha de ser un membre de l'equip de cicle i, com a tal, ha de participar i prendre decisions en la concreció dels currículums, en l'elaboració de les programacions, en l'elecció del material de desplegament curricular, així com en el procés d'avaluació de cicle.  
b) Ha d'atendre el grup d'alumnat d'Educació Infantil en els casos d'absència del mestre tutor o mestra tutora.  
c) Ha de donar suport als distints grups que es troben en funcionament d'acord amb la proposta elaborada per l'equip de cicle.  
  
d) Podrà exercir, com la resta dels tutors i tutores, les tasques de coordinació de cicle o qualsevol altra tasca de coordinació docent o òrgan unipersonal i podrà col·laborar amb els tutors i tutores en les activitats de grup reduït i en l'atenció individualitzada de l'alumnat, així com en les activitats col·lectives del cicle: activitats fora del recinte escolar, tallers i altres.  
e) Fer-se càrrec de la docència directa de l'alumnat, d'acord amb l'organització establida al centre per a atendre la jornada lectiva restant de l'alumnat no coberta pel professorat tutor en tindre una jornada màxima lectiva de 23 hores.  
6.1.6.2. Especialitat d'Educació Primària  
El professorat del cos de mestres amb l'especialitat d'Educació Primària té la competència docent en totes les àrees d'aquest nivell. Per a impartir Música, Educació Física i les llengües estrangeres es requerirà, a més, estar en possessió de l'especialitat corresponent.  
  
6.1.6.3. Especialitat de Llengua Estrangera  
1. El professorat del cos de mestres amb una especialitat de Llengua Estrangera ha d'impartir les àrees de la seua especialitat i podrà impartir les àrees pròpies de l'especialitat d'Educació Primària.  
  
2. Per a impartir l'àrea de llengua estrangera el professorat haurà de comptar amb l'habilitació corresponent, i no serà suficient disposar de la capacitació lingüística establida en l'apartat 4.2.1.4.a. d'aquesta resolució.  
3. A l'alumnat matriculat en Francés en Educació Primària durant els cursos escolars anteriors, se li ha de respectar la seua opció lingüística i s'han d'habilitar llocs als seus centres per a impartir les hores curriculars corresponents; tot això, amb la finalitat que l'alumnat matriculat en aquesta llengua estrangera puga mantindre la continuïtat cursant-la fins a concloure l'etapa. Per a garantir-ho, el centre educatiu ha de comunicar a la Inspecció d'Educació les seues necessitats, i aquesta, al seu torn, ha de remetre la proposta al Servei de Gestió i Determinació de Plantilles de la Subdirecció General de Personal Docent.  
  
6.1.6.4. Especialitat d'Educació Física  
El professorat del cos de mestres amb l'especialitat d'Educació Física ha d'impartir les àrees de la seua especialitat i podrà impartir les àrees pròpies de l'especialitat d'Educació Primària.  
  
6.1.6.5. Especialitat de Música  
El professorat del cos de mestres amb l'especialitat de Música ha d'impartir les àrees de la seua especialitat i podrà impartir les àrees pròpies de l'especialitat d'Educació Primària.  
6.1.6.6. Especialitats de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge  
1. El professorat del cos de mestres especialista en Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge, a més de les atribucions específiques de la seua especialitat, pot impartir les àrees pròpies de l'especialitat d'Educació Primària.  
2. Les funcions del personal de Pedagogia Terapèutica i d'Audició i Llenguatge són les que estableix l'article 42 de l'Ordre 20/2019.  
  
3. Els i les especialistes de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge, conjuntament amb la resta de l'equip d'orientació, han d'assessorar les i els professionals del centre en l'atenció a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu a l'aula ordinària des d'una perspectiva inclusiva.  
4. L'especialista d'Audició i Llenguatge ha d'assessorar els i les mestres d'Educació Infantil i col·laborar amb aquests en el disseny i implementació de programes d'estimulació del llenguatge oral dirigits a tot l'alumnat d'aquesta etapa.  
5. L'especialista de Pedagogia Terapèutica té la funció de col·laborar amb els equips educatius i els serveis especialitzats d'orientació en el disseny i la implementació de programes de desenvolupament competencial i actuacions preventives de dificultats d'aprenentatge.  
  
6. El professorat especialista de Pedagogia Terapèutica i d'Audició i Llenguatge, amb caràcter general, no ocuparà llocs de tutoria. En cas que per necessitats urgents o sobrevingudes, s'assigne aquest personal als llocs de tutoria, es garantirà en tot moment i en el marc de l'autonomia organitzativa del centre, l'atenció personalitzada de l'alumnat que ho requerisca tenint en compte els recursos personals dels que disposa el centre.  
7. El nombre de sessions d'atenció a l'alumnat escolaritzat en l'aula ordinària, calculades en franges de 30, 45 o 60 minuts, s'ha de determinar en funció de la intensitat establida en l'informe sociopsicopedagògic i concretada en el Pla d'actuació personalitzat, tot considerant els criteris següents:  
a) Intensitat baixa: fins a un màxim de 2 sessions/setmana (1 o 2 sessions).  
b) Intensitat mitjana: fins a un màxim de 4 sessions/setmana (3 o 4 sessions).  
c) Intensitat alta: fins a un màxim 6 sessions/setmana (5 o 6 sessions).  
8. Quan el personal de Pedagogia Terapèutica i d'Audició i Llenguatge done suport simultani a una mateixa alumna o un mateix alumne, s'han de distribuir els objectius i les tasques que cal treballar, amb la finalitat d'evitar duplicitats i millorar l'eficàcia de la resposta.  
  
9. Els programes personalitzats per a l'adquisició i l'ús funcional de la comunicació, el llenguatge i la parla, referits a l'article 21 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, s'han d'aplicar en els casos en què les competències comunicatives estiguen greument afectades i, per tant, requerisquen una intervenció molt especialitzada. Quan les dificultats de l'alumnat no estan associades a discapacitat o a problemes greus de la comunicació, l'atenció directa del personal especialitzat d'Audició i Llenguatge no s'ha de prolongar més de 3 cursos, i es pot substituir per l'atenció indirecta o el suport puntual amb seguiment continuat del progrés.  
  
10. Els programes destinats a l'alumnat amb dificultats específiques d'aprenentatge de la lectura i escriptura no poden aplicar-se en l'etapa d'Educació Infantil, i s'han d'aplicar excepcionalment en el primer curs d'Educació Primària. Si l'alumnat d'aquests nivells presenta dificultats manifestes en l'àmbit de la lectura i l'escriptura, s'ha de procurar la resposta educativa amb l'aplicació de programes i mesures de nivells II i III desenvolupades per l'equip docent amb l'assessorament i, si escau, el suport puntual, del personal especialitzat d'Audició i Llenguatge o de Pedagogia Terapèutica.   
11. Per a l'alumnat d'Educació Infantil que presenta dificultats en el llenguatge, la parla o qualsevol aspecte de la comunicació, s'han de prioritzar les mesures de resposta de nivell II i III dins l'aula ordinària i en contextos habituals de comunicació, desenvolupades per l'equip docent amb l'assessorament del personal especialitzat d'Audició i Llenguatge.  
  
12. El personal docent especialitzat de suport de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge destinat a les unitats específiques ha d'atendre preferentment l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, però quan les necessitats ho permeten, podrà atendre també un altre alumnat escolaritzat al centre. De la mateixa forma, el personal de Pedagogia Terapèutica i d'Audició i Llenguatge destinat a l'atenció de la resta de l'alumnat del centre col·laborarà amb els equips educatius i amb l'equip de la unitat en la inclusió de l'alumnat de les unitats específiques en l'aula ordinària.  
6.1.7. Professorat de Religió  
L'atribució docent del professorat de Religió es limita a la impartició del currículum de Religió i, per tant, no pot exercir la tutoria del grup ni impartir qualsevol altra àrea del currículum.  
La impartició de l'àrea de Religió es realitzarà d'acord amb l'organització establida per la direcció i segons l'organització de grups adoptada pel centre.  
Una vegada assignades les hores de docència de Religió en els diferents grups, la direcció del centre podrà assignar-li tasques organitzatives que no són de docència directa amb l'alumnat.  
6.1.8. Compliment de l'horari  
1. El compliment de l'horari per part del professorat està regulat en el bloc II (Horari del personal docent) de l'annex I de l'Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'aproven les instruccions que regulen l'organització i el funcionament dels centres docents que imparteixen ensenyaments del segon cicle d'Educació Infantil, Preescolar, Primària, General Bàsica, Educació Especial, Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992).  
No obstant això, caldrà tindre en compte la modificació de la jornada lectiva a un màxim de 23 hores establida en el Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021).  
A més, i atés que els comunicats mensuals de faltes d'assistència i de puntualitat del professorat es realitzen per part dels centres en el sistema d'informació ITACA, no caldrà que siguen tramesos a la Inspecció d'Educació, ja que aquesta té accés a aquesta informació a través d'ITACA.  
2. Les reunions del Claustre, les sessions d'avaluació i les dels òrgans de coordinació docent, s'han de celebrar una vegada finalitzat el període lectiu per a l'alumnat, en un horari que en permeta l'assistència de totes les persones components i amb el temps necessari per al tractament de les qüestions que es prevegen. L'assistència a aquestes reunions, així com a les votacions, en el cas que es produïsquen, és obligatòria per al professorat membre dels diversos òrgans o equips. Les reunions del Consell Escolar del centre s'han de celebrar en el dia i l'hora que permeten l'assistència de tots els sectors representats.  
  
3. Respecte a l'assistència a reunions dels òrgans de govern i de coordinació, es complirà amb l'obligatorietat regulada en els articles 28, 33, 35 i 37 del Decret 253/2019, i respecte a la possibilitat d'abstenir-se en les votacions dels diferents òrgans al que està regulat en els articles 29 i 33 del mateix decret.  
6.1.9. Substitució de docents  
1. S'ha d'actuar d'acord amb el que disposa la Resolució de 21 de desembre de 2015, del director general de Centres i Personal Docent, per la qual s'acorda la publicació de l'Addenda subscrita per la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i les organitzacions sindicals, per la qual es modifica el sistema de provisió de llocs de treball en règim d'interinitat, aprovada per Resolució de 26 de novembre de 2010 (DOGV 7689, 31.12.2015) i en les instruccions que la despleguen, a excepció de la «Disposició transitòria única. Nomenaments per urgent provisió», tal com preveu la Llei 4/2019, de 7 de març, de millora de les condicions per a l'acompliment de la docència i l'ensenyament en l'àmbit de l'educació no universitària (BOE 58, 08.03.2019).  
  
2. Els centres docents han de vetlar perquè les absències del personal docent queden registrades degudament des del primer dia d'absència en l'aplicació informàtica corresponent (ITACA), en la qual n'han d'indicar les causes.  
3. En cas d'absència o malaltia de qualsevol membre de l'equip directiu s'actuarà com s'indica en l'article 14 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària (DOGV 8689, 02.12.2019).  
6.1.10. Notificació de la participació en l'exercici del dret de vaga del personal docent i no docent  
La notificació de la participació en l'exercici del dret de vaga del personal docent i no docent dels centres docents s'ha d'efectuar per part de la direcció del centre, per mitjà de l'aplicació informàtica ITACA i d'acord amb les instruccions puntuals elaborades en aquest sentit pel secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional.  
  
6.2. Personal no docent d'atenció educativa  
6.2.1. Horaris del personal no docent d'atenció educativa  
1. La jornada de treball del personal no docent d'atenció educativa ha de ser la prevista en la normativa esmentada per als llocs amb la mateixa classificació.  
2. L'horari de treball d'aquests professionals, atés que tenen atenció directa amb l'alumnat, s'ha d'adaptar a les característiques dels centres i llocs de treball, i s'ha d'ajustar a les previsions del Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, pel qual es regulen les condicions de treball del personal al servei de l'Administració de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019).  
3. Aquest personal s'ha d'acollir a l'horari del centre educatiu que, per a cada curs escolar, haurà d'aprovar la direcció territorial competent amb una negociació prèvia amb les organitzacions sindicals d'acord amb la normativa vigent.  
4. Aquest personal s'ha d'acollir a l'horari del centre educatiu i a l'horari de l'alumnat al qual donen suport, d'acord amb el Pla d'actuació personalitzat. Per a cada curs escolar, d'acord amb la corresponent instrucció de la Sotssecretaria de la Conselleria d'Educació Cultura i Esport, la direcció del centre haurà d'introduir l'horari del personal no docent d'atenció educativa a través de la plataforma OVICE. La direcció territorial competent en matèria d'educació aprovarà els horaris, amb una negociació prèvia amb les organitzacions sindicals d'acord amb la normativa vigent.  
5. A aquest personal s'aplicarà el que preveu la Resolució de 9 de juliol de 2018, del secretari autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, per la qual es dona publicitat als Pactes de la Mesa Sectorial de Funció Pública, sobre millora de les condicions de treball del personal educador d'Educació Especial, personal educador d'Educació Infantil i personal fisioterapeuta (DOGV 8343, 20.07.2018 y DOGV 8342, 19.07.2018, amb correcció d'errades en el DOGV 8348, 27.07. 2018) o normativa que la substituïsca.  
6. En aplicació de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat als centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, els centres educatius poden tindre personal no docent d'atenció educativa, que participa junt amb el personal docent en la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials, a fi d'incrementar la seua autonomia i facilitar l'accés al currículum, dins de l'àmbit de les competències i les funcions que la normativa vigent, els acords laborals i els convenis col·lectius hi disposen.  
  
Aquest personal inclou, entre altres, el personal educador d'Educació Especial dels centres públics; el personal auxiliar dels centres concertats que dona suport a l'alumnat en tasques d'higiene, alimentació, mobilitat, etc.; el personal de fisioteràpia; el personal tècnic de gestió en interpretació de la llengua de signes i altre personal que l'Administració determine, d'acord amb les necessitats de l'alumnat escolaritzat en el sistema educatiu.  
7. El personal no docent d'atenció educativa forma part dels equips educatius i de l'equip d'Orientació Educativa, per tant, ha de col·laborar en la detecció, planificació, desenvolupament de les mesures de resposta educativa, en l'avaluació sociopsicopedagògica i en l'assessorament al professorat i a les famílies, dins de l'àmbit de les seues competències. Així mateix, ha de participar en l'elaboració de l'informe trimestral de seguiment de l'alumnat atés, que les tutores i els tutors han de lliurar a les famílies i ha de formar part del Pla d'actuació personalitzat.  
  
8. La intervenció s'ha de desenvolupar, llevat de circumstàncies excepcionals, en el context de l'aula ordinària i en estreta coordinació amb les tutores, els tutors i l'equip educatiu, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic i el Pla d'actuació personalitzat.  
6.2.2. Actuacions per a l'acollida del personal no docent d'atenció educativa  
La direcció d'estudis facilitarà al personal no docent d'atenció educativa que s'incorpore al centre informació sobre els aspectes organitzatius i pedagògics del centre, així com la informació necessària per a l'exercici de les seues funcions. Així mateix, facilitarà la participació d'aquest personal en els òrgans de coordinació en les condicions establides a la normativa vigent.  
6.2.3. Substitucions i cobertura dels llocs del personal no docent d'atenció educativa  
1. En cas de necessitat de cobertura dels llocs del personal no docent d'atenció educativa, tant per quedar el lloc vacant o per substitució temporal, la direcció del centre educatiu sol·licitarà la cobertura del lloc mitjançant la plataforma OVICE i adjuntant la documentació justificativa. Així mateix, s'informarà a la inspecció d'educació de referència.  
  
2. Per a les propostes de modificació de l'adscripció orgànica funcional, amortització i/o creació de lloc de personal educador d'Educació Especial, cal ajustar-se a la instrucció de la directora general d'Inclusió Educativa: https://ceice.gva.es/documents/169149987/172998495/Instruccio\_DGIE\_PEEE.pdf  
6.3. Personal d'administració i serveis  
1. En el cas que el centre dispose d'aquest personal, aquest ocupa un lloc en l'àmbit educatiu i és personal de l'Administració de la Generalitat, per la qual cosa el seu horari de treball, règim de vacances, permisos i llicències és el que preveu la normativa vigent en matèria de condicions de treball per al personal esmentat, segons estableix el Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, pel qual es regulen les condicions de treball del personal al servei de l'Administració de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019).  
2. Pel que fa a les funcions, caldrà ajustar-se al que regula per a aquest personal la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Generalitat, de la Funció Pública Valenciana (DOGV 9065, 20.04.2021).  
3. El procediment per a la tramitació i organització dels horaris d'aquest personal està regulat per la corresponent instrucció de la Sotssecretaria de la Conselleria d'Educació Cultura i Esport.  
6.4. Altre personal  
Si determinat alumnat del centre amb necessitat específica de suport educatiu disposa d'una persona assistent personal reconeguda per la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, o rep col·laboració de personal de la Fundació ONCE o d'una altra fundació o associació externa al centre, aquest personal, la seua actuació se centrarà, exclusivament, amb l'alumnat al qual assisteix.  
  
7. ENSENYAMENTS  
7.1. Ensenyaments d'Educació Infantil  
7.1.1. Avaluació dels processos d'aprenentatge i ensenyament i informació a les famílies  
Cal ajustar-se a la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 95/2022, d'1 de febrer, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Infantil.  
7.1.2. Període d'acollida  
1. Caldrà ajustar-se a la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 95/2022, d'1 de febrer, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Infantil.  
2. L'entrada a l'etapa d'Infantil suposa un gran canvi emocional tant per al xiquet o la xiqueta com per a la família. Com se senten acollits i l'atenció rebuda els primers dies són aspectes molt importants per a crear vincles de seguretat i de confiança a l'escola.  
3. Els centres han de vetlar per a garantir, des del primer contacte, una transició positiva des de l'entorn familiar cap a l'escolar amb l'objectiu que les xiquetes i xiquets puguen vincular-se amb el nou espai, amb el grup i amb l'adult de referència.  
4. Abans del començament del curs escolar, o en el període d'inscripció, els centres han d'organitzar unes jornades que permeten a les famílies i a les seues filles o fills familiaritzar-se amb els espais i compartir experiències comunes. També s'ha d'informar en què consisteix el període d'acollida, les pautes o recomanacions de les actuacions que faciliten l'entrada a l'escola, i l'organització temporal de la incorporació dels xiquets i xiquetes.  
5. La tutora o tutor, abans de l'entrada a l'escola, ha de realitzar una primera trobada individual amb la família i el xiquet o la xiqueta, d'acord amb el que s'especifique en la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquesta etapa.  
6. El benestar del xiquet o la xiqueta condiciona que el període d'acollida siga més llarg o menys. Els centres, en virtut de l'autonomia que tenen, han d'organitzar, durant el més de setembre, el procés d'una manera flexible, progressiva i respectuosa a través de:  
a) Presència de familiars: els xiquets i xiquetes estan acompanyats per un membre de la família, almenys els primers dies, fins que les famílies i el tutor o tutora consideren que l'infant se sent segur i confiat en l'espai.  
b) L'organització de grups reduïts i calendari: fixar els dies de la setmana i l'horari en què s'incorporen aquests grups.  
c) El temps d'estada al centre educatiu també pot ser gradual, amb una ampliació progressiva del temps que roman cada xiquet o xiqueta fins a arribar a la jornada escolar completa.  
7. El centre tindrà autonomia per a organitzar el calendari i l'horari d'incorporació d'aquests grups i el procediment haurà de concloure en finalitzar el mes de setembre. No obstant això, la incorporació progressiva d'aquest alumnat començarà, en tot cas, en la data fixada per a l'inici de les activitats lectives dels ensenyaments d'Educació Infantil i Primària en la resolució del director general de Centres Docent que fixe el calendari per al curs escolar 2022-2023.  
La prioritat en l'entrada de l'alumnat en els primers dies d'activitat escolar s'ha de fer tenint en compte els criteris següents:  
  
a) Existència de germans o germanes matriculats al centre.  
b) Necessitats familiars: horaris de treball de les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat.  
c) Qualsevol altra circumstància que obligue a valorar la prioritat de l'entrada del xiquet o xiqueta a l'escola.  
8. Els tutors o tutores han de documentar, a partir de l'observació del xiquet o xiqueta, com es relaciona i ha construït el vincle amb l'espai, el grup i l'adult de referència, tant les experiències que l'hagen afavorit com les circumstàncies que l'hagen dificultada. Alhora, ha de servir per a observar possibles dificultats o barreres i/o fortaleses d'accés, de participació i d'aprenentatge. Aquesta informació es recollirà, a més, en la fitxa de dades bàsiques de l'alumnat.  
7.1.3. Concreció curricular en l'Educació Infantil  
1. Caldrà ajustar-se a la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquestes etapes en desplegament del Reial decret 95/2022, d'1 de febrer, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Infantil.  
2. Les àrees de l'Educació Infantil són les següents:  
a) Creixement en harmonia.  
b) Descobriment i exploració de l'entorn.  
c) Comunicació i representació de la realitat.  
Aquestes àrees han d'entendre's com a àmbits d'experiència intrínsecament relacionats entre si, per la qual cosa es requerirà un plantejament educatiu que promoga la configuració de situacions d'aprenentatge globals, significatives i estimulants que ajuden a establir relacions entre tots els elements que les conformen.  
3. La distribució de temps i ritmes d'activitat escolar s'ha d'organitzar des d'un enfocament globalitzador i tenint en compte que tots els moments de la jornada tenen caràcter educatiu. El desenvolupament de la jornada escolar ha de garantir el benestar i els drets dels infants, per això s'ha d'organitzar sota els principis de flexibilitat i globalitat que permeten a l'equip educatiu adaptar-la a les situacions d'aprenentatge, de manera que la distribució del temps estiga sempre al servei de la línia pedagògica del centre.  
4. Les programacions d'aula s'han d'ajustar al que s'estableix a la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 95/2022, d'1 de febrer, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Infantil i han de preveure les adequacions necessàries per a atendre els xiquets i les xiquetes amb necessitat específica de suport educatiu des d'una perspectiva inclusiva, tenint en compte els principis del DUA.  
  
7.1.4. Ensenyaments de Religió  
En el segon cicle d'Educació Infantil caldrà atindre's al que estableix la disposició addicional primera del Reial decret 95/2022, d'1 de febrer (BOE 28, 02.02.2022) i la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquestes etapes en desplegament del Reial decret 95/2022, de manera que no supose cap discriminació el fet de rebre o no aquests ensenyaments.  
En el període de matrícula, els pares, les mares, i els tutors o les tutores legals de l'alumnat podran manifestar la seua voluntat que reben o no ensenyaments de religió.  
Els continguts tractats han de garantir la protecció dels drets humans i els principis d'igualtat i no-discriminació inclosos en els tractats que ha signat l'Estat espanyol, i estar en coherència amb els principis i continguts establits en el Projecte educatiu del centre.  
  
En el cas que el centre educatiu reba sol·licituds per tal que en el centre s'impartisca una religió diferent a la catòlica, aquestes seran recollides i traslladades a la direcció territorial d'educació corresponent, la qual les trametrà a la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional.  
7.2. Ensenyaments d'Educació Primària  
7.2.1. Concreció curricular  
1. En Educació Primària, pel que fa als cursos primer, tercer i cinqué, cal ajustar-se a la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 157/2022, d'1 de març, pel qual s'estableixen l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Primària (BOE 52, 02.03.2022).  
2. Pel que fa als cursos segon, quart i sisé, cal ajustar-se al Decret 108/2014, de 4 de juliol, del Consell, pel qual estableix el currículum i desplega l'ordenació general de l'Educació Primària a la Comunitat Valenciana (DOGV 7311, 07.07.2014) i les seues modificacions (Decret 136/2015 i Decret 88/2017).  
3. Les programacions d'aula s'han d'ajustar a la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 157/2022, d'1 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Primària i s'adequaran a les circumstàncies de l'alumnat en coherència amb la línia pedagògica del centre, especialment l'alumnat en situacions de major vulnerabilitat, des d'una perspectiva inclusiva, contemplant els principis del DUA.  
  
4. Al primer cicle de Primària, amb la finalitat de garantir la continuïtat educativa entre l'etapa d'Educació Infantil i la de Primària, caldrà prioritzar l'adopció d'enfocaments globalitzats i lúdics, l'ús divers de recursos didàctics i materials, la possibilitat d'organitzar agrupaments diversos, l'ús dels espais de manera més global i dinàmica, així com una major flexibilitat en l'organització del temps. En aquest cicle especialment, per avaluar aquest procés, i no només el resultat, es prioritzarà l'ús d'eines com l'observació de l'alumnat en els seus processos d'aprenentatge, graelles de registre de l'evolució dels aprenentatges, entrevistes orals, però també, és recomanable dissenyar estratègies per tal que els xiquets i les xiquetes puguen tindre la possibilitat de gestionar i ser conscients del seu procés d'aprenentatge, amb instruments com el portfolio (recull de documents que mostra els coneixements, habilitats o experiències educatives realitzades durant un període de temps), entrevistes orals, rúbriques i documentacions pedagògiques. Aquests instruments d'avaluació poden oferir als xiquets i xiquetes la possibilitat d'adonar-se de la importància de l'error com a oportunitat d'aprenentatge, i del valor del procés envers el resultat final.  
  
5. La utilització de diferents instruments d'avaluació resulta molt recomanable també en el segon i el tercer cicle d'Educació Primària per tal de comprovar el grau d'adquisició de les competències específiques de les diferents àrees.  
7.2.2. Avaluació i promoció  
Caldrà ajustar-se a la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquesta etapa en desplegament del Reial decret 157/2022, d'1 de març, pel qual s'estableix l'ordenació i els ensenyaments mínims de l'Educació Primària (BOE 52, 02.03.2022).  
7.2.3. Premis extraordinaris al rendiment acadèmic d'Educació Primària i menció honorífica en l'etapa  
Quant a la possibilitat d'atorgar la menció honorífica a l'alumnat l'esforç del qual meresca ser reconegut, ateses les seues característiques personals o socials, així com l'adjudicació dels premis extraordinaris al rendiment acadèmic d'Educació Primària, caldrà ajustar-se al que dispose la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
7.2.4. Ensenyaments de Religió  
Caldrà ajustar-se a la disposició addicional primera del Reial decret 157/2022, d'1 de març (BOE 52, 02.03.2022) i la normativa autonòmica que regule el nou currículum d'aquestes etapes en desplegament del Reial decret 157/2022, de manera que no supose cap discriminació el fet de rebre o no aquests ensenyaments.  
En el període de matrícula, els pares, les mares, i els tutors o les tutores legals de l'alumnat podran manifestar la seua voluntat que reben o no ensenyaments de religió.  
Els continguts tractats han de garantir la protecció dels drets humans i els principis d'igualtat i no-discriminació inclosos en els tractats que ha signat l'Estat espanyol, i estar en coherència amb els principis i continguts establits en el Projecte educatiu del centre.  
  
En el cas que el centre educatiu reba sol·licituds per tal que en el centre s'impartisca una religió diferent a la catòlica, aquestes seran recollides i traslladades a la direcció territorial d'educació corresponent, la qual les trametrà a la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional.  
  
8. ALUMNAT  
18.1. Drets i deures de l'alumnat  
Hi és aplicable el Decret 39/2008, de 4 d'abril, del Consell, sobre la convivència als centres docents no universitaris sostinguts amb fons públics i sobre els drets i deures de l'alumnat, pares, mares, tutors o tutores, professorat i personal d'administració i serveis (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que el substituïsca.  
  
8.2. Reclamació de qualificacions  
1. La direcció del centre, una vegada aprovada la PGA, farà públics els continguts mínims, els criteris d'avaluació i els sistemes de recuperació establits en les respectives programacions, sense perjudici de la responsabilitat que té cada professor i professora d'informar l'alumnat i les famílies/representants legals sobre el contingut de la programació, els mínims exigibles i els criteris d'avaluació i qualificació.  
  
2. Pel que fa al dret de l'alumnat a una avaluació objectiva i que la dedicació, l'esforç i el rendiment d'aquest siguen valorats i reconeguts amb objectivitat, al procediment per a la reclamació de qualificacions obtingudes i de les decisions sobre promoció, així com a les actuacions prèvies referents a la sol·licitud d'aclariments i revisions que fomenten un marc de col·laboració i enteniment mutu entre el professorat i l'alumnat i els seus representants legals, caldrà ajustar-se al que s'estableix en l'Ordre 32/2011, de 20 de desembre, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació (DOGV 6680, 28.12.2011).  
  
8.3. Alumnat amb necessitat específica de suport educatiu i necessitats de compensació de desigualtats  
1. L'escolarització i la resposta educativa a l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu i necessitats de compensació de desigualtats es regula en el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018) i l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat als centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019). Caldrà tindre en compte així mateix el que disposa la següent normativa:  
  
a) Llei 26/2011, d'1 d'agost, d'adaptació normativa a la Convenció Internacional sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat (BOE 184, 02.08.2011).  
b) Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat (DOGV 8282, 26.04.2018).  
c) Resolució conjunta d'11 de desembre de 2017 de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
d) Resolució anual, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l'organització de l'atenció educativa domiciliària i hospitalària.  
e) Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021).  
  
f) Resolució de 31 d'octubre de 2019, de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la sol·licitud i la gestió de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials (DOGV 8673, 08.11.2019).  
g) Resolució anual del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament de les unitats específiques ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria.  
h) Resolució anual del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament dels centres docents específics d'Educació Especial sostinguts amb fons públics.  
i) Resolució anual de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual s'autoritza i es regula el funcionament, d'unitats educatives terapèutiques/hospital de dia per a la resposta integral a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de trastorns greus de salut mental.  
j) Resolució de 20 d'abril de 2022, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l'organització del suport de fisioteràpia en l'àmbit educatiu (DOGV 9324, 25.04.2022).  
  
2. L'equip educatiu, coordinat per la tutora o el tutor, ha de realitzar la detecció de les circumstàncies de vulnerabilitat de l'alumnat i de les barreres a la inclusió a partir de la informació obtinguda en el mateix centre o que faciliten les famílies o els representants legals, l'alumnat i les persones amb què es relaciona habitualment i els serveis sanitaris, socials i altres agents, mitjançant els procediments regulats per a la detecció, coordinació i intercanvi de dades.  
3. La identificació de les necessitats específiques de suport educatiu correspon als equips d'orientació. Per a les mesures de resposta especificades en l'article 5 de l'Ordre 20/2019, és preceptiu que els equips d'Orientació Educativa n'efectuen una avaluació sociopsicopedagògica i emeten l'informe corresponent, que recull les conclusions del procediment d'avaluació sociopsicopedagògica, justifica la proposta de mesures de resposta i aporta les orientacions per a desenvolupar-les i per a elaborar, si escau, el Pla d'actuació personalitzat (PAP).  
  
4. El contingut i procediment per a l'avaluació i desenvolupament del PAP, així com els supòsits en què s'ha d'elaborar, es concreten en el capítol III de l'Ordre 20/2019 (DOGV 8540, 03.05.2019), així com en la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021).  
  
5. Les mesures de resposta educativa a la inclusió s'organitzen en quatre nivells de concreció, d'acord amb l'article 14 del Decret 104/2018, i les dimensions d'accés, aprenentatge i participació recollides en les línies generals d'actuació de l'article 4 del mateix decret. Els exemples de mesures de resposta de cada nivell estan disponibles en la web de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, en l'apartat de la Direcció General d'Inclusió Educativa: http://www.ceice.gva.es/es/web/inclusioeducativa.  
6. D'acord amb la normativa vigent les mesures de resposta educativa que poden aplicar-se en l'Educació Infantil són les següents:  
a) Accessibilitat personalitzada, amb mitjans comuns o amb mitjans específics o singulars.  
b) Adequació personalitzada de les programacions d'aula.  
c) Reforç pedagògic.  
d) Enriquiment curricular.  
e) Programes personalitzats per a l'adquisició i ús funcional de la comunicació, el llenguatge i la parla.  
f) Flexibilització en l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'Educació Infantil per a l'alumnat amb necessitats educatives especials o retard maduratiu.  
g) Pròrroga de permanència d'un any més en el segon cicle d'Educació Infantil per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
  
h) Mesures personalitzades per a la participació.  
L'aplicació de les mesures educatives dels apartats f) o g) anteriors tindran un caràcter molt excepcional i computaran a efectes de la possibilitat que té l'alumnat amb necessitats educatives especials de prorrogar un curs addicional i la seua escolarització en l'ensenyament bàsic.  
  
7. D'acord amb la normativa vigent les mesures de resposta educativa que poden aplicar-se en Educació Primària són les següents:  
a) Accessibilitat personalitzada, amb mitjans comuns o amb mitjans específics o singulars.  
b) Adequació personalitzada de les programacions d'aula.  
c) Reforç pedagògic.  
d) Enriquiment curricular.  
e) Actuacions i programes d'ensenyament intensiu de les llegües oficials de la Comunitat Valenciana per a l'alumnat nouvingut d'incorporació tardana al sistema educatiu valencià.  
f) Mesures per a l'alumnat esportista d'alt nivell, d'alt rendiment o d'elit.  
g) Adaptació curricular individual significativa (ACIS).  
h) Programes personalitzats per a l'adquisició i ús funcional de la comunicació, el llenguatge i la parla.  
i) Permanència d'un any més en l'etapa Primària en els nivells establits reglamentàriament.  
j) Flexibilització en l'escolarització per a l'alumnat d'incorporació tardana al sistema educatiu valencià.  
k) Pròrroga d'escolarització per a l'alumnat amb necessitats educatives especials, mesura que només es podrà aplicar una vegada durant l'ensenyament bàsic.  
l) Mesures personalitzades per a la participació.  
m) Flexibilització en la durada de l'etapa per a l'alumnat amb altes capacitats intel·lectuals.  
8. Les situacions de compensació de desigualtats, els criteris d'escolarització i les mesures addicionals que poden aplicar-se amb aquest alumnat s'especifiquen en els articles 52, 53 i 54 de l'Ordre 20/2019. Els criteris per a l'atenció educativa domiciliària i hospitalària són els establits en la normativa publicada per la direcció general amb competència en educació inclusiva.  
9. Per a l'adequada atenció conjunta amb la Conselleria de Sanitat de l'alumnat amb problemes de salut mental, cal ajustar-se al que estableix la Resolució d'11 de desembre de 2017 de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental, així com a la resolució anual de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual s'autoritza i es regula el funcionament d'unitats educatives terapèutiques per a la resposta integral a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de trastorns greus de salut mental.  
  
10. Els criteris per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials, així com el procediment per a determinar la modalitat d'escolarització i les condicions per a fer-la efectiva en els centres ordinaris, estan regulats en la secció primera del capítol VI de l'Ordre 20/2019 i en els apartats quart i cinqué de la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021).  
  
11. En els grups que escolaritzen alumnat amb necessitats educatives especials es podrà aplicar una reducció de la ràtio màxima d'alumnat, en les condicions que s'especifiquen en l'article 47 de l'Ordre 20/2019. El tràmit requereix l'autorització, per resolució de la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació.  
12. La detecció i la identificació prèvia a l'escolarització en el segon cicle d'Educació Infantil de les necessitats específiques de suport educatiu i de les necessitats de compensació de desigualtats l'han de realitzar, incloent la col·legiació, els equips d'Orientació Educativa, en el marc de les agrupacions d'orientació de zona, d'acord amb la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021).  
  
8.4. Alumnat nouvingut  
1. L'escolarització de l'alumnat nouvingut que s'incorpore a l'Educació Infantil o a l'Educació Primària s'ha de dur a terme segons les circumstàncies, els coneixements, l'edat i l'historial acadèmic d'aquest. Així mateix, caldrà ajustar-se al que estableix la Resolució de 5 de juny de 2018, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions i orientacions per a actuar en l'acollida d'alumnat nouvingut, especialment el desplaçat, als centres educatius de la Comunitat Valenciana (DOGV 8314, 11.06.2018).  
  
2. En l'Educació Infantil es procedirà d'acord amb la normativa d'escolarització vigent, els criteris generals d'admissió d'alumnat i l'edat de l'alumne o alumna. Una vegada incorporat al seu grup d'edat, i després d'una valoració inicial de la competència curricular i del grau de coneixement de les llengües vehiculars de l'ensenyament, feta pel centre, l'equip docent del cicle ha de determinar si és procedent establir mesures d'atenció a la diversitat per a donar resposta a l'alumnat.  
  
3. Per a l'admissió i la matriculació de l'alumnat nouvingut s'haurà de tindre en compte el que s'estableix en la normativa bàsica en aquesta matèria:  
a) Article 9 de la Llei orgànica 2/2009, d'11 de desembre, de reforma de la Llei orgànica 4/2000, d'11 de gener, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la integració social d'aquests (BOE 299, 12.12.2009).  
b) Reial decret 557/2011, de 20 d'abril, pel que s'aprova el Reglament de la Llei orgànica 4/2000, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la integració social, després de la seua reforma per la Llei orgànica 2/2009 (BOE 103, 30.04.2011).  
c) Article 19 del Reial decret 157/2022, d'1 de març, pel qual s'estableixen l'ordenació i les ensenyances mínimes de l'Educació Primària (BOE 52, 02.03.2022).  
d) Instruccions de 16 de juliol de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, per les quals s'estableixen directrius envers diversos aspectes relacionats amb l'alumnat que s'incorpora al sistema educatiu espanyol procedent de centres de titularitat estrangera o sistemes educatius d'altres països. http://www.ceice.gva.es/documents/161863064/168012207/Instruccions\_centres\_extrangers.  
4. Per a l'alumnat nouvingut d'incorporació tardana al sistema educatiu valencià amb desconeixement de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana és aplicable el que disposa l'article 17 de l'Ordre 20/2019.  
5. Per a l'alumnat nouvingut d'incorporació tardana al sistema educatiu valencià que presenta un desenvolupament competencial, degudament valorat amb els instruments adequats, inferior a dos o més cursos, prenent com a referència el currículum ordinari oficial corresponent a la seua edat, pot escolaritzar-se transitòriament en un curs inferior al que li correspon, en les condicions que disposa l'article 31 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
8.5. Alumnat que no compleix el requisit d'edat per a cursar ensenyaments elementals i/o professionals de Música i de Dansa  
L'Ordre 28/2011, de 10 de maig, de la Conselleria d'Educació (DOGV 6522, 17.05.2011), modificada per l'Ordre 49/2015, de 14 de maig, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'admissió, l'accés i la matrícula, així com els aspectes d'ordenació general, per a l'alumnat que cursa els ensenyaments elementals i professionals de Música i Dansa a la Comunitat Valenciana (DOGV 7526, 15.05.2015), preveu en l'article seté la possibilitat d'accedir als ensenyaments elementals i professionals de Música i Dansa de persones aspirants amb característiques excepcionals, que no reunisquen els requisits d'edat. Entre la documentació exigida per a la sol·licitud hi figura una informació que haurà de facilitar el professorat del centre en què es troba matriculat l'alumnat amb el vistiplau de la direcció, d'acord amb el model d'informe amb indicadors d'excepcionalitat que s'estipulen des de la direcció general competent en ensenyaments de règim especial. Aquest informe ha de ser sol·licitat a la direcció del centre per part de les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat.  
  
9. MATRÍCULA  
1. S'haurà de tindre en compte allò que s'estableix en l'Ordre 7/2016, de 19 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula el procediment d'admissió de l'alumnat als centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat (DOGV 7765, 21.04.2016) modificada per l'Ordre 5/2020, de 31 de març, (DOGV 8778, 01.04.2020), i per l'Ordre 14/2022, de 24 de març (DOGV 9306, 25.03.2022) i el que s'estableix en la Resolució de 28 de març de 2022, del director general de Centres Docents, per la qual s'estableix el calendari i es dicten instruccions respecte al procediment d'admissió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat per al curs 2022- 2023 (DOGV 9308, 29.03.2022).  
2. Els centres docents públics i privats concertats estan obligats a mantindre escolaritzat l'alumnat fins al final de l'ensenyament obligatori, excepte en el cas d'un canvi de centre produït per voluntat familiar o per aplicació de la normativa sobre convivència dels centres docents en l'apartat que regula els drets i deures de l'alumnat.  
  
3. D'acord amb el Decret 40/2016, de 15 d'abril, del Consell, pel qual es regula l'admissió als centres docents públics i privats concertats que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat (DOGV 7762, 18.04.2016), modificat pel Decret 35/2020, de 13 de març (DOGV 8774, 30.03.2020), pel Decret 39/2020, de 20 de març (DOGV 8784, 08.04.2020), pel Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell (DOGV 9077, 06.05.2021), i pel Decret 21/2022, de 4 de març, del Consell (DOGV 9304, 23.03.22), la matriculació de l'alumnat en un centre públic o privat concertat suposa respectar el PEC i el caràcter propi, que ha de respectar, al seu torn, els drets reconeguts a l'alumnat i a les seues famílies en les lleis i el que s'estableix en l'apartat 5 de l'article 2 de l'esmentat decret.  
4. S'haurà de tindre en compte la modificació al Decret 40/2016 introduïda en la disposició final primera del Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021), respecte a les consideracions a tindre en compte amb l'alumnat nascut de part múltiple.  
5. En els supòsits de no-convivència dels progenitors de l'alumne o alumna per motius de separació, divorci, ruptura de parella de fet o situació anàloga, s'aplica, en el procediment d'admissió i en el canvi de centre educatiu de l'alumnat als centres docents públics i privats concertats que imparteixen Educació Infantil i/o Educació Primària de la Comunitat Valenciana, la Resolució de 14 de febrer de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a aplicar-les als centres docents sostinguts amb fons públics d'ensenyaments no universitaris de la Comunitat Valenciana davant de diversos supòsits de no-convivència dels progenitors per motius de separació, divorci, nul·litat matrimonial, ruptura de parelles de fet o situacions anàlogues (DOGV 8490, 20.02.2019).  
  
9.1. Documents de matrícula  
1. Per a la formalització de la matrícula s'estarà a allò disposat en l'Ordre 7/2016, de 19 d'abril, modificada per l'Ordre 5/2020, de 31 de març, i per l'Ordre 14/2022, de 24 de març (DOGV 9306, 25.03.2022), i en la Resolució de 28 de març de 2022, del director general de Centres Docents per al curs 2022-2023 (DOGV 9308, 29.03.2022).  
  
L'alumnat admés al centre haurà d'aportar la següent documentació, bé mitjançant telematrícula (quan s'haja participat pel procés d'admissió) o bé de manera presencial:  
a) En el cas de l'alumnat que es trasllade entre centres de la Comunitat Valenciana sostinguts amb fons públics, no serà necessari aportar la informació referent a l'acreditació del requisit d'edat ni l'acadèmic, que es traslladarà, d'ofici, mitjançant l'aplicació informàtica.  
b) En el cas de l'alumnat que s'incorpore per primera vegada a centres de la Comunitat Valenciana, o procedisca de centres no sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana, per a la formalització de la matrícula, a més de la documentació acreditativa de les circumstàncies al·legades, ha d'aportar els següents documents:  
- Llibre de família o certificació de la inscripció de naixement expedida pel Registre Civil. Aquesta documentació acreditarà el compliment del requisit d'edat establit per la Llei orgànica 2/2006, d'Educació.  
  
- Certificat de baixa del centre anterior. En el certificat ha de constar la seua situació acadèmica, a l'efecte d'acreditar el compliment del requisit acadèmic exigit per l'ordenament jurídic vigent per al nivell educatiu i curs al qual pretén accedir.  
2. L'alumnat ja no ha de presentar l'informe sanitari en els inicis i canvis d'etapa escolar en els processos de matriculació o canvi de centre, d'acord amb la modificació de l'article 59, sobre salut escolar, de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, efectuada per la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2022. No obstant això, també d'acord amb la citada modificació, les persones progenitores o les persones tutores tindran la responsabilitat d'informar el centre educatiu en els casos en què la persona menor puga requerir una intervenció urgent en l'horari escolar, presente malalties que comporten modificacions en la dieta escolar o problemes de salut que requerisquen una adaptació curricular. En aquest cas, lliuraran una còpia de l'informe emés pel personal sanitari del seu Centre d'Atenció Primària i/o Especialitzada de referència on es recullen aquests aspectes.  
  
3. Les dades relatives a l'alumnat matriculat han d'estar introduïdes completament, per part dels centres educatius, abans del 30 de setembre de 2022, d'acord amb l'article 55.2 de l'Ordre 7/2016. Per a això utilitzaran el sistema de gestió acadèmica i administrativa ITACA.  
  
4. La matrícula de l'alumnat que no requereix procés d'admissió per canvi de curs, cicle, etapa o nivell educatiu, dins del mateix centre i fins a la finalització de l'educació bàsica, serà organitzada de manera pròpia per cada un dels centres docents, d'acord amb el principi d'autonomia en la gestió, sempre que no es conculque el dret a l'escolarització de l'alumnat en etapes obligatòries, dins dels terminis establits.  
  
5. El centre al qual s'incorpore nou alumnat com a resultat del procediment d'admissió, sol·licitarà a l'alumnat o als seus representants legals que aporten la documentació acreditativa de les situacions al·legades, mitjançant declaració responsable, que hagen sigut objecte de baremació i no hagen sigut verificades d'ofici, ni aportades telemàticament a través de l'apartat «Formalització de la matrícula» de la pàgina www.telematricula.es o aportades al centre directament en el moment de la matrícula. D'acord amb l'article 43.3 de l'Ordre 7/2016, la falsedat en les dades aportades donarà lloc a l'anul·lació de la sol·licitud, de manera que l'alumne o alumna s'escolaritzarà en la forma prevista en l'article 51 de la citada ordre.  
6. En el moment de formalització de la matrícula, en cas que s'haja marcat la casella d'existència de no convivència dels progenitors, sense que hi haja limitació de la pàtria potestat, s'haurà d'aportar la signatura i consignar les dades del pare, mare, tutor o tutora diferent de la persona que va formular la sol·licitud de plaça, en el cas que no les haguera fet constar prèviament en la sol·licitud. En tot cas, s'actuarà conforme al que es disposa en l'apartat cinqué, «Admissió i matriculació», i sisé, «Baixa i canvi de centre», de la Resolució de 14 de febrer de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a aplicar als centres docents sostinguts amb fons públics d'ensenyaments no universitaris de la Comunitat Valenciana davant diversos supòsits de no-convivència dels progenitors per motius de separació, divorci, nul·litat matrimonial, ruptura de parelles de fet o situacions anàlogues.  
  
7. En el cas que en el moment de la matrícula no es puga aportar tota la documentació requerida, l'alumnat que curse ensenyaments obligatoris podrà efectuar la matrícula. No obstant això, haurà d'aportar la documentació requerida quan la tinga, per a la seua correcta escolarització.  
8. L'alumnat procedent de sistemes educatius estrangers ha d'aportar la documentació necessària per a acreditar les seues dades personals i el compliment dels requisits d'edat i acadèmics suficients per a efectuar-ne matrícula en un centre de la Comunitat Valenciana. En el cas d'ensenyaments obligatoris, s'aplicarà el que es preveu en el punt 7.  
  
9. L'alumnat estranger, per a formalitzar la matrícula, podrà acreditar-ne la identitat mitjançant qualsevol dels següents documents: Targeta d'Identitat d'Estranger o NIE, visat d'estudis, passaport o document expedit pel seu país d'origen que n'acredite la identitat.  
10. D'acord amb el contingut de l'apartat 4.9.5 de la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021), els centres educatius amb personal d'orientació que, pertanyent a una agrupació de zona, haja realitzat valoracions o deteccions d'algun tipus de necessitat d'alumnat de nova incorporació al sistema, traslladaran la documentació complementària als centres educatius on aquest alumnat s'haja matriculat a petició d'aquests. Fins aquest moment, la custòdia de la documentació correspondrà a la secretaria del centre educatiu de la persona orientadora que  ha realitzat la valoració.  
  
9.2. NIA  
1. L'Ordre de 29 d'abril de 2009, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula el número d'identificació de l'alumnat de la Comunitat Valenciana (NIA), (DOGV 6026, 02.06.2009), regula l'assignació d'un NIA a cada alumne i alumna, per a facilitar la gestió dels processos referents a la documentació de l'alumnat al llarg de la seua vida escolar.  
  
2. El NIA l'assigna la Conselleria d'Educació, d'acord amb el procediment indicat en l'article 4 de l'Ordre de 29 d'abril de 2009, i s'ha de fer constar en tota la documentació oficial en què es necessite identificar un alumne o alumna.  
3. Els centres docents han d'emetre per a cada alumne i alumna una targeta que ha de servir com a document acreditatiu del número d'identificació de l'alumnat.  
9.3. Trasllat de matrícula  
L'informe personal per trasllat té com a fi garantir la continuïtat del procés d'aprenentatge de l'alumnat que es trasllade a un altre centre sense haver conclòs un determinat curs de l'Educació Primària.  
  
1. Trasllat de centre dins de l'Estat espanyol  
El procediment per a efectuar el trasllat a un altre centre i el contingut de l'informe personal per trasllat és el que s'estableix en l'article 29 del Reial decret 157/2022 i el que s'establisca en la normativa autonòmica per la qual s'estableixen els documents oficials d'avaluació i es concreten aspectes de l'ordenació general de l'Educació Primària. En l'esmentat informe s'inclouen les dades d'identificació del centre i de l'alumne o alumna. Aquest informe ha de ser elaborat i signat per la tutora o el tutor, amb el vistiplau de la direcció, a partir de les dades facilitades per l'equip docent que impartisca docència a l'alumne o alumna i d'acord amb el model que establisca el centre, a través del Claustre.  
2. Trasllat de centre a un sistema educatiu estranger  
Quan l'alumna o alumne s'incorpore a un centre estranger a Espanya o a l'exterior que no impartisca ensenyaments del sistema educatiu espanyol, no se li traslladarà l'historial acadèmic. En aquest cas, el centre d'origen ha d'emetre un certificat acadèmic complet de l'alumna o alumne. L'historial acadèmic ha de continuar custodiat per l'últim centre en què l'alumna o alumne va estar matriculat fins a la seua possible reincorporació als ensenyaments del sistema educatiu espanyol, en el mateix o en un altre centre, al qual es traslladarà en aquest cas, o bé fins que es lliure a l'alumnat després de la conclusió dels estudis estrangers equivalents a l'Educació Primària.  
3. Trasllat de centre amb sistema educatiu estranger a un altre centre amb sistema educatiu valencià  
Quan un alumne o alumna es trasllade des d'un centre amb sistema educatiu estranger a un altre centre del sistema educatiu valencià, caldrà tindre en compte que, per a realitzar estudis en qualsevol curs, l'escolarització d'aquest alumnat es realitzarà atenent l'edat, les circumstàncies, els coneixements i el seu historial acadèmic.  
10. COL·LEGIS RURALS AGRUPATS  
110.1. Normativa  
Per al desenvolupament dels aspectes relacionats amb l'organització i funcionament del Reglament orgànic i funcional de les escoles d'Educació Infantil i dels col·legis d'Educació Primària als col·legis rurals agrupats cal atindre's al que es disposa en:  
1. Els articles 6 i 26 del Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària (DOGV 8689, 02.12.2019).  
2. L'Ordre de 15 de maig de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula la constitució de col·legis rurals agrupats d'Educació Infantil i Educació Primària a la Comunitat Valenciana (DOGV 3028, 04.07.1997).  
3. L'Ordre de 10 de maig de 1999, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'adapten les normes que conté el Reglament orgànic i funcional de les escoles d'Educació Infantil i dels col·legis d'Educació Primària als Col·legis Rurals Agrupats (DOGV 3518, 16.06.1999).  
4. L'Ordre 44/2012, d'11 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el règim aplicable al professorat que presta serveis en més d'un centre docent públic d'ensenyament no universitari de titularitat de la Generalitat (DOGV 6820, 17.07.2012).  
10.2. Expedients de constitució  
A l'efecte que el seu funcionament puga ser possible des de l'inici del curs 2023-2024, els expedients de constitució d'un CRA, una vegada incoats, hauran de tindre entrada en la Direcció General de Centres Docents amb anterioritat a l'1 de febrer de 2023.  
  
11. CENTRES DE PRÀCTIQUES I ESTUDIANTS ERASMUS1. La realització de pràctiques acadèmiques externes curriculars per part de l'alumnat que curse el grau en Mestre o Mestra d'Educació Infantil i el grau en Mestre o Mestra d'Educació Primària en les diferents universitats de la Comunitat Valenciana es troba regulada mitjançant convenis singulars de cooperació educativa entre la conselleria competent en matèria d'educació i les respectives universitats, i en aquests s'estableix que la xarxa de centres de pràctiques dels estudis indicats anteriorment estarà integrada pels centres sostinguts amb fons públics, sense perjudici dels convenis de cooperació educativa que cada universitat puga signar amb els centres de titularitat privada.  
  
2. Els centres també podran acollir estudiants universitaris estrangers en pràctiques a través del Programa Erasmus+. L'acollida d'aquest alumnat es regula en la Resolució de 20 de febrer de 2017, de la Direcció General de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme, per la qual s'aproven les instruccions d'acollida d'estudiants d'educació superior Erasmus+ per a la realització de pràctiques en centres educatius valencians (DOGV 7987, 24.02.2017).  
3. També es podrà incorporar alumnat de pràctiques de cicles formatius (TIS, TASOCT, etc.) o de graus o postgraus que tinguen vinculació amb la intervenció socioeducativa, com ara treball social, educació social, teràpia ocupacional, etc.   
  
12. ITACA, TECNOLOGIES DE LA INFORMACIÓ I LA COMUNICACIÓ I PROTECCIÓ DE DADES  
12.1. Normativa que s'haurà de preveure en matèria de l'ús de les tecnologies de la informació i de la comunicació i la protecció en el tractament de les dades personals  
1. Caldrà atindre's al que disposa la legislació en la matèria i les instruccions de servei que dicte la direcció general amb competències en tecnologies de la informació i de la comunicació, i específicament en la normativa següent:  
a) Reglament (UE) 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE (conegut per Reglament general de protecció de dades, RGPD) (DOUE L119/1, 04.05.16.)  
  
b) Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de Protecció de Dades Personals i garantia dels drets digitals (BOE 294, 06.12.2018).  
c) Reial decret 1720/2007, de 21 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal (BOE 17, 19.01.2008), en aquells apartats que es mantenen vigents.  
d) Ordre 19/2013, de 3 de desembre, de la Conselleria d'Hisenda i Administració Pública, per la qual s'estableixen les normes sobre l'ús segur de mitjans tecnològics en l'Administració de la Generalitat (DOGV 7169, 10.12.2013).  
e) Resolució de 26 de juny de 2013, de la Direcció General de Centres i Personal Docent, de la Direcció General de Formació Professional i Ensenyaments de Règim Especial i de la Direcció General de Tecnologies de la Informació, per la qual s'estableix el procediment i el calendari d'inventariat i certificació de les aplicacions i equipament informàtic existents als centres educatius dependents de la Generalitat (DOGV 7056, 28.06.2013).  
f) Resolució de 28 de juny de 2018, de la Sotssecretaria de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions per al compliment de la normativa de protecció de dades als centres educatius públics de titularitat de la Generalitat (DOGV 8436, 03.12.2018).  
g) Carta informativa de 30 d'abril de 2021, de la Sotssecretaria de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i el director general de Centres Docents sobre el nou apartat en la web https://ceice.gva.es/va/, dedicat a la protecció de dades en els centres educatius públics GVA, i necessitat de publicar els Registres d'Activitats de Tractament (RAT) dels centres:   
  
https://ceice.gva.es/documents/161634279/172734302/ZCarta+Informativa+nou+apartat+Protecci%C3%B3%20de+Dades+i+RAT+centres+educatius+p%C3%BAblics+GVA/79e037bf-fd72-433c-be8e-17295a12e975.  
Els centres públics GVA han de crear, dintre les seues pàgines web, un apartat anomenat «Protecció de dades» amb la relació dels RAT que són aplicables a cada centre i enllaçar a l'URL:   
http://www.ceice.gva.es/va/web/educacion/proteccio-de-dades-en-centres-educatius-publics-gva.  
2. Qualsevol normativa que haja de ser complida pels centres docents en matèria de tecnologies de la informació i de les comunicacions, com a conseqüència de l'exercici de les competències atribuïdes per l'article 15 del Decret 171/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic (DOGV 8959, 24.11.2020), a la Direcció General de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions, serà disposada en la web: https://dgtic.gva.es/va/normativa.  
12.2. ITACA  
1. El Decret 51/2011, de 13 de maig, del Consell, sobre el sistema de comunicació de dades a la conselleria competent en matèria d'educació, a través del sistema d'informació ITACA, dels centres docents que imparteixen ensenyaments reglats no universitaris (DOGV 6522, 17.05.2011), regula aquest sistema d'informació, com a instrument per a la gestió i la comunicació de les dades i dels documents necessaris per al funcionament adequat del sistema educatiu de la Comunitat Valenciana.  
  
2. El sistema d'informació ITACA té com a finalitat la consecució d'una gestió integrada dels procediments administratius i acadèmics del sistema educatiu de la Comunitat Valenciana.  
3. Tots els centres d'Educació Infantil i Educació Primària tenen l'obligació de comunicar a la conselleria competent en matèria d'educació, en el termini establit en la normativa vigent i mitjançant el sistema ITACA, la informació requerida en l'esmentat Decret 51/2011, amb una atenció especial a les dades que fan referència al dret d'assistència i estudi de l'alumnat, segons l'article 24 del Decret 39/2008, de 4 d'abril (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que el substituïsca.  
  
4. Les dades de l'alumnat, les mesures d'inclusió, i les variacions que se'n produïsquen al llarg del curs, han de ser registrades en ITACA per part de l'orientador o orientadora de l'equip d'orientació del centre, o, si s'escau, del personal que preste serveis d'orientació en centres privats concertats o del gabinet psicopedagògic municipal, amb la supervisió de la direcció, que tindrà la responsabilitat de vetlar perquè les dades introduïdes estiguen actualitzades, siguen veraces i es corresponguen amb la informació continguda en l'informe sociopsicopedagògic.  
5. Els procediments i la documentació relacionats amb l'orientació educativa i professional implementats en ITACA es gestionaran exclusivament per aquesta via.  
6. Per a l'ús segur dels mitjans tecnològics en l'Administració de la Generalitat se seguiran les normes disposades en l'Ordre 19/2013, de 3 de desembre, de la Conselleria d'Hisenda i Administració Pública (DOGV 7169, 10.12.2013).  
12.3. Ús de plataformes informàtiques als centres educatius públics de titularitat de la Generalitat  
1. La Generalitat Valenciana, a través de la direcció general competent en matèria de tecnologies de la informació i de les comunicacions, disposarà les plataformes, serveis amb caràcter instrumental (programari d'oficina, de videoconferència, de treball col·laboratiu, etc.) i, en general, les eines més adients per al seu ús als centres educatius de titularitat de la Generalitat, segons l'Ordre 19/2013, de 3 de desembre, de la Conselleria d'Hisenda i Administració Pública, per la qual s'estableixen les normes sobre l'ús segur de mitjans tecnològics en l'Administració de la Generalitat (DOGV 7169, 10.12.2013).  
  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport posa a disposició dels centres educatius un sistema de comunicació entre el centre i l'equip docent, l'alumnat i les persones progenitores i/o persones tutores legals, mitjançant les plataformes ITACA-Web Família 2.0 i Mòdul Docent 2.0.  
El projecte anomenat «Centre Digital Col·laboratiu» de la Generalitat Valenciana s'implantarà progressivament en tots el centres i incorporarà totes les plataformes autoritzades que hagen de ser d'ús tant per l'alumnat, com pel professorat i per les persones progenitores i/o persones tutores legals de l'alumnat.  
Per tant, com a norma general, hauran d'emprar-se les eines que la conselleria competent en matèria d'educació pose a disposició dels centres. A més, l'article 5.4 de l'esmentada Ordre 19/2013 estableix que qualsevol externalització del tractament requereix la subscripció d'un contracte exprés entre la conselleria competent en matèria d'educació, com a responsable del tractament, i l'empresa responsable de la prestació del servei, com a encarregada del tractament, que en aquest cas serien les empreses propietàries d'aquestes plataformes. L'obligatorietat d'aquest «contracte per encàrrec», així com les seues condicions, es troba especialment especificada en l'article 28 del Reglament general de protecció de dades (RGPD).  
Segons l'Ordre 19/2013 i la Resolució de 28 de juny de 2018, queda prohibit transmetre o allotjar informació pròpia de l'Administració de la Generalitat en sistemes d'informació externs (com és el cas dels serveis en núvol o on cloud), llevat que hi haja una autorització expressa de la conselleria competent en matèria d'educació després de l'anàlisi dels riscos associats a aquesta externalització, en especial sobre els aspectes següents:  
- les comunicacions han de xifrar les dades d'extrem a extrem;  
- la ubicació de les dades ha d'estar en l'Espai Econòmic Europeu;  
   
- s'ha de comprovar el compromís, a través de les seues polítiques, a no realitzar un perfilat o analítica amb les dades emmagatzemades;  
- no s'ha de permetre fer ús de les dades, ni tan sols anonimitzades, per a finalitats diferents d'aquelles directament relacionades amb la prestació del servei.  
2. En relació amb l'ús de xarxes socials en l'àmbit educatiu, l'esmentada Resolució de 28 de juny de 2018 indica que la publicació de dades personals en xarxes socials per part dels centres educatius requereix disposar del consentiment inequívoc de les persones implicades, a les quals caldrà informar prèviament de manera clara de les dades que es publicaran, en quines xarxes socials, amb quina finalitat, qui pot accedir a les dades, així com de la possibilitat d'exercir els seus drets d'accés, rectificació, oposició, supressió («dret a l'oblit»), limitació del tractament, portabilitat i de no ser objecte de decisions individualitzades, així com el dret a la retirada del consentiment prèviament atorgat.  
  
3. No requereix autorització l'ús de xarxes socials per a l'exercici de les competències en matèria d'educació, sempre que no tracten ni difonguen dades personals del tractament de les quals siguen responsables les persones titulars d'òrgans superiors o del nivell directiu de la conselleria. Té la condició de dades personals tota informació que es puga relacionar amb una persona física identificada o identificable. Aquesta definició inclou, entre altres dades, imatges, veu, codis d'identificació, qualificacions o opinions. No obstant això:  
a) Està expressament desautoritzat l'ús de xarxes socials que incloguen qualsevol mena de publicitat o que puguen ser utilitzades per a una finalitat diferent de la mateixa comunicació.  
b) Quan s'utilitzen aquests mitjans, els centres educatius han d'informar les famílies i l'alumnat major de 14 anys, sobre l'ús segur de les xarxes socials, dels drets i obligacions dels intervinents, així com de l'exempció de responsabilitat de la conselleria en aquestes aplicacions.  
  
c) Quan les dades personals de l'alumnat, incloent-hi fotografies o vídeos, siguen proporcionades per tercers o altres membres de la comunitat educativa, sense mediació del titular de les dades (l'alumnat major de 14 anys, o qui exercisca la representació legal del menor), s'ha de garantir que es disposa de l'autorització expressa i concreta d'ús, o l'assumpció de responsabilitat pel cedent.  
4. Qualsevol tractament de dades de caràcter personal ha de complir amb el que es preveu en la normativa vigent en la matèria i, en particular, amb les obligacions d'informació a les persones afectades pels tractaments i transparència sobre aquestes. A més, han de cenyir-se a les finalitats específiques previstes en la seua creació i han d'haver sigut publicades en els registres d'activitats de tractament corresponents (RAT). Es pot prendre com a referència el procediment utilitzat per la mateixa conselleria, o es poden adaptar els models que calguen d'entre els que es troben en l'URL:   
https://ceice.gva.es/va/registre-de-tractament-de-dades.  
L'òrgan d'informació i assessorament de la Generalitat en matèria de protecció de dades és la Delegació de Protecció de Dades (https://participacio.gva.es/va/web/delegacion-de-proteccion-de-datos-gva), a qui es poden dirigir les persones interessades pel que respecta a totes les qüestions relatives al tractament de les seues dades personals i a l'exercici dels seus drets a l'empara del Reglament general de protecció de dades. Quant a la forma d'exercir els drets, es pot consultar més informació al següent enllaç: www.gva.es/va/inicio/procedimientos'id\_proc=19970.  
5. Sobre la utilització d'aplicacions de missatgeria per part del professorat per a la comunicació amb l'alumnat, el punt 3.2.7 de l'esmentada Resolució de 28 de juny de 2018 indica que, amb caràcter general, les comunicacions entre el professorat i l'alumnat han de tindre lloc dins de l'àmbit de la funció educativa i no dur-se a terme a través d'aplicacions de missatgeria instantània. Si cal establir canals específics de comunicació, han d'emprar-se els mitjans i eines establits per la conselleria competent en matèria d'educació i posats a disposició d'alumnat i professorat o per mitjà del correu electrònic. Així mateix, quan la comunicació siga entre el professorat i qui exercisca la representació legal de l'alumnat, el punt 3.2.8 assenyala que les comunicacions han de dur-se a terme a través dels mitjans posats a disposició dels dos pel centre educatiu o la conselleria competent en matèria d'educació.  
  
6. Els tractaments de dades personals mitjançant aplicacions informàtiques mòbils, conegudes com a aplicacions mòbils (apps), han d'incloure's en la política de seguretat del centre, com a mínim amb les mateixes garanties que qualsevol altre tractament, tal com indica l'Informe sobre la utilització per part de professorat i alumnat d'aplicacions que emmagatzemen dades en núvol amb sistemes aliens a les plataformes educatives, publicat per l'Agència Espanyola de Protecció de Dades (https://www.aepd.es/media/guias/guia-orientaciones-apps-datos-alumnos.pdf).  
Tal com indica aquest informe, les aplicacions que contenen més dades personals de l'alumnat són els quaderns de notes del personal docent, que contenen el seu progrés i les seues qualificacions. Per tant, qualsevol aplicació que incloga la identificació de l'alumne/a pot portar a l'elaboració de perfils segons les funcionalitats i la tipologia de les dades recopilades. Amb els hàbits de navegació, juntament amb les dades d'altres persones usuàries amb les quals contacta i el seu comportament educatiu, es poden crear perfils de la persona usuària susceptibles de ser tractats sense el consentiment de la persona usuària, amb l'excusa de la millora del funcionament del servei. Les persones usuàries es poden classificar fàcilment segons la seua activitat, en funció de les accions que realitzen, o fins i tot el temps que tarden a realitzar-les. Cal tindre en compte que les aplicacions d'instal·lació no assistida en dispositius mòbils intel·ligents són capaces d'accedir a gran quantitat de dades de caràcter personal emmagatzemades en el mateix dispositiu, com ara el número d'identificació del terminal, l'agenda de contactes, imatges o vídeos. A més, aquestes aplicacions poden accedir als sensors del dispositiu i permeten obtenir la ubicació geogràfica, capturar fotos, vídeo o so.  
Per tot això, no es podran utilitzar aquelles plataformes informàtiques o aplicacions informàtiques mòbils (apps), diferents de les que posa a disposició o autoritza la conselleria competent en matèria d'educació, que tinguen com a finalitat:  
a) Tant la comunicació amb les famílies, com amb l'alumnat.  
b) El seguiment de l'alumnat a través de quaderns de notes de progrés i la seua qualificació.  
12.4. Identitat digital de l'alumnat, del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa  
En el marc establit per la proposta de modificació de 3 de juny de 2021, (Document SEC (2021) - 228 final) del Reglament UE 910/2014 del Parlament Europeu i del Consell, relatiu a la identificació electrònica i els serveis de confiança per a les transaccions electròniques en el mercat interior, la identitat digital de l'alumnat, del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa, estarà constituïda pels següents elements:  
a) Els elements registrals que consten en el sistema ITACA, regulat per Decret 51/2011, de 13 de maig, del Consell, sobre el sistema de comunicació de dades a la conselleria competent en matèria d'educació, a través del sistema d'informació ITACA, dels centres docents que imparteixen ensenyaments reglats no universitaris (DOGV 6522, 17.05.2011).  
b) Els elements registrals que consten en el sistema EDEN, regulat per Ordre 5/2021, de 12 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen el contingut, ús i accés a l'expedient docent electrònic normalitzat (DOGV 9022, 17.02.2021).  
  
c) La identificació electrònica per a l'accés a les xarxes i portals educatius, mitjançant el sistema que determine la direcció general competent en matèria de seguretat de la informació, autorització i control de les tecnologies de la informació i les telecomunicacions en l'àmbit de la Generalitat.  
  
CONSIDERACIONS FINALS  
  
1. L'annex d'aquesta resolució es podrà aplicar, per al curs acadèmic 2022-2023, als centres sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que, autoritzats degudament, impartisquen ensenyaments d'Educació Infantil de segon cicle i d'Educació Primària. Als centres privats concertats, no se'ls podrà aplicar el contingut de l'apartat 2, els subapartats 3.3.7, 4.2.1.4.b, 4.2.1.4.c, els apartats 6 i 10, i el subapartat 12.3. La resta d'apartats sí que es considera que es poden aplicar als centres privats concertats, perquè es tracta d'aspectes generals que, si bé no són prescriptius, sí que es poden considerar com a orientatius per a l'organització d'aquests centres, però sempre que no s'oposen al que s'estableix en la normativa específica de rang superior aplicable.  
  
2. La direcció de cada centre ha de complir i fer complir el que estableix aquesta resolució i adoptar les mesures necessàries perquè el contingut d'aquesta siga conegut per tots els membres de la comunitat educativa.  
3. La Inspecció d'Educació ha de vetlar pel compliment del que estableix aquesta resolució.  
4. Les direccions territorials competents en matèria d'educació han de resoldre, en l'àmbit de les seues competències, els problemes que sorgisquen de l'aplicació d'aquesta resolució.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9378, del 08-07-2022 (2022/6454)

RESOLUCIÓN de 5 de julio de 2022, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se aprueban las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria durante el curso 2022-2023.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9378

Fecha DOGV
:   08-07-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/6454

CVE


Fecha del documento
:   05-07-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [organización de la enseñanza](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de julio de 2022, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se aprueban las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria durante el curso 2022-2023. [2022/6454]  
La Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación es la ley básica del sistema educativo. Esta ha sido modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre (BOE 340, 30.12.2020), y sus modificaciones entran en vigor de acuerdo con el calendario de implantación establecido en la disposición final quinta de esta ley.  
La disposición transitoria quinta de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, por la que se modifica la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, en referencia a la aplicación de las normas reglamentarias, establece que las materias en la regulación de las cuales esta ley orgánica remite a ulteriores disposiciones reglamentarias, y hasta que estas no se dicten, serán de aplicación, en cada caso, las normas de este rango que se aplicaban hasta la entrada en vigor de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre.  
El Real decreto 95/2022, de 1 de febrero, establece la ordenación de las enseñanzas mínimas de la Educación Infantil (BOE 28, 02.02.2022) y será de aplicación a partir del curso 2022-2023.  
El Real decreto 157/2022, de 1 de marzo, establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Primaria (BOE 52, 02.03.2022) y será de aplicación en los cursos primero, tercero y quinto a partir del curso 2022-2023.  
El Real decreto 984/2021, de 16 de noviembre, por el que se regulan la evaluación y la promoción en la Educación Primaria, así como la evaluación, la promoción y la titulación en la Educación Secundaria Obligatoria, el Bachillerato y la Formación Profesional (BOE 275, 17.11.2021), se aplicará a los cursos segundo, cuarto y sexto de Educación Primaria durante el curso escolar 2022-2023.  
Las enseñanzas mínimas reguladas de acuerdo con el Real decreto 126/2014, de 28 de febrero, por el que se establece el currículo básico de la Educación Primaria (BOE 52, 01.03.2014), serán de aplicación en los cursos segundo, cuarto y sexto de Educación Primaria, durante el curso académico 2022-2023, sin embargo, los estándares de aprendizaje evaluables que figuran en los anexos del citado Real decreto 126/2014, tienen carácter meramente orientativo para los cursos segundo, cuarto y sexto de Educación Primaria, durante el curso escolar 2022-2023.  
El Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria (DOGV 8689, 02.12.2019) derogó explícitamente el Decreto 233/1997, de 2 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de las Escuelas de Educación Infantil y de los Colegios de Educación Primaria (DOGV 3073, 08.09.1997); sin embargo, en la disposición transitoria tercera sobre el desarrollo reglamentario, establece que, en todo lo que se ajuste a una regulación que se remita a disposiciones reglamentarias ulteriores, y mientras estas no sean dictadas, serán de aplicación, en cada caso, las normas vigentes, siempre que no se opongan a lo dispuesto en el citado decreto.  
Por lo tanto, para este curso académico 2022-2023, continúan pudiéndose aplicar, entre otras normas, todos los preceptos que no se oponen a una norma de igual rango pero dictada con posterioridad, o de rango superior, contenidos en el Decreto 233/1997, de 2 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de las Escuelas de Educación Infantil y de los Colegios de Educación Primaria (DOGV 3073, 08.09.1997), y en la Orden de 29 de junio de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se aprueban las instrucciones que regulan la organización y el funcionamiento de los centros docentes que impartan enseñanzas de segundo ciclo de Educación Infantil, Preescolar, Primaria, General Básica, Educación Especial, Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992).  
La Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la que se regula y se promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano (DOGV 8240, 22.02.2018), establece el Programa de educación plurilingüe e intercultural en todos los centros y regula la elaboración del Proyecto lingüístico de centro.  
La Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunitat Valenciana (DOGV 7434, 31.12.2014), modificada por la Ley 8/2018, de 20 de abril, de la Generalitat (DOGV 8279, 23.04.2018), establece en el artículo 54, derechos generales y ámbito de aplicación, que todos los menores tienen derecho a la protección y a la atención sanitaria, así como a los cuidados necesarios para su salud y bienestar en su calidad de usuarios y pacientes del Sistema Valenciano de Salud. El artículo 59 establece que las acciones en materia de salud escolar exigen la actuación coordinada de los departamentos competentes en materia de sanidad y educación. La Estrategia Autonómica de Salud Mental (2016-2020) incluye dentro de la línea estratégica 2: atención a las personas con problemas de salud mental y elaborar un protocolo entre educación y salud mental para la detección y atención temprana. Este protocolo se establece en la Resolución conjunta de 11 de diciembre de 2017, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, por la que se dictan instrucciones para la detección y la atención temprana del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
La Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, Integral contra la Violencia sobre la Mujer en el Ámbito de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.11.2012) adopta medidas integrales para la erradicación de la violencia sobre la mujer, en el ámbito competencial de la Generalitat, ofreciendo protección y asistencia tanto a las mujeres víctimas de la violencia como a sus hijos e hijas menores y/o personas sujetas a su tutela o acogida, así como medidas de prevención, sensibilización y formación con el fin de implicar toda la sociedad de la Comunitat Valenciana.  
La Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia (DOGV 8450, 24.12.2018) menciona el Plan de igualdad y convivencia, e indica que en todos los procedimientos se ha de respetar un espacio de comunicación con los menores, y obliga a hacer cumplir los apartados 1 y 3 del artículo 17 de la ley respecto del derecho de las personas menores de edad a ser informadas, oídas y escuchadas. En el artículo 10, se trata el abordaje integral de la violencia contra la infancia y la adolescencia.  
La Ley orgánica 8/2021, de 4 de junio, de protección integral a la infancia y la adolescencia frente a la violencia (BOE 134, 05.06.2021) tiene por objeto garantizar los derechos fundamentales de los niños, niñas y adolescentes a su integridad física, psíquica, psicológica y moral frente a cualquier forma de violencia, asegurando el libre desarrollo de su personalidad y estableciendo medidas de protección integral, que incluyan la sensibilización, la prevención, la detección temprana, la protección y la reparación del mal en todos los ámbitos en los cuales se desarrolla su vida.  
La Ley 8/2017, de 7 de abril, de la Generalitat, integral del reconocimiento del derecho a la identidad y a la expresión de género en la Comunitat Valenciana (DOGV 8019, 11.04.2017), trata en su capítulo II, diferentes medidas en el ámbito de la educación en materia de identidad y expresión de género, diversidad sexual y familiar en el ámbito educativo.  
La Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI, trata en determinados artículos medidas que es necesario tener en cuenta en el ámbito de la educación (DOGV 8436, 03.12.2018).  
La Ley 6/2022, de 31 de marzo, de modificación del Texto Refundido de la Ley General de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, aprobado por el Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, establece y regula la accesibilidad cognitiva y sus condiciones de exigencia y aplicación (BOE 78, 01.04.2022).  
Además, diferentes estrategias y planes han incorporado medidas específicas en el ámbito educativo, como la Estrategia de educación para el desarrollo en el ámbito formal de la Comunitat Valenciana 2017-2021, el Plan valenciano de inclusión y cohesión social (PVICS), la Estrategia valenciana para la igualdad y la inclusión del pueblo gitano 2018-2023, la Estrategia Valenciana de Migraciones 2021-2026, la Estrategia valenciana para la igualdad de trato, la no discriminación y la prevención de los delitos de odio 2019-2024 o el Plan director de coeducación. En cuanto a la adopción de la Estrategia Valenciana de Desarrollo Sostenible (EDS) 2020-2030, y la adaptación de la Agenda 2030 y los Objetivos de Desarrollo Sostenible (ODS) al contexto educativo, se ha profundizado en la integración de los ODS 4 (educación de calidad), 10 (reducción de las desigualdades) y 16 (paz, justicia e instituciones sólidas) en las políticas educativas.  
El Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano (DOGV 8356, 07.08.2018), tiene por objeto establecer y regular los principios y las actuaciones encaminadas al desarrollo de un modelo inclusivo en el sistema educativo valenciano para hacer efectivos los principios de equidad e igualdad de oportunidades en el acceso, participación, permanencia y progreso de todo el alumnado, y conseguir que los centros docentes se constituyan en elementos dinamizadores de la transformación social hacia la igualdad y la plena inclusión de todas las personas; en especial, de aquellas que se encuentran en situación de mayor vulnerabilidad y en riesgo de exclusión.  
La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano (DOGV 8540, 03.05.2019), tiene por objeto regular la organización de la respuesta educativa en los centros docentes, en el marco de la educación inclusiva, a fin de garantizar el acceso, la participación, la permanencia y el progreso de todo el alumnado, como núcleo del derecho fundamental a la educación y desde los principios de calidad, igualdad de oportunidades, equidad y accesibilidad universal.  
El Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, determina la jornada lectiva del personal docente y el número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077, 06.05.2021).  
El Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano (DOGV 9099, 03.06.2021), establece los equipos de orientación educativa, en las etapas de Educación Infantil y Primaria, y las agrupaciones de orientación de zona, como órganos de coordinación interprofesional, que contribuyen a dinamizar los cambios y las transformaciones desde dentro del centro, sin renunciar a las redes externas de coordinación y de apoyo a su intervención.  
La Orden 23/2021, de 6 de julio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, (DOGV 9124, 09.07.2021), determina los criterios de creación de puestos de profesorado de la especialidad de Orientación Educativa en los equipos de Orientación Educativa, y ordena la creación de las unidades especializadas de Orientación.  
La pandemia mundial derivada de la COVID-19, declarada por la Organización Mundial de la Salud el día 11 de marzo de 2020, ha tenido una especial incidencia en el sistema educativo. Ante la evolución de la pandemia durante los cursos 2019-2020, 2020-2021 y 2021-2022, y dado que la educación y el funcionamiento seguro de los centros educativos son preocupaciones sociales prioritarias, que merecen una atención también prioritaria por parte de los poderes públicos, ha sido necesario desarrollar nuevas medidas excepcionales, y de carácter temporal.  
La situación anterior ha hecho que los centros educativos, en general, y los equipos directivos, en particular, hayan tenido que centrar la mayoría de sus actuaciones y dedicar casi todos sus esfuerzos a gestionar aspectos derivados directa o indirectamente de la incidencia de la pandemia en sus centros.  
Con fecha 28 de enero de 2022 se publicó la Resolución de 26 de enero de 2022, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se modifican algunos aspectos y se realizan aclaraciones sobre el contenido de las resoluciones de 20 de julio y de 26 de julio de 2021, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por las que se aprueban, respectivamente, las instrucciones para la organización y funcionamiento de los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria, y Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato, durante el curso 2021-2022 (DOGV 9266, 28.01.2022) con la finalidad de flexibilizar o retrasar algunos de los plazos establecidos para la realización de determinadas actuaciones, con el fin de disminuir la presión sobre los centros, intentando eliminar, sobre todo, aquellas actuaciones de índole más burocrática y que no tenían un gran impacto en el desarrollo del trabajo de atención al alumnado, para concentrar sus esfuerzos en mejorar la atención educativa al alumnado y sus familias.  
Conviene, por tanto, dictar instrucciones para el curso académico 2022-2023 que sigan incidiendo en lo que determina la mencionada Resolución de 26 de enero de 2022.  
La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte es consciente de que el problema de la excesiva burocracia va más allá de la situación actual, por lo que se quiere trasladar el compromiso de revisión y análisis de toda la normativa vigente con el fin de introducir los cambios necesarios, en el marco de las posibilidades de regulación normativa, para reducir de forma significativa las tareas burocráticas de los centros.  
Es por ello que, en estas instrucciones, se eliminan referencias a otros planes y programas regulados por esta Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, y que, de ahora en adelante, se incluirán en el proyecto educativo de centro (PEC) y se revisarán anualmente al realizar la memoria del centro, a fin de que sirvan en la elaboración, por parte de los centros educativos de sus planes de actuación para la mejora (PAM), que deben elaborar anualmente.  
Todo esto con los siguientes objetivos:  
- Favorecer el ejercicio de la autonomía pedagógica y organizativa por parte de los centros educativos para que puedan desarrollar la mejor respuesta educativa al conjunto de la comunidad educativa y, especialmente, a su alumnado.  
- Reducir tareas administrativas de índole burocrática que no tienen un impacto positivo en el funcionamiento del centro ni en los procesos de enseñanza y aprendizaje.  
- Homogeneizar y simplificar el contenido y los criterios de elaboración, aprobación, seguimiento y evaluación de los documentos institucionales del centro.  
Estas instrucciones se refieren a las medidas de ordenación académica, la coordinación docente, la elaboración del proyecto educativo, la programación general anual, los horarios lectivos, y otros aspectos didácticos y organizativos en los cuales se deben incluir en todo momento los principios coeducativos de manera transversal, teniendo en cuenta la Ley 15/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de políticas integrales de juventud (DOGV 8168, 13.11.2017).  
Estos principios son:  
- La eliminación de los prejuicios, estereotipos y roles en función del sexo, construidos según los patrones socioculturales de conducta asignados a mujeres y hombres, para garantizar, tanto para las alumnas como para los alumnos, posibilidades de desarrollo personal integral.  
- La prevención de la violencia contra las mujeres, mediante el aprendizaje de métodos no violentos para la resolución de conflictos y de modelos de convivencia basados en la diversidad y en el respeto a la igualdad de derechos y oportunidades de mujeres y hombres.  
- La promoción de los valores como el respeto, la solidaridad, la tolerancia, la empatía y la responsabilidad, que faciliten la comunicación, el diálogo y la restauración, y que resultan fundamentales en la hora de convivir, tendrán que regir las relaciones entre todos los miembros de la comunidad educativa.  
- La integración de los objetivos coeducativos señalados en los libros de texto y otros materiales didácticos que se utilizan o se proponen en los proyectos de innovación educativa, que deben hacer un uso no sexista del lenguaje y garantizar, en las imágenes que contienen, una presencia equilibrada y no estereotipada de mujeres y hombres.  
- La capacitación del alumnado para que la elección de las opciones académicas se lleve a cabo libre de condicionamientos basados en el género.  
- El respeto a la libre determinación de género, su expresión y la orientación sexual, tanto del alumnado como de sus familiares.  
  
De conformidad con el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del president de la Generalitat, por el que se determinan el número y denominación de las consellerias, y sus atribuciones (DOGV 8572, 17.06.2019), y el Decreto 7/2019, de 20 de junio, del president de la Generalitat, por el que se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificado por el Decreto 2/2022, de 10 de febrero, del president de la Generalitat, de modificación del Decreto 7/2019, de 20 de junio, del president de la Generalitat, por el que se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022), resuelvo:  
  
Apartado único  
Aprobar las instrucciones incluidas en el anexo único, a las cuales se deben ajustar la organización y el funcionamiento de los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria durante el curso académico 2022-2023.  
  
València, 5 de julio de 2022. - El secretario autonómico de Educación y Formación Profesional: Miguel Soler Gracia.  
  
  
ANEXO ÚNICO  
Instrucciones de organización y funcionamiento de los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria durante el curso académico 2022-2023  
  
ÍNDICE  
1. PROYECTO EDUCATIVO DE CENTRO  
1.1. Consideraciones generales  
1.2. Contenidos del proyecto educativo de centro  
1.2.1. Los objetivos, las prioridades de actuación y la línea pedagógica del centro  
1.2.2. Las características del entorno social y cultural del centro  
1.2.3. Las líneas y criterios básicos que tienen que orientar el establecimiento de determinadas medidas a medio y largo plazo  
1.2.4. La concreción de los currículos establecidos por la Administración educativa para las diferentes enseñanzas impartidas en el centro  
1.2.5. Proyecto lingüístico de centro  
1.2.6. Los diferentes planes y programas establecidos por la Administración educativa  
1.2.6.1. Programa de reutilización, reposición y renovación de libros de texto y material curricular  
1.2.6.2. Medidas para el fomento de la lectura  
1.2.6.3. Medidas para el fomento de la igualdad y la convivencia  
1.2.6.4. Medidas de respuesta educativa para la inclusión del alumnado  
1.2.6.5. Medidas relacionadas con la acción tutorial  
1.2.6.6. Actuaciones de orientación académica y profesional  
1.2.6.7. Medidas de coordinación para garantizar la continuidad del proceso educativo  
1.2.6.8. Organización de la jornada escolar  
1.2.6.9. Proyecto educativo de comedor escolar  
1.2.6.10. Plan Digital de Centro.  
1.2.6.11. Carta de compromiso educativo del centro con las familias del alumnado.  
1.2.6.12. Otros proyectos y programas desarrollados por el centro  
1.3. Elaboración, aprobación, difusión, seguimiento y evaluación del proyecto educativo  
2. PROYECTO DE GESTIÓN Y RÉGIMEN ECONÓMICO  
2.1. Consideraciones generales  
2.2. Otros aspectos relativos a la gestión y régimen económico de los centros  
3. NORMAS DE ORGANIZACIÓN Y FUNCIONAMIENTO  
3.1. Consideraciones generales  
3.2. Elaboración, aprobación, difusión, seguimiento y evaluación  
3.3. Otros aspectos relativos a la organización y al funcionamiento de los centros  
3.3.1. Incidencias de inicio de curso  
3.3.2. Acceso a los centros  
3.3.3. Criterios para la confección de grupos del alumnado  
3.3.4. Atención al alumnado en caso de ausencia de profesorado  
3.3.5. Participación del alumnado, de las familias, así como de voluntariado y de otro personal externo en los centros docentes  
3.3.6. Medios de difusión de los centros docentes  
3.3.7. Uso social de los centros educativos  
3.3.8. Salud y seguridad en los centros educativos  
3.3.9. Asistencia sanitaria al alumnado  
3.3.10. Medidas de emergencia y planes de autoprotección del centro  
3.3.11. Prevención de riesgos laborales en el sector docente  
3.3.11.1. Adaptación de puestos de trabajo  
3.3.11.2. Valoración de riesgo durante el embarazo y la lactancia  
3.3.11.3. Delegados y delegadas de prevención de riesgos laborales  
3.3.12. Cambios de denominación  
4. PROGRAMACIÓN GENERAL ANUAL  
4.1. Consideraciones generales  
4.2. Contenidos de la PGA  
4.2.1. Información administrativa  
4.2.1.1. Horario general del centro  
4.2.1.2. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del alumnado, del personal docente, y del personal no docente de atención educativa  
4.2.1.2.a. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del alumnado  
4.2.1.2.b. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del profesorado y del personal no docente de atención educativa  
4.2.1.3. Calendario de reuniones de los órganos colegiados del centro, de evaluaciones e información a las familias  
4.2.1.4. Actualización de los requisitos lingüísticos para la catalogación de puestos de trabajo docente  
4.2.1.4.a. Capacitación lingüística del profesorado  
4.2.1.4.b. Catalogación de puestos de trabajo docentes en valenciano  
4.2.1.4.c. Clasificación de puestos de trabajo docente en lengua extranjera  
4.2.1.5. Libros de texto y otros materiales curriculares  
4.2.1.6. Productos de apoyo para el alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo derivadas de discapacidad  
4.2.1.7. Programa anual de comedor escolar  
4.2.1.8. Programa anual de actividades complementarias y extraescolares y servicios complementarios  
4.2.1.9. Programa de actividades formativas de centro  
4.2.2. El plan de actuación para la mejora  
4.2.2.1. Descripción de las intervenciones educativas que se desarrollarán para atender a la diversidad del alumnado desde una perspectiva inclusiva  
4.2.2.1.a. Consideraciones generales  
4.2.2.1.b. Propuesta pedagógica de ciclo  
4.2.2.1.c. Programaciones de aula  
4.2.2.1.d. Actividades del equipo de Orientación Educativa  
4.2.2.1.e. Programa de acompañamiento, motivación y refuerzo escolar personalizado al alumnado más vulnerable educativamente, dentro del programa de cooperación territorial «PROA+» (2021-2024)  
4.2.2.2. La actualización de los diferentes planes y programas desarrollados por el centro  
4.2.2.2.a. Revisión del proyecto educativo de centro  
4.2.2.2.b. La situación del proyecto lingüístico del centro y la aplicación del programa  
4.2.2.2.c. Otras concreciones del proyecto educativo  
4.2.2.3. Criterios y procedimientos previstos para el seguimiento y la evaluación del PAM  
4.3. Elaboración, aprobación, tramitación, difusión, seguimiento y evaluación de la PGA  
4.4. Memoria de final de curso  
5. ÓRGANOS DE COORDINACIÓN DOCENTE  
5.1. Comisión de Coordinación Pedagógica. Composición, coordinación y funciones  
5.2. Equipos de ciclo. Composición, coordinación y funciones  
5.3. Equipo de Orientación Educativa  
5.4. Tutorías  
5.5. Otras figuras de coordinación  
5.5.1. Persona coordinadora de las tecnologías de la información y comunicación (TIC)  
5.5.2. Persona coordinadora de formación  
5.5.3. Persona coordinadora de igualdad y convivencia  
5.5.4. Persona coordinadora del programa de reutilización de libros y materiales curriculares  
6. PERSONAL DOCENTE, PERSONAL NO DOCENTE DE ATENCIÓN EDUCATIVA Y PERSONAL DE ADMINISTRACIÓN Y SERVICIOS  
6.1. Personal docente  
6.1.1. Actuaciones para la acogida del profesorado de nueva incorporación al centro  
6.1.2. Horario del personal docente  
6.1.3. Horario del equipo directivo  
6.1.4. Horario de las personas coordinadoras de los equipos de ciclo y de las otras figuras de coordinación  
6.1.5. Horario del profesorado de la especialidad de Orientación Educativa  
6.1.6. Distribución horaria para las especialidades del cuerpo de maestros/as  
6.1.6.1. Especialidad de Educación Infantil  
6.1.6.2. Especialidad de Educación Primaria  
6.1.6.3. Especialidad de Lengua Extranjera  
6.1.6.4. Especialidad de Educación Física  
6.1.6.5. Especialidad de Música  
6.1.6.6. Especialidades de Pedagogía Terapéutica y Audición y Lenguaje  
6.1.7. Profesorado de Religión  
6.1.8. Cumplimiento del horario  
6.1.9. Sustitución de docentes  
6.1.10. Notificación de la participación en el ejercicio del derecho de huelga del personal docente y no docente  
6.2. Personal no docente de atención educativa  
6.2.1. Horarios del personal no docente de atención educativa  
6.2.2. Actuaciones para la acogida del personal no docente de atención educativa  
6.2.3. Sustituciones y cobertura de los puestos del personal no docente de atención educativa  
6.3. Personal de administración y servicios  
6.4. Otro personal  
7. ENSEÑANZAS  
7.1. Enseñanzas de Educación Infantil  
7.1.1. Evaluación de los procesos de aprendizaje y enseñanza e información a las familias  
7.1.2. Periodo de acogida  
7.1.3. Concreción curricular en la Educación Infantil  
7.1.4. Enseñanzas de Religión  
7.2. Enseñanzas de Educación Primaria  
7.2.1. Concreción curricular  
7.2.2. Evaluación y promoción  
7.2.3. Premios extraordinarios al rendimiento académico de Educación Primaria y mención honorífica en la etapa  
7.2.4. Enseñanzas de Religión  
8. ALUMNADO  
8.1. Derechos y deberes del alumnado  
8.2. Reclamación de calificaciones  
8.3. Alumnado con necesidad específica de apoyo educativo y necesidades de compensación de desigualdades  
8.4. Alumnado recién llegado  
8.5. Alumnado que no cumple el requisito de edad para cursar enseñanzas elementales y/o profesionales de Música y de Danza  
9. MATRÍCULA  
9.1. Documentos de matrícula  
9.2. NIA  
9.3. Traslado de matrícula  
10. COLEGIOS RURALES AGRUPADOS  
10.1. Normativa  
10.2. Expedientes de constitución  
11. CENTROS DE PRÁCTICAS Y ESTUDIANTES ERASMUS12. ITACA, TECNOLOGÍAS DE LA INFORMACIÓN Y LA COMUNICACIÓN Y PROTECCIÓN DE DATOS  
12.1. Normativa que se deberá prever en materia del uso de las tecnologías de la información y de la comunicación y la protección en el tratamiento de los datos personal  
12.2. ITACA  
12.3. Uso de plataformas informáticas en los centros educativos públicos de titularidad de la Generalitat  
12.4. Identidad digital del alumnado, del personal docente y del personal no docente de atención educativa  
CONSIDERACIONES FINALES  
  
  
1. PROYECTO EDUCATIVO DE CENTRO  
1.1. Consideraciones generales  
Uno de los aspectos que garantiza la calidad de los procesos educativos es la autonomía de los centros educativos. Conviene, por ello, que cada centro pueda gestionar el personal docente y no docente, así como los recursos materiales, para dar la mejor respuesta educativa al alumnado en función de las características de la comunidad educativa que lo compone. Así pues, los límites que esta autonomía conlleva se derivan de la necesidad misma que los centros educativos y la educación ofrecida en estos mantengan una retroalimentación con la sociedad y el entorno en el que se insertan.  
Es responsabilidad de la Administración educativa garantizar la calidad de las experiencias de aprendizaje que se llevan a cabo en todos los centros, de manera que debe supervisar que el margen de maniobra más amplio que se les otorga se traduzca en beneficios para todo el alumnado.  
Un centro educativo de calidad debe dar respuesta al equilibrio complejo que existe entre la excelencia, entendida como la puesta en marcha de procesos educativos encaminados a conseguir que todo el alumnado con inquietudes tenga la posibilidad de ir más allá de la simple suficiencia, y la equidad, que rompe con la falsa idea de que la equipara con uniformidad, de manera que todo el alumnado desarrolle plenamente y de manera integral su personalidad.  
El proyecto educativo de centro (de ahora en adelante, PEC) es, entre todos los documentos de los centros educativos, el documento referente para dar respuesta a la diversidad de las necesidades personales y educativas del alumnado que se derivan de una sociedad plural.  
De acuerdo con lo que se dispone en el artículo 55.1 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, el PEC es el documento, en el que la comunidad educativa debe expresar sus necesidades y plantear sus prioridades de forma singular.  
El artículo 55.2 del citado Decreto 253/2019, establece que el PEC recoge los principios que fundamentan, dan sentido y orientan las decisiones que generan y vertebran los diferentes proyectos, planes y actividades del centro y que debe incluir medidas para promover valores de equidad, responsabilidad, coeducación, interculturalidad, libertad, sentido crítico, prevención y resolución pacífica de conflictos para erradicar la violencia en las aulas y para fomentar la igualdad entre mujeres y hombres.  
El artículo 55.3 del citado Decreto 253/2019 indica que el PEC incorporará los criterios para la personalización de la enseñanza y promoverá metodologías que pongan en valor los aprendizajes significativos, la colaboración, la cooperación, y la utilización de los recursos del entorno.  
El PEC debe abrazar la complejidad y comprender el contexto para desarrollar un análisis coherente, incorporando metodologías innovadoras para poder desarrollar los contenidos curriculares. Es una herramienta útil para cohesionar el equipo educativo puesto que requiere reflexionar y tomar acuerdos que permiten revisar, actualizar y consensuar los principios y valores que otorgan identidad al centro, y que permitirá definir la línea pedagógica del centro.  
Por ello, de acuerdo con el contenido del artículo 55.4 del citado Decreto 253/2019, el contenido del proyecto tiene que ser claro y debe reflejar un compromiso de toda la comunidad escolar para ofrecer la mejor respuesta en clave educativa a la diversidad social, económica y cultural del contexto para el cual se define, teniendo en cuenta las características del alumnado, de la comunidad educativa y del entorno social y cultural del centro. Asimismo, debe incluir las líneas y criterios básicos que tienen que orientar el establecimiento de medidas a medio y a largo plazo para la promoción de la igualdad y la convivencia, con un apartado específico en que constan las acciones de toda la comunidad educativa para construir un clima escolar positivo que favorezca la sensibilización, la prevención, la detección, el tratamiento educativo de los conflictos y una intervención efectiva en la regulación de la convivencia escolar y la reparación del daño, así como los principios coeducativos y evitar aquellas actitudes que favorezcan la discriminación sexista y, mediante la intervención positiva, promocionar, a partir de la puesta en valor de las aportaciones de las mujeres en cada área, el desarrollo personal integral de todas las personas miembros de la comunidad, garantizar el respeto a la identidad de género sentida e incorporar acciones encaminadas a la no discriminación que permitan superar los estereotipos y comportamientos sexistas y discriminatorios.  
Además, siguiendo las indicaciones de los apartados 1 y 7 del artículo 24 de la Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI, en el PEC y en todos los documentos que regulan la vida del centro, se incluirán la promoción de la igualdad en la diversidad y la no discriminación de las personas LGTBI. Además, se fomentarán actividades de sensibilización con la colaboración de colectivos LGTBI y de las personas progenitoras y/o personas tutoras legales y familiares de personas LGTBI. Todas estas acciones incorporadas a los documentos, planes y programas aprobados por los centros educativos, y aquellas otras que incorporen los centros por razón de su autonomía pedagógica, tendrán que basarse en fuentes de referencia avaladas por la literatura científica sobre la materia y remitir a las normas internacionales que garantizan la protección de los derechos humanos y los principios de igualdad y no discriminación, contenidos en los tratados firmados por el Estado español.  
Estos documentos tendrán que recoger también las recomendaciones del Plan de igualdad y convivencia en cuanto a la implementación de medidas que persigan la igualdad real de todas las personas que conforman la comunidad educativa, así como las estrategias pedagógicas y psicopedagógicas encaminadas a garantizar la igualdad en la diversidad, la no discriminación hacia las personas LGTBI, medidas preventivas, de acompañamiento e intervención que den respuesta a posibles casos de vulneración de derechos o violencia infligida hacia estas personas.  
La situación generada durante los cursos anteriores a consecuencia de la crisis sanitaria ocasionada por la COVID-19, ha obligado a realizar por parte de los centros un análisis de su PEC para dar entrada a nuevas situaciones que, a la vista de los acontecimientos, han obligado a un replanteamiento de muchos de los aspectos de la organización del centro y de la organización curricular de las enseñanzas que se imparten que hasta ahora parecían inamovibles.  
Sin embargo, esta situación no ha de llevar a la realización de un trabajo burocrático de modificación de este proyecto y de los planes y programas que forman parte de él, sino a un trabajo organizativo real que permita un mejor funcionamiento del centro, y que enfoque las actuaciones en el trabajo directo con el alumnado, especialmente con aquel que, como consecuencia de la pandemia, no ha tenido las mismas oportunidades educativas que el resto de sus compañeros y compañeras y para el alumnado con necesidad específica de apoyo educativo.  
Por tanto, dando continuación a la Resolución de 26 de enero de 2022 (DOGV 9266, 28.01.2022), durante el curso 2022-2023, para llevar a cabo las tareas de revisión y seguimiento de todos los planes y programas desarrollados por los centros que forman parte del Proyecto educativo de centro (PEC) y de sus concreciones anuales incluidas en la Programación general anual (PGA) y en el Plan de actuación para la mejora (PAM) no será necesario que los centros elaboren documentos específicos sino que bastará con la revisión y seguimiento en el marco de la elaboración de la memoria de final de curso, mediante la cual, el Consejo Escolar, el Claustro y el equipo directivo evaluarán el grado de cumplimiento de la PGA, y más específicamente las actuaciones incluidas en su PAM, durante este curso escolar 2022-2023.  
  
1.2. Contenidos del proyecto educativo de centro  
El contenido se ajustará a lo dispuesto en el artículo 121 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, en la nueva redacción que hace la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, por la que se modifica la Ley orgánica 2/2006, y los artículos 55 y 56 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria, y también se podrán aplicar el resto de disposiciones vigentes que establecen la inclusión de determinados aspectos como parte del contenido del PEC.  
A estos efectos, el PEC incluirá las principales líneas de actuación y estrategias de consecución de los objetivos establecidos, a medio y largo plazo, tratará los aspectos siguientes:  
1.2.1. Los objetivos, las prioridades de actuación y la línea pedagógica del centro  
La comunidad educativa debe plantearse con una proyección de futuro qué tipo de centro educativo desea ser, los valores en los cuales desea educar al alumnado y su compromiso con el entorno. Sus necesidades, expectativas, aspiraciones y prioridades tienen que conjugarse, obviamente, con los principios y finalidades de la normativa en vigor.  
De aquí surgirán las señas de identidad del centro, entendidas como el conjunto de valores, objetivos y prioridades de actuación de un centro, y definidas a través de la comunidad educativa a la cual presta servicio, y se partirá de un modelo de escuela inclusiva e innovadora que constituirá su singularidad.  
Además, se establecerá la línea pedagógica del centro que dé coherencia al proceso educativo, entendida como el conjunto de estrategias, procedimientos, técnicas y acciones organizadas planificadas por el personal educativo, de manera consciente y reflexiva, que, coordinadas entre sí, tienen la finalidad de facilitar posibilidades de aprendizaje del niño o la niña hacia la consecución de los objetivos y las competencias clave y específicas.  
Todos los elementos del PEC tienen que tomar como referencia los principios y las líneas de actuación establecidos en el Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano (DOGV 8356, 07.08.2018), que caracterizan el modelo de escuela inclusiva, a fin de concretar las actuaciones necesarias que dan respuesta a la diversidad de necesidades de todo el alumnado, considerando los recursos disponibles y las características del contexto sociocomunitario.  
1.2.2. Las características del entorno social y cultural del centro  
Las características del entorno social y cultural del centro son un elemento imprescindible a tener en cuenta a la hora de establecer sus objetivos y sus prioridades de actuación y desarrollar los proyectos educativos. El arraigo y la apertura del centro al entorno del cual forma parte resultan fundamentales para conseguir un compromiso efectivo de todos los sectores que conforman la comunidad educativa y la creación de redes de solidaridad y voluntariado.  
Tampoco debe olvidarse que los centros educativos tienen que facilitar el conocimiento de los recursos, servicios y posibilidades de su entorno más inmediato de manera que sean centros de enseñanza permanente al alcance de la ciudadanía, comprometidos con la sostenibilidad y la participación responsable.  
Los centros, además, tienen que establecer contactos y relaciones con las entidades más representativas y significativas de su entorno más inmediato (asociaciones vecinales, comercios, empresas, bibliotecas públicas, asociaciones culturales, ayuntamientos, servicios sociales, etc.) para favorecer una buena relación. Además, se han de buscar sinergias con los agentes socioeconómicos del entorno, a fin de promover acuerdos de colaboración que faciliten la inclusión del alumnado en el contexto sociocomunitario y dinamicen los cambios sociales, económicos y culturales de este entorno.  
El entorno social y cultural del centro repercute en el desarrollo competencial del alumnado. Por ello, se hace necesario que los centros educativos participen, colaboren y se impliquen en las necesidades reales de la comunidad donde se encuentra, a través de metodologías activas y participativas.  
1.2.3. Las líneas y criterios básicos que tienen que orientar el establecimiento de determinadas medidas a medio y largo plazo  
Se incluirán en el PEC las líneas y criterios básicos que han de orientar el establecimiento de determinadas medidas a medio y largo plazo por parte del centro en relación con los siguientes aspectos:  
- La organización y el funcionamiento del centro.  
- La participación de los diversos estamentos de la comunidad educativa y las formas de colaboración entre estos.  
- La cooperación entre las familias o representantes legales del alumnado y el centro.  
- La coordinación con los servicios del municipio, las relaciones con instituciones públicas y privadas para la mejor consecución de las finalidades establecidas, así como la posible utilización de las instalaciones del centro por parte de otras entidades para realizar actividades educativas, culturales, deportivas u otras de carácter social.  
- La coordinación y la transición entre niveles y etapas.  
- La orientación académica y profesional.  
- La respuesta educativa para la inclusión de todo el alumnado.  
- La acción tutorial.  
- La gestión de la igualdad y la convivencia con perspectiva comunitaria mediante estrategias organizativas y prácticas educativas basadas en el diálogo igualitario, el desarrollo de la competencia socioemocional y la prevención de la violencia.  
- La promoción y buen uso de las tecnologías de la información y las comunicaciones.  
- La innovación educativa a través de nuevas metodologías integradoras, cooperativas y colaborativas que motiven el aprendizaje y mejoren los resultados académicos del alumnado.  
- La educación plurilingüe e intercultural.  
1.2.4. La concreción de los currículos establecidos por la Administración educativa para las diferentes enseñanzas impartidas en el centro  
1. La concreción curricular forma parte del PEC y la elabora la comisión de coordinación pedagógica (COCOPE) con las directrices acordadas en el Claustro. Es el documento que, a partir de las prescripciones fijadas por la Administración educativa, establece qué, cuándo y cómo se debe enseñar y qué, cuándo y cómo se debe evaluar. En este documento se tienen que incluir los elementos transversales establecidos por la normativa vigente. De acuerdo con el artículo 129 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación (LOE), modificada por la Ley orgánica 3/2020, corresponde al Claustro su aprobación y evaluación.  
2. Será aplicable la normativa siguiente:  
a) Para las enseñanzas de Educación Infantil será de aplicación el decreto del Consell que regule la ordenación y el currículo de la Educación Infantil, desarrollado a partir del Real decreto 95/2022, de 1 de febrero, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Infantil (BOE 28, 02.02.2022).  
b) Para los cursos primero, tercero y quinto de Educación Primaria será de aplicación el decreto del Consell que regule la ordenación y el currículo de la Educación Primaria, desarrollado a partir del Real decreto 157/2022, de 1 de marzo, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Primaria (BOE 52, 02.03.2022).  
c) Para los cursos segundo, cuarto y sexto de Educación Primaria será de aplicación lo dispuesto en el Decreto 108/2014, de 4 de julio, del Consell, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la Educación Primaria en la Comunitat Valenciana (DOGV 7311, 07.07.2014), modificado por el Decreto 136/2015, de 4 de septiembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015) y el Decreto 88/2017, de 7 de julio, del Consell (DOGV 8084, 14.07.2017).  
No obstante, los estándares de aprendizaje evaluables que figuran en los anexos al citado Real decreto 126/2014, de 28 de febrero, tendrán carácter meramente orientativo para los cursos de Educación Primaria a que se refiere el apartado c durante el año académico 2022-2023.  
3. Ante la situación generada durante los cursos anteriores a consecuencia de la crisis sanitaria ocasionada por la COVID-19, durante el curso 2022-2023 los centros docentes tomarán las medidas de refuerzo pedagógico necesarias en los diferentes niveles y etapas educativas, con el fin de lograr la consolidación de los aprendizajes y de las competencias del curso anterior y de permitir el avance de todo el alumnado y especialmente del que haya tenido más dificultades.  
1.2.5. Proyecto lingüístico de centro  
1. El proyecto lingüístico de centro (PLC) es el instrumento mediante el cual cada centro educativo articula, concreta y adecua al centro educativo el programa de educación plurilingüe e intercultural (PEPLI).  
2. Será de aplicación la Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la que se regula y promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano (DOGV 8240, 22.02.2018), que en su artículo 15 especifica su contenido:  
a) El plan de enseñanza y uso vehicular de las lenguas: proporción de uso vehicular de cada lengua, enfoques metodológicos, medidas de apoyo, y tratamiento de las personas recién llegadas y vulnerables.  
b) El plan de normalización lingüística del centro: medidas de promoción del valenciano en los ámbitos administrativo, de gestión y planificación pedagógica y social y de interrelación con el entorno.  
c) La propuesta de evaluación de la consecución de los objetivos del proyecto.  
3. Durante el curso 2022-2023, y de acuerdo con el calendario y el procedimiento establecido por la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación, todos los centros educativos públicos y privados sostenidos con fondos públicos tendrán que adaptar su PLC a los nuevos currículos aprobados por decreto del Consell para las enseñanzas de Educación Infantil y Educación Primaria, de manera que estén autorizados con anterioridad del proceso de admisión correspondiente al curso 2023-2024.  
4. Los centros de nueva creación tendrán que elaborar su PLC de acuerdo con el calendario y el procedimiento indicado en el apartado anterior.  
5. Para la adaptación o elaboración del PLC, los centros pueden contar con las orientaciones y el apoyo de los asesores técnicos y asesoras técnicas docentes en materia de educación plurilingüe y de la Inspección de Educación.  
1.2.6. Los diferentes planes y programas establecidos por la Administración educativa  
La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte ha establecido mediante normativa de diferentes rangos una gran variedad de planes y programas con la intención de favorecer la mejora continua de los centros educativos.  
Esta normativa, junto con el gran número de planes y programas establecidos, ha hecho que en lugar de poner el énfasis de las actuaciones que se derivan de estos planes y programas se haya focalizado en la realización de documentos y procedimientos administrativos para su elaboración, su seguimiento y su evaluación, que han provocado un incremento de la burocracia para los centros.  
Algunos de estos planes y programas son los siguientes: Plan para el fomento de la lectura, Plan de transición de la Educación Primaria a la ESO, Planes de transición entre niveles, etapas y modalidades de escolarización, Plan de acción tutorial, Plan de atención a la diversidad e inclusión educativa, Plan de igualdad y convivencia, Proyecto formativo del centro, Programa de actividades formativas de centro (PAF), etc.  
Por tanto, la normativa de desarrollo de muchos de estos planes y programas deberá simplificarse de modo que, más que hablar de planes y programas, se hable de medidas a tomar por los centros para trabajar con la finalidad de conseguir los objetivos previstos.  
Por este motivo, la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, a través de los nuevos decretos que regularán la ordenación y las enseñanzas mínimas de las diferentes etapas, empezará a realizar esta tarea de simplificación.  
Con carácter general, y mientras se produce esta simplificación administrativa, los planes y programas que ya han sido elaborados por los centros educativos serán evaluados por los órganos colegiados que correspondan en el marco de la elaboración de la memoria final de curso, con el objetivo de que se realicen propuestas de mejora para el curso siguiente, sin que se tengan que realizar documentos de seguimiento a lo largo del curso escolar, y sin perjuicio de que los centros realicen sus propios mecanismos para la evaluación continua de su contenido, para dar respuesta a las dudas, sugerencias y propuestas realizadas por los diferentes representantes de la comunidad educativa en el seno del Consejo Escolar de los centros.  
Como consecuencia de la evaluación efectuada de los distintos planes y programas que continúan en vigor, los centros modificarán, si así lo consideran, y en el ámbito de su autonomía, el contenido de estos planes y programas, sin que estas modificaciones provoquen la realización de un trabajo burocrático de reelaboración de los planes y programas que forman parte del PEC, sino que lleven a un trabajo organizativo real que permita un mejor funcionamiento del centro, y enfocar las actuaciones en el trabajo directo con el alumnado, especialmente con el más vulnerable y con el que tiene necesidad específica de apoyo educativo.  
En este sentido, las referencias, realizadas en las normas actualmente vigentes, a la elaboración de los diversos planes y programas, quedará sustituida por la referencia genérica a las líneas y a los criterios básicos que deben orientar al establecimiento de medidas específicas, a medio y largo plazo, para la consecución de los objetivos establecidos en los citados planes y programas.  
Sin embargo, se indican determinadas observaciones respecto a algunos de estos planes y programas.  
1.2.6.1. Programa de reutilización, reposición y renovación de libros de texto y material curricular  
1. El programa de reutilización, reposición y renovación de libros de texto y material curricular tiene como finalidad última avanzar hacia la plena gratuidad de la educación y fomentar los valores de la solidaridad y la corresponsabilidad entre los miembros que conforman la comunidad escolar, en el sentido más amplio; incentivar el uso sostenible de los libros de texto y el material curricular, y fomentar la autonomía pedagógica y de gestión de los centros. Este programa debe garantizar la provisión de materiales en formato accesible, teniendo en cuenta las necesidades individuales del alumnado.  
2. Se llevará a cabo de acuerdo con lo establecido en la Orden 26/2016, de 13 de junio, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula el programa de reutilización, reposición y renovación de libros de texto y material curricular, a través de la creación y puesta en funcionamiento de bancos de libros de texto y material curricular en los centros públicos y privados concertados de la Comunitat Valenciana, y se determinan las bases reguladoras de las subvenciones destinadas a centros docentes privados concertados y centros docentes de titularidad de corporaciones locales (DOGV 7806, 15.06.2016).  
3. Como consecuencia de la aprobación de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, por la que se modifica la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, el calendario para la implantación de las modificaciones introducidas en el currículo de las enseñanzas incluidas en el programa de banco de libros, que se establece en la disposición final quinta, apartado 3, de la referida ley, es el siguiente:  
  
Cursos EDUCACIÓN PRIMARIA  
2022-2023 1º-3º-5º  
2023-2024 2º-4º-6º  
  
  
Por lo tanto, se debe tener en cuenta que será en las resoluciones del programa del banco de libros para los cursos 2022-2023 y 2023-2024 cuando, desde esta conselleria, se aumentarán los porcentajes de renovación para que los centros puedan hacer la adecuación de los libros de texto y material curricular a los nuevos currículos.  
4. En este sentido habrá que tener presente las instrucciones de renovación y reposición de libros de texto y material curricular para el curso 2022-2023, del director general de Centros Docentes, así como las correspondientes resoluciones del programa de banco de libros de texto y material curricular para el curso 2022-2023.  
1.2.6.2. Medidas para el fomento de la lectura  
1. Los centros tendrán que elaborar medidas para fomentar la lectura con el fin de alcanzar los objetivos establecidos en la normativa que regula los actuales planes para el fomento de la lectura.  
2. Estas medidas tendrán que asegurar y consolidar la comprensión lectora y la capacidad de composición textual, en cualquier soporte, analógico o digital, de todo el alumnado del centro, ser transversales en las programaciones de aula y desarrollarse en todas las áreas y ámbitos.  
3. El objetivo de estas medidas es fomentar el hábito lector y el gusto de leer por parte del alumnado a lo largo de todas las etapas del aprendizaje para que incorporen la lectura en diferentes formatos y tipologías como uno de los fundamentos del proceso educativo y vital. Por ello, es necesario realizar acciones de dinamización de la lectura y de dinamización de la biblioteca de aula y, si es el caso, de la biblioteca de centro, como espacio educativo flexible, como centro de recursos de información, de lectura, de cultura, que fomente el aprendizaje autónomo y que sea un factor de compensación social que favorezca la igualdad y la diversidad, incluyendo todos los formatos que permitan el acceso a la lectura de la totalidad del alumnado. Estas medidas tendrán que contemplar una representación equilibrada de autoría femenina y/o de personajes protagonistas femeninos, con roles no estereotipados, en los diferentes textos que se proponen.  
4. Las programaciones de aula incluirán la planificación y la organización de tiempo y de espacios para leer, crear y consolidar actitudes favorables hacia la lectura y hacia la cultura en todas las áreas, ámbitos y materias curriculares e integrarán las tecnologías de la información y de la comunicación para favorecer la alfabetización múltiple y el desarrollo de la competencia informacional.  
5. La evaluación de todas las medidas anteriores se realizará en el marco de la memoria final de curso.  
1.2.6.3. Medidas para el fomento de la igualdad y la convivencia  
1. Los centros tendrán que elaborar medidas para fomentar la igualdad y la convivencia con el fin de alcanzar los objetivos establecidos en la normativa que regula estos aspectos en el marco de los centros educativos.  
2. Estas medidas tendrán que incluir un conjunto de acciones, procedimientos y actuaciones que permitan la consecución de los valores democráticos e inclusivos establecidos en el PEC del que forman parte.  
3. Las medidas anteriores tienen como objetivo primordial la promoción de la igualdad y la convivencia desde un enfoque interseccional y de derechos humanos, la coeducación, el respeto a la diversidad sexual, de género y familiar, a la discapacidad y a la diversidad funcional, la convivencia positiva, la comunicación no violenta, la prevención de los conflictos y su gestión o resolución pacífica, prestando especial atención a la violencia de género, atendiendo y respetando las circunstancias, condiciones y características personales del alumnado.  
4. En este sentido, será aplicable, además de la normativa mencionada en el preámbulo de estas instrucciones, la siguiente:  
- Ley orgánica 1/1996, de 15 de enero, de protección jurídica del menor, de modificación parcial del Código Civil y de la Ley de enjuiciamiento civil (BOE 15, 17.01.1996).  
- Ley orgánica 1/2004, de 28 de diciembre, de protección integral contra la violencia de género (BOE 313, 29.12.2004), que insta a que se adopten las medidas necesarias para asegurar que los consejos escolares impulsen la adopción de medidas educativas que fomenten la igualdad real y efectiva entre hombres y mujeres.  
- Ley orgánica 3/2007, de 22 de marzo, para la igualdad efectiva de mujeres y hombres (BOE 71, 23.03.2007), en el cual se insta a la inclusión del principio de igualdad efectiva entre mujeres y hombres en el sistema educativo.  
- Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el Estatuto de las Personas con Discapacidad (DOGV 4479, 11.04.2003).  
- Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.11.2012).  
- Ley 8/2017, de 7 de abril, de la Generalitat, integral del reconocimiento del derecho a la identidad y a la expresión de género en la Comunitat Valenciana (DOGV 8019, 11.04.2017).  
- Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI (DOGV 8436, 03.12.2018).  
- Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia (DOGV 8450, 24.12.2018).  
- Ley orgánica 8/2021, de 4 de junio, de protección integral a la infancia y la adolescencia frente a la violencia (BOE 134, 05.06.2021).  
- Ley 6/2022, de 31 de marzo, de modificación del Texto Refundido de la Ley General de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, aprobado por el Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, para establecer y regular la accesibilidad cognitiva y sus condiciones de exigencia y aplicación (BOE 78, 01.04.2022).  
- Decreto 39/2008, de 4 de abril, del Consell, sobre la convivencia en los centros docentes no universitarios sostenidos con fondos públicos y sobre los derechos y deberes del alumnado, padres, madres, tutores y tutoras, profesorado y personal de administración y servicios (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que lo sustituya.  
- Decreto 102/2018, de 27 de julio, del Consell, de desarrollo de la Ley 8/2017, integral del reconocimiento del derecho a la identidad y a la expresión de género en la Comunitat Valenciana (DOGV 8373, 31.08.2018).  
- Decreto 101/2020, de 7 de agosto, del Consell, de desarrollo de la Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI (DOGV 8884, 17.08.2020).  
- Orden de 12 de septiembre de 2007, de la Conselleria de Educación, por la que se regula la notificación de las incidencias que alteran la convivencia escolar, enmarcada dentro del plan de prevención de la violencia y promoción de la convivencia en los centros escolares de la Comunitat Valenciana (PREVI) (DOGV 5609, 28.09.2007).  
- Orden 62/2014, de 28 de julio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se actualiza la normativa que regula la elaboración de los planes de igualdad y convivencia (DOGV 7330, 01.08.2014).  
- Resolución de les Corts 98/IX, sobre la creación de la figura de persona coordinadora de igualdad en todos los centros educativos, aprobada por la Comisión de Política Social y Ocupación en la reunión del 9 de diciembre de 2015 (BOC 47, 11.01.2016).  
- Plan director de coeducación, disponible en:  
https://ceice.gva.es/documents/161634256/165603089/Plan+Director+de+Coeducaci%C3%B3n/a53bc1f6-e22b-4210-89aa-5e34230c4e08  
€ Protocolos de prevención e intervención ante supuestos de violencia escolar que figuran en los anexos de la Orden 62/2014 (DOGV 7330, 01.08.2014).  
- Protocolo de acompañamiento a la identidad de género, la expresión de género y la intersexualidad, de acuerdo con la Instrucción del 15 de diciembre de 2016 del director general de Política Educativa, por la que se establece el protocolo de acompañamiento para garantizar el derecho a la identidad de género, la expresión de género y la intersexualidad (DOGV 7944, 27.12.2016).  
- Protocolo de prevención y actuación ante el acoso laboral en centros docentes dependientes de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (aprobado el 04.10.2017 en la Comisión Sectorial de Seguridad y Salud en el Trabajo).  
- Guía de buenas prácticas para la prevención de conductas de acoso laboral (aprobada el 19.12.2017 en la Comisión Paritaria de Seguridad y Salud en el Trabajo -COPASESA-) disponible en https://prevencio.gva.es/documents/161660390/165946849/Gu%C3%ADa+de+buenas+practicas+para+prevenir+el+acoso+laboral\_2018\_cs/dad77d0d-1759-4628-a406-2e0ebe137484.  
4. Para el desarrollo de las medidas anteriores se tendrá en cuenta de forma prioritaria todo lo establecido en la normativa legal que regule la igualdad y la convivencia en los centros educativos en el sistema educativo valenciano.  
5. Estas medidas serán elaboradas por el equipo directivo, con la participación de la persona coordinadora de igualdad y convivencia, de acuerdo con las directrices emanadas del Consejo Escolar y atendiendo a las propuestas realizadas por el Claustro y las asociaciones de madres y padres y /o personas tutoras legales del alumnado.  
6. Su evaluación se realizará en el marco de la memoria de final de curso que tendrán que elaborar a la finalización del período lectivo.  
7. El Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Personal Propio de la Generalitat (SPRL), la Inspección General de Educación (IGE), las inspecciones territoriales de educación (ITE) y las unidades de resolución de conflictos (URC) tienen que promover las actuaciones efectivas ante posibles situaciones de acoso laboral, acoso sexual o por razón de sexo de las empleadas y de los empleados públicos dependientes de la Generalitat Valenciana que prestan servicios en los centros educativos.  
8. Sin embargo, se debe tender hacia una gestión de la convivencia en los centros educativos aplicando principios rectores como el cumplimiento efectivo de los derechos de la infancia reconocidos en la Convención sobre los Derechos del Niño de Naciones Unidas de 1989; el respeto por los derechos humanos, la igualdad de género, la diversidad, la solidaridad, la paz y los valores democráticos; el interés superior del niño y la niña como eje rector en la toma de decisiones; la promoción de la participación del alumnado, las familias, el profesorado y la comunidad educativa; el fomento del buen trato, de la cultura de no violencia y de la resolución pacífica de los conflictos; la concepción y promoción de los centros educativos como entornos seguros y protectores y la concepción integral de la atención a la igualdad y a la convivencia, incluyendo la sensibilización, la prevención, la detección, la gestión y la restauración del daño.  
Además, se promoverán medidas como el liderazgo compartido, equipos de mediación dentro de los centros e intercentros, acompañamiento del profesorado que trabaja en el centro por primera vez, la resolución de conflictos mediante estrategias de mediación, restauración, o cualquier otra que cuente con planificación y apoyo científico, y, solo en caso de haber agotado las medidas anteriores, activar la actuación de las URC en las diferentes direcciones territoriales.  
9. El equipo directivo promoverá actuaciones de prevención primaria con el objetivo de evitar situaciones de riesgo de acoso laboral y escolar. Entre estas medidas estará la de informar de la Guía de buenas prácticas para la prevención de conductas de acoso laboral y poner en conocimiento el Protocolo de prevención y actuación frente al acoso laboral en centros docentes.  
10. Los centros educativos deberán realizar actuaciones de mejora de la organización y el funcionamiento de manera que sus estructuras organizativas habituales (órganos colegiados de gobierno y de coordinación docente) fomenten la participación, con espacios accesibles de diálogo y de reflexión comunes entre alumnado, profesorado, familias y otros agentes para favorecer la participación y el consenso a la hora de tomar decisiones, las redes de apoyo mutuo, el clima de trabajo adecuado, la resolución pacífica de conflictos, la definición de funciones y competencias, y la mejora de las comunicaciones.  
11. El Programa de actividades formativas de centro (de ahora en adelante, PAF) deberá incluir la formación necesaria para hacer efectivas actuaciones en materia de igualdad y convivencia, de promoción del buen trato y la mejora del bienestar emocional, de prevención y resolución pacífica de conflictos en el ámbito laboral y educativo.   
12. Cuando se produzca una situación de violencia, consumo y/o tráfico de sustancias, agresiones, intimidaciones, vandalismo y/o peleas, en el entorno del centro escolar (fuera del centro educativo), que pueda ocasionar daños graves psicológicos y/o físicos a los miembros de la comunidad educativa, la dirección del centro, además de comunicar la situación de violencia en el entorno escolar, mediante la correspondiente ficha de entorno escolar (anexo VI de la Orden 62/2014), deberá comunicar la situación, con la denuncia pertinente, a las Fuerzas de Seguridad del Estado. El hecho de la denuncia se comunicará, también, a la plataforma ITACA PREVI.  
13. La dirección del centro público o la persona titular del centro privado concertado comunicará, simultáneamente al Ministerio Fiscal y a la dirección territorial competente en materia de educación, cualquier hecho que pueda ser constitutivo de delito o falta penal, sin prejuicio de adoptar las medidas cautelares oportunas mediante el anexo VII de la Orden 62/2014, de 28 de julio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se actualiza la normativa que regula la elaboración de los planes de convivencia en los centros educativos de la Comunitat Valenciana y se establecen los protocolos de actuación e intervención ante supuestos de violencia escolar (DOGV 7330, 01.08.2014).  
1.2.6.4. Medidas de respuesta educativa para la inclusión del alumnado  
1. Los centros docentes incluirán en el PEC medidas de respuesta educativa para la inclusión del alumnado con el fin de implementar, de forma transversal, un modelo de educación inclusiva para todo el alumnado, que implique el currículo, la organización del centro, la actuación de todo el personal del centro, las relaciones de la comunidad educativa, las relaciones con el entorno y todas las actuaciones que se desarrollen.  
2. Será aplicable, además de la normativa general mencionada en el preámbulo de estas instrucciones, la siguiente:  
- Ley 26/2011, de 1 de agosto, de adaptación normativa a la Convención Internacional sobre los Derechos de las Personas con Discapacidad (BOE 184, 02.08.2011).  
- Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, de modificación de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad (DOGV 8282, 26.04.2018).  
- Ley 6/2022, de 31 de marzo, de modificación del Texto Refundido de la Ley General de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, aprobado por el Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, para establecer y regular la accesibilidad cognitiva y sus condiciones de exigencia y aplicación (BOE 78, 01.04.2022).  
- Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano (DOGV 8356, 07.08.2018).  
- Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano (DOGV 9099, 03.06.2021).  
- Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano (DOGV 8540, 03.05.2019).  
- Orden 23/2021, de 6 de julio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se determinan los criterios de creación de puestos de profesorado de la especialidad de Orientación Educativa en los equipos de Orientación Educativa, y por la que se ordena la creación de las unidades especializadas de Orientación (DOGV 9124, 09.07.2021).  
- Resolución conjunta de 11 de diciembre de 2017, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, por la que se dictan instrucciones para la detección y la atención precoz del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
- Resolución de 5 de junio de 2018, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se dictan instrucciones y orientaciones para actuar en la acogida del alumnado recién llegado, especialmente el desplazado, en los centros educativos de la Comunitat Valenciana (DOGV 8314, 11.06.2018).  
- Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades (DOGV 9245, 29.12.2021).  
- Resolución de 23 de julio de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la organización de la atención educativa domiciliaria y hospitalaria (DOGV 9138, 29.07.2021), o normativa que la sustituya.  
- Resolución de 23 de julio de 2021, de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la cual se prorroga la autorización y se regula el funcionamiento, con carácter experimental, de las unidades educativas terapéuticas de Elche y de València (DOGV 9138, 29.07.2021).  
- Resolución de 23 de julio de 2021, de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la que se prorroga la autorización y se regula el funcionamiento de la unidad educativa terapéutica/hospital de día infantil y adolescente de Castelló de la Plana (DOGV 9138, 29.07.2021).  
3. De entre las medidas de respuesta educativa para la inclusión del alumnado a implementar por los centros se destacan las siguientes:  
- Actuaciones de sensibilización dirigidas a toda la comunidad educativa hacia la respuesta inclusiva a la diversidad que hay en el centro y en la sociedad.  
- Programas o actuaciones de diseño propio o programas singulares autorizados por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte que desarrollen las líneas de actuación del Decreto 104/2018, relacionadas con la identificación y eliminación de barreras contextuales a la inclusión, la movilización de los recursos para apoyar a la inclusión y el currículo inclusivo.  
- Criterios de organización de los horarios, los agrupamientos del alumnado y de los apoyos personales (responsabilidades y coordinaciones internas y externas).  
- Criterios pedagógicos para la presentación de los contenidos que garanticen la accesibilidad universal (física, cognitiva, sensorial y emocional) y bajo los principios de implicación, representación, acción y expresión del Diseño Universal para el Aprendizaje (DUA).  
- Procedimientos para la detección y análisis de barreras contextuales para la inclusión y procedimiento de evaluación sociopsicopedagógica para la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo del alumnado.  
- Actuaciones para la detección temprana e intervención con el alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo.  
- Actuaciones para la prevención e intervención temprana mediante programas de desarrollo competencial de continuidad, progresión y coordinación a lo largo de las diferentes etapas educativas ante las dificultades de aprendizaje, la comunicación y el lenguaje.  
- Procedimientos establecidos por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte para la respuesta al alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo que se desarrollen en el centro en cada una de las etapas.  
- Organización para la planificación, desarrollo, evaluación y seguimiento de los planes de actuación personalizados.  
4. La evaluación de las medidas desplegadas por los centros se realizará en el marco de la memoria final del centro.  
1.2.6.5. Medidas relacionadas con la acción tutorial  
1. La coordinación de la acción tutorial en el centro educativo corresponde a la jefatura de estudios, y la elaboración de las medidas relacionadas con esta acción tutorial será realizada por la comisión de coordinación pedagógica, a partir de las líneas estratégicas de la orientación educativa y profesional, con el asesoramiento del equipo de Orientación Educativa del personal que preste servicios de orientación en centros privados concertados o el gabinete psicopedagógico escolar autorizado, y se establecerán los criterios generales que deberán orientar la labor de todos los maestros tutores y todas las maestras tutoras a lo largo del curso escolar.  
2. Las medidas contemplarán lo establecido en el Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano (DOGV 9099, 03.06.2021) y la normativa que lo desarrolle, teniendo en cuenta los aspectos siguientes:  
a) Prestar especial atención al desarrollo del plan individual de refuerzo para el alumnado que no ha promocionado de curso.  
b) Incorporar actividades que promuevan el fomento de la lectura y el valor pedagógico del banco de libros.  
c) Planificar las actuaciones a partir de las características y la situación personal del alumnado y la necesidad específica de apoyo educativo, con el objetivo de personalizar el proceso de enseñanza-aprendizaje.  
d) Potenciar el papel de la tutoría en la prevención y en la mediación para la resolución pacífica de los conflictos y en la mejora de la convivencia escolar y la igualdad de oportunidades.  
e) Prever actividades que hagan posible la coordinación necesaria entre las personas progenitoras y/o los representantes legales del alumnado y el profesorado tutor.  
f) Incluir un programa de educación sexual, secuenciado por etapas y cursos, elaborado desde un punto de vista racional, científico y no doctrinal, y que incorpore el respeto a la diversidad sexual, funcional, a la discapacidad, diversidad familiar y de género. Para esta finalidad se podrán utilizar las guías y los materiales que se encuentran en el portal REICO (repositorio de recursos web para la igualdad y la convivencia): https://ceice.gva.es/es/web/inclusioeducativa/guia-educacio-sexual.  
g) Incorporar actividades de sensibilización de carácter inclusivo, coeducativo y preventivo, planificadas desde la perspectiva de género y hacia cualquier tipo de diversidad existente en el centro y en la sociedad.  
h) Incluir las actuaciones del profesorado tutor y las actividades dirigidas al alumnado planificadas para los momentos de transición y de acogida.  
i) Planificar las actividades de información y asesoramiento académico al alumnado, y de conocimiento del entorno productivo y profesional, teniendo en cuenta la perspectiva de género.  
j) Trabajar las habilidades implicadas en los procesos de toma de decisiones.  
k) Prever la coordinación necesaria del profesorado tutor con el equipo educativo, el personal especializado de apoyo a la inclusión, el personal del equipo de Orientación Educativa y, si es el caso, el personal que preste servicios de orientación en centros privados concertados, el gabinete psicopedagógico escolar autorizado u otros agentes externos que intervienen en el centro y las familias o representantes legales del alumnado.  
3. La evaluación de las medidas relacionadas con la acción tutorial se realizará en el marco de la memoria final del centro.  
1.2.6.6. Actuaciones de orientación académica y profesional  
1. Las actuaciones de orientación académica y profesional, además de las que puedan introducir los centros en el marco de su autonomía pedagógica, son las siguientes:  
- La planificación de actuaciones destinadas a la orientación del alumnado en los ámbitos de conocimiento de sí mismo, la exploración de las propias posibilidades, la preparación para los cambios y la toma de decisiones, con el fin de potenciar la autorientación del alumnado en las etapas superiores.  
- La incorporación de contenidos de orientación profesional en las programaciones de aula y en la acción tutorial.  
- La incorporación de la perspectiva de género en las actividades de orientación, y el favorecimiento de la erradicación de estereotipos de género y de otros condicionantes culturalmente arraigados que puedan suponer cualquier tipo de discriminación en las elecciones personales y el acceso a los estudios.  
- La planificación de actividades informativas y de orientación en consonancia con los planes y actuaciones de transición entre etapas y modalidades de escolarización, incluyendo las actuaciones personalizadas para la transición.  
- La planificación de actividades relacionadas con el conocimiento del entorno socioeconómico del centro.  
- La planificación de actuaciones que impliquen, entre otras, medidas de orientación y atención al alumnado absentista o al alumnado que haya podido promocionar con asignaturas pendientes y necesite planes de refuerzo y el apoyo emocional.  
- El seguimiento personalizado del proceso de aprendizaje del alumnado, haciendo especial hincapié en la prevención y, en su caso, la detección temprana de las dificultades del aprendizaje, y disponiendo las medidas oportunas tan pronto como estas se detecten.  
2. La evaluación de las actuaciones de orientación académica y profesional se realizará en el marco de la memoria final del centro.  
1.2.6.7. Medidas de coordinación para garantizar la continuidad del proceso educativo  
1. Los centros establecerán medidas y acciones de coordinación a fin de garantizar la transmisión de información, la orientación y el acompañamiento al alumnado y a las familias, la continuidad de las actuaciones educativas y la detección de necesidades que puedan producirse en el proceso educativo entre niveles, ciclos, etapas y modalidades de escolarización donde las barreras y las desigualdades se manifiesten con más frecuencia e intensidad.  
2. Será de aplicación:  
- Los decretos que regulan la ordenación de las diferentes etapas educativas.  
- La Orden 21/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la organización y el funcionamiento de las escuelas infantiles de primer ciclo de titularidad pública (DOGV 8542, 07.05.2019).  
- Protocolo de las direcciones generales de Diversidad Funcional y Salud Mental y de Inclusión Educativa, de coordinación entre profesionales de las consellerias de Educación, Cultura y Deporte y de Igualdad y Políticas Inclusivas para el desarrollo de la atención temprana.  
3. Medidas de coordinación con el primer ciclo de Educación Infantil y los Centros de Atención Temprana (CAT). El centro receptor solicitará el historial educativo al centro de origen del alumnado previamente escolarizado en el momento de su incorporación en la etapa de Educación Infantil.  
El equipo de ciclo debe tener en cuenta el informe cualitativo de cada alumno o alumna que forma parte de su historial educativo para tomar las medidas necesarias para su óptima adaptación al nuevo centro.  
En el caso del alumnado que recibe atención en un Centro de Atención Temprana (CAT), la coordinación entre este y el centro educativo seguirá lo establecido en el protocolo vigente de coordinación entre profesionales de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte y la Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas para el desarrollo de la atención temprana.  
4. Medidas de coordinación entre el segundo ciclo de Educación Infantil y el primer curso de Educación Primaria.  
Los centros, para garantizar el proceso educativo y evolución positiva de todos los niños o niñas, tienen que reflejar en la concreción curricular la coherencia necesaria y continuidad entre los diferentes ciclos de Educación Infantil y también con la etapa de Educación Primaria, lo cual requiere la estrecha coordinación entre los equipos educativos.  
Los equipos directivos de cada centro tienen que velar por reconocer la singularidad y la entidad propia de la Educación Infantil para que la finalidad no sea convertirla en una etapa preparatoria para la Educación Primaria.  
Los tutores y las tutoras tienen que intercambiar información para facilitar la acogida de los niños y de las niñas en el nuevo ciclo o etapa a través de prácticas educativas que den continuidad al proceso educativo iniciadas en la etapa de Educación Infantil.  
Hay que prestar especial atención al alumnado con condiciones de vulnerabilidad, con el objeto de prevenir dificultades en la inclusión, participación y adaptación a la nueva etapa, en el desarrollo personal, afectivo y social, y en el progreso curricular.  
Igualmente, se tiene que velar por establecer mecanismos de coordinación con las familias en este proceso de continuidad del proceso educativo.  
Al finalizar el ciclo o la etapa, el tutor o la tutora tiene que emitir un informe global individualizado de final de ciclo o etapa de cada niña o niño.  
5. Medidas de coordinación entre la etapa de Educación Primaria y la de Educación Secundaria Obligatoria.  
Los centros de Educación Primaria y los centros de Educación Secundaria a los que estén adscritos prestarán especial atención a todos aquellos aspectos organizativos que favorezcan que en los dos primeros cursos de Educación Secundaria Obligatoria haya un alto grado de continuidad en el ámbito de la metodología y el ámbito de la tutoría.  
Los centros de Educación Primaria establecerán medidas específicas para coordinarse con los centros de Educación Secundaria a los que estén adscritos y deben prever mecanismos de comunicación entre los centros implicados, antes del comienzo del curso para favorecer la continuidad metodológica entre los procesos de enseñanza y aprendizaje y el uso vehicular de las lenguas curriculares desarrollados en la Educación Primaria y los que se iniciarán en la Educación Secundaria.  
De entre las medidas a desarrollar, al menos será necesario adoptar las siguientes:  
a) Los centros de Educación Primaria, proporcionarán una copia del historial académico del alumnado y del informe individualizado de final de etapa al centro de Educación Secundaria donde el alumnado proseguirá sus estudios, previa petición del centro.  
b) En el caso de los centros adscritos a otro centro, durante el tercer trimestre del curso, al menos realizarán una entrevista entre la persona tutora del último curso de Educación Primaria y la persona tutora del primer curso de la ESO, con el objetivo de completar la información sobre el recorrido de los aprendizajes del alumnado.  
c) El centro de Educación Primaria organizará al menos una visita al centro de adscripción para conocer las instalaciones, el espacio del centro, el funcionamiento general y, si estuvieran designadas, las personas tutoras del primer curso de ESO.  
d) En este proceso, se tiene que realizar un análisis del contexto atendiendo al centro de procedencia y al de destino, se establecerán los mecanismos de coordinación y se definirá el equipo que llevará a cabo esta continuidad, teniendo siempre en cuenta al alumnado con necesidades educativas de apoyo educativo y adaptando, en su caso, los procedimientos a sus necesidades.  
6. Transición entre modalidades de escolarización.  
En el caso del alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo al cual se modifica la modalidad de escolarización, los centros implicados deben planificar y llevar a cabo las actuaciones personalizadas de transición, que incluyen el trasvase de información, la orientación y todas las medidas que faciliten el acompañamiento, la acogida y la participación del alumnado y de sus familias.  
7. Transición entre situaciones de escolarización transitoria externa al centro.  
De acuerdo con lo dispuesto en la Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano (DOGV 8540, 03.05.2019), también se tienen que incluir las acciones personalizadas para el alumnado que no pueda asistir, transitoriamente, al centro docente, por cumplimiento de medidas judiciales, por convalecencia domiciliaria u hospitalización de larga duración o por escolarización en una UET/HDIA (Unidad Educativa Terapéutica/Hospital de Día Infantil y Adolescente). El equipo docente del centro en que esté matriculado dicho alumnado y el personal que facilite la atención externa durante este periodo tienen que colaborar conjuntamente en la planificación y la implementación de estas acciones. Asimismo, se prestará atención al proceso de transición del alumnado que recibe atención domiciliaria y hospitalaria por convalecencia de larga duración.  
8. Aspectos generales de los procesos de continuidad entre niveles, etapas y modalidad de escolarización.  
a) El equipo educativo tiene que disponer de la información necesaria, antes del inicio del curso escolar o en el momento del curso en el cual el alumnado se escolarice, a fin de planificar adecuadamente la respuesta educativa y de garantizar el progreso del alumnado.  
b) Los equipos de Orientación Educativa o los gabinetes psicopedagógicos tienen que asesorar y colaborar con los equipos directivos, los equipos de transición y los equipos educativos en el diseño, la aplicación y el seguimiento de las medidas y acciones de transición, especialmente de las acciones personalizadas que se deriven de estas.  
c) Las agrupaciones de orientación de zona apoyarán en la planificación, el desarrollo y la evaluación de los procesos de transición entre etapas y modalidades de escolarización, especialmente de las acciones personalizadas que se deriven de ellos y los procesos de transmisión de la información entre centros, etapas y modalidades.  
9. La evaluación de las medidas y actuaciones relacionadas con la continuidad entre niveles, etapas y modalidades de escolarización se realizará en el marco de la memoria final del centro.  
1.2.6.8. Organización de la jornada escolar   
En relación con la jornada escolar, se estará a lo dispuesto en la Orden 9/2022, de 25 de febrero, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regulan las condiciones y el procedimiento de solicitud y de autorización de modificación de la jornada escolar en los centros sostenidos con fondos públicos de segundo ciclo de Educación Infantil y de Educación Primaria del sistema educativo valenciano (DOGV 9287, 28.02.2022).  
1.2.6.9. Proyecto educativo de comedor escolar  
1. El servicio de comedor escolar se inserta en el ámbito educativo, aspecto que necesariamente se debe tener en cuenta para ser aprovechado y potenciado. Este espacio educativo incluye el tiempo dedicado a la alimentación, pero también aquellas iniciativas que tienen lugar en el tiempo previo y posterior. Estas acciones educativas estarán dirigidas a fomentar la promoción de la salud, los hábitos alimentarios y las habilidades sociales del alumnado, y también los hábitos relacionados con la cultura, el deporte y el ocio.  
El proyecto debe tener en cuenta las características, necesidades e intereses del alumnado y de sus familias, y ha de prever las actuaciones y los apoyos para el alumnado que, por razones de discapacidad o limitaciones funcionales, permanentes o transitorias, requiere una atención específica.  
2. Será de aplicación la normativa siguiente:  
a) Ley 17/2011, de 5 de julio, de seguridad alimentaria y nutrición (BOE 160, 06.07.2011). En el artículo 40, sobre las medidas especiales dirigidas al ámbito escolar, se determina, entre otras actuaciones, que las autoridades competentes tienen que velar por que las comidas servidas en escuelas infantiles y centros escolares sean variadas y equilibradas, y estén adaptadas tanto a las necesidades nutricionales de cada grupo de edad, como a las necesidades especiales del alumnado en cuanto a intolerancias, alergias alimentarias u otras enfermedades que así lo exijan. Por lo tanto, mediante la aportación por parte del alumnado del certificado médico correspondiente, que acredite la imposibilidad de ingerir determinados alimentos que perjudiquen su salud, los centros tienen que elaborar menús especiales, adaptados a estas alergias o intolerancias. Se tienen que garantizar menús alternativos en el caso de intolerancia al gluten.  
b) La Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia (DOGV 8450, 24.12.2018), en el capítulo XV, sobre el derecho a una alimentación adecuada, en el artículo 82, sobre «criterios de diversidad en los menús», determina que «los alimentos que se proporcionen en todo tipo de menús y acontecimientos para la infancia o la juventud tienen que garantizar la igualdad en la diversidad, ya sea por razones médicas, religiosas o culturales, y ofrecer alternativas».  
c) El Decreto 84/2018, de 15 de junio, del Consell, de fomento de una alimentación saludable y sostenible en centros de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
d) La Orden 53/2012, de 8 de agosto, de la Conselleria de Educación, Formación y Ocupación, por la que se regula el servicio de comedor escolar en los centros docentes no universitarios de titularidad de la Generalitat dependientes de la conselleria con competencia en materia de educación (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada por la Orden 43/2016, de 3 de agosto, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (DOGV 7845, 05.08.2016).  
3. La evaluación del proyecto de comedor se realizará en el marco de la memoria final del centro.  
1.2.6.10. Plan Digital de Centro  
Los centros educativos continuarán con el procedimiento para la elaboración del Plan Digital de cada centro de acuerdo con las instrucciones que se elaboren al respecto.  
En este sentido, está prevista la continuación del trabajo que están realizando los asesores y las asesoras correspondientes mediante visitas a los centros que tienen asignados con el fin de conocer la situación de cada uno de ellos y poder ayudarles en la elaboración del Plan Digital.  
Con el fin de que este trabajo no altere la dinámica actual en la que cada centro se encuentre inmerso, los asesores y las asesoras contactarán previamente con los centros para acordar el calendario de visitas más adecuado.  
1.2.6.11. Carta de compromiso educativo del centro con las familias del alumnado  
Los centros educativos, de acuerdo con el artículo 59 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, deben formular una carta de compromiso educativo con las familias.  
La carta de compromiso educativo debe expresar los compromisos que el centro educativo asuma con el conjunto de las familias en relación con los principios que la inspiran, y que deben ser los necesarios para garantizar la cooperación entre las acciones educativas de las familias y el centro educativo en un entorno de convivencia, respeto y responsabilidad en el desarrollo de las actividades educativas.  
Los contenidos comunes de la carta de compromiso educativo serán elaborados por el centro y aprobados por el Consejo Escolar y serán objeto de difusión a los diferentes sectores de la comunidad educativa.  
El equipo directivo del centro, en el ámbito de su autonomía pedagógica y organizativa, determinará el alumnado para el cual habrá que realizar la firma de esta carta de compromiso individualizada por parte de las familias representantes legales del alumnado y de la dirección del centro, que podrá realizarse tanto a petición de los representantes legales del alumnado como del propio centro, y de la cual quedará constancia tanto para la familia como para el mismo centro.  
1.2.6.12. Otros proyectos y programas desarrollados por el centro  
El PEC también debe incluir otros proyectos o programas que se puedan desarrollar en el centro como, por ejemplo:  
a) Proyectos de investigación e innovación educativa (PIIE), diseñados por los propios centros para articular propuestas pedagógicas y organizativas hacia una mejora del proceso de enseñanza y aprendizaje con impacto medible. Estas pueden ser desde iniciativas específicas de acción que promueven cambios metodológicos y organizativos, hasta proyectos que apuestan por el cambio integral del centro, hacia una transformación educativa contextualizada y con impacto en toda la comunidad educativa y en la sociedad. Con estos proyectos los centros obtienen reconocimiento y recursos para financiar los cambios planificados, y obtienen la visibilidad para llegar a ser fuente de inspiración para el resto de centros educativos, contribuyendo a la mejora de la calidad del sistema educativo.  
b) Proyecto de deporte, actividad física y salud en el centro escolar (PEAFS), que promueve la actividad física y el deporte fuera del horario lectivo, según se establece en la Orden 25/2017, de 29 de junio, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (DOGV 8076, 04.07.2017).  
c) «Sello de vida saludable», proyecto desarrollado de acuerdo con la Orden ECD/2475/2015, de 19 de noviembre, por la que se crea el distintivo de calidad de centros docentes Sello Vida Saludable (BOE 281, 24.11.2015).  
d) Programa «Coeducacentres» que implementa varios ejes y acciones del Plan director de coeducación y su objetivo es promover en toda la comunidad educativa los valores de la cultura de la paz y la igualdad de oportunidades entre mujeres y hombres y trasladar la perspectiva de género a los contenidos, el lenguaje, los espacios, y los materiales pedagógicos del centro.  
e) Proyecto piloto de šCentres Digitals Col·laboratiusš. Este proyecto forma parte del proyecto šCentre a Casaš y posibilita una auténtica transformación digital de toda la comunidad educativa y de la tarea docente con una nueva concepción de la enseñanza de las TIC. Se aplicará para ir incorporando al PEC la estrategia digital del centro, establecida en la nueva redacción del artículo 121 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre. Supone el apoyo a la mejora de las infraestructuras TIC de los centros: ampliación de ancho de banda de conexión; suministro de dispositivos móviles (tabletas y portátiles); aulas móviles; implantación de WIFI en CEIP (Escuelas Conectadas), IES y resto de centros y aulas digitales interactivas.  
f) iMou-te: actividad de formación para el desarrollo profesional docente y la mejora de competencias directivas a través de estancias formativas convocada mediante la correspondiente resolución de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional.  
g) Aulas transformadoras de espacios y metodologías educativas: son laboratorios de innovación en los que se muestran las posibilidades de organización de espacios flexibles con presencia de mobiliario versátil y tecnología punta, adaptados para el uso de metodologías educativas que favorecen el desarrollo de habilidades y competencias.  
h) Proyectos enmarcados dentro de los programas europeos: Programa Erasmus+, Portfolio Europeo de las lenguas y proyectos eTwinning.  
i) Programa de acompañamiento, motivación y refuerzo escolar personalizado al alumnado más vulnerable educativamente, desarrollado dentro del Programa de cooperación territorial «PROA+» (2021-2024) y convocado mediante las resoluciones de 25 de marzo de 2022 (DOGV 9309, 30.03.2022), de 7 de abril de 2022 (DOGV 9317, 11.04.2022) y de 7 de junio de 2022 (DOGV 9362, 15.06.2022), del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional y de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, respectivamente.  
j) Programa «Resistencias artísticas: procesos artísticos en entornos educativos», convocado mediante la Resolución de 24 de mayo de 2022, de la directora general de Innovación Educativa y Ordenación, por la que se convoca a los centros docentes de titularidad pública de la Generalitat, durante el curso académico 2022-2023 (DOGV 9354, 03.06.2022). Este programa pretende hacer visibles entornos escolares que tratan de impulsar el arte como herramienta de análisis y reflexión de problemas sociales, y que se involucran activamente en procesos de creación artística.  
k) Proyectos de intercambios escolares de alumnado de centros públicos «Fil» (Fomento de Intercambios Lingüísticos) y «Rapsodes» para mejorar la competencia comunicativa y favorecer la cohesión lingüística, convocados por la correspondiente resolución de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
l) Programa de salud bucodental ofrecido por la Conselleria de Sanidad en los centros docentes para alumnado entre los 6 y los 12-14 años.  
m) Promoción de la salud y prevención de la enfermedad: servicios en el entorno educativo. Cartera de servicios de promoción de salud y prevención en el entorno educativo. Esta cartera es una relación de actuaciones diseñadas para ofrecer en los centros educativos con el fin de informar, formar y desarrollar competencias para aumentar la salud de la comunidad educativa. La Ley 8/2018, de 20 de abril, modifica la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de Salud de la Comunitat Valenciana, y especifica que (art. 56.2) «Se atenderán de manera específica los problemas de salud que inciden de una forma significativa en la adolescencia, relacionados, sobre todo, con hábitos de salud, conductas de riesgo, conductas adictivas, problemas de salud mental, trastornos de la conducta alimentaria, como también trastornos de las relaciones afectivas y sexuales, prevención de infecciones de transmisión sexual y prevención de embarazos no deseados.» Además, añade que (art. 62.6) «Serán prioritarias las actuaciones preventivas y de promoción de la salud en el ámbito familiar, comunitario y educativo, que tendrán que coordinarse para implicar a todos los agentes sociales intervinientes como son la familia, la escuela, asociaciones, redes locales y otras.  
n) Cualesquiera otros aspectos que determine la Administración educativa en el ámbito de sus competencias.  
1.3. Elaboración, aprobación, difusión, seguimiento y evaluación del proyecto educativo  
1. Elaboración.  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 55.5 del Decreto 253/2019, el equipo directivo coordina la elaboración y es el responsable de la redacción del proyecto educativo de centro y de sus modificaciones, de acuerdo con las directrices establecidas por el Consejo Escolar y con las propuestas efectuadas por el Claustro y las asociaciones de madres y padres del alumnado. En este sentido, recogerá aportaciones debatidas y analizadas por todos los sectores de la comunidad educativa.  
Igualmente, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 55.9 del Decreto 253/2019, los centros educativos de nueva creación tendrán que elaborar su proyecto educativo de centro en el plazo máximo de tres cursos escolares desde que se ponen en funcionamiento y, en este sentido, la programación general anual del centro deberá incluir el calendario aproximado para su redacción.  
2. Aprobación.  
El PEC, junto con los planes, programas y proyectos que forman parte, será aprobado según lo establecido en la normativa vigente, lo que supone que, desde la entrada en vigor de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, esta aprobación corresponde al Consejo Escolar del centro.  
3. Difusión, seguimiento y evaluación.  
El equipo directivo garantizará la publicidad, la difusión y el acceso al documento, preferentemente por medios electrónicos o telemáticos, a todos los miembros de la comunidad educativa para su conocimiento.  
El Consejo Escolar del centro establecerá los mecanismos de seguimiento del PEC de forma que a la finalización del curso escolar se pueda realizar la correspondiente evaluación, que, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 55.7 del Decreto 253/2019, será competencia del propio Consejo Escolar y deberá comprender la totalidad de los elementos que lo conforman.  
La evaluación del proyecto educativo de centro se realizará en el marco de la memoria final del centro de cada curso escolar.  
En este sentido, el PEC, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 55.8 del Decreto 253/2019, tendrá un carácter dinámico que permita, después de someterlo a evaluación, la incorporación de las modificaciones que se consideren oportunas para una mejor adecuación a la realidad y necesidades del centro. Así, los diferentes sectores de la comunidad educativa representados en el Consejo Escolar podrán hacer propuestas de modificación, que tendrán vigencia al curso siguiente de ser aprobadas.  
  
2. PROYECTO DE GESTIÓN Y RÉGIMEN ECONÓMICO  
2.1. Consideraciones generales  
1. Dado que la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte está trabajando en la elaboración de una nueva orden que regule el proyecto de gestión y régimen económico de los centros educativos, los centros dispondrán hasta la finalización del curso académico 2023-2024 para adecuar su proyecto de gestión y de régimen económico al título V, capítulo II, sección primera, proyecto de gestión y régimen económico del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell.  
2. En cuanto a la gestión económica, los centros dispondrán de autonomía en su gestión, en los términos establecidos en las leyes de presupuestos de la Generalitat y en la normativa complementaria que regula la actividad y la autonomía de la gestión económica de los centros docentes públicos no universitarios. La contabilidad del centro se realizará de acuerdo con la normativa que regula la gestión económica de los centros docentes públicos no universitarios, y a través de la aplicación que determine la conselleria competente en materia de educación.  
3. Para la elaboración del proyecto de presupuesto anual se seguirá el procedimiento establecido en el artículo 63 del Decreto 253/2019, y se tendrá que aprobar antes del 30 de enero. Una vez aprobado este proyecto, se enviará una copia a la dirección territorial de Educación para la aprobación del presupuesto, después de comprobar que el contenido y el procedimiento se ajustan a lo establecido en la normativa. El presupuesto se entenderá aprobado si el centro no recibe una resolución desaprobatoria de la dirección territorial en el plazo de un mes. En caso contrario, tendrá que notificar al centro los defectos observados para que sean enmendados.  
4. Los centros dispondrán también hasta la finalización del curso académico 2023-2024 para elaborar, con la colaboración de personal técnico de la Administración municipal, un plan de sostenibilidad de recursos, eficacia energética y tratamiento de residuos, que incluirán en su proyecto de gestión.  
El mencionado plan deberá contar con el informe del Claustro de profesorado y del Consejo Escolar, tal y como se dispone en el artículo 67 del Decreto 253/2019, y en su elaboración se podrá contar con la colaboración de personal técnico de la Administración municipal y con el asesoramiento del INVASSAT. En la web del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales de la Generalitat (sector educativo), https://prevencio.gva.es/es/ed-gestion-de-la-prevencion, hay diferentes protocolos y procedimientos de trabajo, así como instrucciones operativas de trabajo, entre las que se destaca la Instrucción operativa de prevención de riesgos laborales para la eliminación de residuos peligrosos en centros educativos (SPRL\_IOPRL\_12).  
5. Respecto al mantenimiento, conservación y vigilancia de las instalaciones, se estará a lo dispuesto en el artículo 66 del Decreto 253/2019. Así, de acuerdo con lo establecido en el actual marco legal, la conservación, el mantenimiento y la vigilancia de los edificios destinados a centros públicos de Educación Infantil, de Educación Primaria o de Educación Especial corresponderán al ayuntamiento respectivo, con la excepción de las infraestructuras de comunicaciones y su acceso, hardware y software, que corresponden al órgano competente en materia de TIC que determine la Generalitat.  
2.2. Otros aspectos relativos a la gestión y régimen económico de los centros  
Con relación a la gestión económica, presupuesto anual, ingresos y gastos y contabilidad del centro, se estará a lo que disponen los correspondientes artículos 62, 63, 64 y 65 del Decreto 253/2019.  
Los centros educativos tendrán en cuenta en la elaboración del presupuesto, las necesidades y gastos derivados de la implementación del Decreto 72/2021.  
  
3. NORMAS DE ORGANIZACIÓN Y FUNCIONAMIENTO  
3.1. Consideraciones generales  
1. Dado que la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte está trabajando en la elaboración de un nuevo decreto de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano los centros dispondrán hasta la finalización del curso académico 2023-2024, para adecuar sus normas de organización y funcionamiento a lo que se establece en la sección segunda del capítulo II del título V del Decreto 253/2019, sobre normas de organización y funcionamiento (art. 68 y siguientes).  
2. Los centros docentes, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 68 del Decreto 253/2019, redactarán las normas de organización y funcionamiento atendiendo a lo dispuesto en la normativa básica y de acuerdo con las líneas y criterios indicados en el PEC. La comunidad educativa tendrá que ser escuchada en sus propuestas para la elaboración de estas normas.  
Las normas de organización y funcionamiento serán de cumplimiento obligatorio, y tendrán que recoger las normas de convivencia y conducta, así como concretar los deberes y los derechos del alumnado y las medidas de abordaje educativo aplicables en caso de incumplimiento, de acuerdo con aquello establecido por la norma que regule la igualdad y la convivencia en el sistema educativo valenciano, y también se tendrán que tener en cuenta la situación y las condiciones personales del alumnado.  
Las medidas de abordaje educativo tendrán un carácter educativo y restaurativo, tendrán que garantizar el respeto a los derechos del resto del alumnado y procurarán la mejora en las relaciones de todos los miembros de la comunidad educativa. Las medidas de abordaje educativo tendrán que ser proporcionales y coherentes a las faltas cometidas. Las decisiones de adoptar estas medidas por la comisión de faltas contra las normas de convivencia serán inmediatamente ejecutivas. Las acciones restaurativas individualizadas, personalizadas o grupales tendrán que ser trabajadas con las personas implicadas. Para que estas normas sean efectivas, habrá que consensuarlas con la participación activa de toda la comunidad educativa, a través de la comisión de convivencia, de las comisiones mixtas o de las asambleas participativas.  
3. No se debe impedir el acceso a los centros a personas que vistan ropas características o propias de su identidad (cultural, religiosa, de género, etc.) y que no suponga ningún problema de identificación o atenten contra la dignidad de las personas.  
4. En caso de que en las normas de organización y funcionamiento del centro se prevea el uso del uniforme escolar para el alumnado, las personas progenitoras y/o personas tutoras legales del alumnado, de acuerdo con lo establecido en la normativa que regule la convivencia en los centros docentes sostenidos con fondos públicos y los derechos y deberes del alumnado, padres, madres, tutores o tutoras, profesorado y personal de administración y servicios, tendrán la obligación de cumplir la citada medida. La decisión del uniforme en los centros privados concertados corresponderá a la persona titular del centro, con la aprobación del Consejo Escolar. En todo caso, cualquier tipología de uniforme que se establezca no podrá fijar piezas obligatorias diferenciadas por sexo y/o identidad de género que pudieran constituir discriminación y/o limitación en la libre elección del tipo de prendas de vestir para el alumnado.  
5. Para su elaboración se tendrá en cuenta lo que dispone la Resolución de 14 de febrero de 2019, de la Secretaría Autonómica de Educación e Investigación, por la que se dictan instrucciones para aplicarlas en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de enseñanzas no universitarias de la Comunitat Valenciana ante varios supuestos de no convivencia de los progenitores por motivos de separación, divorcio, nulidad matrimonial, ruptura de parejas de hecho o situaciones análogas.  
6. Los miembros del equipo directivo y el profesorado serán considerados autoridad pública según se establece en la Ley 15/2010, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de autoridad del profesorado (DOGV 6414, 10.12.2010), y, en los procedimientos de adopción de medidas de abordaje educativo, los hechos constatados por el profesorado y por el equipo directivo de los centros docentes tendrán valor probatorio y disfrutarán de presunción de veracidad iuris tantum, excepto prueba en contra, sin perjuicio de las pruebas que, en defensa de los respectivos derechos o intereses, puedan señalar o aportar las personas implicadas.  
Según la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y la adolescencia (DOGV 8450, 24.12.2018), en todos los procedimientos se ha de respetar un espacio de comunicación con los menores, y obliga a hacer cumplir los apartados 1 y 3 del artículo 17 de la ley respecto del derecho de las personas menores de edad a ser informadas, oídas y escuchadas.  
7. Estas normas incluirán, entre otros aspectos y de manera prioritaria, las medidas para el fomento de la igualdad y convivencia, de acuerdo con el plan director de coeducación y de los planes de igualdad de la Generalitat que sean de aplicación.  
Así mismo, podrá incorporar los aspectos siguientes:  
a) La organización que haga posible la participación de todos los miembros de la comunidad educativa, con especial atención a la adecuación de todos los procedimientos vinculados al alumnado, ya que por su condición de personas menores de edad han de ser informados, oídos y escuchados.  
b) La organización y el reparto de responsabilidades no definidas por la normativa vigente.  
c) Los procedimientos de actuación del Consejo Escolar y, en su caso, de las comisiones que se constituyan en este para agilizar su funcionamiento.  
d) La organización de los espacios del centro.  
e) La adecuación de la redacción correspondiente, en su caso, para dar cumplimiento a los principios de coeducación.  
3.2. Elaboración, aprobación, difusión, seguimiento y evaluación  
1. El equipo directivo coordina la elaboración y es el responsable de la redacción de las normas de organización y funcionamiento del centro y de sus modificaciones, de acuerdo con las directrices establecidas por el Consejo Escolar y con las propuestas hechas por el Claustro y las asociaciones de madres y padres del alumnado. En este sentido, recogerá aportaciones debatidas y analizadas por todos los sectores de la comunidad educativa.  
2. Las normas de organización y funcionamiento serán aprobadas según lo establecido en la normativa vigente, lo que supone que, desde la entrada en vigor de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, esta aprobación corresponde al Consejo Escolar del centro.  
3. El equipo directivo garantizará la publicidad, la difusión y el acceso al documento, preferentemente por medios electrónicos o telemáticos, a todos los miembros de la comunidad educativa para su conocimiento.  
4. El Consejo Escolar del centro establecerá los mecanismos de seguimiento de estas normas, de manera que a la finalización del curso escolar se pueda realizar la correspondiente evaluación.  
5. La evaluación permitirá la incorporación de las modificaciones que se consideren oportunas para una mejor adecuación a la realidad y necesidades del centro y que tendrán vigencia al curso siguiente de ser aprobadas.  
3.3. Otros aspectos relativos a la organización y al funcionamiento de los centros  
3.3.1. Incidencias de inicio de curso  
Durante los días previos a la fecha de inicio de las actividades escolares del curso 2022-2023, las direcciones de los centros educativos tendrán que comunicar a las inspecciones territoriales de Educación las incidencias y necesidades de los centros que puedan dificultar que el inicio de curso se desarrolle con normalidad, a efectos de que desde la Inspección de Educación se puedan efectuar actuaciones de asesoramiento, de apoyo y de supervisión.  
3.3.2. Acceso a los centros  
1. De acuerdo con lo establecido en el artículo 72 del Decreto 253/2019, las condiciones de acceso a los centros se incluirán en sus normas de organización y funcionamiento.  
2. Con carácter general, y a fin de evitar el absentismo escolar y de preservar la defensa del interés superior de los menores, los centros tendrán que permitir el acceso del alumnado al centro durante toda la jornada escolar, y será el centro, según su autonomía, quien establezca el protocolo de acceso al aula.  
3. En todo caso, tendrá que garantizarse una correcta atención educativa a este alumnado.  
4. La conselleria competente en materia de educación, los ayuntamientos y los centros tienen que garantizar las condiciones que aseguren la accesibilidad física, cognitiva y sensorial de los espacios, servicios y procesos educativos y de gestión administrativa, de forma que puedan ser entendidos y utilizados por todo el alumnado y por las personas miembros de la comunidad educativa, sin ningún tipo de discriminación, con medios comunes o con medios específicos o singulares, de acuerdo con lo que disponen los artículos 11.1 y 11.2 de la Orden 20/2019, de 30 de abril (DOGV 8540, 03.05.2019).  
5. Además, la regulación de la salida del alumnado al finalizar la jornada escolar, se adecuará a los criterios establecidos en las normas de organización y funcionamiento del centro. Estos criterios tendrán que ser progresivos y proporcionales con la edad de los menores y el contexto donde se ubica el centro. En todo caso, se tendrá que asegurar la entrega del alumnado de Educación Infantil y del primer ciclo de Educación Primaria a las personas progenitoras o a las personas en quienes deleguen.  
3.3.3. Criterios para la confección de grupos del alumnado  
1. Todos los grupos de Educación Infantil y de Educación Primaria se configurarán de acuerdo con la ratio establecida por la normativa vigente en la Comunitat Valenciana. Sin embargo, en el segundo ciclo de Educación Infantil y en Educación Primaria, los centros, en el ámbito de su autonomía organizativa, podrán constituir un número de grupos que supere el número de unidades autorizadas, una vez sean conocedores del número de profesorado asignado al centro, y establecerán los criterios pedagógicos para la asignación del alumnado a los diferentes grupos, que podrán incluir alumnado de diferentes niveles.  
2. De conformidad con la Orden 20/2019, la escolarización en la modalidad ordinaria del alumnado con necesidades de compensación educativa o necesidades educativas especiales en ningún caso puede hacerse conformando grupos específicos y diferenciados de carácter permanente, sino que debe hacerse de manera heterogénea entre todos los grupos de un mismo nivel educativo, y se excluye de la composición cualquier criterio discriminatorio. En este sentido, los equipos directivos confeccionarán los grupos de alumnado teniendo en cuenta los siguientes criterios:  
a) Los grupos deben ser homogéneos en cuanto al número y se excluirá en la composición todo criterio discriminatorio. Por tanto, no se podrán hacer agrupaciones en función del nivel de conocimientos y competencias del alumnado.  
b) La adscripción del alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo y necesidades de compensación de desigualdades, escolarizado en los diferentes grupos de un mismo curso, se llevará a cabo de manera equilibrada y se excluirá en la composición de los grupos todo criterio discriminatorio.  
c) El alumnado que permanezca un año más en un curso deberá ser también distribuido de manera equilibrada.  
d) En la toma de decisiones, para hacer la distribución de hermanos o hermanas en el mismo nivel educativo, se deberá escuchar y tomar en consideración la opinión de las familias o de los representantes legales, todo de acuerdo con lo regulado por la Orden 20/2019. Al mismo tiempo, en caso de haber propuestas en este sentido, reflejadas en informes sociopsicopedagógicos elaborados por los equipos de Orientación Educativa, estas deberán ser consideradas.  
e) Para la confección de grupos de alumnado se deberá atender a lo que marca el Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docente y número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077, 06.05.2021).  
3.3.4. Atención al alumnado en caso de ausencia de profesorado  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 71 del Decreto 253/2019, los centros, en el ejercicio de su autonomía organizativa, elaborarán un plan de atención al alumnado en caso de ausencia de profesorado, del cual formará parte el personal docente disponible en cada sesión sin horas de docencia directa. Se dará prioridad al alumnado de menor edad y se evitará, en la medida que sea posible, la distribución del alumnado.  
2. A tal efecto, corresponde a los equipos de ciclo y a los equipos docentes, haciendo uso de su autonomía pedagógica, proponer las actividades que tiene que realizar el alumnado en los casos de ausencia de profesorado. Teniendo en cuenta las etapas educativas a las cuales se dirige, estas actividades tendrán que favorecer la adquisición de las competencias clave.  
3. En caso de previsión de falta de asistencia, el profesorado afectado debe facilitar a la jefatura de estudios, con carácter previo, el material o las orientaciones específicas para el alumnado afectado.  
4. La programación general anual incluirá los criterios establecidos para la elaboración de las actividades y las tareas que tendrán que estar disponibles en caso de ausencia del personal.  
3.3.5. Participación del alumnado, de las familias, así como de voluntariado y de otro personal externo en los centros docentes  
1. De acuerdo con lo que establece los artículos 50, 51 y 52 del Decreto 253/2019, la dirección del centro establecerá vías, que se recogerán en las normas de organización y funcionamiento del centro, a fin de facilitar y fomentar la participación del alumnado en la vida del centro, para enriquecer la vida escolar con otras estructuras de participación que fomenten los hábitos democráticos del alumnado y la colaboración e implicación de la familia en la escuela y para establecer vínculos asociativos con diferentes redes de voluntariado, asociaciones culturales u otros agentes sociales, previa autorización del Consejo Escolar del centro, de acuerdo a la normativa vigente en materia de voluntariado. Hay que ajustarse a lo que establece la Ley 45/2015, de 14 de octubre, de voluntariado (BOE 247, 15.10.2015), sobre todo en lo que hace referencia al artículo 6.1.f, Voluntariado educativo.  
2. La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano especifica, en el artículo 43, que los centros docentes pueden tener la colaboración de personal voluntario y personal externo procedente de las entidades de iniciativa social implicadas en la respuesta educativa para el desarrollo de las actuaciones planificadas en el proyecto educativo, el plan de actuación para la mejora y los planes de actuación personalizados del alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo. Determina que el voluntariado y el personal externo prestan su tiempo de manera no regular y no pueden tener ninguna vinculación laboral o profesional con el centro, ni sustituir a personal que realiza tareas remuneradas.  
3. Se entiende por persona voluntaria toda persona física que, por libre determinación, sin recibir contraprestación ni tener obligación personal o deber jurídico, realice las actividades que determine el Consejo Escolar y estén recogidas en la programación general anual del centro.  
4. Los derechos y deberes y las incompatibilidades de las personas voluntarias son los contenidos en la normativa autonómica que establece el régimen jurídico de este personal.  
5. En ningún caso se podrán llevar a cabo actividades de voluntariado en los puestos reservados a personal remunerado.  
6. Las personas que desarrollen funciones en una organización como profesionales o tengan con esta una relación laboral, mercantil o cualquier otra sujeta a retribución económica, no podrán llevar a cabo actividades de voluntariado relacionadas con el objeto de su relación laboral o servicio remunerado en la entidad.  
7. Las personas voluntarias que realicen actuaciones en los centros docentes tienen la obligación de estar en posesión del certificado de no constar en la base de datos del Registro central de delincuentes sexuales y tienen que presentarlo ante la dirección del centro.  
8. La participación de los agentes externos en las acciones educativas que determine el centro educativo se desarrollará de acuerdo con lo establecido en el proyecto educativo, en los objetivos de los programas autorizados y en las actuaciones educativas planificadas en los planes de actuación personalizados. Su participación deberá buscar la apertura y el enriquecimiento de las actuaciones planificadas por parte de los centros educativos en aquellos aspectos que faciliten la inclusión educativa y social del alumnado.  
9. En la Resolución de 10 de diciembre de 2020, de la directora general de Inclusión Educativa, por la que se aprueban las instrucciones para la participación del personal externo y de los agentes comunitarios en los centros docentes de titularidad de la Generalitat Valenciana (DOGV 8975, 15.12.2020), se define que tiene consideración de agente externo toda persona ajena al sistema educativo que realice algún tipo de colaboración con un centro escolar en el desarrollo de su proyecto educativo, los planes de actuación personalizados o de las medidas educativas que el centro determine.  
10. Por tanto, las diferentes tipologías de agentes externos que pueden colaborar con un centro escolar son las siguientes:  
- Personal de entidades sin ánimo de lucro o del tercer sector  
- Personal externo del ámbito privado o perteneciente a otros organismos o instituciones públicas  
- Miembros de la comunidad escolar y del entorno próximo  
- Voluntariado  
- Asistencia personal a la dependencia  
11. El Consejo Escolar del centro educativo será informado de la participación y de las actividades realizadas por parte de estos agentes externos en el marco de la programación general anual y de los planes de atención personalizados.  
3.3.6. Medios de difusión de los centros docentes  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 73 del Decreto 253/2019, en todos los centros docentes habrá, como medio de difusión de la información, una página web de centro alojada en los espacios proporcionados, en el caso de los centros públicos, por la administración competente y uno o varios tablones de anuncios y carteles oficiales. En estos se recogerán los carteles, actas y comunicaciones de la Administración de la Generalitat, especialmente de la conselleria competente en materia de educación, así como de otros organismos oficiales, y de los órganos de gobierno del centro, que, por su trascendencia o por requisitos legales, se considere necesario colocar en estos.  
2. En los centros docentes, con el fin de facilitar los derechos a la participación, información, libertad de expresión y otros derechos previstos en la normativa vigente, se habilitarán, en los diferentes medios de difusión, espacios a disposición de las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales del alumnado. La gestión de estos corresponderá a las asociaciones mencionadas, que serán responsables de ordenarlos y organizarlos.  
3. La dirección de los centros no permitirá la exposición de carteles, notas y comunicados que, en sus textos o imágenes, atenten contra los derechos fundamentales y las libertades reconocidas por la Constitución, el Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana y demás ordenamiento jurídico o normativo, o que los vulneren, o que promuevan conductas discriminatorias por razón de nacimiento, raza, etnia, sexo, género, cultura, lengua, capacidad económica, nivel social, convicciones políticas, morales o religiosas, por discapacidades físicas, sensoriales o psíquicas, o cualquier otra condición o circunstancia personal o social, o que de cualquier manera fomenten la violencia, con especial atención a aquellos que atenten contra los derechos de los diferentes miembros de la comunidad educativa.  
4. En la sala de profesorado se habilitará un tablón de anuncios para la información de tipo sindical procedente de la junta de personal docente, del comité de salud y otros órganos de representación del profesorado.  
5. Corresponderá a la dirección del centro, en el ámbito de sus competencias, garantizar el uso adecuado de los tablones. La gestión de los tablones corresponderá a la secretaría del centro.  
6. Toda la información escrita deberá cumplir las condiciones de accesibilidad universal necesarias para que las personas destinatarias puedan acceder y comprender el contenido, poniendo especial énfasis en la ubicación y organización de la información, los contrastes de color, el tamaño de la letra y la sencillez del lenguaje, entre otros. Se tendrán en cuenta las condiciones de accesibilidad en el ámbito de la información digital: https://ceice.gva.es/documents/169149987/172730389/Guia\_Accessibilitat\_Digital\_Inclusio\_Educativa\_2020.pdf.  
3.3.7. Uso social de los centros educativos  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 74 del Decreto 253/2019, la conselleria competente en materia de educación, los ayuntamientos y los centros públicos podrán promover el uso social de los edificios y las instalaciones de los centros educativos públicos, fuera del horario escolar, por parte de personas físicas o jurídicas sin ánimo de lucro para la realización de actividades educativas, culturales, artísticas o deportivas que no impliquen obligaciones jurídicas contractuales.  
2. El uso social de los centros públicos no tiene que interferir, dificultar o impedir las actividades ordinarias del centro dentro del horario escolar.  
3. Corresponde a los ayuntamientos resolver sobre el uso social, fuera del horario escolar, en el caso de los centros que sean de titularidad pública, una vez establecidas las necesidades de utilización del centro por parte del Consejo Escolar y de las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales del centro.  
4. Las personas físicas o jurídicas autorizadas para el uso de edificios educativos tienen que contratar, en todos los casos, una póliza de seguros que dé cobertura sobre su responsabilidad civil y la del personal a su servicio, que derive del uso y de la actividad, por los daños y los perjuicios que por su actividad se puedan ocasionar durante la realización de esta.  
5. En aquello que no contravenga lo establecido por el Decreto 253/2019, y mientras no se establezca una nueva regulación, será aplicable la Orden de 27 de noviembre de 1984, por la que se regula la utilización de las instalaciones y dependencias de los centros públicos de Preescolar, Educación General Básica, de Educación Especial y Educación Permanente de Adultos (DOGV 211, 13.12.1984).  
6. El uso de los espacios del centro por parte de las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales del alumnado será prioritario sobre el que pueda hacer cualquier otra asociación u organización ajena en la comunidad escolar, de acuerdo con lo establecido en la normativa reguladora de estas asociaciones.  
7. El procedimiento para el uso social de los centros educativos será el establecido por la conselleria competente en materia de educación.  
3.3.8. Salud y seguridad en los centros educativos  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 76 del Decreto 253/2019, los centros tienen que cumplir la normativa en materia de seguridad y salud para todos los empleados públicos, docentes y no docentes, adscritos al centro.  
2. En la web del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales de la Generalitat (sector educativo), https://prevencio.gva.es/es/ed-gestion-de-la-prevencion, hay diferentes protocolos y procedimientos de trabajo, así como instrucciones operativas de trabajo.   
3. Quedan prohibidas las actividades que perjudiquen la salud pública y, en particular, la publicidad, la expedición y el consumo de tabaco y bebidas alcohólicas, así como la colocación de máquinas expendedoras de alimentos que no ofrezcan productos saludables. Además, en cuanto al fomento de una alimentación saludable y sostenible en los centros educativos, se estará a lo dispuesto en la normativa desplegada por las consellerias competentes en materia de educación y en materia de sanidad. En cuanto a la ubicación, instalación y funcionamiento de máquinas expendedoras de alimentos y bebidas, habrá que seguir lo que dispone el Decreto 84/2018, de 15 de junio, del Consell, de fomento de una alimentación saludable y sostenible en centros de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
4. La práctica de actividades físico-deportivas en los centros educativos se realizará de acuerdo con las condiciones de seguridad establecidas en la normativa vigente.  
5. Los espacios, servicios, procesos, materiales y productos tienen que ser utilizados con seguridad por todo el alumnado. Los centros educativos deben garantizar la protección integral de la salud de todo el alumnado.  
6. Las direcciones de los centros velarán por que se cumplan las recomendaciones de salud e higiene y sostenibilidad para el alumnado y para el personal docente y no docente del centro de acuerdo con los protocolos que determinen las autoridades sanitarias y los servicios de prevención.  
3.3.9. Asistencia sanitaria al alumnado  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 78 del Decreto 253/2019, los centros docentes, en todas las cuestiones relacionadas con la atención sanitaria al alumnado, se regirán por lo que establece la normativa general sobre protección integral de la infancia y sobre salud escolar desarrollada por las consellerias competentes en estas materias y en las instrucciones y orientaciones de atención sanitaria específica en centros educativos desarrolladas conjuntamente por las consellerias competentes en educación y sanidad.  
2. La atención sanitaria del alumnado escolarizado con problemas de salud y del que pueda requerir una intervención urgente en el horario escolar, se regirá por la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunitat Valenciana y las normas que la desarrollan. Hay que tener presente que el artículo 59, sobre salud escolar, de la mencionada Ley 10/2014, ha sido modificado mediante la Ley 7/2021, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022.  
3. Con carácter general, en el momento de formalizar la matrícula en el centro, se solicitará una fotocopia de la tarjeta sanitaria de la Seguridad Social o de la entidad aseguradora, pública o privada, que cubra la atención médica y hospitalaria del alumnado.  
4. Según el punto decimoctavo 4 de la Resolución de 28 de marzo de 2022, del director general de Centros Docentes, por la que se establece el calendario y se dictan instrucciones respecto al procedimiento de admisión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato para el curso 2022-2023 (DOGV 9308, 29.03.2022), el alumnado ya no debe presentar el informe sanitario en los inicios y cambios de etapa escolar en los procesos de matriculación o cambio de centro, de acuerdo con la modificación del artículo 59, sobre salud escolar, de la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunitat Valenciana, efectuada por la Ley 7/2021, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022.  
Sin embargo, también de acuerdo con la citada modificación, las personas progenitoras o las personas tutoras tendrán la responsabilidad de informar al centro educativo en los casos en que la persona menor pueda requerir una intervención urgente en el horario escolar, presente enfermedades que comporten modificaciones en la dieta escolar o problemas de salud que requieran una adaptación curricular. En este caso, entregarán una copia del informe emitido por el personal sanitario de su Centro de Atención Primaria y/o Especializada de referencia donde se recogen estos aspectos.  
5. Además de lo previsto en los apartados anteriores, serán de aplicación las orientaciones y las pautas fijadas en los protocolos que, con asesoramiento especializado previo, establezca el órgano superior que corresponda de la conselleria competente en materia de educación.  
6. Para la adecuada atención conjunta con Sanidad del alumnado con problemas de salud mental, se estará a lo establecido por la Resolución de 11 de diciembre de 2017 para la detección y la atención temprana del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental (DOGV 8196, 22.12.2017) o normativa que la sustituya.  
7. El alumnado de Educación Primaria hospitalizado o que está convaleciente en el domicilio tendrá que continuar, en la medida en que su enfermedad lo permita, su proceso de aprendizaje escolar. Para lo cual, se establecerá el procedimiento más adecuado según lo establecido por la dirección general competente en materia de inclusión educativa.  
3.3.10. Medidas de emergencia y planes de autoprotección del centro  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 77 del Decreto 253/2019, los centros establecerán medidas de emergencia y, en su caso, un plan de autoprotección, de acuerdo con lo que se establezca en la normativa sobre la materia, cuya implantación será responsabilidad del equipo directivo. En el plan se detallarán los mecanismos y los medios disponibles para hacer frente a cualquier incidencia que afecte a la seguridad de las instalaciones del recinto escolar o de las personas que lo utilicen.  
2. Para su posible divulgación entre las fuerzas y los cuerpos de protección civil, así como para su registro y control administrativo, las medidas de emergencia y, en su caso, el plan de autoprotección del centro, se tendrán que alojar en la aplicación informática que se determine a tal efecto para este proceso.  
3. Las medidas de emergencia y el plan de autoprotección contendrán los pasos que hay que seguir desde que se produce una situación de emergencia hasta que las personas que se encuentran en un centro escolar estén protegidas. Todas las personas que forman la comunidad educativa tienen que conocer estas medidas y los mecanismos para ponerlas en marcha. Estas medidas deben prever la realización de simulacros, al menos uno en cada curso escolar con resultado positivo, para garantizar que hay un procedimiento ordenado con el cual hacer frente a este tipo de situaciones.   
4. Estas medidas también incluirán los diferentes procedimientos de control de acceso de personas ajenas al centro educativo, de salidas justificadas del alumnado durante el periodo lectivo y de actuación ante un accidente o incidente escolar.  
5. Cuando las autoridades competentes en materia de seguridad y emergencias decreten la suspensión de las actividades escolares, complementarias y extraescolares por declaración de emergencia por fenómeno meteorológico adverso o por cualquier otra incidencia ocurrida en el exterior al centro educativo, se tendrán que aplicar los procedimientos de actuación y la organización de la actividad escolar establecidos ante riesgos de esta naturaleza, de forma que se permita la salvaguarda de las personas y los bienes, teniendo en cuenta las condiciones concretas de personas, lugar y tiempo, y las instrucciones que se dicten a tal efecto. En este caso, el ayuntamiento del municipio donde se encuentre ubicado el centro tiene que tomar las decisiones correspondientes y notificarlas a la dirección del centro y a la dirección territorial correspondiente.   
6. En el supuesto de que la incidencia que da origen a una situación de emergencia no pueda ser controlada por medios propios, se procederá a avisar inmediatamente al Centro Coordinador de Seguridad y Emergencias (112) y se pondrá en marcha la situación preventiva (evacuación o confinamiento) que corresponda. De manera inmediata, se comunicará también dicha incidencia a la dirección territorial de educación correspondiente y al Comité de Seguridad y Salud Laboral.   
7. En caso de robos, hurtos o destrozos en el interior del recinto escolar, se pondrá la denuncia correspondiente y, en su caso, se dará parte a la entidad aseguradora y se enviarán copias de ambas a la dirección territorial de educación correspondiente y a la dirección general competente en materia de centros docentes.  
8. Al finalizar la jornada escolar, el centro adoptará las medidas que estime necesarias para evitar posibles pérdidas o consumos innecesarios de diferentes suministros, como agua, electricidad o gas.  
9. Las medidas de emergencia y, en su caso, el plan de autoprotección, deberán prever los procedimientos de actuación necesarios para el alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo y, especialmente, para el alumnado con discapacidad y/o trastorno del espectro autista, a fin de garantizar su salud y seguridad y eliminar la situación de desventaja asociada a estas circunstancias.  
10. Será de aplicación la normativa siguiente: el Decreto 32/2014, de 14 de febrero, del Consell, por el que se aprueba el Catálogo de actividades con riesgo de la Comunitat Valenciana y se regula el Registro autonómico de planes de autoprotección (DOGV 7215, 17.02.2014), y la Orden 27/2012, de 18 de junio, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, sobre planes de autoprotección o medidas de emergencia de los centros educativos no universitarios de la Comunitat Valenciana (DOGV 6804, 26.06.2012).   
11. Los centros educativos tienen que efectuar en cada curso escolar, al menos una vez, un simulacro de emergencia. La participación en el simulacro es obligatoria para todo el personal que esté presente en el centro en el momento en que se efectúe y se ha de llevar a cabo, preferentemente, en el primer trimestre del curso escolar.    
12. El formulario que han de cumplimentar los centros públicos en relación con el simulacro de evacuación está alojado en la página web de la Oficina Virtual de Educación de la Conselleria de Educación Cultura y Deporte (OVICE), en un apartado específico denominado «Medidas de emergencia: Ficha núm. 4, informe valoración del simulacro»   
https://ovice.gva.es/oficina\_tactica/?idioma=es\_ES#/tramita/10007/10009/procedimientos.   
13. Se tramitará también, por medio de la oficina virtual (OVICE) el documento sobre medidas de emergencia denominado «Ficha núm. 5, características del establecimiento».  Este documento se deberá escanear y adjuntar por medio del trámite de la oficina virtual denominado «Medidas de emergencia: planes y documentos», y custodiar un ejemplar en el centro.  
3.3.11. Prevención de riesgos laborales en el sector docente  
3.3.11.1. Adaptación de puestos de trabajo  
De acuerdo con el artículo 25 de la Ley 31/1995, de 8 de noviembre, de prevención de riesgos laborales (BOE 269, 10.11.1995), para garantizar la protección de los trabajadores y trabajadoras sensibles a determinados riesgos, recomendada en los informes médicos laborales sobre adaptación del puesto de trabajo emitidos por los médicos y médicas de medicina del trabajo del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Instituto Valenciano de Seguridad y Salud en el Trabajo (INVASSAT), habrá que ajustarse a lo que se indica a continuación:  
1. De acuerdo con la instrucción operativa para la adaptación o cambio de puesto por motivos de salud en la Administración de la Generalitat, la persona interesada deberá presentar la solicitud, dirigida a la Unidad Médica de la dirección territorial donde se encuentre destinada, mediante trámite telemático Z, disponible en el enlace: https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos'id\_proc=18494&version=amp.  
La solicitud de la persona interesada no es necesario que acompañe informes médicos a priori. En la solicitud deberá constar:  
- En el apartado correspondiente a exposición de motivos (C) se deberá indicar la situación administrativa (funcionario/a de carrera, interino/interina, laboral), el centro de trabajo y el puesto ocupado, así como las tareas desarrolladas en este.  
- En el apartado correspondiente a solicitud (D) se deberá indicar: adaptación/cambio de puesto de trabajo y comunicar que se encuentra en situación de alta/baja médica.  
- En el apartado (E), órgano al que dirige la solicitud, se indicará: Unidad Médica de la dirección territorial donde se encuentre destinada la persona solicitante.  
2. La Unidad Médica de la dirección territorial, si lo considera oportuno, trasladará esta solicitud al Servicio de Prevención de Riesgos Laborales (SPRL). En aquellos casos de que la Unidad Médica opte por no tramitar la solicitud al SPRL, la Unidad Médica propondrá a la dirección territorial, o a la dirección general, según corresponda, las medidas necesarias que se deriven de la solicitud.  
3. El informe sobre la procedencia o no de adaptación o cambio de puesto realizado por el SPRL será remitido a la Dirección General de Personal Docente.  
De las resoluciones de cambio de puesto, adaptación, o incapacidad laboral, la dirección territorial a la que esté adscrito el puesto informará a la persona responsable del centro de trabajo, a la persona solicitante y al Comité de Seguridad y Salud.  
La Dirección General de Personal Docente, en los casos en los que las medidas propuestas en el informe del SPRL sean de su competencia, analizará su viabilidad, y realizará la resolución correspondiente, según el informe del SPRL, esta resolución se remitirá a la dirección territorial correspondiente.  
En el resto de los casos, que sean competencia de la dirección territorial, ya sean de adaptación de puesto o de incapacidad laboral, se remitirá el informe a la dirección territorial correspondiente. La dirección territorial, tras analizar las medidas propuestas por el SPRL procederá a la adaptación del puesto o la tramitación de la incapacidad laboral.  
4. Cuando el informe haga referencia a un cambio de adscripción de destino, a un cambio de especialidad de entre sus especialidades reconocidas en su mismo centro, o a la adecuación de horario y/o jornada, por parte del órgano competente en materia de personal docente, se ha de procurar adaptar lo que sea procedente de acuerdo con el INVASSAT.  
5. Cuando el informe determine que el o la docente ha de utilizar de manera habitual un material del que el centro ya disponga, este lo ha de poner a disposición del o de la docente.  
6. Cuando el centro disponga de este material, pero esté ubicado en un aula, el o la docente tendrá que impartir docencia prioritariamente en esta aula.  
7. Cuando el informe determine que el o la docente ha de utilizar de manera habitual un equipo de amplificación vocal portátil, la dirección del centro educativo lo ha de notificar a la Subdirección General de Régimen Jurídico y Gestión de Personal. Esta unidad realizará los trámites de contratación oportunos y lo enviará al centro para uso exclusivo del docente o de la docente mientras permanezca en aquel centro de trabajo. Cuando el o la docente cambie de puesto de trabajo a otro centro educativo, la dirección del centro lo ha de notificar a la dirección general competente en materia de personal docente para que se produzca el traslado del material y se deje constancia.  
3.3.11.2. Valoración de riesgo durante el embarazo y la lactancia  
De acuerdo con el artículo 26 de la Ley 31/1995, de 8 de noviembre, de prevención de riesgos laborales (BOE 269, 10.11.1995), para garantizar la protección de las trabajadoras en situación de embarazo, parto reciente o lactancia, sensibles a determinados riesgos, se adoptarán las medidas necesarias para evitar la exposición a este riesgo, con una adaptación de las condiciones de trabajo, recomendadas en los informes médicos laborales sobre adaptación del puesto de trabajo, emitidos por los médicos y médicas de medicina del trabajo del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Instituto Valenciano de Seguridad y Salud en el Trabajo (INVASSAT), será necesario ajustarse a lo siguiente:  
1. De acuerdo con la instrucción operativa que establece el procedimiento para solicitar la valoración de riesgos durante el embarazo y/o lactancia, emitida por el INVASSAT, la docente embarazada que quiera solicitar la licencia por riesgo durante el embarazo o lactancia notificará su situación mediante el modelo de impreso establecido para la notificación del embarazo, parto reciente o lactancia dirigido a la dirección del centro docente donde preste sus servicios.  
2. Junto con la solicitud se adjuntará la siguiente documentación de acuerdo con lo establecido en la instrucción operativa del INVASSAT:  
- Informe emitido por su especialista en Obstetricia y Ginecología donde indique el tipo de embarazo (único / múltiple), semanas de gestación, fecha probable de parto y evolución de la gestación.  
- Deberá aportar analítica con determinación de inmunidad frente a Rubéola, Varicela, Citomegalovirus, Sarampión, Parvovirus B19 y Parotiditis.  
3. Recibida la solicitud de la docente en su centro de trabajo, la dirección del centro cumplimentará el informe del anexo 1 de las instrucciones operativas del INVASSAT (informe del centro docente sobre descripción de tareas del puesto de trabajo) y lo remitirá, junto con la solicitud de la docente, a la dirección territorial correspondiente, de manera urgente y siempre preservando la confidencialidad de los datos de salud.  
La dirección territorial remitirá la documentación, en el menor tiempo posible, al Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Personal Propio (SPRL) del INVASSAT.  
4. En el informe para la descripción de las tareas del puesto de trabajo, deberá figurar el curso o cursos que está impartiendo la docente, se indicará también si la docente está más del 50% de la jornada semanal en aulas de Educación Infantil, 1º o 2º de Primaria, en unidad específica en centro ordinario o en centro de Educación Especial. Si la docente imparte la asignatura de Educación Física se adjuntará la programación de los cursos que imparte en el curso escolar correspondiente.  
5. En caso de que la docente embarazada ocupe un puesto que se haya identificado de riesgo de agresión en la Evaluación de Riesgos, se aportará un informe justificativo de existencia o no de antecedentes y de la problemática social de como mínimo el último año. La dirección del centro cumplimentará el informe del anexo 2 de las instrucciones operativas del INVASSAT disponible en: https://prevencio.gva.es/es/fp-proteccion-a-la-maternidad y lo remitirá junto con la solicitud de la docente a la dirección territorial correspondiente.  
3.3.11.3. Delegados y delegadas de prevención de riesgos laborales  
1. La Ley 31/1995, de 8 de noviembre, de prevención de riesgos laborales (BOE 269, 10.11.1995), regula la participación y representación de las personas trabajadoras como delegadas de prevención y miembros del Comité de Seguridad y Salud. A efectos de facilitar sus actuaciones, de acuerdo con lo dispuesto en la Resolución de 11 de septiembre de 2017, del director general de Centros y Personal Docente, por la que se procede a la publicación del Pacto de acción sindical subscrito por la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y las organizaciones sindicales STEPV-Iv, FE-CCOO-PV y FeSP-UGT-PV (DOGV 8129, 18.09.2017), las delegadas y los delegados de prevención de riesgos laborales del sector docente no universitario dispondrán de cuatro horas semanales de dedicación a sus funciones, dos de las cuales serán lectivas.  
2. De acuerdo con lo que establece el artículo 79 del Decreto 253/2019, para colaborar en el desempeño de las funciones de la actividad preventiva de nivel básico previstas en la normativa vigente, la dirección de los centros educativos podrá nombrar a una persona coordinadora de prevención de riesgos laborales entre el personal docente elegido por el Claustro, preferentemente con destino definitivo en el centro. Esta figura es diferente a la figura detallada en el punto anterior y las horas lectivas de dedicación a sus funciones tendrán que ir a cargo del número global de horas lectivas semanales utilizadas para las diferentes coordinaciones sin que suponga ningún incremento.  
3.3.12. Cambios de denominación  
Para cambiar la denominación de un centro, habrá que ajustarse a lo que dispone el artículo 5 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria (DOGV 8689, 02.12.2019). Los cambios de denominación deberán tener entrada en la Dirección General de Centros Docentes con anterioridad al 1 de febrero de 2023 para que tengan efecto a partir del curso 2023-2024.  
  
4. PROGRAMACIÓN GENERAL ANUAL  
4.1. Consideraciones generales  
1. De acuerdo con lo que se dispone en el artículo 80 del Decreto 253/2019, la programación general anual (de ahora en adelante, PGA) es el instrumento básico que recoge la planificación, la organización y el funcionamiento del centro, como concreción anual de los diferentes aspectos recogidos en el proyecto educativo, y estará constituida por el conjunto de actuaciones derivadas de las decisiones adoptadas en el proyecto educativo elaborado en el centro y concreción del currículo.  
2. Recogerá todos los aspectos relativos a la organización y funcionamiento del centro, incluidos los proyectos, el currículo, las normas y los planes de actuación acordados y aprobados que se desarrollarán durante cada curso escolar, y facilitará el desarrollo coordinado de todas las actividades educativas, el correcto ejercicio de las competencias de los distintos órganos de gobierno y de coordinación docente y la participación de todos los sectores de la comunidad escolar en base a los principios de coeducación.  
3. Los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria tienen que elaborar al principio de cada curso académico su PGA.  
4. En lo referente al currículo, los centros elaborarán las propuestas pedagógicas imprescindibles para iniciar en el curso 2022-2023 su implantación en los cursos 1.º, 3.º y 5.º  
5. La PGA será de cumplimiento obligado para todos los miembros de la comunidad escolar.  
4.2. Contenidos de la PGA  
De acuerdo con lo que se dispone en el artículo 82 del Decreto 253/2019, sus contenidos se adecuarán a lo que se establece en la normativa básica, en este decreto y en las disposiciones vigentes que establezcan la inclusión de determinados aspectos como parte del contenido de la PGA.  
A estos efectos, la PGA tiene que incluir: información de carácter administrativo y el Plan de actuación para la mejora.  
4.2.1. Información administrativa  
Es el documento de organización administrativa del centro y en este ha de constar la estadística de principio de curso (ITACA), el informe de contexto (facilitado por la Administración educativa), la situación de las instalaciones y del equipamiento, el horario general, la actualización de los requisitos lingüísticos para la catalogación de puestos, los calendarios y otras informaciones relativas a los apoyos humanos y a los recursos materiales del centro que puedan ser de interés.  
4.2.1.1. Horario general del centro  
1. El horario se ajustará a la normativa autonómica que regule la ordenación y el currículo de la Educación Primaria, al artículo 69 del Decreto 253/2019 y al artículo 3 de la Orden 9/2022, de 25 de febrero, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regulan las condiciones y el procedimiento de solicitud y autorización de modificación de la jornada escolar en los centros sostenidos con fondos públicos de segundo ciclo de Educación Infantil y de Educación Primaria del sistema educativo valenciano (DOGV 9287, 28.02.2022).  
2. El horario general del centro reflejará todas las actividades y se acomodará al mejor aprovechamiento de las actividades docentes y a las particularidades del centro. Este horario general transcurrirá entre la apertura y el cierre de las instalaciones durante el curso escolar, y tendrá que especificar:  
a) El horario de funcionamiento en el cual estará disponible para la comunidad educativa cada uno de los servicios y de las instalaciones del centro, dentro y fuera de la jornada escolar, y las condiciones de utilización.  
b) La jornada de las actividades escolares lectivas y de las actividades complementarias, así como los programas que conforman la oferta educativa del centro, que se desarrollará de lunes a viernes.  
c) El horario disponible para las actividades extraescolares.  
3. El equipo directivo atendiendo a las particularidades de cada centro y al mejor aprovechamiento de las actividades docentes y complementarias, con las aportaciones del Claustro y del Consejo Escolar, elaborará la propuesta del horario general del centro.  
4. La dirección del centro, previo informe del Claustro y del Consejo Escolar, y en virtud de las atribuciones que confiere a este órgano el artículo 132 de la Ley orgánica 2/2006, con la modificación efectuada por la Ley orgánica 3/2020, aprobará el horario general del centro y lo pondrá a disposición de la comunidad educativa, por medios electrónicos o telemáticos, a través de la plataforma ITACA.  
5. Respecto a los días/períodos lectivos del curso, se seguirá lo que disponga la resolución del director general de Centros Docentes por la que se fije el calendario escolar del curso académico 2022-2023.  
6. Consideraciones generales para la elaboración de los horarios:  
a) El centro docente permanecerá abierto del mes de octubre al mes de mayo, con carácter general, desde las 09.00 horas hasta las 17.00 horas.  
b) En los centros públicos y privados concertados la jornada escolar diaria empezará, con carácter general, a las 09.00 horas y finalizará a las 17.00 horas.  
c) El horario lectivo semanal para cada uno de los cursos tiene que ser, incluidas las horas del patio, de 25 horas lectivas, distribuidas de lunes a viernes, y con una duración de cada una de las sesiones de 45 o de 60 minutos, que se pueden desarrollar en jornada continua o partida.  
d) Contemplará un período de descanso diario en la jornada lectiva que se realice durante la mañana, preferentemente entre las horas centrales, de una duración de 30 minutos que se podrá dividir en dos períodos. Los centros que imparten la etapa de Educación Infantil dispondrán entre 45 y 60 minutos diarios para este período de descanso.  
e) Durante los meses de junio y septiembre las actividades escolares del alumnado se llevarán a cabo, con carácter general, durante la mañana en jornada continuada de 09.00 horas a 13.00 horas.  
7. Los colegios rurales agrupados reservarán dentro del horario una tarde semanal para las reuniones de los órganos colegiados, directivos o de coordinación del centro.  
8. Los centros que disponen de jornada partida, estarán a lo dispuesto en el artículo 8 de la Orden 9/2022, de 25 de febrero, pudiendo desarrollarla entre las 08.30 horas y las 17 horas, no pudiendo empezar después de las 09.30 horas ni finalizar antes de las 16 horas. En caso de que quieran acogerse a una jornada diferente, sin cambiar el tipo de jornada, tal y como se indica en el artículo 9 de la referida Orden 9/2022, deberán solicitar la autorización a la dirección territorial de educación correspondiente, antes del 15 de junio del curso anterior al curso para el que se solicita y el horario autorizado mantendrá la vigencia mientras el centro educativo no solicite su modificación.  
9. La modificación de la jornada escolar de los centros con jornada partida y que deseen que la actividad lectiva sea desarrollada en período único o flexible, los centros con jornada continuada que pretendan pasar a jornada partida o a jornada flexible, así como los centros que hayan establecido una jornada flexible y quieran pasar a una jornada continuada o a una jornada partida, tendrán que solicitarlo de acuerdo con el procedimiento establecido en el artículo 13 de la Orden 9/2022, para lo cual, la dirección general competente en materia de ordenación académica publicará una resolución anual de calendario para adecuar el procedimiento de modificación de la jornada de los centros que lo soliciten en el curso correspondiente. La vigencia de la jornada escolar aprobada se mantendrá mientras no se resuelva la autorización de la nueva solicitud de modificación.  
4.2.1.2. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del alumnado, del personal docente, y del personal no docente de atención educativa  
4.2.1.2.a. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del alumnado  
1. Para la elaboración del horario del alumnado se tendrá en cuenta la distribución de tiempo y ritmos de actividad escolar que permiten respetar ritmos de aprendizaje, juego y descanso.  
En el horario general del centro se tendrán que respetar como mínimo los criterios siguientes:  
a) El horario general del centro tendrá que responder a las necesidades del alumnado, a las condiciones del entorno y a los condicionantes que las dos situaciones producen diariamente, especialmente las derivadas de la coordinación de las rutas del transporte escolar.  
b) El horario lectivo semanal para cada uno de los cursos será, incluidas las horas de recreo, de 25 horas lectivas, distribuidas de lunes a viernes, y con una duración de cada una de las sesiones, de 45 o de 60 minutos, que pueden desarrollarse en jornada continuada o partida.  
c) El horario contemplará un período de descanso diario en la jornada lectiva que se realice durante la mañana, preferentemente entre las horas centrales, de una duración de 30 minutos que se podrá dividir en dos períodos. Los centros que imparten la etapa de Educación Infantil dispondrán de entre 45 y 60 minutos diarios para este período de descanso.  
d) Así mismo, los centros docentes con jornada partida dispondrán de un periodo de descanso entre la jornada de la mañana y la jornada de la tarde, con una duración mínima de 1 hora y 30 minutos.  
e) El horario de atención al alumnado de comedor se establece como mínimo en 1 hora y 30 minutos durante todo el periodo escolar, incluyendo los meses de junio y septiembre.  
2. La distribución del horario lectivo para los cursos 1º, 3º y 5º de Educación Primaria se adecuará a lo establecido para los diferentes ciclos y para las diferentes áreas de la Educación Primaria en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de las diferentes etapas impartidas en el centro.  
3. La distribución horaria del horario lectivo para los cursos 2º, 4º y 6º de Educación Primaria se adecuará al citado Decreto 108/2014, modificado por el Decreto 136/2015, de 4 de septiembre, del Consell (DOGV 7611, 09.09.2015), y el Decreto 88/2017, de 7 de julio, del Consell (DOGV 8084, 14.07.2017).  
4.2.1.2.b. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del profesorado y del personal no docente de atención educativa  
1. La jefatura de estudios tendrá que elaborar el horario del personal docente, de acuerdo con los criterios aprobados por el Claustro y que con carácter previo habrá establecido.  
2. En la confección de los horarios del profesorado, la jefatura de estudios deberá prever el tiempo necesario para la coordinación formal de las medidas de respuesta educativa planificadas, que tiene que incluir la coordinación con el equipo de Orientación Educativa.  
3. La jefatura de estudios tiene que organizar los horarios del personal especializado, docente y no docente, de apoyo a la inclusión, de acuerdo con los criterios del Claustro, las directrices de la comisión de coordinación pedagógica y del contenido de los planes de actuación personalizados del alumnado. Para esta tarea ha de contar con el asesoramiento del equipo de Orientación.  
4. Así mismo, en los casos que corresponda, el gabinete psicopedagógico municipal se coordinará con la jefatura de estudios para confeccionar el horario de atención en el centro del personal del gabinete.  
5. La jefatura de estudios ha de elaborar el horario del personal no docente de atención educativa, de acuerdo con lo dispuesto en la normativa vigente, tal como se indica en los apartados 6.2 y 6.4 de estas instrucciones.  
4.2.1.3. Calendario de reuniones de los órganos colegiados del centro, de evaluaciones e información a las familias  
1. Se establecerá con el fin de dotar de operatividad y eficiencia estos órganos: Consejo Escolar, equipo directivo, Claustro, comisión de coordinación pedagógica y equipos de ciclo, docentes y educativos.  
2. Con el objetivo de analizar, valorar y reorientar, si hace falta, la acción educativa se elaborará un calendario de evaluaciones coherente con el periodo lectivo, que incluya y comprenda la entrega de información a las personas progenitoras y/o representantes legales del alumnado para que conozcan su situación educativa con el fin de mejorarla.  
3. Se preverán también los aspectos organizativos del calendario de reuniones y entrevistas con las personas progenitoras y/o los representantes legales del alumnado (cronograma, contenido y otros aspectos relacionados).  
4.2.1.4. Actualización de los requisitos lingüísticos para la catalogación de puestos de trabajo docente  
4.2.1.4.a. Capacitación lingüística del profesorado  
1. Se tiene que aplicar lo que se indica en la Orden 3/2020, de 6 de febrero, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se determina la competencia lingüística necesaria para el acceso y el ejercicio de la función docente en el sistema educativo valenciano (DOGV 8736, 10.02.2020, con corrección de errores publicada el 09.04.2020), modificada por la Orden 4/2021, de 4 de febrero (publicada el 08.02.2021).  
2. El certificado de nivel C1 de conocimientos de valenciano de la JQCV (Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià) o equivalentes, de acuerdo con la normativa vigente, será la competencia idiomática necesaria para vehicular áreas no lingüísticas en valenciano en las etapas de Educación Infantil, Educación Primaria y Educación Especial.  
3. El certificado de nivel C1, de acuerdo con el Marco europeo común de referencia para las lenguas (MECR) y con el Decreto 61/2013, de 17 de mayo, del Consell, por el que se establece un sistema de reconocimiento de la competencia en lenguas extranjeras en la Comunitat Valenciana y se crea la Comisión de Acreditación de Niveles de Competencia en Lenguas Extranjeras (DOGV 7027, 20.05.2013), será la competencia idiomática necesaria para vehicular áreas no lingüísticas en la lengua extranjera del certificado correspondiente, en las etapas de Educación Infantil, Educación Primaria y Educación Especial. De acuerdo con la disposición transitoria segunda de la Ley 4/2018, con carácter transitorio y hasta el curso académico 2026-2027, se considerará que dispone de la competencia suficiente para vehicular áreas en inglés, el profesorado que acredite el nivel de conocimiento B2 de inglés, de acuerdo con el MECR.  
4. Los títulos de grado que habiliten para el ejercicio de la profesión de maestro en Educación Infantil y/o Primaria, junto con los títulos y certificados incluidos en la disposición transitoria octava de la Ley orgánica 2/2006, de Educación, son la formación que ha de garantizar que la competencia didáctica del profesorado sea la adecuada para el cumplimiento de los objetivos del Programa de educación plurilingüe e intercultural que regula la Ley 4/2018, de 21 de febrero, en el artículo 27.  
5. Con el fin de que las titulaciones administrativas indicadas a continuación puedan ser comprobadas de oficio por la Administración, el personal funcionario de carrera, en prácticas e integrantes de las bolsas de trabajo de los cuerpos docentes que estén en posesión de estas, tendrán que instar la inscripción en el Registro de Personal Docente, según lo que dispone la Resolución de 9 de mayo de 2014, de la Dirección General de Centros y Personal Docente, por la que se regula el registro de titulaciones para los procedimientos de provisión de puestos del personal docente no universitario de la Comunitat Valenciana (DOGV 7273, 14.05.2014):  
a) Certificado de Capacitación para la Enseñanza en Valenciano.  
b) Diploma de Mestre de Valencià.  
c) Certificado de Capacitación para la Enseñanza en Lengua Extranjera.  
d) Certificado de nivel C1, o superior, de conocimientos de valenciano de la JQCV o equivalentes.  
e) Certificado de nivel B2, o superior, de idiomas extranjeros, de acuerdo con el MECR.  
Todo esto, sin perjuicio de lo dispuesto en la disposición transitoria primera de la Orden 3/2020, modificada por la Orden 4/2021, de 4 de febrero (DOGV 9015, 08.02.2021).  
6. A tal efecto, el profesorado tendrá que presentar sus solicitudes en los órganos que se determinen para cada título en la Resolución de 4 de junio de 2013, de la Dirección General de Innovación, Ordenación y Política Lingüística, por la que se dictan instrucciones sobre la expedición de las titulaciones administrativas que facultan para la enseñanza en valenciano, del valenciano y en lenguas extranjeras en las enseñanzas no universitarias en la Comunitat Valenciana (DOGV 7054, 26.06.2013).  
7. Las titulaciones administrativas inscritas o expedidas por los registros de conocimientos de valenciano y de formación del profesorado, dependientes de los órganos competentes en materia de política lingüística y formación del profesorado no universitario, serán anotadas de oficio en el Registro de Personal Docente al personal funcionario de carrera, en prácticas e integrantes de las bolsas de trabajo de los cuerpos docentes.  
4.2.1.4.b. Catalogación de puestos de trabajo docentes en valenciano  
Según la Orden 90/2013, de 6 de noviembre, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regula la catalogación con el requisito lingüístico de valenciano de determinados puestos de trabajo docentes en centros docentes públicos y en los servicios o unidades de apoyo escolar y educativo dependientes de la Generalitat (DOGV 7148, 08.11.2013), los puestos de trabajo correspondientes, entre otros, al personal docente funcionario del cuerpo de maestros en centros docentes públicos, con independencia que sean ocupados por el personal funcionario de los cuerpos mencionados o por personal funcionario de cualesquiera otros cuerpos docentes, y los puestos de trabajo correspondientes al profesorado de Religión, están catalogados con requisito lingüístico de valenciano, sin perjuicio de las excepciones previstas en el artículo 4 y en la disposición adicional primera de la mencionada orden.  
4.2.1.4.c. Clasificación de puestos de trabajo docente en lengua extranjera  
1. De acuerdo con la Resolución de 31 de enero de 2013, del director general de Centros y Personal Docente, por la que se establecen criterios de clasificación y provisión mediante comisiones de servicio, adjudicación provisional y/o en régimen de interinidad de puestos de trabajo docente que impartan en una lengua extranjera áreas, materias o módulos no lingüísticos, en los centros docentes públicos de la Comunitat Valenciana (DOGV 6969, 20.02.2013), la clasificación de puestos con perfil lingüístico en lenguas extranjeras será consecuencia directa del hecho que las personas titulares definitivas o provisionales de estos impartan áreas no lingüísticas en lengua extranjera, y únicamente determina que las sustituciones de estos se llevarán a cabo en régimen de interinidad con profesorado con las competencias lingüísticas acreditadas.  
2. En este sentido, la dirección de los centros educativos tiene que registrar, en el procedimiento informático de gestión de horarios y grupos ITACA, qué docentes imparten áreas no lingüísticas en una lengua extranjera para poder clasificar, para un curso escolar, sus puestos con el requisito lingüístico correspondiente de la lengua en que se vehicula el área o las áreas correspondientes. Aquellos centros en los que la gestión de horarios y grupos no se haga mediante este procedimiento informático, tienen que comunicar los datos a la Inspección Territorial de Educación de la dirección territorial correspondiente, al Servicio de Gestión y Determinación de Plantillas de Personal Docente de la Dirección General de Personal Docente y al Servicio de Educación Plurilingüe de la dirección general competente en materia de ordenación.  
3. El personal docente que imparta áreas no lingüísticas en una lengua extranjera, de acuerdo con el Proyecto lingüístico de centro, tendrá que estar habilitado o tener acreditada la competencia lingüística, de acuerdo con el procedimiento previsto en la Resolución de 19 de junio de 2012, de la Subdirección General de Personal Docente de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, por la que se convoca al profesorado de los niveles de enseñanza no universitaria para la acreditación en lenguas extranjeras para impartir áreas, ámbitos, materias o módulos no lingüísticos (DOGV 6803, 25.06.2012).  
4.2.1.5. Libros de texto y otros materiales curriculares  
1. Los libros de texto y otros materiales curriculares son los recursos didácticos necesarios para el desarrollo del programa completo de una materia o área, en todo lo que dispone la normativa vigente sobre el currículo de la Comunitat Valenciana. Se trata del material que se requiere para el desarrollo de las actividades derivadas del currículo en el centro. En el ejercicio de la autonomía pedagógica, corresponde a los órganos de coordinación didáctica de los centros públicos adoptar los materiales didácticos que se tengan que utilizar en el desarrollo de las diversas enseñanzas y, de acuerdo con el Plan director de coeducación, se tienen que incorporar materiales de autoría femenina.  
2. El diseño y la creación de los diferentes recursos y materiales pedagógicos y didácticos tiene que permitir el avance de todo el alumnado teniendo en cuenta los siguientes aspectos:  
- la mirada global y respetuosa con todas las culturas desde una perspectiva crítica,  
- la eliminación de barreras de acceso y de comunicación,  
- la perspectiva de género, promoviendo la igualdad,  
- el lenguaje inclusivo,  
- la presencia equitativa de mujeres y hombres en los diferentes ámbitos,  
- la eliminación de barreras de acceso y de comunicación,  
- la diversidad y riqueza de materiales,  
- que estén libres de estereotipos sexistas o discriminatorios.  
3. Los libros de texto y el resto de los materiales curriculares tienen que estar en consonancia con la lengua curricular en la que se tenga que vehicular la asignatura, según lo que se establezca en el PLC autorizado.  
4. En la elaboración y la utilización de materiales curriculares, el profesorado se tendrá que adaptar a lo que se dispone en el artículo 32 de la Ley de propiedad intelectual, Texto Refundido aprobado por el Real decreto legislativo 1/1996, de 12 de abril (BOE 97, 22.04.1996), modificado por la Ley 21/2014, de 4 de noviembre (BOE 268, 05.11.2014), por el Real Decreto ley 2/2018, de 13 de abril (BOE 91, 14.04.2018) y por la Ley 2/2019, de 1 de marzo (BOE 53, 02.03.2019), en cuanto a las citas, reseñas e ilustraciones con fines educativos o de investigación científica.  
En cuanto a la creación y puesta en funcionamiento de bancos de libros de texto y/o material curricular didáctico en los centros públicos y privados concertados, se estará a lo dispuesto en la Orden 26/2016, de 13 de junio, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (DOGV 7806, 15.06.2016) así como a la convocatoria correspondiente al curso 2022-2023 y a las instrucciones dictadas a tal efecto.  
Los centros docentes deben orientar sus actuaciones hacia la reutilización de libros de texto y/o materiales didácticos, así como hacia la elaboración de materiales propios.  
5. Los equipos docentes podrán optar por el libro de texto en formato impreso o digital, por materiales curriculares didácticos que desplieguen el currículo de la materia correspondiente o por materiales curriculares de elaboración propia que se ajusten a la normativa vigente en la Comunitat Valenciana, siempre considerando que los formatos se adapten al alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo que requiera una presentación accesible de estos.  
6. La relación de los libros de texto y el resto de los materiales curriculares, seleccionados en cada centro por el órgano competente, se expondrán en el tablón de anuncios y en la página web del centro, durante el mes de junio. Se informará a la junta directiva de las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales sobre los libros de texto y los materiales didácticos adoptados por el centro.  
Esta relación ha de comprender lo siguiente:  
a) Los materiales curriculares impresos en papel, en soporte digital y los de elaboración propia tendrán una vida útil de cuatro años, como norma general, a contar desde la incorporación al programa de reutilización, sin perjuicio de lo que dispone la normativa en cuanto a la vigencia de los libros de texto y/o materiales curriculares didácticos y la vigencia de los currículos oficiales de las enseñanzas obligatorias.  
b) Los materiales curriculares utilizados en los cursos primero y segundo de Educación Primaria tienen unas características que exigen un tratamiento diferenciado en el programa de banco de libros y la adquisición de estos se hará al inicio de cada curso escolar.  
7. Dada la situación de cambio legislativo que implicará la implantación de los nuevos currículos por la aplicación de la LOMLOE, se deberá de actuar de acuerdo con las instrucciones de renovación y reposición de libros de texto y material curricular para el curso 2022-2023, del director general de Centros Docentes, y también con las correspondientes resoluciones del Programa de banco de libros de texto y material curricular para el curso 2022-2023.  
8. Con carácter general, los libros de texto y/u otros materiales curriculares adoptados no podrán ser sustituidos por otros durante un periodo mínimo de cuatro años desde la fecha en que se hayan adoptado.  
Los centros educativos, en virtud de su autonomía, podrán alargar la vida útil de los libros de texto y/o materiales curriculares didácticos que estén en buen estado, atendiendo a criterios de corresponsabilidad y sostenibilidad y con el fin de racionalizar el gasto público. Por ello, se deberá reponer únicamente aquel material que esté deteriorado y no reúna las condiciones necesarias para ser reutilizado.  
En el caso de ser imprescindible la renovación o reposición de libros de texto, materiales curriculares didácticos o material de elaboración propia, se llevará a cabo la asignación económica a los centros en función de las necesidades y la dotación presupuestaria máxima para cada uno de estos.  
9. La selección y adopción de los libros de texto y/u otros materiales didácticos no requerirá la autorización previa de la Administración educativa. En todo caso, estos se deben adaptar al rigor científico adecuado a las edades del alumnado y al currículo aprobado por la Administración educativa y, además, deberán estar en la lengua correspondiente según el proyecto lingüístico del centro.  
10. Las normas de utilización y conservación de los libros de texto y del material curricular cedidos al alumnado en régimen de préstamo se deben incluir en las normas de organización y funcionamiento del centro escolar. Tanto el programa de reutilización como las normas de utilización y conservación deberán ser aprobados por el Claustro y por el Consejo Escolar.  
11. El Consejo Escolar podrá constituir una comisión para la coordinación y gestión del banco de libros y del material curricular, sin perjuicio de las funciones asignadas a la persona coordinadora del programa de reutilización de libros y materiales curriculares en el apartado 5.5.4 de estas instrucciones.  
12. En el caso de los centros privados concertados, la aprobación de las normas de utilización y conservación, la aprobación de los materiales didácticos y libros de texto y la determinación de las funciones encomendadas en este punto corresponderán a los órganos que tengan atribuidas las competencias o, en su caso, a los órganos que determine la titularidad del centro.  
13. La supervisión de los libros de texto y otros materiales curriculares constituirá parte del proceso ordinario de inspección que ejerce la Administración educativa sobre la totalidad de elementos que integran el proceso de enseñanza y aprendizaje, que ha de velar por el respeto a los principios y valores contenidos en la Constitución y en lo dispuesto en la LOMLOE.  
4.2.1.6. Productos de apoyo para el alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo derivadas de discapacidad  
Los centros podrán solicitar productos individuales de apoyo a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte para el acceso al currículo del alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo, de acuerdo con los criterios y plazos establecidos en la Resolución de 31 de octubre de 2019, de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la que se dictan instrucciones para la solicitud y la gestión de productos de apoyo para el alumnado con necesidades educativas especiales (DOGV 8673, 08.11.2019).  
4.2.1.7. Programa anual de comedor escolar  
1. La dirección del centro docente ha de elaborar, para cada curso, un programa que debe ser aprobado por el Consejo Escolar del centro, y que ha de respetar y desarrollar el proyecto educativo de comedor escolar del centro y establecer los aspectos concretos de organización y funcionamiento del comedor en cada curso.  
2. Serán de aplicación:  
- La Orden 53/2012, de 8 de agosto, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, por la que se regula el servicio de comedor escolar en los centros docentes no universitarios de titularidad de la Generalitat dependientes de la conselleria con competencia en materia de educación (DOGV 6839, 13.08.12), modificada por la Orden 43/2016, de 3 de agosto, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (DOGV 7845, 05.08.2016).  
- El Decreto 84/2018, de 15 de junio, del Consell, de fomento de una alimentación saludable y sostenible en centros de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
- Aquellas otras normas o instrucciones que pueda desarrollar tanto la conselleria competente en materia de educación como la competente en materia de sanidad para establecer medidas higiénico-sanitarias de prevención de la salud del alumnado y del personal docente y no docente que sea usuario de este servicio complementario.  
4.2.1.8. Programa anual de actividades complementarias y extraescolares y servicios complementarios  
1. Respecto a las actividades complementarias y a las actividades extraescolares se estará a lo que se especifica en los artículos 57 y 58 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, respectivamente.  
2. Los servicios complementarios se refieren al servicio complementario de comedor escolar, de transporte escolar, de gabinete psicopedagógico escolar, la biblioteca escolar y otros servicios complementarios.  
3. En las actividades complementarias y extraescolares y servicios complementarios se deberá tener en cuenta que sean accesibles para todo el alumnado, que no discriminen a ningún miembro de la comunidad educativa y que no tengan ánimo de lucro.  
4. Cuando las actividades complementarias y extraescolares incluidas en la programación general anual impliquen un desplazamiento de personal docente y no docente fuera del centro, o se alarguen más allá de la finalización de la jornada escolar, corresponde a la dirección del centro la autorización de la comisión de servicios en aquellos supuestos en que esta dé lugar a indemnización por razón del servicio, según lo que dispone el Decreto 24/1997, de 11 de febrero, del Gobierno Valenciano, sobre indemnizaciones por razón del servicio y gratificaciones por servicios extraordinarios (DOGV 2931, 17.02.1997), y sus modificaciones posteriores efectuadas por el Decreto 88/2008, de 20 de junio (DOGV 5791, 24.06.2008), por el Decreto 64/2011, de 27 de mayo, (DOGV 6531, 30.05.2011), y por el Decreto 95/2014, de 13 de junio, (DOGV 7299, 19.06.2014), y el Decreto 42/2019, de 22 de marzo, del Consell, de regulación de las condiciones de trabajo del personal funcionario de la Administración de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019). En este caso, los gastos serán a cargo del presupuesto del centro.  
5. Será necesario ajustarse, además, a lo establecido en la normativa siguiente:  
- El Decreto 77/1984, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre regulación del transporte escolar (DOGV 186, 23.08.1984); el Real decreto 443/2001, de 27 de abril, sobre condiciones de seguridad en el transporte escolar y de menores (BOE 105, 02.05.2001), así como lo dispuesto en la normativa específica que se dicte para establecer las condiciones para ser usuario del servicio de transporte escolar colectivo durante el curso 2022-2023 y en la convocatoria correspondiente de ayudas individuales para el servicio de transporte escolar durante este curso escolar.  
- El Decreto 126/1986, de 20 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regulan la participación, las funciones y las atribuciones de las Confederaciones, Federaciones y Asociaciones de Padres de Alumnos de Centros docentes no universitarios, de la Comunitat Valenciana (DOGV 466, 14.11.1986).  
- El Decreto 84/2018, de 15 de junio, del Consell, de fomento de una alimentación saludable y sostenible en centros de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018), y la convocatoria para la concesión de ayudas de comedor escolar en los centros educativos para el curso escolar 2022-2023.  
- La Orden de 1 de marzo de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se establecen los requisitos y el procedimiento de autorización del funcionamiento de los gabinetes psicopedagógicos escolares y de homologación de la valoración psicopedagógica a los efectos de la determinación del alumnado con necesidades educativas especiales (DOGV 1293, 30.04.1990).  
- La Orden 53/2012, de 8 de agosto, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, por la que se regula el servicio de comedor escolar en los centros docentes no universitarios de titularidad de la Generalitat dependientes de la conselleria con competencia en materia de educación (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada por la Orden 43/2016, de 3 de agosto, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (DOGV 7845, 05.08.2016).  
- La Orden 9/2022, de 25 de febrero, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regulan las condiciones y el procedimiento de solicitud y de autorización de modificación de la jornada escolar en los centros sostenidos con fondos públicos de segundo ciclo de Educación Infantil y de Educación Primaria del sistema educativo valenciano (DOGV 9287, 28.02.2022).  
6. Las actividades extraescolares y complementarias y los servicios complementarios que se incluyen en la PGA serán organizados y realizados por el centro, por asociaciones colaboradoras o en colaboración con las corporaciones locales, y se harán con la participación de toda la comunidad educativa, especialmente las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales del alumnado. En todo caso, las personas que desarrollen actividades extraescolares con el alumnado del centro menor de edad deberán aportar el certificado negativo del Registro central de delincuentes sexuales. Si las actividades y los servicios generan gastos de limpieza y mantenimiento, será necesaria la autorización previa de la corporación local correspondiente.  
7. El Programa anual de actividades complementarias y extraescolares y servicios complementarios podrá incluir, entre otras:  
a) Las actividades y servicios culturales.  
b) Los viajes de estudio y los intercambios escolares que se pretendan realizar.  
c) Las actividades deportivas y artísticas que se hacen dentro y fuera del recinto escolar.  
d) La organización, el funcionamiento y el horario de la biblioteca escolar.  
e) Todas las demás que se consideren convenientes.  
8. Estas actividades, pueden estar promovidas por otras administraciones, organizaciones y entidades de iniciativa social, contando con el concurso del voluntariado y en contacto con los centros educativos y su profesorado. En este sentido, la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte promoverá acuerdos con las diputaciones y los ayuntamientos para la organización y financiación de las actividades extraescolares señaladas.  
9. Toda actividad extraescolar o complementaria que se realice fuera del centro requerirá, para la participación de cada niño o niña, la autorización previa de las personas progenitoras y/o personas tutoras legales de estos, en la cual han de constar:  
- Nombre y apellidos y número de DNI, pasaporte u otro documento legal de las personas progenitoras y/o personas tutoras legales que autoricen la actividad. En el caso de separación legal, el documento deberá estar firmado por el progenitor/a o representante legal con quien el alumno/a conviva, sin perjuicio de lo indicado en la Resolución de 14 de febrero de 2019, de la Secretaría Autonómica de Educación e Investigación (DOGV 8490, 20.02.2019).  
- Nombre, apellidos y curso del alumno o alumna al que se autoriza.  
- Lugar donde se desarrollará la actividad.  
- Hora de inicio y hora de finalización aproximada de la actividad.  
  
- Maestro o maestra responsable.  
- Maestros o maestras o educadores o educadoras acompañantes.  
- Precio de la actividad.  
- Observaciones de las personas progenitoras y/o personas tutoras legales.  
En el reverso de la autorización se deben indicar las recomendaciones básicas para el alumnado de acuerdo con la actividad que se llevará a cabo.  
10. La organización del personal, de las medidas y de los apoyos tendrán que garantizar la participación de todo el alumnado en las actividades extraescolares. Cuando se trate de la participación de alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo, se facilitará la participación de las familias y/o de los agentes externos.  
11. De acuerdo con lo dispuesto en la Orden 9/2022, de 25 de febrero, en su artículo 4, las actividades extraescolares organizadas en la jornada escolar fuera del horario lectivo tienen que ser de calidad, no han de tener carácter lucrativo y, en el caso de los centros de jornada lectiva realizada íntegramente en período de mañana, deben ser de oferta obligada para el centro y voluntarias para las familias.  
12. Las actividades extraescolares organizadas en la jornada escolar fuera del horario lectivo, con carácter general, deberán ser gratuitas; sin embargo, los centros podrán ofrecer algunas actividades que tengan un coste máximo por alumno/a y actividad de 25 euros mensuales. Cada una de estas actividades se deberá desarrollar durante al menos dos días a la semana. La realización de actividades que tengan un coste económico para el alumnado, siempre dentro del límite máximo establecido en el punto anterior, deberá contar con la aprobación del Consejo Escolar del centro.  
Para garantizar que ningún alumno o alumna quede excluido por motivos económicos de las actividades extraescolares desarrolladas durante la jornada escolar, fuera del horario lectivo, el alumnado que sea beneficiario con carácter asistencial de las ayudas de comedor escolar en los centros públicos educativos no universitarios que se convocan en el marco de la norma legal que regula estas ayudas, con independencia de la cuantía de la beca, podrá llevar a cabo hasta un máximo de dos actividades de las ofrecidas por el centro que tengan coste económico de manera totalmente gratuita. Además, el Consejo Escolar de cada centro estudiará los posibles casos del alumnado que, a pesar de no cumplir el requisito anterior, esté en unas condiciones socioeconómicas desfavorables que hagan necesario que la medida anterior también les sea de aplicación.  
El pago de las actividades extraescolares correspondiente al alumnado incluido en el apartado anterior será efectuado directamente por el centro a la entidad que las lleve a cabo, con cargo a los recursos económicos de que disponga el centro para su funcionamiento, y siempre que queden cubiertas las necesidades ordinarias para el funcionamiento normal del centro. Los centros que no cuenten con recursos económicos para afrontar los gastos generados por estas actividades lo comunicarán, con anterioridad al 1 de octubre de 2022, a la dirección general competente en materia de centros a través de la oficina virtual para los centros educativos.  
La dirección general competente en materia de centros efectuará, cuando proceda, la dotación correspondiente de recursos económicos extraordinarios, dotación que se efectuará con cargo al capítulo II del programa económico 422.20 de los presupuestos de la Generalitat. La justificación de estas dotaciones económicas por parte de los centros se deberá hacer de acuerdo con lo dispuesto en la Orden de 18 de mayo de 1995, de la Conselleria de Educación y Ciencia, por la que se delega en los directores de los centros docentes no universitarios de titularidad de la Generalitat Valenciana determinadas facultades ordinarias en materia de contratación y se aprueban las normas que regulan la gestión económica de estos centros (DOGV 2526, 09.06.1995).  
13. De acuerdo con la Orden 32/2016, de 12 de julio, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de subvenciones para la realización de actividades complementarias para el alumnado escolarizado en centros de Educación Especial o en unidades de Educación Especial ubicadas en centros ordinarios sostenidos con fondos públicos (DOGV 7829, 15.07.2016), los centros docentes que disponen de unidades específicas pueden participar en la convocatoria anual para la subvención de las actividades complementarias en las que participe este alumnado, disponible en:https://ceice.gva.es/es/web/inclusioeducativa/activitats-complementaries.  
4.2.1.9. Programa de actividades formativas de centro  
1. El Plan bienal de formación permanente del profesorado de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional (de ahora en adelante, PFP), dentro de su período de vigencia, es el instrumento que establece los objetivos, define las líneas estratégicas y la planificación de la formación permanente del profesorado no universitario, en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.  
El Programa de actividades formativas de centro (PAF), dentro del marco general establecido para toda la Comunitat Valenciana por la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional a través de su PFP, y teniendo en cuenta los Planes anuales de actuación (PAA) de los CEFIRE de referencia y las necesidades formativas del centro, establece para cada curso escolar el conjunto de actividades formativas destinadas a contribuir a la mejora de los centros y al éxito de su alumnado tanto en el terreno personal, social, como propiamente escolar, desde las más altas cotas de presencia y participación, igualdad y coeducación.  
2. Este programa formará parte de la programación general anual (PGA), tendrá como finalidad alcanzar los objetivos establecidos en el PEC y en el Plan director de coeducación de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
3. La persona coordinadora de formación del centro (de ahora en adelante, CFC), en estrecha colaboración con la dirección de este, articulará la identificación de necesidades formativas, tanto colectivas como individuales, del Claustro y personal de apoyo, y las incluirá en el PAF. También buscará la complementariedad con las diferentes ofertas formativas definidas en el marco del PFP de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.   
4. El PAF será evaluado en el marco de la memoria final de curso, junto con el resto de los elementos que conforman la PGA, por la persona CFC en estrecha colaboración con la dirección del centro, las diferentes personas coordinadoras de las actividades formativas (CAF) y otros agentes educativos participantes, teniendo en cuenta el impacto que ha tenido en la mejora de la práctica docente, la calidad de la enseñanza y la opinión del Claustro de profesorado. Las propuestas de mejora se tendrán en cuenta cuando se diseñe el nuevo PAF.  
4.2.2. El plan de actuación para la mejora  
1. De acuerdo con lo que establece el artículo 83.1 del Decreto 253/2019, el plan de actuación para la mejora (PAM), considerado como la parte pedagógica de la PGA, es el documento en el que se concreta la intervención educativa que se llevará a cabo en el centro educativo y en su entorno, durante un curso escolar.  
2. Las finalidades del PAM se establecen en el artículo 83.2 del mencionado Decreto 253/2019, y son las siguientes: incrementar el porcentaje de alumnos y de alumnas que alcanza los objetivos y las competencias educativas correspondientes, reducir el absentismo escolar, mejorar la competencia emocional y las habilidades de interacción social del alumnado para conseguir una mayor integración socioeducativa y desarrollar acciones para prevenir y compensar las desigualdades en educación desde una perspectiva inclusiva.  
3. Los centros educativos incluirán en su Plan de actuación para la mejora (PAM) del curso 2022-2023 el diseño y organización de actividades que tengan como principio fundamental la consolidación, refuerzo y recuperación de los aprendizajes imprescindibles para que todo el alumnado pueda seguir con éxito el curso 2022-2023, especialmente el alumnado con mayores dificultades de aprendizaje.  
4. Además, los centros docentes, en el marco de su autonomía pedagógica, organizativa y de gestión, podrán organizar programas o actuaciones de diseño propio que desarrollen cualquiera de las líneas de actuación especificadas en el artículo 4 del Decreto 104/2018, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano, y que tendrán que incluir en su PAM.  
5. Para el desarrollo del PAM, el centro contará con los recursos personales que tenga asignados para cada curso escolar. Sin embargo, la dirección general competente en materia de personal docente, en el caso de los centros públicos dependientes de la Generalitat, y la dirección general competente en materias de centros docentes, en el caso de los centros concertados, podrá asignar para cada curso escolar profesorado adicional a los centros docentes para el desarrollo de este programa, para lo que tendrá en cuenta la propuesta realizada por la dirección general competente en materia de innovación educativa y ordenación.  
6. Con el objetivo de organizar la práctica docente, y con el conocimiento de la dotación completa de horas de profesorado de la que disponen, los centros educativos deberán elaborar el diseño de las actuaciones que se llevarán a cabo dentro de su PAM durante el curso 2022-2023. Este diseño deberá ser aprobado por el Claustro y el Consejo Escolar junto con la PGA antes del 15 de noviembre de 2022. Posteriormente, se deberán cumplimentar las actuaciones que configuren el PAM del curso 2022-2023 en el apartado correspondiente de ITACA.  
7. De acuerdo con lo que establece el artículo 83.3 del Decreto 253/2019, el PAM deberá contener, al menos, los siguientes elementos:  
a) Descripción de las intervenciones educativas que se desarrollarán para atender a la diversidad del alumnado desde una perspectiva inclusiva.  
b) La actualización de los diferentes planes y programas desarrollados por el centro, con mención especial en el plan de igualdad y convivencia.  
c) Criterios y procedimientos previstos para el seguimiento y la evaluación del PAM.  
4.2.2.1. Descripción de las intervenciones educativas que se desarrollarán para atender a la diversidad del alumnado desde una perspectiva inclusiva  
4.2.2.1.a. Consideraciones generales  
Cada centro, siempre partiendo del análisis de las barreras contextuales para la inclusión, tendrá que describir cuáles son las medidas, actuaciones, planes y programas necesarios para dar respuesta educativa para la inclusión de todo el alumnado.  
Las líneas generales que deberán centrar el diseño anual que los centros deberán realizar en su PAM, deberán partir de las medidas de respuesta educativa para la inclusión del alumnado que hayan establecido, y que están descritas en el apartado 1.2.6.4 de estas instrucciones.  
4.2.2.1.b. Propuesta pedagógica de ciclo  
1. El equipo de ciclo, coordinado y dirigido por la persona coordinadora, y en el caso de los centros privados el órgano con competencias análogas, tienen que elaborar la propuesta pedagógica de ciclo, y tienen que reflexionar de manera compartida sobre el sentido de sus actuaciones, la coherencia de las propuestas que ofrecen a los niños y a las niñas y la adecuación de la organización y selección de los materiales.  
2. La propuesta pedagógica para cada ciclo tiene que concretar los elementos del currículo necesarios para planificar la acción educativa, así como los instrumentos de recogida y registro de información, y la respuesta educativa para la inclusión. La propuesta incluirá, al menos, los siguientes elementos: la concreción de las competencias específicas en el ciclo en cuestión, la selección de los saberes básicos necesarios para adquirir y desarrollar las competencias específicas, y la concreción de los criterios de evaluación de las competencias específicas.  
Estos acuerdos tienen que formar parte de la propuesta pedagógica para cada ciclo, que se tiene que recoger en la concreción curricular del centro.  
3. La concreción curricular, además de la propuesta pedagógica prevista en el punto 2, tiene que incluir:  
- Los modelos de informes de evaluación para cada uno de los ciclos de la etapa.  
- Los instrumentos de recogida y de registro de la información.  
4. Los centros elaborarán las propuestas pedagógicas imprescindibles para iniciar en el curso 2022-2023 su implantación en los cursos 1.º, 3.º y 5.º  
4.2.2.1.c. Programaciones de aula   
1. Las programaciones de aula, fruto de la reflexión pedagógica, deben considerarse un instrumento flexible y abierto, en construcción, revisión y mejora constantes y se elaborarán para cada curso escolar, por parte de los maestros y las maestras, bajo la coordinación de la COCOPE a partir de la concreción curricular de centro y las propuestas pedagógicas de ciclo.  
2. Las programaciones de aula deben proyectar las intenciones educativas de los maestros y las maestras en la organización de las situaciones de aprendizaje y desarrollo que se ofrecerán al grupo clase en el contexto educativo, de acuerdo con las características, los intereses y las necesidades colectivas e individuales del alumnado.  
3. Dentro de la programación de aula de Educación Infantil se tienen que reflejar:  
- Características del grupo  
- Situaciones de aprendizaje  
- Organización de los espacios de aprendizaje  
- Distribución del tiempo  
- Selección y organización de los recursos y materiales  
- Medidas de atención a las diferencias individuales  
- La observación, documentación pedagógica y evaluación  
4. Las programaciones de aula correspondientes a la Educación Infantil se irán elaborando a lo largo del curso 2022-2023, sin prejuicio que a finales del mes de octubre se haga entrega a la dirección del centro de un esquema básico que recoja los aspectos fundamentales indicados en el apartado anterior.  
5. Dentro de la programación de aula de Educación Primaria se tienen que reflejar:  
- Las situaciones de aprendizaje adaptadas a las características del grupo  
- Los criterios de evaluación asociados a las situaciones de aprendizaje planteadas  
- La organización de los espacios de aprendizaje  
- La distribución del tiempo  
- La selección y organización de los recursos y materiales  
- Las medidas de atención para la respuesta educativa por la inclusión  
- Los instrumentos de recogida de información y modelos de registro  
6. Las programaciones de aula correspondientes a los cursos 1.º, 3.º y 5.º de Educación Primaria, se irán elaborando a lo largo del curso 2022-2023, sin prejuicio que a finales del mes de octubre se haga entrega a la dirección del centro de un esquema básico que recoja los aspectos fundamentales indicados en el apartado anterior.  
7. En cuanto a las programaciones de aula correspondientes a los cursos 2.º, 4.º y 6.º de Educación Primaria, con carácter general se podrán mantener durante el curso 2022-2023 las programaciones elaboradas el curso anterior, dado que tendrán que ser elaboradas de nuevo de acuerdo con el nuevo currículo para su aplicación durante el curso 2023-2024.  
8. Las programaciones de aula tienen que estar a disposición de todos los miembros de la comunidad educativa. El personal especializado de apoyo deberá tener en cuenta la programación de aula para adecuar el programa personalizado de adquisición y el uso funcional de la comunicación, el lenguaje y el habla.  
9. Será aplicable la normativa siguiente:  
a) En Educación Infantil las programaciones de aula se ajustarán a lo que disponga la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 95/2022, de 1 de febrero, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Infantil.  
b) En la Educación Primaria, las programaciones de aula de los cursos primero, tercero y quinto se ajustarán a lo que disponga la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 157/2022, de 1 de marzo, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Primaria.  
c) En la Educación Primaria, las programaciones de aula de los cursos segundo, cuarto y sexto tendrán que concretar los apartados que se indican en el Decreto 108/2014, de 4 de julio, del Consell, por el que se establece el currículo y se desarrolla la ordenación general de la Educación Primaria en la Comunitat Valenciana (DOGV 7311, 07.07.2014), modificado por el Decreto 136/2015, de 4 de septiembre (DOGV 7611, 09.09. 2015) y por el Decreto 88/2017, de 7 de julio (DOGV 8084, 14.07.2017).  
d) Las programaciones de aula tendrán en cuenta lo que dispone el Decreto 104/2018 y la Orden 20/2019, en relación con la adecuación personalizada de estas programaciones, con el fin de que todo el alumnado pueda participar en las actividades de su grupo clase y lograr los objetivos y las competencias clave de la etapa, de tal manera que se dé respuesta a los diferentes ritmos, estilos y capacidades de aprendizaje.  
e) De acuerdo con el Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano, los equipos docentes pueden contar con el asesoramiento del personal de los equipos de orientación en el proceso de personalización de las programaciones de aula a las características y necesidades del grupo clase, puesto que esta es la herramienta más eficiente para dar la respuesta educativa a la diversidad en los niveles II y III y, por lo tanto, para la eliminación de las barreras a la inclusión más habituales.  
f) La evaluación de las programaciones de aula será realizada por el personal docente responsable de su aplicación, de acuerdo con los criterios adoptados por la COCOPE y en el marco de la evaluación del PAM.  
4.2.2.1.d. Actividades del equipo de Orientación Educativa  
1. La planificación de las actividades de los equipos de Orientación Educativa recogerá las actuaciones que estos órganos de coordinación y orientación tienen que realizar durante un curso escolar para apoyar al centro en el desarrollo de la orientación educativa y profesional.  
2. Las actividades se tienen que elaborar teniendo en cuenta los criterios referidos a la orientación académica y profesional fijados por el Claustro y la propuesta de organización que haga la comisión de coordinación pedagógica o el órgano del centro que tenga atribuidas estas funciones. Incorporará las actuaciones prioritarias a desarrollar dentro de cada una de las líneas estratégicas, teniendo en cuenta la memoria final del curso anterior y los acuerdos de la agrupación de orientación de zona.  
3. La planificación de las actividades tiene que contemplar, al menos, los elementos siguientes:  
a) Actuaciones de apoyo a las líneas estratégicas de la orientación:  
a.1. Enseñanza-aprendizaje.  
a.2. Igualdad y convivencia.  
a.3. Transición y acogida.  
a.4. Orientación académica y profesional.  
b) Programas y actuaciones que se desarrollarán de forma conjunta o en coordinación con la agrupación de orientación de zona.  
c) Estrategias de coordinación: internas y externas.  
4. Los planes de actividades en el centro de los gabinetes psicopedagógicos municipales también se tienen que realizar conforme a estas directrices.  
5. En todos los casos, tanto los planes de actividades de los gabinetes psicopedagógicos municipales como la planificación de las actuaciones de los equipos de orientación, formarán parte de la programación general anual del centro.  
6. En la organización y el funcionamiento de los equipos de Orientación Educativa se debe de tener en cuenta las tareas diferenciadas de las personas que los integran y los criterios de participación en el centro, de acuerdo con la normativa vigente que le sea de aplicación.  
7. Al finalizar el curso escolar, los equipos de Orientación Educativa tienen que elaborar una memoria final, la cual debe comportar un proceso de reflexión conjunta entre las personas miembros sobre las actuaciones realizadas en relación al plan de actividades, la organización y el funcionamiento del equipo, los procesos y resultados obtenidos y las propuestas de mejora.  
8. Las agrupaciones de orientación de zona y las agrupaciones de orientación singulares tienen que realizar, al final del curso escolar, una valoración de las tareas realizadas y hacer propuestas de mejora y de actuaciones que hay que realizar para el curso siguiente.  
4.2.2.1.e. Programa de acompañamiento, motivación y refuerzo escolar personalizado al alumnado más vulnerable educativamente, dentro del programa de cooperación territorial «PROA+» (2021-2024)  
Se trata de un programa de carácter plurianual que tiene como eje fundamental el refuerzo de los centros que presenten una mayor complejidad educativa con el fin de mejorar los resultados escolares de todo el alumnado. Podrán participar los centros con un porcentaje igual o superior del 30% de alumnado vulnerable en segundo ciclo de Educación Infantil y/o Primaria y los centros rurales, situados en zonas con alta dispersión de la población o deprimidas social, económica o culturalmente. La participación en el programa PROA+ viene condicionada por la aprobación de un mínimo del 60% del profesorado del Claustro y la firma de un contrato-programa.  
El programa PROA+ se regirá por las resoluciones de 25 de marzo de 2022 (DOGV 9309, 30.03.2022), de 7 de abril de 2022 (DOGV 9317, 11.04.2022, de 7 de junio de 2022 (DOGV 9362, 15.06.2022),) y de 17 de junio de 2022 (DOGV 9367, 22.06.2022), del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional y de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por las que se desarrolla un programa de acompañamiento, motivación y refuerzo escolar personalizado al alumnado más vulnerable educativamente, dentro del programa de cooperación territorial «PROA+» (2021-2024).  
4.2.2.2. La actualización de los diferentes planes y programas desarrollados por el centro  
4.2.2.2.a. Revisión del proyecto educativo de centro  
Este subapartado incluirá, al menos, la modificación de los planes y programas que forman parte del PEC, si se han aprobado en el curso 2021-2022 o si hay previsión de revisión.  
Esta modificación, como ya se ha dicho anteriormente, no ha de llevar a la realización de un trabajo burocrático de modificación del PEC y de los planes y programas que forman parte del mismo, sino a un trabajo organizativo real que permita un mejor funcionamiento del centro. Las actuaciones se centrarán en el trabajo directo con el alumnado, especialmente con el alumnado con necesidad específica de apoyo educativo.  
Respecto a las tareas de revisión y seguimiento de los planes y programas no será necesario que los centros elaboren documentos específicos sino que bastará que la revisión y seguimiento se realice en el marco de la elaboración de la memoria de final de curso, que deberán realizar a la finalización del período lectivo y mediante la cual, el Consejo Escolar, el Claustro y el equipo directivo evaluarán el grado de cumplimiento de la PGA, y más específicamente las actuaciones incluidas en su PAM.  
Respecto a la adopción de medidas para el fomento de la igualdad y la convivencia, los centros educativos podrán poner en marcha estrategias, avaladas por la evidencia científica, orientadas y concretadas para la promoción de la igualdad, la convivencia positiva y la prevención de la violencia. También determinarán las medidas de abordaje educativo, siempre de carácter educativo y restaurativo y que tengan en cuenta las variables contextuales, concretadas a nivel de centro y su entorno, de aula e individual.  
4.2.2.2.b. La situación del proyecto lingüístico del centro y la aplicación del programa  
1. En cada centro de Educación Infantil y de Educación Primaria sostenido con fondos públicos se debe aplicar el programa de educación plurilingüe e intercultural, de acuerdo con el proyecto lingüístico de centro (PLC) autorizado, en cuanto a la organización y al tratamiento didáctico de la enseñanza y uso vehicular de las lenguas y a la promoción del uso del valenciano en los diversos ámbitos de intervención en el centro educativo, según se indica en el artículo 15 de la Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la que se regula y promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano (DOGV 8240, 22.02.2018). Las innovaciones didácticas y medidas organizativas previstas en el PLC para cada curso escolar se deben recoger en la programación general anual.  
2. Todos los centros que imparten Educación Infantil y Educación Primaria públicos y privados sostenidos con fondos públicos tienen un PLC autorizado en vigor durante todo el curso 2022-2023. El profesorado, a través de la comisión de coordinación pedagógica y del Claustro, ha de hacer un seguimiento del PLC, teniendo en cuenta el progreso del alumnado en el logro de los niveles de referencia en lenguas, los procesos didácticos y organizativos y la extensión del uso del valenciano.  
3. La adecuación del PLC en los niveles de 1.º, 3.º y 5.º de Educación Primaria a la nueva estructura curricular determinada por Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre (LOMLOE) y los reales decretos que la desarrollan, quedarán reflejados en la programación general anual del curso 2022-2023.  
4. Las mejoras y las innovaciones derivadas de la evaluación de la aplicación del PLC deben constar en el plan de actuación para la mejora y se deben incluir en la programación general anual, según se indica en el artículo 17.2 de la Ley 4/2018.  
5. El profesorado de los centros puede contar con la orientación y el apoyo de la asesoría técnica docente en materia de educación plurilingüe, en especial sobre enfoques metodológicos, actividades de innovación, material de apoyo y para la modificación y el seguimiento del proyecto lingüístico de centro.  
4.2.2.2.c. Otras concreciones del proyecto educativo  
La PGA recogerá también las líneas de actuación de acuerdo con las propuestas de mejora elaboradas el curso anterior relacionadas con todos los planes, medidas y programas desarrollados por el centro.  
4.2.2.3. Criterios y procedimientos previstos para el seguimiento y la evaluación del PAM  
Este apartado incluirá los criterios y procedimientos previstos para el seguimiento y la evaluación del plan de actuación para la mejora, y que deberá tener en cuenta, entre otros aspectos, los resultados obtenidos en las evaluaciones realizadas durante el curso anterior.  
4.3. Elaboración, aprobación, tramitación, difusión, seguimiento y evaluación de la PGA  
1. Elaboración.  
De acuerdo con lo que establece el artículo 81 del Decreto 253/2019, el equipo directivo coordinará la elaboración de la programación general anual del centro y ha de responsabilizarse de la redacción de la PGA, de acuerdo con las propuestas efectuadas por el Consejo Escolar del centro y el Claustro del profesorado y estudiará las propuestas formuladas por las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales del alumnado del centro.  
La elaboración se realizará a principio de cada curso escolar y se adecuará a las exigencias de rigor, sencillez y utilidad.  
En lo referido al currículo, los centros elaborarán las propuestas pedagógicas imprescindibles para iniciar en el curso 2022-2023 su implantación en los cursos 1.º, 3.º y 5.º  
El proceso de elaboración de la PGA constará de los pasos siguientes:  
a) Aportación, en su caso, a la dirección del centro, de las propuestas del Consejo Escolar del centro, del Claustro y de las asociaciones de madres y padres y/o personas tutoras legales del alumnado.  
b) Redacción de la propuesta de PGA por el equipo directivo del centro.  
c) Traslado de la propuesta de PGA, preferentemente por vía electrónica, a los miembros del Claustro y a los distintos sectores del Consejo Escolar del centro.  
d) Informe del Claustro.  
e) Informe de la dirección del centro.  
La dirección del centro ha de establecer el calendario para cada uno de los trámites señalados.  
El modelo de documento base de la PGA está disponible en ITACA. El secretario o secretaria del centro será la persona responsable del registro en ITACA de todos los datos administrativos y estadísticas, así como de vincular el resto de los documentos e informaciones incluidos en la PGA.  
2. Aprobación y tramitación.  
Será aprobada, de acuerdo con lo que establece el artículo 81 del Decreto 253/2019, según lo que establece la normativa vigente, lo que supone que, desde la entrada en vigor de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, esta aprobación corresponde al Consejo Escolar del centro, teniendo en cuenta el informe previo de la dirección del centro y del Claustro.  
Una vez aprobada se registrarán todos los elementos que componen la PGA (administrativos, estadísticos, pedagógicos) en el sistema de información ITACA o, en todo caso, haciendo uso de las aplicaciones que la Administración ha puesto a disposición de los centros y remisión por esta vía.  
La fecha límite para la aprobación y registro de la PGA y la puesta a disposición de la misma por vía electrónica ante la Administración educativa será el 15 de noviembre.  
Los datos del cuestionario estadístico sobre la sociedad de la información, que deberá registrarse en ITACA, deben cumplimentarse y trasladarse a la Administración educativa también con fecha límite 15 de noviembre.  
3. Difusión, seguimiento y evaluación.  
La dirección del centro pondrá a disposición de la comunidad educativa la PGA aprobada, en formato preferentemente electrónico o telemático. Un ejemplar de esta quedará en la secretaría del centro a disposición de los miembros de la comunidad educativa y se remitirá otro ejemplar, exclusivamente en formato electrónico o por vía telemática, a la dirección territorial competente en materia de educación. También se entregará una copia a cada sector de los que hay representados en el Consejo Escolar del centro y a la junta directiva de las asociaciones de madres y padres del centro y/o personas tutoras legales del alumnado del centro, en formato preferentemente electrónico.  
Al finalizar el período lectivo de cada curso escolar, el Consejo Escolar del centro, el Claustro y el equipo directivo del centro evaluarán el grado de cumplimiento de la PGA, y más específicamente las actuaciones del PAM, y los resultados de la evaluación y promoción del alumnado y reflexionarán sobre la evolución del curso y los aspectos mejorables.  
A tal efecto, el equipo directivo, elaborará una propuesta de memoria para el conocimiento, análisis y valoración del Consejo Escolar del centro, en la que se incluirán propuestas de mejora para la PGA del curso siguiente. Estas propuestas de mejora serán tenidas en cuenta por la dirección del centro en la elaboración de la programación general anual del curso escolar siguiente, y se concretarán en actuaciones en la elaboración del diseño del PAM.  
La Inspección de Educación ha de comprobar que la PGA cumple con la normativa aplicable y ha de notificar a la dirección del centro posibles incumplimientos, que deberán ser corregidos por esta última. La nueva versión corregida de la PGA, o del apartado afectado por el incumplimiento, será notificada por la dirección del centro a la Inspección de Educación y comunicada al Consejo Escolar del centro.  
4.4. Memoria de final de curso  
1. Para la elaboración de la memoria final de curso, el equipo directivo garantizará la reflexión y el análisis a través de las reuniones de los diferentes órganos colegiados y de coordinación docente.  
Los resultados de la evaluación de las barreras detectadas en el contexto escolar que dificulten la inclusión del alumnado deben formar parte de la memoria anual del centro y servirán para que los órganos colegiados de gobierno, de coordinación y de participación, de manera consensuada, prioricen las actuaciones que se deben de incorporar al plan de actuación para la mejora del curso siguiente.  
A partir del curso escolar 2022-2023 se evaluarán en el marco de la memoria final de curso todos los planes y programas que conforman el Proyecto Educativo de centro, no siendo necesaria la elaboración de documentos específicos.  
2. La memoria se adaptará a los principios de realismo, sencillez y concreción, y se realizará a través de un formulario determinado por la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional, que se pondrá a disposición de los centros y que será cumplimentado por vía electrónica o telemática.  
3. La memoria de final de curso será aprobada por el Claustro y por el Consejo Escolar del centro y se pondrá a disposición de la comunidad educativa en formato preferentemente electrónico De forma previa a la aprobación, será preceptiva la correspondiente evaluación de la PGA hecha por el Consejo Escolar, el Claustro y el equipo directivo.  
4. La memoria será puesta a disposición de la Administración, exclusivamente por vía electrónica o telemática.  
5. La fecha límite para la remisión de la memoria final a la Administración educativa será el 22 de julio de 2023.  
  
5. ÓRGANOS DE COORDINACIÓN DOCENTE  
1. En los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo o Educación Primaria se constituirán los siguientes órganos de coordinación docente:  
a) Comisión de coordinación pedagógica.  
b) Equipos de ciclo.  
c) Equipo de Orientación Educativa o personal que preste servicios de orientación en centros privados concertados.  
d) Tutorías.  
e) Otras figuras de coordinación que puedan ser determinadas por la conselleria competente en materia de educación, con carácter general o de forma particular para algún centro.  
2. De acuerdo con lo establecido en el artículo 42.4 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre (DOGV 8689, 02.12.2019), con el fin de favorecer la autonomía de los centros, la dirección del centro, oído el Claustro y el Consejo Escolar, podrá asignar a determinado personal docente del centro la realización de otras tareas necesarias para la organización y el buen funcionamiento del centro de acuerdo con los criterios establecidos por el Claustro de profesorado, y a propuesta de la jefatura de estudios.  
3. En este sentido, las horas de dedicación de este personal, para dedicarse a las tareas anteriores, irán a cargo del número global de horas lectivas semanales establecidas en el apartado 6.1.4.  
5.1. Comisión de Coordinación Pedagógica. Composición, coordinación y funciones  
De acuerdo con el capítulo II del título III (art. 35 y 36) del Decreto 253/2019, se establece lo siguiente:  
1. La comisión de coordinación pedagógica es el órgano responsable de coordinar, de manera habitual y permanente, los asuntos relacionados con las actuaciones pedagógicas, el desarrollo de los programas educativos y su evaluación.  
2. En las escuelas infantiles de segundo ciclo, en los colegios de Educación Primaria y en los colegios de Educación Infantil y Primaria con 9 unidades o más, la comisión de coordinación pedagógica estará integrada, como mínimo, por la directora o director, que será la presidenta o presidente; la jefa o el jefe de estudios, las coordinadoras o los coordinadores de los equipos docentes y de ciclo, un miembro del personal docente especializado de apoyo a la inclusión y la persona orientadora del equipo de Orientación Educativa o del gabinete psicopedagógico municipal. En el ejercicio de su autonomía, la dirección del centro podrá nombrar a otras personas como integrantes de esta comisión.  
3. Actuará como secretario o secretaria de la comisión la persona que designe la dirección del centro de entre sus miembros a propuesta de la comisión.  
4. La comisión podrá incorporar otros miembros del Claustro para realizar las tareas previstas en el ámbito de sus atribuciones.  
5. En el caso de centros con menos de 9 unidades, las funciones de la comisión de coordinación pedagógica serán asumidas por el Claustro.  
6. En los CRA de más de 9 unidades, las personas que coordinen los diferentes aularios sustituirán a los coordinadores y a las coordinadoras de los equipos docentes y de ciclo como personas integrantes de esta comisión.  
7. Las atribuciones de la comisión de coordinación pedagógica del centro son las que establece el artículo 36 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria (DOGV 8689, 02.12.2019).  
8. El calendario de reuniones y el programa de actividades de la comisión de coordinación pedagógica del centro se incluirán en la PGA. Las reuniones serán convocadas por la presidencia de la comisión y la asistencia a estas será obligatoria para todos los y las miembros.  
5.2. Equipos de ciclo. Composición, coordinación y funciones  
1. Será de aplicación lo que se establece en el capítulo III (art. 37, 38 y 39) del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria (DOGV 8689, 02.12.2019) y la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada per la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre.  
2. Los equipos de ciclo, tanto en Educación Infantil como en Educación Primaria, actuarán bajo la supervisión de la jefatura de estudios del centro.  
3. La asistencia a las reuniones de los equipos de ciclo será obligatoria para todas las personas miembros y serán convocadas por el personal coordinador correspondiente. El calendario de reuniones y el programa de actividades de los equipos de ciclo se incluirá en la PGA. De todas las reuniones, el coordinador o coordinadora debe levantar el acta correspondiente.  
4. Antes de la finalización de las actividades lectivas que determine el calendario escolar, los equipos de ciclo han de elaborar una memoria de las actividades llevadas a cabo, que ha de contener la evaluación del curso y las propuestas de mejora para el curso siguiente y que se debe incluir en la memoria final de curso.  
5. Cada equipo de ciclo será coordinado por un miembro del equipo designado por la dirección del centro, oído el equipo, entre el personal que forme parte de este, y preferentemente con destino definitivo en el centro.  
6. La persona coordinadora ejercerá sus funciones durante un curso académico y se le podrá prorrogar esta coordinación anualmente, siempre que continúe formando parte del equipo. También podrá renunciar por una causa justificada, la cual deberá ser aceptada por la dirección del centro.  
7. En Educación Infantil, el equipo de ciclo debe actuar como órgano de coordinación docente y debe agrupar a todo el profesorado que imparta docencia en el segundo ciclo de Educación Infantil.  
En los centros de Educación Infantil y de Educación Primaria que incorporen alumnado del primer ciclo de Educación Infantil, el personal que esté a cargo de estas enseñanzas se incorporará al equipo de ciclo de Educación Infantil.  
8. En la Educación Primaria, actuarán como órgano de coordinación docente los equipos de ciclo. Sin embargo, los claustros, en el ejercicio de su autonomía, podrán constituir equipos docentes diferentes a los ciclos, de acuerdo con el modelo que mejor responda a sus necesidades organizativas y que garantice el cumplimiento de sus funciones establecidas en el artículo 37 del Decreto 253/2019.  
5.3. Equipo de Orientación Educativa  
1. La composición y los aspectos generales de la organización de los equipos de Orientación Educativa, en los centros docentes de titularidad de la Generalitat que imparten enseñanzas de educación Infantil y Primaria y de Educación Especial, están reguladas en el artículo 5 del Decreto 72/2021.  
2. Los criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del personal docente y del personal no docente de atención educativa que forma parte de los equipos de Orientación Educativa se realizará teniendo en cuenta la normativa reguladora en la materia, así como la normativa vigente por la cual se da publicidad a los correspondientes pactos acordados en las mesas de la función pública.  
3. Para garantizar una atención adecuada a todos los equipos de ciclo y la coordinación interna del equipo de Orientación Educativa, en cuanto que constituye un órgano de coordinación y orientación en sí mismo, el personal que lo conforma estará adscrito al equipo y no pertenecerá a ningún ciclo.  
4. El equipo de Orientación Educativa estará coordinado por el profesorado de Orientación Educativa o la persona que ejerce estas funciones.  
5.4. Tutorías  
1. De acuerdo con el artículo 40 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, la acción tutorial tiene por finalidad contribuir, en colaboración con las familias, al desarrollo y apoyo personal y social del alumnado, tanto en el ámbito académico como en el personal y social, y realizar el seguimiento individual y colectivo del alumnado por parte del profesorado, en los aspectos intelectual y emocional, de acuerdo con las características de su edad. La tutoría y la orientación del alumnado debe formar parte de la función docente. Cada grupo de alumnado debe tener una tutora o tutor.  
2. Para la asignación de las tutorías, se estará a los siguientes aspectos:  
- El tutor o tutora debe ser designado por el director o directora del centro, a propuesta de la jefatura de estudios, de acuerdo con los criterios pedagógicos establecidos con carácter previo por el Claustro y para dar la mejor respuesta educativa al alumnado del centro; sin embargo, corresponde a todo el profesorado el cuidado, apoyo y seguimiento individual y colectivo de todo el alumnado.  
- Tanto en Educación Infantil como en Educación Primaria el equipo directivo tiene que favorecer la continuidad de la tutoría en un mismo grupo a lo largo del ciclo. En el caso de la tutoría de las unidades específicas en centros ordinarios, los criterios de asignación serán los especificados en la correspondiente resolución para la organización y funcionamiento de estas unidades para el curso 2022-2023.  
- La asignación de las tutorías de los diferentes grupos se realizará de forma que, con carácter general, en los grupos de Educación Primaria, la persona tutora ocupe un puesto en el centro por la especialidad de Primaria (generalista). En la asignación de tutorías se garantizará, en todo momento, que el personal especializado de apoyo educativo pueda atender las necesidades educativas específicas del alumnado que lo requiera.  
- En primero de Educación Primaria, las personas que ejerzan la tutoría serán, siempre que sea posible, maestras/os con destino definitivo en el centro. Excepcionalmente, la dirección del centro podrá designar maestras/os sin destino definitivo en el centro y lo comunicara, mediante una propuesta razonada, a la Inspección de Educación, tal y como está establecido en el artículo 40.4 del Decreto 253/2019.  
3. Con carácter general, los centros docentes deberán evitar en la asignación de las tutorías o materias que las y los docentes que son representantes legales del alumnado en el mismo centro ejerzan como profesorado y/o tutores/as de estos. De acuerdo con el artículo 53.5 del Real decreto legislativo 5/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley del Estatuto Básico del Empleado Público (BOE 261, 31.10.2015), los empleados públicos «se abstendrán en aquellos asuntos en los que tengan un interés personal, así como de toda actividad privada o interés que puedan suponer un riesgo de plantear conflictos de intereses con su puesto público». En el mismo sentido se pronuncia la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público (BOE 236, 02.10.2015), en su artículo 23, sobre los motivos de abstención para el personal al servicio de la Administración. La docencia en general y la tutoría en particular, al ir asociadas al proceso de evaluación del alumnado suponen, en la circunstancia antes mencionada, un conflicto de intereses, que será necesario que los centros eviten en su organización. A pesar de todo, en aquellos casos en que, por no existir otro profesorado de la especialidad o por cualquier otra causa excepcional justificable, este hecho no se pueda garantizar, será necesario que se determinen específicamente mecanismos para una evaluación objetiva por parte de la dirección del centro o persona en quien delegue.  
4. Las funciones que deben ejercer los tutores y tutoras son las que se indican en el artículo 41 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria (DOGV 8689, 02.12.2019).   
También será de aplicación lo establecido en los artículos correspondientes a la tutoría incluidos en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de estas etapas en despliegue del Real decreto 157/2022, de 1 de marzo, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Primaria y del Real decreto 95/2022, de 1 de febrero, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Infantil, así como el Decreto 39/2008, de 4 de abril, del Consell, sobre la convivencia en los centros docentes no universitarios sostenidos con fondos públicos y sobre los derechos y deberes del alumnado, padres, madres, tutores o tutoras, profesorado y personal de administración y servicios (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que lo sustituya.  
5. La jefatura de estudios del centro debe coordinar el trabajo de los tutores y tutoras, y para hacerlo, debe realizar las reuniones periódicas necesarias durante el curso, así como las requeridas para el desarrollo adecuado de esta función. La acción tutorial podrá complementarse mediante la utilización de plataformas electrónicas que proporcione la Generalitat o que sean debidamente autorizadas.  
La persona tutora informará, al inicio de curso, a las personas progenitoras y/o personas tutoras legales del alumnado sobre los criterios de evaluación, calificación y promoción del alumnado.  
La tutora o el tutor les informará del proceso educativo del alumnado, por escrito o por los medios telemáticos que la Administración ponga al alcance, después de cada sesión de evaluación.  
La dirección del centro garantizará una reunión informativa trimestral de la tutora o tutor de grupo con las personas progenitoras y/o personas tutoras legales del alumnado. A petición de estos, y por otros motivos que lo aconsejen, la dirección del centro facilitará un encuentro entre estos y la tutora o el tutor del grupo. En estas reuniones podrá participar, si es necesario, el profesorado que imparta docencia al grupo.  
6. Las tutoras y tutores contarán con el asesoramiento del equipo de Orientación Educativa y, si es el caso, personal que preste servicios de orientación en centros privados concertados o del gabinete psicopedagógico autorizado para el establecimiento de las medidas relacionadas con la acción tutorial, con la colaboración del coordinador o coordinadora de ciclo, y bajo la dirección de la jefatura de estudios. Esta última establecerá las condiciones necesarias para facilitar la coordinación entre el profesorado de Orientación Educativa y el profesorado tutor, con el objetivo de cooperar y coordinar en el desarrollo del plan de acción tutorial y convocará reuniones periódicas al menos con el personal tutor y el profesorado de Orientación Educativa para el desarrollo adecuado de esta función.  
7. De acuerdo con lo que se disponga en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de la Educación Primaria en despliegue del Real decreto 157/2022, de 1 de marzo, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Primaria, el personal encargado de tutoría tiene que incluir, dentro del horario que comparte con su grupo de alumnado, un tiempo semanal para desarrollar las tareas propias de tutoría.  
8. Dado que el estudio, y la correspondiente asistencia a clase para el alumnado, está considerado como un deber del alumnado en la normativa autonómica que desarrolla la igualdad y la convivencia, las faltas de asistencia del alumnado serán comunicadas a las personas progenitoras y/o personas tutoras legales del alumnado por el profesor tutor o profesora tutora con una periodicidad semanal. En caso de reiteración sin justificación, el tutor o tutora debe informar de ello a la jefatura de estudios para poner en marcha las actuaciones que se establecen en la Resolución de 29 de septiembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se establece el protocolo de actuación ante situaciones de absentismo escolar en los centros sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas obligatorias y Formación Profesional Básica (DOGV 9210, 08.11.2021), y que se deberán coordinar con el equipo de Orientación Educativa y, si es el caso, con el personal que preste servicios de orientación en centros privados concertados o con el gabinete psicopedagógico autorizado o con quien tenga atribuidas sus funciones. Las tutoras y los tutores han de registrar obligatoriamente las faltas de asistencia en ITACA, de forma que se puedan gestionar tanto los avisos, como los indicadores de absentismo.  
5.5. Otras figuras de coordinación  
1. En cuanto a otras figuras de coordinación, se deberá estar a lo que dispone el artículo 42 del Decreto 253/2019. Las figuras de coordinación son las personas coordinadoras TIC, de formación, de igualdad y convivencia y del programa de reutilización de libros y materiales curriculares y aquellas otras que se puedan determinar por la conselleria competente en materia de educación.  
2. La dirección del centro debe designar estas figuras de coordinación entre el profesorado del Claustro, preferentemente entre los miembros con formación en este ámbito de trabajo y destino definitivo en el centro educativo, a propuesta de la jefatura de estudios y oído el Claustro.  
3. La persona que ejerza alguna de estas coordinaciones podrá presentar su renuncia por causa justificada, la cual deberá ser aceptada por la dirección del centro.  
4. Las personas coordinadoras enumeradas anteriormente podrán participar en las actividades de formación específica que se programen desde el órgano competente en formación del profesorado. El órgano competente en materia de formación del profesorado programará actividades de formación para aquellas otras coordinaciones que pueda establecer la Administración educativa.  
5.5.1. Persona coordinadora de las tecnologías de la información y comunicación (TIC)  
La persona coordinadora de las tecnologías de la información y comunicación (TIC) debe ejercer las tareas que se indican en el artículo 43.2 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria (DOGV 8689, 02.12.2019).  
Ante situaciones extraordinarias que puedan implicar confinamientos parciales o cuarentena de una parte o de la totalidad del alumnado del centro, las personas coordinadoras TIC de los centros colaborarán con el resto del profesorado para implementar correctamente las medidas que se determinen.  
5.5.2. Persona coordinadora de formación  
La persona coordinadora de formación debe ejercer las funciones que se indican en el artículo 44 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria (DOGV 8689, 02.12.2019).  
5.5.3. Persona coordinadora de igualdad y convivencia  
La persona coordinadora de igualdad y convivencia del centro debe ejercer las funciones que se indican en el artículo 45 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria (DOGV 8689, 02.12.2019).  
5.5.4. Persona coordinadora del programa de reutilización de libros y materiales curriculares  
La persona coordinadora del programa de reutilización de libros y materiales curriculares debe ejercer las funciones que se indican en el artículo 46 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria (DOGV 8689, 02.12.2019).  
  
6. PERSONAL DOCENTE, PERSONAL NO DOCENTE DE ATENCIÓN EDUCATIVA Y PERSONAL DE ADMINISTRACIÓN Y SERVICIOS  
6.1. Personal docente  
6.1.1. Actuaciones para la acogida del profesorado de nueva incorporación al centro  
La elaboración de estas actuaciones corresponde a la persona titular de la jefatura de estudios del centro, tal y como se establece en el artículo 20 e) del Decreto 253/2019.  
Entre las actuaciones a desarrollar se incluirá, al menos, una sesión informativa en la cual se presentará a este profesorado las líneas generales del PEC, así como las características singulares del centro, con información sobre su contexto relativo al alumnado y a las familias.  
6.1.2. Horario del personal docente  
1. La jornada laboral de los maestros y de las maestras será, con carácter general, de 37 horas y 30 minutos semanales y se deberá ajustar a la normativa en vigor. Durante los periodos lectivos establecidos en el calendario escolar vigente, los maestros y las maestras deben dedicar a las actividades del centro 30 horas semanales. Conforme al Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docente y número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077, 06.05.2021), la parte lectiva de la jornada semanal del personal docente que imparte las enseñanzas reguladas en la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, en centros públicos, será de 23 horas en Educación Infantil y Educación Primaria, sin perjuicio de las situaciones de reducción de jornada que se consideren en la normativa vigente. Las 7 horas y 30 minutos restantes hasta completar la jornada laboral serán de libre disposición del profesorado para la preparación de clases, el perfeccionamiento individual o cualquier otra actividad pedagógica complementaria.  
Los miembros de la junta de personal docente no universitario que hayan cedido la totalidad de su crédito horario a la bolsa de horas y no disfruten de permiso sindical, dispondrán, de acuerdo con el contenido del Pacto de Acción Sindical, de cinco horas lectivas semanales para efectuar labores sindicales, que serán consideradas en el momento de confeccionar su horario lectivo.  
2. La distribución y adecuación del horario y el cumplimiento del horario por parte de los maestros y maestras, en la medida que no haya sido modificado por normativa de rango igual o superior, están regulados en el bloque II (Horario del personal docente) del anexo I de la Orden de 29 junio de 1992, de la Conselleria de Educación, por la que se aprueban las instrucciones que regulan la organización y el funcionamiento de los centros docentes que imparten enseñanzas del segundo ciclo de Educación Infantil, Preescolar, Primaria, General Básica, Educación Especial, Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, sostenidos con fondos públicos y que dependen de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992).  
3. Durante los periodos lectivos de descanso del alumnado (30 minutos diarios en Primaria y entre 45 y 60 minutos diarios en Infantil) el equipo directivo garantizará la atención adecuada al alumnado, de acuerdo con aquello establecido en el artículo 70.3 del Decreto 253/2019, mediante la presencia de tantas personas docentes como unidades autorizadas tenga en funcionamiento el centro.  
4. Durante los periodos laborales no lectivos, la jornada laboral de los maestros y de las maestras estará dedicada a las actividades que se determinen, entre otras:  
a) La realización de actividades de formación permanente del profesorado.  
b) La evaluación de las actividades del curso escolar finalizado contenidas en la programación general anual y en las programaciones de aula.  
c) La programación y planificación del curso escolar siguiente.  
d) La elaboración y desarrollo de materiales didácticos.  
e) La coordinación didáctica de los equipos docentes del propio centro, y la coordinación con los equipos docentes de otros centros derivada de los planes de transición entre etapas.  
f) El desarrollo de actividades y programas de investigación e innovación educativa.  
g) La puesta en funcionamiento de programas de orientación, refuerzo o profundización con el alumnado que lo requiera.  
h) Otras actividades complementarias, de carácter pedagógico o de colaboración en la organización y funcionamiento del centro o con la Administración educativa.  
i) La planificación de las coordinaciones se llevará a cabo teniendo en cuenta el horario de atención en el centro de las personas especialistas del equipo de Orientación Educativa y, si es el caso, del gabinete psicopedagógico municipal.  
6.1.3. Horario del equipo directivo  
1. El número global de horas lectivas semanales para que los equipos directivos desarrollen sus funciones, establecido en el artículo 15.1 del Decreto 253/2019, será el constituido por la suma del horario que, para cada miembro del equipo directivo, se establece en el bloque II (Horario del personal docente) del anexo I de la Orden de 29 junio de 1992.  
En los centros de cinco o menos unidades el horario asignado para desarrollar las funciones de director o directora será de 6 horas semanales y, en los centros con seis y siete unidades, el equipo directivo dispondrá de un total de 9 horas semanales para el desarrollo de sus funciones directivas.  
Sin embargo, una vez determinado por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte el profesorado con el que contará cada centro para el curso 2022-2023, la dirección del centro, una vez estén cubiertas las necesidades de docencia, podrá incrementar las horas lectivas dedicadas a las tareas de dirección a fin de garantizar un adecuado funcionamiento del centro.  
2. La dirección del centro, en el ejercicio de sus funciones, dispondrá de autonomía para distribuir entre los miembros del equipo directivo el número total de horas que tiene asignado el centro para la función directiva.  
3. Durante la jornada escolar deberá garantizarse la presencia de, como mínimo, un miembro del equipo directivo o persona en quien delegue.  
6.1.4. Horario de las personas coordinadoras de los equipos de ciclo y de las otras figuras de coordinación  
1. El número global de horas lectivas semanales para que las personas coordinadoras de los equipos de ciclo y las otras figuras de coordinación desarrollen sus funciones, establecido en el artículo 34.3 del Decreto 253/2019, será el constituido por la suma del horario que, para cada uno, se establece en el bloque II (Horario del personal docente) del anexo I de la Orden de 29 junio de 1992, con la actualización de aquellas otras figuras de coordinación que haya establecido la conselleria competente en materia de educación con posterioridad, o el que determine la normativa que la sustituya.  
2. En este sentido, para las figuras de coordinación establecidas en el artículo 42.1 del Decreto 253/2019, los centros dispondrán de un máximo de 8 lectivas semanales, en total, para desarrollar sus funciones; y para las personas coordinadoras de los equipos de ciclo, el total de horas disponibles será el que corresponde a la suma del máximo de 2 horas lectivas semanales para cada equipo, que establece el marco legal actual.  
3. La asignación de las horas semanales lectivas para el desarrollo de las funciones anteriores se realizará una vez estén cubiertas las necesidades de docencia de todas las áreas y niveles del centro, y se tendrá en cuenta para ello todo el personal docente destinado en el centro con las habilitaciones que posea.  
Sin embargo, una vez determinado por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte el profesorado con el que contará cada centro para el curso 2022-2023, la dirección del centro podrá incrementar las horas lectivas dedicadas a las distintas coordinaciones a fin de garantizar un adecuado funcionamiento del centro.  
4. La dirección del centro, en el ejercicio de sus competencias, oído el Claustro, dispondrá de autonomía para distribuir entre las personas designadas para realizar estas funciones el número total de horas que tiene asignadas el centro de acuerdo con lo establecido en el punto 2 de este apartado.  
5. Con el fin de favorecer la autonomía de los centros, la dirección del centro, oído el Claustro y el Consejo Escolar, podrá asignar a determinado personal docente del centro la realización de otras tareas necesarias para la organización y el buen funcionamiento del centro, de acuerdo con los criterios establecidos por el Claustro de profesorado, y a propuesta de la jefatura de estudios. En este sentido, las horas de dedicación de este personal para dedicarse a las tareas anteriores irán a cargo del número global de horas lectivas semanales establecidas en el punto 2 de este apartado.  
6.1.5. Horario del profesorado de la especialidad de Orientación Educativa  
1. La organización del horario del profesorado de Orientación Educativa tendrá un carácter flexible, de forma que pueda ofrecerse una mejor respuesta a las características y necesidades del centro y de la comunidad educativa. Con esta finalidad, el horario semanal dispondrá de una parte fija de 25 horas y otra parte variable de 5 horas que, en cualquier caso, tiene que permitir, el asesoramiento y la colaboración con la comunidad educativa para el desarrollo de las líneas estratégicas de la orientación, la coordinación interna y externa, la colaboración con los equipos educativos para la elaboración, desarrollo, seguimiento y evaluación de las medidas, planes y programas del centro, la detección y la identificación previa a la escolarización de las necesidades específicas de apoyo educativo, así como la atención técnica especializada.  
2. El equipo de Orientación Educativa dispondrá de una hora de coordinación en el horario semanal, la cual no podrá interferir en la atención al alumnado para la coordinación de todas las personas miembros y que será preferentemente en las horas complementarias y siempre intentando que no coincida con las reuniones de los ciclos.  
3. La jornada laboral de este profesorado es de 37 horas y 30 minutos semanales.  
4. Las 25 horas semanales de carácter fijo se tienen que distribuir de la manera siguiente:  
a) Dieciocho horas semanales de colaboración para la elaboración, desarrollo, seguimiento y evaluación de las medidas, planes y programas del centro, así como la atención técnica especializada, que se pueden distribuir entre las atribuciones siguientes:  
a.1) Coordinación de la planificación, el desarrollo, la evaluación y el seguimiento de las medidas de respuesta educativa para la inclusión previstas en el PEC.  
a.2) Colaboración con la jefatura de estudios y con los tutores y las tutoras en el desarrollo y el seguimiento del plan de acción tutorial y del plan de orientación educativa, académica y profesional.  
a.3) Colaboración con los tutores y tutoras en actividades de orientación.  
a.4) Asesoramiento y atención técnica especializada al alumnado en aspectos relacionados con el desarrollo personal, la trayectoria académica, los procesos de transición entre etapas y la incorporación al mundo laboral de este.  
a.5) Coordinación e implementación de la evaluación del alumnado que pueda presentar necesidades específicas de apoyo educativo, preferentemente del alumnado con necesidades educativas especiales, y elaboración del informe sociopsicopedagógico correspondiente.  
b) 7 horas de asesoramiento sociopsicopedagógico a la comunidad educativa del centro:  
b.1) Asesoramiento a los órganos de gobierno, a la comisión de coordinación pedagógica y a los ciclos y equipos docentes para la elaboración y el desarrollo de los planes, programas y actuaciones del PEC, de las concreciones de los currículos y de las programaciones de aula, así como para la evaluación del funcionamiento y de las actividades del centro educativo, y asistencia a las reuniones convocadas por los mencionados órganos de gobierno y de coordinación.  
b.2) Asesoramiento al profesorado para el diseño y la aplicación de las medidas de respuesta a la inclusión y la aplicación de los diferentes protocolos de actuación.  
b.3) Asesoramiento a personas progenitoras y/o representantes legales del alumnado.  
b.4) Una hora para las reuniones del equipo de Orientación Educativa que puede agruparse quincenal o mensualmente para reuniones de duración más larga.  
5. De acuerdo con las características de cada centro educativo y las necesidades del alumnado, se podrá variar la distribución entre las horas dedicadas a la intervención directa en el centro y las dedicadas al asesoramiento sociopsicopedagógico a la comunidad educativa.  
6. Las 5 horas complementarias semanales de carácter flexible estarán destinadas a la asistencia a reuniones de Claustro, la asistencia a reuniones de los órganos de gobierno y de coordinación no previstas en el horario fijo semanal, la asistencia a las sesiones de evaluación, la observación del alumnado fuera de las actividades lectivas, las entrevistas con las familias que no se puedan realizar dentro de la franja fija del horario, la asistencia a las reuniones de coordinación periódicas de las agrupaciones de zona, a las reuniones de coordinación convocadas por las unidades especializadas de orientación responsables de su demarcación territorial, tal y como se especifica en los artículos 10 y 11 del Decreto 72/2021, a la coordinación con los servicios educativos, sanitarios, sociales, de infancia, culturales y laborales del entorno que contribuyan a desarrollar el Plan de orientación educativa y profesional, y a la detección y la identificación previa a la escolarización de las necesidades específicas de apoyo educativo. Para facilitar la eficacia de las estructuras de coordinación territorial de la orientación, estas actividades se realizarán durante la jornada matinal del viernes.  
7. El resto de las horas, hasta completar las 37 horas y media semanales, serán de libre disposición para el perfeccionamiento o cualquier otra actividad pedagógica complementaria.  
8. Los equipos directivos, dentro del ámbito de sus competencias, organizarán la jornada laboral del profesorado de Orientación Educativa atendiendo a los criterios siguientes:  
a) El horario del profesorado de Orientación Educativa se desarrollará de forma flexible adaptándose al horario del centro y a la idiosincrasia de las tareas de los y las profesionales de la Orientación Educativa. La confección del horario individual semanal compete a la jefatura de estudios y tiene que ser visado por la dirección del centro con el conocimiento del profesor o profesora.  
b) Los viernes por la mañana se reservarán para la realización de las coordinaciones de las agrupaciones de zona, las coordinaciones de ámbito territorial y otras coordinaciones con agentes externos. Estas podrán ser presenciales o telemáticas. En el caso de no haber coordinaciones externas, el profesorado de orientación permanecerá en el centro educativo realizando el resto de las tareas.  
c) La asistencia a las sesiones de evaluación, al Claustro o, en su caso, al Consejo Escolar, computará dentro de las cinco horas semanales dedicadas a tareas de coordinación.  
d) Como el resto del personal docente, el profesorado de Orientación Educativa tendrá que realizar tareas para la adecuada atención al alumnado durante el tiempo lectivo de recreo, de acuerdo con lo que establece el artículo 70 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria.  
e) En iguales condiciones que el resto del profesorado, las salidas del profesorado de Orientación Educativa computarán dentro del horario y serán cubiertas mediante comisión de servicio, de acuerdo con aquello que regula el Decreto 95/2014, de 13 de junio, del Consell, por el que se modifica el Decreto 24/1997, de 11 de febrero, del Consell, sobre indemnizaciones por razón del servicio y gratificaciones por servicios extraordinarios, y el Decreto 175/2006, de 24 de noviembre, del Consell, por el que se regulan las condiciones de trabajo del personal al servicio de la Administración del Consell (DOGV 7299, 19.06.2014).  
6.1.6. Distribución horaria para las especialidades del cuerpo de maestros/as  
1. La configuración del horario de los maestros y de las maestras, dentro de las 23 horas correspondientes a la parte lectiva de la jornada semanal, se tiene que realizar de forma que garantice la atención directa al alumnado de los diversos cursos y grupos durante su horario de permanencia en el centro.  
2. Para la distribución de las horas correspondientes a la parte lectiva de la jornada semanal disponibles, se debe tener en cuenta:  
a) la plantilla del centro,  
b) la adscripción del profesorado a los diversos puestos de trabajo,  
c) las especialidades que tengan adquiridas cada uno de los maestros y de las maestras,  
d) la disponibilidad horaria de todos los maestros y las maestras del centro.  
3. Según lo que dispone el Real decreto 1594/2011, de 4 de noviembre, por el que se establecen las especialidades docentes del Cuerpo de Maestros que desempeñen sus funciones en las etapas de Educación Infantil y de Educación Primaria, reguladas en la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación (BOE 270, 09.11.2011), las especialidades docentes del cuerpo de maestros/as que ejercen sus funciones en las etapas de Educación Infantil y de Educación Primaria son las siguientes:  
a) Educación Infantil  
b) Educación Primaria  
c) Lengua Extranjera: Inglés  
d) Lengua Extranjera: Francés  
e) Lengua Extranjera: Alemán  
f) Educación Física  
g) Música  
h) Pedagogía Terapéutica  
i) Audición y Lenguaje   
4. Cuando las disponibilidades horarias del profesorado adscrito a un puesto de trabajo de las especialidades de Lengua Extranjera, Educación Física, Música, Pedagogía Terapéutica y Audición y Lenguaje no cubran las necesidades que haya en el centro y haya otro maestro o maestra que haya adquirido alguna de estas especialidades, se tienen que asignar a este o esta las horas que correspondan.  
6.1.6.1. Especialidad de Educación Infantil  
1. El profesorado del cuerpo de maestros y de maestras con la especialidad de Educación Infantil tiene que impartir todas las áreas del currículo de Educación Infantil.  
En el segundo ciclo de Educación Infantil podrán tener el apoyo, en la tarea docente, de maestros y maestras de otras especialidades cuando las enseñanzas impartidas lo requieran.  
2. En los centros que tengan incorporado el nivel educativo de 2 a 3 años, el profesorado del cuerpo de maestros y de maestras con la especialidad de Educación Infantil, que será el tutor o tutora del aula, contará con el apoyo y la colaboración de un educador o educadora de Educación Infantil.  
3. En los centros en los que el número de maestros y de maestras sea superior al de unidades, las funciones de los maestros y de las maestras sin tutoría se concretarán por el equipo de ciclo de acuerdo con los criterios siguientes:  
a) Debe ser un miembro del equipo de ciclo y, como tal, debe participar y tomar decisiones en la concreción de los currículos, en la elaboración de las programaciones, en la elección del material de desarrollo curricular, así como en el proceso de evaluación de ciclo.  
b) Debe atender al grupo de alumnado de Educación Infantil en los casos de ausencia del maestro tutor o maestra tutora.  
c) Debe dar apoyo a los distintos grupos que se encuentren en funcionamiento de acuerdo con la propuesta elaborada por el equipo de ciclo.  
d) Podrá ejercer, como el resto de los tutores y tutoras, las tareas de coordinación de ciclo o cualquier otra tarea de coordinación docente u órgano unipersonal y podrá colaborar con los tutores y tutoras en las actividades de grupo reducido y en la atención individualizada del alumnado, así como en las actividades colectivas del ciclo: actividades fuera del recinto escolar, talleres y otros.  
e) Hacerse cargo de la docencia directa del alumnado, según la organización establecida en el centro para atender la jornada lectiva restante del alumnado no cubierta por el profesorado tutor al tener una jornada máxima lectiva de 23 horas.  
6.1.6.2. Especialidad de Educación Primaria  
El profesorado del cuerpo de maestros y de maestras con la especialidad de Educación Primaria tiene la competencia docente en todas las áreas de este nivel. Para impartir Música, Educación Física y las lenguas extranjeras se requerirá, además, estar en posesión de la especialidad correspondiente.   
6.1.6.3. Especialidad de Lengua Extranjera  
1. El profesorado del cuerpo de maestros y de maestras con una especialidad de Lengua Extranjera tiene que impartir las áreas de su especialidad y podrá impartir las áreas propias de la especialidad de Educación Primaria.  
2. Para impartir el área de lengua extranjera el profesorado tendrá que contar con la habilitación correspondiente, no siendo suficiente el disponer de la capacitación lingüística establecida en el apartado 4.2.1.4.a. de esta resolución.  
3. Al alumnado matriculado en Francés en Educación Primaria durante los cursos escolares anteriores, se le tiene que respetar su opción lingüística y se tienen que habilitar puestos en sus centros para impartir las horas curriculares correspondientes; todo esto, con el fin de que el alumnado matriculado en esta lengua extranjera pueda mantener la continuidad cursándola hasta concluir la etapa. Para garantizarlo, el centro educativo tiene que comunicar a la Inspección de Educación sus necesidades, y esta, a su vez, tiene que remitir la propuesta al Servicio de Gestión y Determinación de Plantillas de la Subdirección General de Personal Docente.  
6.1.6.4. Especialidad de Educación Física  
El profesorado del cuerpo de maestros y de maestras con la especialidad de Educación Física tiene que impartir las áreas de su especialidad y podrá impartir las áreas propias de la especialidad de Educación Primaria.  
6.1.6.5. Especialidad de Música  
El profesorado del cuerpo de maestros y de maestras con la especialidad de Música tiene que impartir las áreas de su especialidad y podrá impartir las áreas propias de la especialidad de Educación Primaria.  
6.1.6.6. Especialidades de Pedagogía Terapéutica y Audición y Lenguaje  
1. El profesorado del cuerpo de maestros y de maestras especialistas en Pedagogía Terapéutica y Audición y Lenguaje, además de las atribuciones específicas de su especialidad, puede impartir las áreas propias de la especialidad de Educación Primaria.  
2. Las funciones del personal de Pedagogía Terapéutica y de Audición y Lenguaje son las que establece el artículo 42 de la Orden 20/2019.  
3. Los especialistas y las especialistas de Pedagogía Terapéutica y Audición y Lenguaje, conjuntamente con el resto del equipo de orientación, deben asesorar a los y las profesionales del centro en la atención al alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo en el aula ordinaria desde una perspectiva inclusiva.  
4. El especialista de Audición y Lenguaje debe asesorar a los maestros y a las maestras de Educación Infantil y colaborar con estos en el diseño e implementación de programas de estimulación del lenguaje oral dirigidos a todo el alumnado de esta etapa.  
5. El profesorado especialista de Pedagogía Terapéutica tiene la función de colaborar con los equipos educativos y los servicios especializados de orientación en el diseño y la implementación de programas de desarrollo competencial y actuaciones preventivas de dificultades de aprendizaje.  
6. El profesorado especialista de Pedagogía Terapéutica y Audición y Lenguaje, con carácter general, no ocupará puestos de tutoría. En caso de que, por necesidades urgentes o sobrevenidas, se asigne este personal a los puestos de tutoría, se garantizará en todo momento y en el marco de la autonomía organizativa del centro, la atención personalizada del alumnado que lo requiera teniendo en cuenta los recursos personales de los que dispone el centro.  
7. El número de sesiones de atención al alumnado escolarizado en el aula ordinaria, calculadas en franjas de 30, 45 o 60 minutos, se debe determinar en función de la intensidad establecida en el informe sociopsicopedagógico y concretada en el Plan de actuación personalizado, considerando los criterios siguientes:  
a) Intensidad baja: hasta un máximo de 2 sesiones/semana (1 o 2 sesiones).  
b) Intensidad media: hasta un máximo de 4 sesiones/semana (3 o 4 sesiones).  
c) Intensidad alta: hasta un máximo 6 sesiones/semana (5 o 6 sesiones).  
8. Cuando el personal de Pedagogía Terapéutica y de Audición y Lenguaje apoyan simultáneamente a una misma alumna o un mismo alumno, se tienen que distribuir los objetivos y las tareas que hay que trabajar, con el fin de evitar duplicidades y mejorar la eficacia de la respuesta.  
9. Los programas personalizados para la adquisición y el uso funcional de la comunicación, el lenguaje y el habla, referidos en el artículo 21 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, se deben aplicar en los casos en que las competencias comunicativas estén gravemente afectadas y, por lo tanto, requieran una intervención muy especializada. Cuando las dificultades del alumnado no están asociadas a discapacidad o a problemas graves de la comunicación, la atención directa del personal especializado de Audición y Lenguaje no se tiene que prolongar más de 3 cursos, y se puede sustituir por la atención indirecta o el apoyo puntual con seguimiento continuado del progreso.  
10. Los programas destinados al alumnado con dificultades específicas de aprendizaje de la lectura y escritura no pueden aplicarse en la etapa de Educación Infantil, y se deben aplicar excepcionalmente en el primer curso de Educación Primaria. Si el alumnado de estos niveles presenta dificultades manifiestas en el ámbito de la lectura y la escritura, se debe procurar la respuesta educativa con la aplicación de programas y medidas de niveles II y III desarrolladas por el equipo docente con el asesoramiento y, en su caso, el apoyo puntual, del personal especializado de Audición y Lenguaje o de Pedagogía Terapéutica.  
11. Para el alumnado de Educación Infantil que presente dificultades en el lenguaje, el habla o cualquier aspecto de la comunicación, se debe priorizar las medidas de respuesta de nivel II y III dentro del aula ordinaria y en contextos habituales de comunicación, desarrolladas por el equipo docente con el asesoramiento del personal especializado de Audición y Lenguaje.  
12. El personal docente especializado de apoyo de Pedagogía Terapéutica y Audición y Lenguaje destinado en las unidades específicas tiene que atender preferentemente el alumnado escolarizado en la unidad específica, pero cuando las necesidades lo permitan, podrá atender también otro alumnado escolarizado en el centro. De la misma forma, el personal de Pedagogía Terapéutica y de Audición y Lenguaje destinado a la atención del resto del alumnado del centro colaborará con los equipos educativos y con el equipo de la unidad en la inclusión del alumnado de las unidades específicas en el aula ordinaria.  
6.1.7. Profesorado de Religión  
La atribución docente del profesorado de Religión se limita a la impartición del currículo de Religión y, por lo tanto, no puede ejercer la tutoría del grupo ni impartir cualquier otra área del currículo.  
La impartición del área de Religión se realizará de acuerdo con la organización establecida por la dirección y según la organización de grupos adoptada por el centro.  
Una vez asignadas las horas de docencia de Religión en los diferentes grupos, la dirección del centro podrá asignarle tareas organizativas que no son de docencia directa con el alumnado.  
6.1.8. Cumplimiento del horario  
1. El cumplimiento del horario por parte del profesorado está regulado en el bloque II (Horario del personal docente) del anexo I de la Orden de 29 de junio de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se aprueban las instrucciones que regulan la organización y el funcionamiento de los centros docentes que imparten enseñanzas del segundo ciclo de Educación Infantil, Preescolar, Primaria, General Básica, Educación Especial, Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992)  
No obstante, se deberá tener en cuenta la modificación de la jornada lectiva a un máximo de 23 horas establecida en el Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docente y número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077, 06.05.2021).   
Además, y dado que los comunicados mensuales de faltas de asistencia y de puntualidad del profesorado se realizan por parte de los centros en el sistema de información ITACA, no será necesario que sean enviados a la Inspección de Educación, puesto que esta tiene acceso a esta información a través de ITACA.  
2. Las reuniones del Claustro, las sesiones de evaluación y las de los órganos de coordinación docente se deben celebrar una vez finalizado el periodo lectivo para el alumnado, en un horario que permita la asistencia de todas las personas que los componen y con el tiempo necesario para el tratamiento de las cuestiones que se prevean. La asistencia a estas reuniones, así como a las votaciones, en el supuesto de que se produzcan, es obligatoria para el profesorado miembro de los diversos órganos o equipos. Las reuniones del Consejo Escolar del centro se deben celebrar en el día y la hora que permitan la asistencia de todos los sectores representados.  
3. Respecto a la asistencia a reuniones de los órganos de gobierno y de coordinación, se cumplirá con la obligatoriedad regulada en los artículos 28, 33, 35 y 37 del Decreto 253/2019, y respecto a la posibilidad de abstenerse en las votaciones de los diferentes órganos lo que viene regulado en los artículos 29 y 33 del mismo decreto.  
6.1.9. Sustitución de docentes  
1. Se debe actuar de acuerdo con lo que dispone la Resolución de 21 de diciembre de 2015, del director general de Centros y Personal Docente, por la que se acuerda la publicación de la Adenda suscrita por la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y las organizaciones sindicales, por la que se modifica el sistema de provisión de puestos de trabajo en régimen de interinidad, aprobado por Resolución de 26 de noviembre de 2010 (DOGV 7689, 31.12.2015), y en las instrucciones que la desarrollen, a excepción de la «Disposición transitoria única. Nombramientos por urgente provisión», tal y como prevé la Ley 4/2019, de 7 de marzo, de mejora de las condiciones para el desempeño de la docencia y la enseñanza en el ámbito de la educación no universitaria (BOE 58, 08.03.2019).  
2. Los centros docentes deben velar por que las ausencias del personal docente queden registradas debidamente desde el primer día de ausencia en la aplicación informática correspondiente (ITACA), en la que deben indicar las causas.  
3. En caso de ausencia o enfermedad de cualquier miembro del equipo directivo, se actuará como se indica en el artículo 14 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria (DOGV 8689, 02.12.2019).  
6.1.10. Notificación de la participación en el ejercicio del derecho de huelga del personal docente y no docente  
La notificación de la participación en el ejercicio del derecho de huelga del personal docente y no docente de los centros docentes se debe efectuar por parte de la dirección del centro, por medio de la aplicación informática ITACA y de acuerdo con las instrucciones puntuales elaboradas en este sentido por el secretario autonómico de Educación y Formación Profesional.  
6.2. Personal no docente de atención educativa  
6.2.1. Horarios del personal no docente de atención educativa  
1. La jornada de trabajo del personal no docente de atención educativa debe ser la prevista en la normativa mencionada para los puestos con la misma clasificación.  
2. El horario de trabajo de estos profesionales, puesto que tienen atención directa con el alumnado, se debe adaptar a las características de los centros y puestos de trabajo, y se debe ajustar a las previsiones del Decreto 42/2019, de 22 de marzo, del Consell, por el que se regulan las condiciones de trabajo del personal al servicio de la Administración de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019).  
3. Este personal se debe acoger al horario del centro educativo que, para cada curso escolar, deberá aprobar la dirección territorial competente con una negociación previa con las organizaciones sindicales de acuerdo con la normativa vigente.  
4. Este personal se debe acoger al horario del centro educativo y al horario del alumnado al que apoyan, de acuerdo con el Plan de actuación personalizado. Para cada curso escolar, de acuerdo con la correspondiente instrucción de la Subsecretaría de la Conselleria de Educación Cultura y Deporte, la dirección del centro tendrá que introducir el horario del personal no docente de atención educativa a través de la plataforma OVICE. La dirección territorial competente en materia de educación aprobará los horarios, con una negociación previa con las organizaciones sindicales de acuerdo con la normativa vigente.  
5. A este personal le será de aplicación lo que prevé la Resolución de 9 de julio de 2018, del secretario autonómico de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas, por la que se da publicidad a los Pactos de la Mesa Sectorial de Función Pública, sobre mejora de las condiciones de trabajo del personal educador de Educación Especial, personal educador de Educación Infantil y personal fisioterapeuta (DOGV 8343, 20.07.2018 y DOGV 8342, 19.07.2018, con corrección de errores en el DOGV 8348, 27.07.2018) o normativa que la sustituya.  
6. En aplicación de la Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano, los centros educativos pueden tener personal no docente de atención educativa, que participa junto con el personal docente en la respuesta educativa al alumnado con necesidades educativas especiales, a fin de incrementar su autonomía y facilitar el acceso al currículo, dentro del ámbito de las competencias y las funciones que la normativa vigente, los acuerdos laborales y los convenios colectivos disponen.  
Este personal incluye, entre otros, el personal educador de Educación Especial de los centros públicos; el personal auxiliar de los centros concertados que da apoyo al alumnado en tareas de higiene, alimentación, movilidad, etc.; el personal de fisioterapia; el personal técnico de gestión en interpretación de la lengua de signos y demás personal que la Administración determine, de acuerdo con las necesidades del alumnado escolarizado en el sistema educativo.  
7. El personal no docente de atención educativa forma parte de los equipos educativos y del equipo de Orientación Educativa; por lo tanto, debe colaborar en la detección, planificación, desarrollo de las medidas de respuesta educativa, en la evaluación sociopsicopedagógica y en el asesoramiento al profesorado y a las familias, dentro del ámbito de sus competencias. Así mismo, debe participar en la elaboración del informe trimestral de seguimiento del alumnado atendido, que las tutoras y los tutores deben entregar a las familias y debe formar parte del Plan de actuación personalizado.  
8. La intervención se debe desarrollar, salvo circunstancias excepcionales, en el contexto del aula ordinaria y en estrecha coordinación con las tutoras, los tutores y el equipo educativo, de acuerdo con el informe sociopsicopedagógico y el Plan de actuación personalizado.  
6.2.2. Actuaciones para la acogida del personal no docente de atención educativa  
La jefatura de estudios facilitará al personal no docente de atención educativa que se incorpore al centro información sobre los aspectos organizativos y pedagógicos del centro, así como la información necesaria para el ejercicio de sus funciones. Asimismo, facilitará la participación de este personal en los órganos de coordinación en las condiciones establecidas en la normativa vigente.  
6.2.3. Sustituciones y cobertura de los puestos del personal no docente de atención educativa  
1. En caso de necesidad de cobertura de los puestos del personal no docente de atención educativa, tanto por quedar el puesto vacante o por sustitución temporal, la dirección del centro educativo solicitará la cobertura del puesto mediante la plataforma OVICE y adjuntando la documentación justificativa. Asimismo, se informará a la inspección de educación de referencia.  
2. Para las propuestas de modificación de la adscripción orgánica funcional, amortización y/o creación de puesto de personal educador de Educación Especial, se estará a lo dispuesto en la Instrucción de la directora general de Inclusión Educativa: https://ceice.gva.es/documents/169149987/172998495/Instruccio\_DGIE\_PEEE.pdf  
6.3. Personal de administración y servicios  
1. En el supuesto de que el centro disponga de este personal, este ocupa un puesto en el ámbito educativo y es personal de la Administración de la Generalitat, por lo que su horario de trabajo, régimen de vacaciones, permisos y licencias es el que prevé la normativa vigente en materia de condiciones de trabajo para el personal mencionado, según establece el Decreto 42/2019, de 22 de marzo, del Consell, por el que se regulan las condiciones de trabajo del personal al servicio de la Administración de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019).  
2. En cuanto a las funciones, se deberá estar a lo que regula para este personal la Ley 4/2021, de 16 de abril, de la Generalitat, de la Función Pública Valenciana (DOGV 9065, 20.04.2021).  
3. El procedimiento para la tramitación y organización de los horarios de este personal está regulado por la correspondiente instrucción de la Subsecretaría de la Conselleria de Educación Cultura y Deporte.  
6.4. Otro personal  
Si determinado alumnado del centro con necesidad específica de apoyo educativo dispone de una persona asistente personal reconocida por la Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas, o recibe colaboración de personal de la Fundación ONCE o de otra fundación o asociación externa al centro, su actuación se centrará exclusivamente, con el alumnado al cual asiste.  
  
7. ENSEÑANZAS  
7.1. Enseñanzas de Educación Infantil  
7.1.1. Evaluación de los procesos de aprendizaje y enseñanza e información a las familias  
Se estará a lo dispuesto en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 95/2022, de 1 de febrero, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Infantil.  
7.1.2. Periodo de acogida  
1. Se estará a lo dispuesto en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de estas etapas en desarrollo del Real decreto 95/2022, de 1 de febrero, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Infantil  
2. La entrada en la etapa de Infantil supone un gran cambio emocional tanto para el niño o la niña como para la familia. Cómo se sienten acogidos y la atención recibida los primeros días son aspectos muy importantes para crear vínculos de seguridad y de confianza en la escuela.  
3. Los centros tienen que velar por garantizar, desde el primer contacto, una transición positiva desde el entorno familiar hacia el escolar con el objetivo que los niños puedan vincularse con el nuevo espacio, con el grupo y con el adulto de referencia.  
4. Antes del comienzo del curso escolar, o en el periodo de inscripción, los centros tienen que organizar unas jornadas que permitan a las familias y a sus hijas o hijos familiarizarse con los espacios y compartir experiencias comunes. También se tiene que informar en que consiste el periodo de acogida, las pautas o recomendaciones de las actuaciones que facilitan la entrada en la escuela, y la organización temporal de la incorporación de los niños y de las niñas.  
5. La tutora o tutor, antes de la entrada en la escuela, tiene que realizar un primer encuentro individual con la familia y el niño o la niña, de acuerdo con lo que se especifique en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de esta etapa.  
6. El bienestar del niño o la niña condiciona que el periodo de acogida sea más largo o menos. Los centros, en virtud de la autonomía que tienen, deben organizar, durante el mes de septiembre, el proceso de una manera flexible, progresiva y respetuosa a través de:  
a) Presencia de familiares: los niños y las niñas están acompañados por un miembro de la familia, al menos los primeros días, hasta que las familias y el tutor o tutora consideren que el niño o la niña se siente seguro y confiado en el espacio.  
b) La organización de grupos reducidos y calendario: fijar los días de la semana y el horario en que se incorporan estos grupos.  
c) El tiempo de estancia en el centro educativo también puede ser gradual, con una ampliación progresiva del tiempo que permanece cada niño o niña hasta llegar a la jornada escolar completa.  
7. El centro tendrá autonomía para organizar el calendario y el horario de incorporación de estos grupos y el procedimiento tendrá que concluir al finalizar el mes de septiembre. Sin embargo, la incorporación progresiva de este alumnado empezará, en todo caso, en la fecha fijada para el inicio de las actividades lectivas de las enseñanzas de Educación Infantil y Primaria en la resolución del director general de Centros que fije el calendario para el curso escolar 2022-2023.  
La prioridad en la entrada del alumnado en los primeros días de actividad escolar se tiene que hacer teniendo en cuenta los criterios siguientes:  
a) Existencia de hermanos o hermanas matriculados en el centro.  
b) Necesidades familiares: horarios de trabajo de las personas progenitoras y/o personas tutoras legales del alumnado.  
c) Cualquier otra circunstancia que obligue a valorar la prioridad de la entrada del niño o niña en la escuela.  
8. Los tutores o tutoras tienen que documentar, a partir de la observación del niño o niña, cómo se relaciona y ha construido el vínculo con el espacio, el grupo y el adulto de referencia, tanto las experiencias que lo hayan favorecido como las circunstancias que la hayan dificultado. A la vez, tiene que servir para observar posibles dificultades o barreras y/o fortalezas de acceso, de participación y de aprendizaje. Esta información se recogerá, además, en la ficha de datos básicos del alumnado.  
7.1.3. Concreción curricular en la Educación Infantil  
1. Se estará a lo que se disponga en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de estas etapas en desarrollo del Real decreto 95/2022, de 1 de febrero, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Infantil.  
2. Las áreas de la Educación Infantil son las siguientes:  
a) Crecimiento en armonía.  
b) Descubrimiento y exploración del entorno.  
c) Comunicación y representación de la realidad.  
Estas áreas tienen que entenderse como ámbitos de experiencia intrínsecamente relacionados entre sí, por lo cual se requerirá un planteamiento educativo que promueva la configuración de situaciones de aprendizaje globales, significativas y estimulantes que ayuden a establecer relaciones entre todos los elementos que las conforman.  
3. La distribución de tiempo y ritmos de actividad escolar se tiene que organizar desde un enfoque globalizador y teniendo en cuenta que todos los momentos de la jornada tienen carácter educativo. El desarrollo de la jornada escolar tiene que garantizar el bienestar y los derechos de los niños y de las niñas, por eso se tiene que organizar bajo los principios de flexibilidad y globalidad que permiten al equipo educativo adaptarla a las situaciones de aprendizaje, de forma que la distribución del tiempo esté siempre en el servicio de la línea pedagógica del centro.  
4. Las programaciones de aula se tienen que ajustar a lo que se establece en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de estas etapas en desarrollo del Real decreto 95/2022, de 1 de febrero, por el que se establece la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Infantil y tienen que prever las adecuaciones necesarias para atender a los niños y a las niñas con necesidad específica de apoyo educativo desde una perspectiva inclusiva, teniendo en cuenta los principios del DUA.  
7.1.4. Enseñanzas de Religión  
En el segundo ciclo de Educación Infantil se estará a lo establecido en la disposición adicional primera del Real decreto 95/2022, de 1 de febrero (BOE 28, 02.02.2022) y la normativa autonómica que regula el nuevo currículo de estas etapas en desarrollo del Real decreto 95/2022, de forma que no suponga ninguna discriminación el hecho de recibir o no estas enseñanzas.  
En el periodo de matrícula, los padres, las madres, y los tutores o las tutoras legales del alumnado podrán manifestar su voluntad de que reciban o no enseñanzas de religión.  
Los contenidos tratados tienen que garantizar la protección de los derechos humanos y los principios de igualdad y no discriminación incluidos en los tratados que ha firmado el Estado español, y estar en coherencia con los principios y contenidos establecidos en el Proyecto educativo del centro.  
En el caso de que el centro educativo reciba solicitudes para que en el centro se imparta una religión diferente a la católica, estas serán recogidas y trasladadas a la dirección territorial de educación correspondiente, la cual las enviará a la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional.  
7.2. Enseñanzas de Educación Primaria  
7.2.1. Concreción curricular  
1. En Educación Primaria en cuanto a los cursos primero, tercero y quinto, se estará a lo dispuesto en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 157/2022, de 1 de marzo, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Primaria (BOE 52, 02.03.2022).  
2. En cuanto a los cursos segundo, cuarto y sexto, se estará a lo dispuesto en el Decreto 108/2014, de 4 de julio, del Consell, por el que establece el currículo y desarrolla la ordenación general de la Educación Primaria en la Comunitat Valenciana (DOGV 7311, 07.07.2014) y sus modificaciones (Decreto 136/2015 y Decreto 88/2017).  
3. Las programaciones de aula se tienen que ajustar a la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 157/2022, de 1 de marzo, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Primaria y se adecuarán a las circunstancias del alumnado en coherencia con la línea pedagógica del centro, especialmente el alumnado en situaciones de mayor vulnerabilidad, desde una perspectiva inclusiva, contemplando los principios del DUA.  
4. En el primer ciclo de Primaria, con el fin de garantizar la continuidad educativa entre la etapa de Educación Infantil y la de Primaria, habrá que priorizar la adopción de enfoques globalizados y lúdicos, el uso diverso de recursos didácticos y materiales, la posibilidad de organizar agrupamientos diversos, el uso de los espacios de manera más global y dinámica, así como una mayor flexibilidad en la organización del tiempo. En este ciclo especialmente, para evaluar este proceso, y no solo el resultado, se priorizará el uso de herramientas como la observación del alumnado en sus procesos de aprendizaje, tablas de registro de la evolución de los aprendizajes, entrevistas orales, pero también, es recomendable diseñar estrategias para que los niños y las niñas puedan tener la posibilidad de gestionar y ser conscientes de su proceso de aprendizaje, con instrumentos como el portfolio (compilación de documentos que muestra los conocimientos, habilidades o experiencias educativas realizadas durante un periodo de tiempo), entrevistas orales, rúbricas y documentaciones pedagógicas. Estos instrumentos de evaluación pueden ofrecer a los niños y a las niñas la posibilidad de darse cuenta de la importancia del error como oportunidad de aprendizaje, y del valor del proceso hacia el resultado final.  
5. La utilización de diferentes instrumentos de evaluación resulta muy recomendable también en el segundo y el tercer ciclo de Educación Primaria para comprobar el grado de adquisición de las competencias específicas de las diferentes áreas.  
7.2.2. Evaluación y promoción  
Se estará a lo dispuesto en la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de esta etapa en desarrollo del Real decreto 157/2022, de 1 de marzo, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Primaria (BOE 52, 02.03.2022).  
7.2.3. Premios extraordinarios al rendimiento académico de Educación Primaria y mención honorífica en la etapa  
En cuanto a la posibilidad de otorgar la mención honorífica al alumnado cuyo esfuerzo merezca ser reconocido, en atención a sus características personales o sociales, así como la adjudicación de los premios extraordinarios al rendimiento académico de Educación Primaria, se deberá estar a lo que disponga la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
7.2.4. Enseñanzas de Religión  
Se estará a lo que establece la disposición adicional primera del Real decreto 157/2022, de 1 de marzo (BOE 52, 02.03.2022) y la normativa autonómica que regule el nuevo currículo de estas etapas en despliegue del Real decreto 157/2022, de forma que no suponga ninguna discriminación el hecho de recibir o no estas enseñanzas.  
En el periodo de matrícula, los padres, las madres, y los tutores o las tutoras legales del alumnado podrán manifestar su voluntad de que reciban o no enseñanzas de religión.  
Los contenidos tratados tienen que garantizar la protección de los derechos humanos y los principios de igualdad y no discriminación incluidos en los tratados que ha firmado el Estado español y estar en coherencia con los principios y contenidos establecidos en el Proyecto educativo de centro.  
En el caso de que el centro educativo reciba solicitudes para que en el centro se imparta una religión diferente a la católica, estas serán recogidas y trasladadas a la dirección territorial de educación correspondiente, la cual las tramitará a la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional.  
  
8. ALUMNADO  
8.1. Derechos y deberes del alumnado  
Es de aplicación el Decreto 39/2008, de 4 de abril, del Consell, sobre la convivencia en los centros docentes no universitarios sostenidos con fondos públicos y sobre los derechos y deberes del alumnado, padres, madres, tutores o tutoras, profesorado y personal de administración y servicios (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que lo sustituya.  
8.2. Reclamación de calificaciones  
1. La dirección del centro, una vez aprobada la PGA, hará públicos los contenidos mínimos, los criterios de evaluación y los sistemas de recuperación establecidos en las respectivas programaciones, sin perjuicio de la responsabilidad que tiene cada profesor y profesora de informar al alumnado y a las familias/representantes legales sobre el contenido de la programación, los mínimos exigibles y los criterios de evaluación y calificación.  
2. En cuanto al derecho del alumnado a una evaluación objetiva y a que la dedicación, el esfuerzo y el rendimiento de este sean valorados y reconocidos con objetividad, al procedimiento para la reclamación de calificaciones obtenidas y de las decisiones sobre promoción, así como a las actuaciones previas referentes a la solicitud de aclaraciones y revisiones que fomenten un marco de colaboración y entendimiento mutuo entre el profesorado y el alumnado y sus representantes legales, se deberá estar a lo que se establece en la Orden 32/2011, de 20 de diciembre, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo (DOGV 6680, 28.12.2011).  
8.3. Alumnado con necesidad específica de apoyo educativo y necesidades de compensación de desigualdades  
1. La escolarización y la respuesta educativa al alumnado con necesidad específica de apoyo educativo y necesidades de compensación de desigualdades se regula en el Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano (DOGV 8356, 07.08.2018), y la Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano (DOGV 8540, 03.05.2019). Se deberá tener en cuenta, así mismo, lo que dispone la siguiente normativa:  
a) Ley 26/2011, de 1 de agosto, de adaptación normativa a la Convención Internacional sobre los Derechos de las Personas con Discapacidad (BOE 184, 02.08.2011).  
b) Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, de modificación de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad (DOGV 8282, 26.04.2018).  
c) Resolución conjunta de 11 de diciembre de 2017, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, por la que se dictan instrucciones para la detección y la atención precoz del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
d) Resolución anual de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la organización de la atención educativa domiciliaria y hospitalaria.  
e) Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades (DOGV 9245, 29.12.2021).  
f) Resolución de 31 de octubre de 2019, de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la que se dictan instrucciones para la solicitud y la gestión de productos de apoyo para el alumnado con necesidades educativas especiales (DOGV 8673, 08.11.2019).  
g) Resolución anual del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la organización y funcionamiento de las unidades específicas ubicadas en centros ordinarios sostenidos con fondos públicos que imparten enseñanzas de segundo ciclo de Educación Infantil, Educación Primaria y Educación Secundaria Obligatoria.  
h) Resolución anual del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la organización y funcionamiento de los centros docentes específicos de Educación Especial sostenidos con fondos públicos.  
i) Resolución anual de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la cual se autoriza y se regula el funcionamiento, de unidades educativas terapéuticas/hospital de día para la respuesta integral al alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de trastornos graves de salud mental.  
j) Resolución de 20 de abril de 2022, de la directora general de Inclusión Educativa, por la que se dictan instrucciones para la organización del apoyo de fisioterapia en el ámbito educativo (DOGV 9324, 25.04.2022).  
2. El equipo educativo, coordinado por la tutora o el tutor, debe realizar la detección de las circunstancias de vulnerabilidad del alumnado y de las barreras a la inclusión a partir de la información obtenida en el propio centro o que faciliten las familias o los representantes legales, el alumnado y las personas con las que se relaciona habitualmente y los servicios sanitarios, sociales y otros agentes, mediante los procedimientos regulados para la detección, coordinación e intercambio de datos.  
3. La identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo corresponde a los equipos de orientación. Para las medidas de respuesta especificadas en el artículo 5 de la Orden 20/2019, es preceptivo que los equipos de Orientación Educativa efectúen una evaluación sociopsicopedagógica y emitan el informe correspondiente, que recoge las conclusiones del procedimiento de evaluación sociopsicopedagógico, justifica la propuesta de medidas de respuesta y aporta las orientaciones para desarrollarlas y para elaborar, en su caso, el Plan de actuación personalizado (PAP).  
4. El contenido y procedimiento para la evaluación y desarrollo del PAP, así como los supuestos en que se debe elaborar, se concretan en el capítulo III de la Orden 20/2019 (DOGV 8540, 03.05.2019), así como en la Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades (DOGV 9245, 29.12.2021).  
5. Las medidas de respuesta educativa a la inclusión se organizan en cuatro niveles de concreción, de acuerdo con el artículo 14 del Decreto 104/2018, y las dimensiones de acceso, aprendizaje y participación recogidas en las líneas generales de actuación del artículo 4 del mismo decreto. Los ejemplos de medidas de respuesta de cada nivel están disponibles en la web de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, en el apartado de la Dirección General de Inclusión Educativa: http://www.ceice.gva.es/es/web/inclusioeducativa.  
6. De acuerdo con la normativa vigente las medidas de respuesta que pueden aplicarse en la Educación Infantil son las siguientes:  
a) Accesibilidad personalizada, con medios comunes o con medios específicos o singulares.  
b) Adecuación personalizada de las programaciones de aula.  
c) Refuerzo pedagógico.  
d) Enriquecimiento curricular.  
e) Programas personalizados para la adquisición y uso funcional de la comunicación, el lenguaje y el habla.  
f) Flexibilización en el inicio de la escolarización en el segundo ciclo de Educación Infantil para el alumnado con necesidades educativas especiales o retraso madurativo.  
g) Prórroga de permanencia de un año más en el segundo ciclo de Educación Infantil para el alumnado con necesidades educativas especiales.  
h) Medidas personalizadas para la participación.  
La aplicación de las medidas educativas de los apartados f) o g) anteriores tendrán un carácter muy excepcional y computarán a efectos de la posibilidad de la cual dispone el alumnado con necesidades educativas especiales de prorrogar un curso adicional y su escolarización en la enseñanza básica.  
7. De acuerdo con la normativa vigente las medidas de respuesta que pueden aplicarse en la Educación Primaria son las siguientes:  
a) Accesibilidad personalizada, con medios comunes o con medios específicos o singulares.  
b) Adecuación personalizada de las programaciones de aula.  
c) Refuerzo pedagógico.  
d) Enriquecimiento curricular.  
e) Actuaciones y programas de enseñanza intensiva de las lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana para el alumnado recién llegado de incorporación tardía al sistema educativo valenciano.  
f) Medidas para el alumnado deportista de alto nivel, de alto rendimiento o de élite.  
g) Adaptación curricular individual significativa (ACIS).  
h) Programas personalizados para la adquisición y uso funcional de la comunicación, el lenguaje y el habla.  
i) Permanencia de un año más en la etapa Primaria en los niveles establecidos reglamentariamente.  
j) Flexibilización en la escolarización para el alumnado de incorporación tardía al sistema educativo valenciano.  
k) Prórroga de escolarización para el alumnado con necesidades educativas especiales, medida que nada más se podrá aplicar una vez durante la enseñanza básica.  
l) Medidas personalizadas para la participación.  
m) Flexibilización en la duración de la etapa para el alumnado con altas capacidades intelectuales.  
8. Las situaciones de compensación de desigualdades, los criterios de escolarización y las medidas adicionales que pueden aplicarse con este alumnado se especifican en los artículos 52, 53 y 54 de la Orden 20/2019. Los criterios para la atención educativa domiciliaria y hospitalaria son los establecidos en la normativa publicada por la dirección general con competencia en educación inclusiva.  
9. Para la adecuada atención conjunta con la Conselleria de Sanidad del alumnado con problemas de salud mental, hay que ajustarse a lo que establece la Resolución de 11 de diciembre de 2017, de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública para la detección y la atención precoz del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental, así como a la resolución anual de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la cual se autoriza y se regula el funcionamiento de unidades educativas terapéuticas para la respuesta integral al alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de trastornos graves de salud mental.  
10. Los criterios para la escolarización del alumnado con necesidades educativas especiales, así como el procedimiento para determinar la modalidad de escolarización y las condiciones para hacerla efectiva en los centros ordinarios, están regulados en la sección primera del capítulo VI de la Orden 20/2019 y en los apartados cuarto y quinto de la Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades (DOGV 9245, 29.12.2021).  
11. En los grupos que escolaricen alumnado con necesidades educativas especiales se podrá aplicar una reducción de la ratio máxima de alumnado en las condiciones que se especifican en el artículo 47 de la Orden 20/2019. El trámite requiere la autorización, por resolución de la persona titular de la Dirección Territorial de Educación.  
12. La detección y la identificación previa a la escolarización en el segundo ciclo de Educación Infantil de las necesidades específicas de apoyo educativo y de las necesidades de compensación de desigualdades lo tienen que realizar, incluyendo la colegiación, los equipos de Orientación Educativa, en el marco de las agrupaciones de orientación de zona, de acuerdo con la Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades (DOGV 9245, 29.12.2021).  
8.4. Alumnado recién llegado  
1. La escolarización del alumnado recién llegado que se incorpore a la Educación Infantil o a la Educación Primaria se ha de llevar a cabo según las circunstancias, los conocimientos, la edad y el historial académico de este. Así mismo, habrá que ajustarse a lo que establece la Resolución de 5 de junio de 2018, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se dictan instrucciones y orientaciones para actuar en la acogida de alumnado recién llegado, especialmente el desplazado, en los centros educativos de la Comunitat Valenciana (DOGV 8314, 11.06.2018).  
2. En la Educación Infantil se procederá de acuerdo con la normativa de escolarización vigente, los criterios generales de admisión de alumnado y la edad del alumno o alumna. Una vez incorporado a su grupo de edad, y después de una valoración inicial de la competencia curricular y del grado de conocimiento de las lenguas vehiculares de la enseñanza, realizada por el centro, el equipo docente del ciclo debe determinar si es procedente establecer medidas de atención a la diversidad para dar respuesta al alumnado.  
3. Para la admisión y la matriculación del alumnado recién llegado se deberá tener en cuenta lo establecido en la normativa básica en esta materia:  
a) Artículo 9 de la Ley orgánica 2/2009, de 11 de diciembre, de reforma de la Ley orgánica 4/2000, de 11 de enero, sobre derechos y libertades de los extranjeros en España y su integración social (BOE 299, 12.12.2009).  
b) Real decreto 557/2011, de 20 de abril, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley orgánica 4/2000, sobre derechos y libertades de los extranjeros en España y su integración social, tras su reforma por la Ley orgánica 2/2009 (BOE 103, 30.04.2011).  
c) Artículo 19 del Real decreto 157/2022, de 1 de marzo, por el que se establecen la ordenación y las enseñanzas mínimas de la Educación Primaria (BOE 52, 02.03.2022).  
d) Instrucciones de 16 de julio de 2019, de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional, por las cuales se establecen directrices sobre varios aspectos relacionados con el alumnado que se incorpora al sistema educativo español procedente de centros de titularidad extranjera o sistemas educativos otros países. http://www.ceice.gva.es/documents/161863064/168012207/Instruccions\_centres\_extrangers.  
4. Para el alumnado recién llegado de incorporación tardía al sistema educativo valenciano con desconocimiento de las lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana es aplicable lo que dispone el artículo 17 de la Orden 20/2019.  
5. Para el alumnado recién llegado de incorporación tardía al sistema educativo valenciano que presenta un desarrollo competencial, debidamente valorado con los instrumentos adecuados, inferior a dos o más cursos, tomando como referencia el currículo ordinario oficial correspondiente a su edad, puede escolarizarse transitoriamente en un curso inferior al que le corresponda, en las condiciones que dispone el artículo 31 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
8.5. Alumnado que no cumple el requisito de edad para cursar enseñanzas elementales y/o profesionales de Música y de Danza  
La Orden 28/2011, de 10 de mayo, de la Conselleria de Educación (DOGV 6522, 17.05.2011), modificada por la Orden 49/2015, de 14 de mayo, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regula la admisión, el acceso y la matrícula, así como los aspectos de ordenación general, para el alumnado que cursa las enseñanzas elementales y profesionales de Música y Danza en la Comunitat Valenciana (DOGV 7526, 15.05.2015), prevé en el artículo séptimo la posibilidad de acceder a las enseñanzas elementales y profesionales de Música y Danza de personas aspirantes con características excepcionales, que no reúnan los requisitos de edad. Entre la documentación exigida para la solicitud figura una información que deberá facilitar el profesorado del centro en que se encuentra matriculado el alumnado con el visto bueno de la dirección, de acuerdo con el modelo de informe con indicadores de excepcionalidad que se estipulen desde la dirección general competente en enseñanzas de régimen especial. Este informe debe ser solicitado a la dirección del centro por parte de las personas progenitoras y/o personas tutoras legales del alumnado.  
  
9. MATRÍCULA  
1. Se deberá tener en cuenta lo que se establece en la Orden 7/2016, de 19 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula el procedimiento de admisión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato (DOGV 7765, 21.04.2016) modificada por la Orden 5/2020, de 31 de marzo (DOGV 8778, 01.04.2020), y por la Orden 14/2022, de 24 de marzo (DOGV 9306, 25.03.2022) y lo establecido en la Resolución de 28 de marzo de 2022, del director general de Centros Docentes, por la que se establece el calendario y se dictan instrucciones respecto al procedimiento de admisión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato para el curso 2022- 2023 (DOGV 9308, 29.03.2022).  
2. Los centros docentes públicos y privados concertados están obligados a mantener escolarizado al alumnado hasta el final de la enseñanza obligatoria, excepto en el caso de un cambio de centro producido por voluntad familiar o por aplicación de la normativa sobre convivencia de los centros docentes en el apartado que regula los derechos y deberes del alumnado.  
3. De acuerdo con el Decreto 40/2016, de 15 de abril, del Consell, por el que se regula la admisión en los centros docentes públicos y privados concertados que imparten enseñanzas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato (DOGV 7762, 18.04.2016), modificado por el Decreto 35/2020, de 13 de marzo (DOGV 8774, 30.03.2020), por el Decreto 39/2020, de 20 de marzo (DOGV 8784, 08.04.2020), por el Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell (DOGV 9077, 06.05.2021), y por el Decreto 21/2022, de 4 de marzo, del Consell (DOGV 9304, 23.03.22), la matriculación del alumnado en un centro público o privado concertado supone respetar el PEC y el carácter propio, que debe respetar a su vez los derechos reconocidos al alumnado y a sus familias en las leyes y lo establecido en el apartado 5 del artículo 2 del decreto mencionado.  
4. Se deberá tener en cuenta la modificación del Decreto 40/2016 introducida en la disposición final primera del Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docente y número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077, 06.05.2021), respecto a las consideraciones a tener en cuenta con el alumnado nacido de parte múltiple.  
5. En los supuestos de no convivencia de los progenitores del alumno o alumna por motivos de separación, divorcio, ruptura de pareja de hecho o situación análoga, se aplica, en el procedimiento de admisión y en el cambio de centro educativo del alumnado en los centros docentes públicos y privados concertados que imparten Educación Infantil y/o Educación Primaria de la Comunitat Valenciana, la Resolución de 14 de febrero de 2019, de la Secretaría Autonómica de Educación e Investigación, por la cual se dictan instrucciones para aplicarlas en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de enseñanzas no universitarias de la Comunitat Valenciana ante varios supuestos de no convivencia de los progenitores por motivos de separación, divorcio, nulidad matrimonial, ruptura de parejas de hecho o situaciones análogas (DOGV 8490, 20.02.2019).  
9.1. Documentos de matrícula  
1. Para la formalización de la matrícula se estará a lo dispuesto en la Orden 7/2016, de 19 de abril, modificada por la Orden 5/2020, de 31 de marzo, y por la Orden 14/2022, de 24 de marzo (DOGV 9306, 25.03.2022), y en la Resolución de 28 de marzo de 2022, del director general de Centros Docentes para el curso 2022-2023 (DOGV 9308, 29.03.2022).  
El alumnado admitido en el centro tendrá que aportar la siguiente documentación, bien mediante telematrícula (cuando se haya participado por el proceso de admisión) o bien de manera presencial:  
a) En el caso del alumnado que se traslade entre centros de la Comunitat Valenciana sostenidos con fondos públicos, no será necesario aportar la información en lo referente a la acreditación del requisito de edad ni el académico, que se trasladará, de oficio, mediante la aplicación informática.  
b) En el caso del alumnado que se incorpore por primera vez a centros de la Comunitat Valenciana, o proceda de centros no sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana, para la formalización de la matrícula, además de la documentación acreditativa de las circunstancias alegadas, tiene que aportar los siguientes documentos:  
- Libro de familia o certificación de la inscripción de nacimiento expedida por el Registro Civil. Esta documentación acreditará el cumplimiento del requisito de edad establecido por la Ley orgánica 2/2006, de Educación.  
- Certificado de baja del centro anterior. En el certificado tiene que constar su situación académica, a efectos de acreditar el cumplimiento del requisito académico exigido por el ordenamiento jurídico vigente para el nivel educativo y curso al cual pretende acceder.  
2. El alumnado ya no tiene que presentar el informe sanitario en los inicios y cambios de etapa escolar en los procesos de matriculación o cambio de centro, de acuerdo con la modificación del artículo 59, sobre salud escolar, de la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunitat Valenciana, efectuada por la Ley 7/2021, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022. Sin embargo, también de acuerdo con la citada modificación, las personas progenitoras o las personas tutoras tendrán la responsabilidad de informar al centro educativo en los casos en que la persona menor pueda requerir una intervención urgente en el horario escolar, presente enfermedades que comporten modificaciones en la dieta escolar o problemas de salud que requieran una adaptación curricular. En este caso, entregarán una copia del informe emitido por el personal sanitario de su Centro de Atención Primaria y/o Especializada de referencia donde se recogen estos aspectos.  
3. Los datos relativos al alumnado matriculado tienen que estar introducidas completamente, por parte de los centros educativos, antes del 30 de septiembre de 2022, de acuerdo con el artículo 55.2 de la Orden 7/2016. Para lo cual utilizarán el sistema de gestión académica y administrativa ITACA.  
4. La matrícula del alumnado que no requiere proceso de admisión por cambio de curso, ciclo, etapa o nivel educativo, dentro del mismo centro y hasta la finalización de la educación básica, será organizada de manera propia por cada uno de los centros docentes, de acuerdo con el principio de autonomía en la gestión, siempre que no se conculque el derecho a la escolarización del alumnado en etapas obligatorias, dentro de los plazos establecidos.  
5. El centro al cual se incorpore nuevo alumnado como resultado del procedimiento de admisión, solicitará al alumnado o a sus representantes legales que aporten la documentación acreditativa de las situaciones alegadas, mediante declaración responsable, que hayan sido objeto de baremación y no hayan sido verificadas de oficio, ni aportadas telemáticamente a través del apartado «Formalización de la matrícula» de la página www.telematricula.es o aportadas en el centro directamente en el momento de la matrícula. De acuerdo con el artículo 43.3 de la Orden 7/2016, la falsedad en los datos aportados dará lugar a la anulación de la solicitud, de forma que el alumno o la alumna se escolarizará en la forma prevista en el artículo 51 de la citada orden.  
6. En el momento de formalización de la matrícula, en caso de que se haya marcado la casilla de existencia de no convivencia de los progenitores, sin que haya limitación de la patria potestad, se tendrá que aportar la firma y consignar los datos del padre, madre, tutor o tutora diferente de la persona que formuló la solicitud de plaza, en el supuesto de que no los hubiera hecho constar previamente en la solicitud. En cualquier caso, se actuará conforme a lo dispuesto en el apartado quinto, «Admisión y matriculación», y sexto, «Baja y cambio de centro», de la Resolución de 14 de febrero de 2019, de la Secretaría Autonómica de Educación e Investigación, por la cual se dictan instrucciones para aplicarlas en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de enseñanzas no universitarias de la Comunitat Valenciana ante varios supuestos de no convivencia de los progenitores por motivos de separación, divorcio, nulidad matrimonial, ruptura de parejas de hecho o situaciones análogas.  
7. En caso de que en el momento de la matrícula no se pueda aportar toda la documentación requerida, el alumnado que curse enseñanzas obligatorias podrá efectuar la matrícula. Sin embargo, tendrá que aportar la documentación requerida cuando la disponga, para su correcta escolarización.  
8. El alumnado procedente de sistemas educativos extranjeros tiene que aportar la documentación necesaria para acreditar sus datos personales y el cumplimiento de los requisitos de edad y académicos suficientes para efectuar matrícula en un centro de la Comunitat Valenciana. En el caso de enseñanzas obligatorias, se aplicará lo previsto en el punto 7.  
9. El alumnado extranjero, para formalizar la matrícula, podrá acreditar la identidad mediante cualquier de los siguientes documentos: Tarjeta de Identidad de Extranjero o NIE, visado de estudios, pasaporte o documento expedido por su país de origen que acredite su identidad.  
10. De acuerdo con el contenido del apartado 4.9.5 de la Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades (DOGV 9245, 29.12.2021), los centros educativos con personal de orientación que, perteneciendo a una agrupación de zona, haya realizado valoraciones o detecciones de algún tipo de necesidad de alumnado de nueva incorporación al sistema, trasladarán la documentación complementaria a los centros educativos donde este alumnado se haya matriculado a petición de estos. Hasta este momento, la custodia de la documentación corresponderá a la secretaría del centro educativo de la persona orientadora que ha realizado la valoración.  
9.2. NIA  
1. La Orden de 29 de abril de 2009, de la Conselleria de Educación, por la que se regula el número identificativo del alumnado de la Comunitat Valenciana (NIA), (DOGV 6026, 02.06.2009), regula la asignación de un NIA a cada alumno y alumna, para facilitar la gestión de los procesos referentes a la documentación del alumnado a lo largo de su vida escolar.  
2. El NIA lo asigna la Conselleria de Educación, de acuerdo con el procedimiento indicado en el artículo 4 de la Orden de 29 de abril de 2009, y se debe hacer constar en toda la documentación oficial en la que se necesite identificar un alumno o una alumna.  
3. Los centros docentes tramitarán para cada alumno y alumna una tarjeta que servirá como documento acreditativo del número de identificación del alumnado.  
9.3. Traslado de matrícula  
El informe personal por traslado tiene como fin garantizar la continuidad del proceso de aprendizaje del alumnado que se traslade a otro centro sin haber concluido un determinado curso de la Educación Primaria.  
1. Traslado de centro dentro del Estado español  
El procedimiento para efectuar el traslado a otro centro y el contenido del informe personal por traslado es el establecido en el artículo 29 del Real decreto 157/2022 y el que se establezca en la normativa autonómica por la cual se establecen los documentos oficiales de evaluación y se concreten aspectos de la ordenación general de la Educación Primaria. En dicho informe se incluyen los datos de identificación del centro y del alumno o alumna. Este informe debe ser elaborado y firmado por la tutora o el tutor, con el visto bueno de la dirección, a partir de los datos facilitados por el equipo docente que imparta docencia al alumno o alumna y de acuerdo con el modelo que establezca el centro, a través del Claustro.  
2. Traslado de centro a un sistema educativo extranjero  
Cuando la alumna o el alumno se incorpore a un centro extranjero en España o al exterior que no imparta enseñanzas del sistema educativo español, no se le trasladará el historial académico. En dicho caso, el centro de origen debe emitir un certificado académico completo de la alumna o alumno. El historial académico debe continuar custodiado por el último centro en el que la alumna o alumno estuvo matriculado hasta su posible reincorporación a las enseñanzas del sistema educativo español, en el mismo o en otro centro, al cual se trasladará en este caso, o bien hasta que se entregue al alumnado después de la conclusión de los estudios extranjeros equivalentes a la Educación Primaria.  
3. Traslado de centro con sistema educativo extranjero a otro centro con sistema educativo valenciano  
Cuando un alumno o alumna se traslada desde un centro con sistema educativo extranjero a otro centro del sistema educativo valenciano, habrá que tener en cuenta que, para realizar estudios en cualquier curso, la escolarización de este alumnado se realizará atendiendo a la edad, las circunstancias, los conocimientos y su historial académico.  
10. COLEGIOS RURALES AGRUPADOS  
10.1. Normativa  
Para el desarrollo de los aspectos relacionados con la organización y funcionamiento del Reglamento orgánico y funcional de las escuelas de Educación Infantil y de los colegios de Educación Primaria en los colegios rurales agrupados hay que atenerse a lo que se dispone en:  
1. Los artículos 6 y 26 del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria (DOGV 8689, 02.12.2019).  
2. La Orden de 15 de mayo de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regula la constitución de colegios rurales agrupados de Educación Infantil y Educación Primaria en la Comunitat Valenciana (DOGV 3028, 04.07.1997).  
3. La Orden de 10 de mayo de 1999, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se adaptan las normas que contiene el Reglamento orgánico y funcional de las escuelas de Educación Infantil y de los colegios de Educación Primaria en los Colegios Rurales Agrupados (DOGV 3518, 16.06.1999).   
4. La Orden 44/2012, de 11 de julio, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, por la que se regula el régimen aplicable al profesorado que presta servicios en más de un centro docente público de enseñanza no universitaria de titularidad de la Generalitat (DOGV 6820, 17.07.2012).  
10.2. Expedientes de constitución  
Al efecto de que su funcionamiento pueda ser posible desde el inicio del curso 2023-2024, los expedientes de constitución de un CRA, una vez incoados, deberán tener entrada en la Dirección General de Centros Docentes con anterioridad al 1 de febrero de 2023.  
  
11. CENTROS DE PRÁCTICAS Y ESTUDIANTES ERASMUS1. La realización de prácticas académicas externas curriculares por parte del alumnado que curse el grado en Maestro o Maestra de Educación Infantil y el grado en Maestro o Maestra de Educación Primaria en las diferentes universidades de la Comunitat Valenciana se encuentra regulada mediante convenios singulares de cooperación educativa entre la conselleria competente en materia de educación y las respectivas universidades, y en ellos se establece que la red de centros de prácticas de los estudios indicados anteriormente estará integrada por los centros sostenidos con fondos públicos, sin perjuicio de los convenios de cooperación educativa que cada universidad pueda firmar con los centros de titularidad privada.  
2. Los centros también podrán acoger estudiantes universitarios extranjeros en prácticas a través del Programa Erasmus+. La acogida de este alumnado se regula en la Resolución de 20 de febrero de 2017, de la Dirección General de Política Lingüística y Gestión del Multilingüismo, por la que se aprueban las instrucciones de acogida de estudiantes de educación superior Erasmus+ para la realización de prácticas en centros educativos valencianos (DOGV 7987, 24.02.2017).  
3. También se podrá incorporar alumnado de prácticas de ciclos formativos (TIS, TASOCT, etc.) o de grados o posgrados que tengan vinculación con la intervención socioeducativa, como trabajo social, educación social, terapia ocupacional, etc.  
  
12. ITACA, TECNOLOGÍAS DE LA INFORMACIÓN Y LA COMUNICACIÓN Y PROTECCIÓN DE DATOS  
12.1. Normativa que se deberá prever en materia del uso de las tecnologías de la información y de la comunicación y la protección en el tratamiento de los datos personal  
1. Habrá que atenerse a lo que disponen la legislación en la materia y las instrucciones de servicio que dicte la dirección general con competencias en tecnologías de la información y de la comunicación, y específicamente en la siguiente normativa:  
a) Reglamento (UE) 2016/679, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de abril de 2016, relativo a la protección de las personas físicas en lo que respecta al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos y por el que se deroga la Directiva 95/46/CE (conocido por Reglamento general de protección de datos, RGPD) (DOUE L119/1, 04.05.2016).  
b) Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de Protección de Datos Personales y garantía de los derechos digitales (BOE 294, 06.12.2018).  
c) Real decreto 1720/2007, de 21 de diciembre, por el que se aprueba el Reglamento de desarrollo de la Ley orgánica 15/1999, de 13 de diciembre, de protección de datos de carácter personal (BOE 17, 19.01.2008), en aquellos apartados que se mantienen vigentes.  
d) Orden 19/2013, de 3 de diciembre, de la Conselleria de Hacienda y Administración Pública, por la que se establecen las normas sobre el uso seguro de medios tecnológicos en la Administración de la Generalitat (DOGV 7169, 10.12.2013).  
e) Resolución de 26 de junio de 2013, de la Dirección General de Centros y Personal Docente, de la Dirección General de Formación Profesional y Enseñanzas de Régimen Especial y de la Dirección General de Tecnologías de la Información, por la que se establece el procedimiento y el calendario de inventariado y certificación de las aplicaciones y equipamiento informático existente en los centros educativos dependientes de la Generalitat (DOGV 7056, 28.06.2013).  
f) Resolución de 28 de junio de 2018, de la Subsecretaría de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se dictan instrucciones para el cumplimiento de la normativa de protección de datos en los centros educativos públicos de titularidad de la Generalitat (DOGV 8436, 03.12.2018).  
g) Carta informativa de 30 de abril de 2021, de la Subsecretaría de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte y el director general de Centros Docentes sobre el nuevo apartado en la web https://ceice.gva.es/es/, dedicado a la protección de datos en los centros educativos públicos GVA, y necesidad de publicar los Registros de Actividades de Tratamiento (RAT) de los centros:  
https://ceice.gva.es/documents/161634279/172734302/Z+Carta+Informativa+nuevo+apartado+Protecci%C3%B3n+de+Datos+y+RAT+centros+p%C3%BAblicos+educativos+GVA/52589713-09bc-41e3-9b8c-cdf6cb582928.  
Los centros públicos GVA tienen que crear, dentro sus páginas web, un apartado denominado «Protección de Datos» con la relación de los RAT que son aplicables en cada centro y enlazar a la URL:  
https://ceice.gva.es/es/web/educacion/proteccio-de-dades-en-centres-educatius-publics-gva.  
2. Cualquier normativa que tenga que ser cumplida por los centros docentes en materia de tecnologías de la información y de las comunicaciones, como consecuencia del ejercicio de las competencias atribuidas, por el artículo 15 del Decreto 171/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico (DOGV 8959, 24.11.2020), en la Dirección General de Tecnologías de la Información y las Comunicaciones, estará dispuesta en la web: https://dgtic.gva.es/es/normativa.  
12.2. ITACA  
1. El Decreto 51/2011, de 13 de mayo, del Consell, sobre el sistema de comunicación de datos a la conselleria competente en materia de educación, a través del sistema de información ITACA, de los centros docentes que imparten enseñanzas regladas no universitarias (DOGV 6522, 17.05.2011), regula este sistema de información, como instrumento para la gestión y la comunicación de los datos y de los documentos necesarios para el funcionamiento adecuado del sistema educativo de la Comunitat Valenciana.  
2. El sistema de información ITACA tiene como finalidad la consecución de una gestión integrada de los procedimientos administrativos y académicos del sistema educativo de la Comunitat Valenciana.  
3. Todos los centros de Educación Infantil y Educación Primaria tienen la obligación de comunicar a la conselleria competente en materia de educación, en el plazo establecido en la normativa vigente y mediante el sistema ITACA, la información requerida en el mencionado Decreto 51/2011, con una atención especial a los datos que hacen referencia al derecho de asistencia y estudio del alumnado, según el artículo 24 del Decreto 39/2008, de 4 de abril (DOGV 5738, 09.04.2008) o normativa que lo sustituya.  
4. Los datos del alumnado, las medidas de inclusión, y las variaciones que se produzcan a lo largo del curso, se deben registrar en ITACA por parte del orientador u orientadora del equipo de orientación del centro o, en su caso, del personal que presta servicios de orientación en centros privados concertados o del gabinete psicopedagógico municipal, con la supervisión de la dirección, que tendrá la responsabilidad de velar porque los datos introducidos estén actualizados, sean veraces y se correspondan con la información contenida en el informe sociopsicopedagógico.  
5. Los procedimientos y la documentación relacionados con la orientación educativa y profesional implementados en ITACA se gestionarán exclusivamente por esta vía.  
6. Para el uso seguro de los medios tecnológicos en la Administración de la Generalitat se seguirán las normas dispuestas en la Orden 19/2013, de 3 de diciembre, de la Conselleria de Hacienda y Administración Pública (DOGV 7169, 10.12.2013).  
12.3. Uso de plataformas informáticas en los centros educativos públicos de titularidad de la Generalitat  
1. La Generalitat Valenciana, a través de la dirección general competente en materia de tecnologías de la información y de las comunicaciones dispondrá las plataformas, servicios con carácter instrumental (software de oficina, de videoconferencia, de trabajo colaborativo, etc.) y, en general, las herramientas más adecuadas para su uso en los centros educativos de titularidad de la Generalitat, según la Orden 19/2013, de 3 de diciembre, de la Conselleria de Hacienda y Administración Pública, por la que se establecen las normas sobre el uso seguro de medios tecnológicos en la Administración de la Generalitat (DOGV 7169, 10.12.2013).  
La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte pone a disposición de los centros educativos un sistema de comunicación entre el centro y el equipo docente, el alumnado y las personas progenitoras y/o personas tutoras legales mediante las plataformas ITACA-Web Familia 2.0 y Módulo Docente 2.0.  
El proyecto llamado «Centre Digital Col·laboratiu» de la Generalitat Valenciana se implantará progresivamente en todos los centros e incorporará todas las plataformas autorizadas que tengan que ser de uso tanto por el alumnado, como por el profesorado y por las personas progenitoras y/o personas tutoras legales del alumnado.  
Por lo tanto, como norma general, deberán emplearse las herramientas que la conselleria competente en materia de educación ponga a disposición de los centros. Además, el artículo 5.4 de la mencionada Orden 19/2013 establece que cualquier externalización del tratamiento requiere la suscripción de un contrato expreso entre la conselleria competente en materia de educación, como responsable del tratamiento, y la empresa responsable de la prestación del servicio, como encargada del tratamiento, que en este caso serían las empresas propietarias de estas plataformas. La obligatoriedad de este «contrato por encargo», así como sus condiciones, se encuentra especialmente especificada en el artículo 28 del Reglamento General de Protección de Datos (RGPD).  
Según la Orden 19/2013 y la Resolución de 28 de junio de 2018, queda prohibido transmitir o alojar información propia de la Administración de la Generalitat en sistemas de información externos (como es el caso de los servicios en nube u on cloud), salvo que haya una autorización expresa de la conselleria competente en materia de educación después del análisis de los riesgos asociados a esta externalización, en especial sobre los aspectos siguientes:  
- las comunicaciones deben cifrar los datos de extremo a extremo;  
- la ubicación de los datos ha de estar en el Espacio Económico Europeo;  
- se debe comprobar el compromiso, a través de sus políticas, a no realizar un perfilado o analítica con los datos almacenados;  
- no se debe permitir hacer uso de los datos, ni siquiera anonimizados, para finalidades diferentes de aquellas directamente relacionadas con la prestación del servicio.  
2. En relación con el uso de redes sociales en el ámbito educativo, la mencionada Resolución de 28 de junio de 2018 indica que la publicación de datos personales en redes sociales por parte de los centros educativos requiere disponer del consentimiento inequívoco de las personas implicadas, a las cuales habrá que informar previamente de manera clara de los datos que se publicarán, en qué redes sociales, con qué finalidad, quien puede acceder a los datos, así como de la posibilidad de ejercer sus derechos de acceso, rectificación, oposición, supresión («derecho al olvido»), limitación del tratamiento, portabilidad y de no ser objeto de decisiones individualizadas, así como el derecho a la retirada del consentimiento previamente otorgado.  
3. No requiere autorización el uso de redes sociales para el ejercicio de las competencias en materia de educación, siempre que no traten ni difundan datos personales de cuyo tratamiento sean responsables las personas titulares de órganos superiores o del nivel directivo de la conselleria. Tiene la condición de datos personales toda información que se pueda relacionar con una persona física identificada o identificable. Esta definición incluye, entre otros datos, imágenes, voz, códigos de identificación, calificaciones u opiniones. Sin embargo:  
a) Está expresamente desautorizado el uso de redes sociales que incluyan cualquier tipo de publicidad o que puedan ser utilizadas para una finalidad diferente de la misma comunicación.  
b) Cuando se utilizan estos medios, los centros educativos deben informar a las familias y al alumnado mayor de 14 años, sobre el uso seguro de las redes sociales, de los derechos y obligaciones de los intervinientes, así como de la exención de responsabilidad de la conselleria en estas aplicaciones.  
c) Cuando los datos personales del alumnado, incluyendo fotografías o vídeos, sean proporcionados por terceros u otros miembros de la comunidad educativa, sin mediación del titular de los datos (el alumnado mayor de 14 años, o quienes ejerza la representación legal del menor), se debe garantizar que se dispone de la autorización expresa y concreta de uso, o la asunción de responsabilidad por el cedente.  
4. Cualquier tratamiento de datos de carácter personal debe de cumplir con lo previsto en la normativa vigente en la materia y, en particular, con las obligaciones de información a las personas afectadas por los tratamientos y transparencia sobre estos. Además, deben ceñirse a las finalidades específicas previstas en su creación y deben haber sido publicadas en los registros de actividades de tratamiento correspondientes (RAT). Se puede tomar como referencia el procedimiento utilizado por la propia conselleria, o se pueden adaptar los modelos que haga falta de entre los que se encuentran en la URL:   
https://ceice.gva.es/es/registre-de-tractament-de-dades.  
El órgano de información y asesoramiento de la Generalitat en materia de protección de datos es la Delegación de Protección de Datos (https://participacio.gva.es/es/web/delegacion-de-proteccion-de-datos-gva/inici), a quienes se pueden dirigir las personas interesadas por lo que respecta a todas las cuestiones relativas al tratamiento de sus datos personales y al ejercicio de sus derechos al amparo del Reglamento general de protección de datos. En cuanto a la forma de ejercer los derechos, se puede consultar más información en el siguiente enlace: https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos'id\_proc=19970.  
5. Sobre la utilización de aplicaciones de mensajería por parte del profesorado para la comunicación con el alumnado, el punto 3.2.7 de la mencionada Resolución de 28 de junio de 2018 indica que, con carácter general, las comunicaciones entre el profesorado y el alumnado deben tener lugar dentro del ámbito de la función educativa y no llevarse a cabo a través de aplicaciones de mensajería instantánea. Si hay que establecer canales específicos de comunicación, deben emplearse los medios y herramientas establecidos por la conselleria competente en materia de educación y puestos a disposición de alumnado y profesorado o por medio del correo electrónico. Así mismo, cuando la comunicación sea entre el profesorado y quien ejerza la representación legal del alumnado, el punto 3.2.8 señala que las comunicaciones deben llevarse a cabo a través de los medios puestos a disposición de los dos por el centro educativo o la conselleria competente en materia de educación.  
6. Los tratamientos de datos personales mediante aplicaciones informáticas móviles, conocidas como aplicaciones móviles (apps), deben incluirse en la política de seguridad del centro, como mínimo con las mismas garantías que cualquier otro tratamiento, tal y como indica el Informe sobre la utilización por parte de profesorado y alumnado de aplicaciones que almacenan datos en la nube con sistemas ajenos a las plataformas educativas, publicado por la Agencia Española de Protección de Datos (https://www.aepd.es/media/guias/guia-orientaciones-apps-datos-alumnos.pdf).  
Tal y como indica este informe, las aplicaciones que contienen más datos personales del alumnado son los cuadernos de notas del personal docente, que contienen su progreso y sus calificaciones. Por lo tanto, cualquier aplicación que incluya la identificación del alumno/a puede llevar a la elaboración de perfiles según las funcionalidades y la tipología de los datos recopilados. Con los hábitos de navegación, junto con los datos de otras personas usuarias con las cuales contacta y su comportamiento educativo, se pueden crear perfiles de la persona usuaria susceptibles de ser tratados sin el consentimiento de la persona usuaria, con la excusa de la mejora del funcionamiento del servicio. Las personas usuarias se pueden clasificar fácilmente según su actividad, en función de las acciones que realizan, o incluso el tiempo que tardan en realizarlas. Hay que tener en cuenta que las aplicaciones de instalación no asistida en dispositivos móviles inteligentes son capaces de acceder a gran cantidad de datos de carácter personal almacenados en el mismo dispositivo, como por ejemplo el número de identificación del terminal, la agenda de contactos, imágenes o vídeos. Además, estas aplicaciones pueden acceder a los sensores del dispositivo y permiten obtener la ubicación geográfica, capturar fotos, vídeo o sonido.  
Por todo esto, no se podrán utilizar aquellas plataformas informáticas (apps), diferentes de las que ponga a disposición o autorice la conselleria competente en materia de educación, que tengan como finalidad:  
  
a) Tanto la comunicación con las familias, como con el alumnado.  
b) El seguimiento del alumnado a través de cuadernos de notas de progreso y su calificación.  
12.4. Identidad digital del alumnado, del personal docente y del personal no docente de atención educativa  
En el marco establecido por la propuesta de modificación de 3 de junio de 2021, (Documento SEC (2021)- 228 final) del Reglamento UE 910/2014 del Parlamento Europeo y del Consejo, relativo a la identificación electrónica y los servicios de confianza para las transacciones electrónicas en el mercado interior, la identidad digital del alumnado, del personal docente y del personal no docente de atención educativa, estará constituida por los siguientes elementos:  
a) los elementos registrales que constan en el sistema ITACA, regulado por Decreto 51/2011, de 13 de mayo, del Consell, sobre el sistema de comunicación de datos a la conselleria competente en materia de educación, a través del sistema de información ITACA, de los centros docentes que imparten enseñanzas regladas no universitarias (DOGV 6522, 17.05.2011);  
b) los elementos registrales que constan en el sistema EDEN, regulado por Orden 5/2021, de 12 de febrero, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regulan el contenido, uso y acceso al expediente docente electrónico normalizado (DOGV 9022, 17.02.2021);  
c) la identificación electrónica para el acceso a las redes y portales educativos, mediante el sistema que determine la dirección general competente en materia de seguridad de la información, autorización y control de las tecnologías de la información y las telecomunicaciones en el ámbito de la Generalitat.  
  
CONSIDERACIONES FINALES  
  
1. El anexo de esta resolución se podrá aplicar, para el curso académico 2022-2023, a los centros sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana que, autorizados debidamente, impartan enseñanzas de Educación Infantil de segundo ciclo y de Educación Primaria. A los centros privados concertados, no se les podrá aplicar el contenido del apartado 2, los subapartados 3.3.7, 4.2.1.4.b, 4.2.1.4.c, los apartados 6 y 10, y el subapartado 12.3. El resto de los apartados sí que se considera que se pueden aplicar a los centros privados concertados, porque se trata de aspectos generales que, si bien no son prescriptivos, sí que se pueden considerar como orientativos para la organización de estos centros, pero siempre que no se opongan a lo que se establece en la normativa específica de rango superior aplicable.  
2. La dirección de cada centro debe cumplir y hacer cumplir lo que establece esta resolución y adoptar las medidas necesarias para que el contenido de esta sea conocido por todos los miembros de la comunidad educativa.  
3. La Inspección de Educación debe velar por el cumplimiento de lo que establece esta resolución.  
4. Las direcciones territoriales competentes en materia de educación deben resolver, en el ámbito de sus competencias, los problemas que surjan de la aplicación de esta resolución.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML