Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9218, del 18-11-2021 (2021/11243)

RESOLUCIÓ de 28 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 71/2021/AIA de Cabanes.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9218

Data del DOGV
:   18-11-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/11243

CVE


Data del document
:   28-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 71/2021/AIA de Cabanes. [2021/11243]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 712021-AIA.  
Títol: Projecte de reaprofundiment de la investigació d'aigües subterrànies per a ús ramader ja autoritzada al terme municipal de Cabanes (Castelló), partida Les Verdoyes.  
Titular: Joan Fabra Ferrando.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló. Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2020/197.  
Localització: terme municipal de Cabanes (Castelló), polígon 5, parcel·la 89, partida Les Verdoyes.  
  
Descripció del projecte.  
La finalitat d'aquesta perforació és augmentar la profunditat del sondeig que hi ha a la parcel·la, per a poder satisfer les necessitats hídriques de les futures instal·lacions de bestiar porcí de 3.450 caps de porques amb gestació i maternitat, les quals pretén explotar el titular. En l'actualitat, el promotor té una autorització per part de la confederació hidrogràfica del Xúquer per a poder utilitzar un volum màxim total de 41.495 m³/any destinat a consum ramader, domèstic en la mateixa explotació i al reg de 2,86 ha de cítrics. (Exp. 2020CP01017).  
  
Així doncs, amb la finalitat d'obtindre aigua en quantitat suficient, el promotor vol augmentar la profunditat d'aquesta captació des dels 115 m actuals fins als 183 m, de manera que queden definides en el projecte les obres necessàries per a això.  
L'aqüífer que captarà aquest sondeig pertany al subsistema del Maestrat 55.03, localitzat en la massa d'aigua subterrània amb codi 080.109 (Maestrat Oriental).  
En aquest sector, el nivell regional d'aquest aqüífer està relacionat amb els materials calcaris del trànsit cretàcic inferior-superior (Albià-Cenomanià), i està previst que el sondeig travesse calcàries amb passades d'argiles fins als 98 m (Cenomanià) i, a continuació i fins a la fi del sondeig, per calcàries i calcàries arenoses (Albià). Es preveu que l'aigua es trobe a 82,7 m de profunditat, per la qual cosa el nivell piezomètric estaria a -2,7 m.s.n.m. Segons les dades obtingudes del sondeig anterior, el nivell dinàmic previst se situa a 167 m per a un cabal màxim de 2,38 l/s.  
L'obra de perforació es realitzarà pel mètode de rotopercussió amb circulació directa amb una profunditat total de 183 m i els diàmetres de perforació següents: 0-3 m: 400 mm, per a embocadura, 3-183 m: 250 mm. Es preveu entubar-lo amb una canonada d'acer al carboni amb els diàmetres successius de 0-3 m: 350 mm i 6 mm de grossària, 0-183 m: 180 mm i 5 mm de grossària, que es ranurarà en aquells trams més favorables al pas de l'aigua.  
L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú (zona rural comú forestal), a menys de 100 m de zona forestal, segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, per tant, es considera com a zona d'influència forestal en funció de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. El lloc està allunyat d'espais naturals protegits i espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, així com de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
Tramitació administrativa.  
Mitjançant un escrit signat en data 17 de juny de 2021 pel cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (ref. exp. ASOSUB/2020/197), va entrar en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental el projecte de l'obra subterrània esmentada i l'estudi d'impacte ambiental simplificat, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada, segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació que conté l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals.  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte.  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, la maquinària i els accessoris, l'afecció dels quals desapareixerà només es desmunten i es retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap del pou per a les instal·lacions elevadores.  
b) S'estima que el termini màxim d'execució dels treballs per a la captació d'aigües subterrànies, incloent-hi el muntatge i el desmuntatge dels equips, així com el de les obres de les instal·lacions elevadores, serà de tres mesos. Pel que fa a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, de manera que, amb això, es garanteix l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels materials extrets de la perforació del sondeig, consistents en roca triturada, així com els produïts per l'excavació, al costat del pou, de la bassa de llots en la qual es depositaran els primers. Tot això s'ha de tindre en compte a l'hora d'executar les obres perquè, després de finalitzar i retirar els equips de perforació de l'emplaçament, es restituïsca el terreny a la seua situació original.  
d) Els residus procedents de la perforació del sondeig es poden classificar com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça), i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica dels dos és molt similar, i en els dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran quantitats reduïdes de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària 15 02 02\* (absorbents, materials de filtració) i 15 01 10\* (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes). Finalment, també es poden generar residus de poda i tala d'arbres en la parcel·la agrícola si resultara necessària per a condicionar els accessos de la maquinària al lloc de perforació. Aquests residus es poden assimilar a 02 01 07 (residus de la silvicultura).  
e) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte d'altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i el consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
Ubicació del projecte.  
a) El sondeig es localitza al municipi de Cabanes (Castelló), polígon 5, parcel·la 89, en un punt amb les coordenades UTM següents de (ETRS 89) FUS 30: X: 769.250 Y: 4.453.342.  
b) Com s'ha indicat abans, l'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú (zona rural comú forestal), considerada com a zona d'influència forestal segons la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Per això, el redactor del document ambiental ha de complir el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000, tampoc cap hàbitat natural de rellevància especial ni cap altre element ambiental ni historicocultural conegut o catalogat. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el desenvolupament normal de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, si és el cas, es complirà el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Característiques de l'impacte potencial.  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls), amb un efecte temporal de tres mesos i de rellevància ambiental escassa. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, de manera que és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, que, per la seua escassa magnitud, pel seu caràcter terrigen i per la seua naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
Per la qual cosa, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte de perforació, projecte de reaprofundiment de la investigació d'aigües subterrànies per a ús ramader ja autoritzada al terme municipal de Cabanes (Castelló) partida Les Verdoyes, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a tercer de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que el projecte per a l'autorització del projecte de reaprofundiment de la investigació d'aigües subterrànies per a ús ramader ja autoritzada al terme municipal de Cabanes (Castelló), partida Les Verdoyes, projectat en el polígon 5, parcel·la 89, del terme municipal de Cabanes (Castelló), promogut per Joan Fabra Ferrando, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això sempre que s'ajuste a la documentació que consta en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1) S'haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a controls futurs de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
2) Atesa la localització del sondeig en una zona d'influència forestal, caldrà ajustar-se al que es disposa en l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals que s'han d'observar en l'execució de les obres i els treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta s'haurà d'abocar a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que, mitjançant la laminació de cabals o dissipadors d'energia, resulte efectiu per a evitar l'erosió i els possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
4) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça), i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i els dos inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i s'hauran de gestionar per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. També ho podrien fer pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula l'ús de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció, com es preveu en el seu article 3.1.a. No obstant això, el material generat per la perforació s'haurà de gestionar d'acord amb el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007 només s'aplica als residus classificats amb el codi 17.05.2004.  
5) En el cas que, per diversos motius, es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, afonaments en el pou, etc.), s'haurà de procedir a clausurar-lo i segellar-lo, així com a restaurar el terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
6) Si, durant l'execució de les obres, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d'acord amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de publicar-lo en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a autoritzar el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici d'aquells que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 28 de setembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9218, del 18-11-2021 (2021/11243)

RESOLUCIÓN de 28 de septiembre de 2021 de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 71/2021/AIA de Cabanes.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9218

Fecha DOGV
:   18-11-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/11243

CVE


Fecha del documento
:   28-09-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de septiembre de 2021 de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 71/2021/AIA de Cabanes. [2021/11243]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 71/2021/AIA.  
Título: Proyecto de reprofundización de la investigación de aguas subterráneas para uso ganadero ya autorizada en el término municipal de Cabanes (Castellón) partida Les Verdoyes.  
Titular: Joan Fabra Ferrando.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón. Expediente en el órgano sustantivo: ASOSUB/2020/197.  
Localización: término municipal de Cabanes (Castellón) polígono 5, parcela 89, partida Les Verdoyes.  
  
Descripción del proyecto.  
La finalidad de esta perforación es la de aumentar la profundidad del sondeo existente en la parcela, para poder satisfacer las necesidades hídricas de las futuras instalaciones de ganado porcino de 3.450 cabezas de cerdas con gestación y maternidad, que pretende explotar el titular. En la actualidad el promotor posee una autorización por parte de la confederación hidrográfica del Júcar para poder utilizar un volumen máximo total de 41.495 m³/año destinados a consumo ganadero, doméstico en la propia explotación y al riego de 2,86 ha de cítricos. (Exp. 2020CP01017).  
Así pues, con el fin de obtener agua en cantidad suficiente, el promotor desea aumentar la profundidad de la presente captación desde los 115 m actuales hasta los 183 m, quedando definidas en el proyecto las obras necesarias para ello.  
El acuífero que captará este sondeo pertenece al subsistema del maestrazgo 55.03, localizado en la masa de agua subterránea con código 080.109 (maestrazgo oriental).  
En este sector, el nivel regional de este acuífero está relacionado con los materiales calizos del tránsito cretácico inferior-superior, (albiense-cenomaniense), estando previsto que el sondeo atraviese calizas con pasadas de arcillas hasta los 98 m (cenomaniense) y a continuación y hasta fin de sondeo por calizas y calizas arenosas (albiense). Se prevé que el agua se encuentre a 82,7 m de profundidad por lo que el nivel piezométrico estaría a -2,7 m.s.n.m. Según datos obtenidos del sondeo anterior, el nivel dinámico previsto se sitúa a 167 m para un caudal máximo de 2,38 l/s.  
La obra de perforación se realizará por el método de rotopercusión con circulación directa con una profundidad total de 183 m y los siguientes diámetros de perforación: 0-3 m: 400 mm, para emboquille, 3-183 m: 250 mm. Se prevé entubarlo con tubería de acero al carbono con los diámetros sucesivos de: 0-3 m: 350 mm y 6 mm de espesor, 0-183 m: 180 mm y 5 mm de espesor, que se ranurará en aquellos tramos más favorables al paso del agua.  
El emplazamiento se encuentra en una zona clasificada como suelo no urbanizable común (zona rural común forestal), a menos de 100 m de zona forestal, según el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana, por tanto, se considera como zona de influencia forestal en función de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunidad Valenciana. El lugar está alejado de espacios naturales protegidos y espacios pertenecientes a la Red Natura 2000, así como de cualquier otra afección a áreas protegidas o vías pecuarias.  
  
Tramitación administrativa.  
Mediante escrito firmado en fecha 17 de junio de 2021 por el jefe del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón (ref. exp. ASOSUB/2020/197) tuvo entrada en la Subdirección General de Evaluación Ambiental el proyecto de la citada obra subterránea y el estudio de impacto ambiental simplificado, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales.  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la Ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto.  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada será la ocupada por el equipo de perforación, maquinaria y accesorios y balsa de lodos, cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren los mismos. Una vez finalizada la obra de perforación y su instalación, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la cabeza de pozo para las instalaciones elevadoras.  
b) Se estima que el plazo máximo de ejecución de los trabajos para la captación de aguas subterráneas, incluyendo el montaje y desmontaje de los equipos, así como el de las obras de las instalaciones elevadoras será de tres meses. Por lo que respecta a las obras necesarias para realizar la perforación, consistirán en acondicionar los accesos al pozo, allanar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de los materiales extraídos de la perforación del sondeo, consistentes en roca triturada, así como los producidos por la excavación, junto al pozo, de la balsa de lodos en la que se depositarán los primeros. Todo lo cual debe tenerse en cuenta a la hora de ejecutar las obras para que, tras su finalización y retirada de los equipos de perforación del emplazamiento, se restituya el terreno a su situación original.  
d) Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria 15 02 02\* (Absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas). Por último, también pueden generarse residuos de poda y tala de árboles en la parcela agrícola si resultara necesaria para el acondicionamiento de los accesos de la maquinaria al lugar de perforación. Estos residuos se pueden asimilar a 02 01 07 (Residuos de la silvicultura).   
e) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
Ubicación del proyecto.  
a) El sondeo se localiza en el municipio de Cabanes (Castellón) polígono 5, parcela 89, en un punto con las siguientes coordenadas UTM de (ETRS 89) HUSO 30: X: 769.250 Y: 4.453.342.  
b) Como se ha indicado antes, el emplazamiento se encuentra en una zona clasificada como suelo no urbanizable común (zona rural común forestal), considerada como zona de Influencia forestal según la Ley 3/1993, forestal de la Comunidad Valenciana. Por ello, el redactor del documento ambiental debe prever el cumplimiento de lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
c) La actuación no afecta a ningún espacio natural protegido ni perteneciente a la Red Natura 2000, tampoco a hábitats naturales de especial relevancia ni a otros elementos ambientales, ni histórico culturales conocidos o catalogados. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. No obstante, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.   
Características del potencial impacto.  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de tres meses y escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano substantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no va a constituir un problema de eliminación.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto de perforación, proyecto de reprofundización de la investigación de aguas subterráneas para uso ganadero ya autorizada en el término municipal de Cabanes (Castellón) partida «Les Verdoyes», constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que el proyecto para la autorización del proyecto de reprofundización de la investigación de aguas subterráneas para uso ganadero ya autorizada en el término municipal de Cabanes (Castellón) partida «Les Verdoyes», proyectado en el polígono 5, parcela 89, del término municipal de Cabanes (Castellón), promovido por Joan Fabra Ferrando, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
2º) Dada la localización del sondeo en zona de influencia forestal, se deberá estar a lo dispuesto en la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
4º) El material extraído del sondeo está clasificado con el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el de la excavación de la balsa con el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Según la normativa, aunque sean de naturaleza muy similar, y ambos inertes, los materiales de excavación disponen de regulación específica y deberán gestionarse por la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción como se prevé en su artículo 3.1.a. Sin embargo, el material generado por la perforación se tendrá que gestionar de acuerdo con el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo se aplica a los residuos clasificados con el código 17.05.2004.  
5º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
6º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 28 de septiembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML