Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6817, del 12-07-2012 (2012/6718)

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Agost, Altura, Vilafamés, Requena, Onda, Catadau i Vilamarxant. Expedient número 416/06 AIA i altres.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6817

Data del DOGV
:   12-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6718

CVE


Data del document
:   21-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Requena](javascript:void(0))
    * [Catadau](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Agost, Altura, Vilafamés, Requena, Onda, Catadau i Vilamarxant. Expedient número 416/06 AIA i altres. [2012/6718]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26, sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 416/06 AIA Agost; 272/07 AIA Altura ; 264/07 AIA Vilafamés; 249/08 AIA Requena; 239/07 AIA Onda; 181/08 AIA Catadau; 138/07 AIA Agost i 112/08 AIA Vilamarxant.  
  
València, 21 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 416/2006-AIA.  
Títol: Autorització Ambiental Integrada d'una Fàbrica de Productes Ceràmics.  
Promotor: Cerámicas Torregrosa, SL.  
Autoritat substantiva: Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: parcel·les 5, 6, 7 i 8 del polígon 51, i parcel·les 35 i 36 del polígon 52, Partida del Campet, del terme municipal d'Agost (Alacant).  
1. Objecte  
 L'objecte del Projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada ( AAI) per a una indústria de fabricació de productes ceràmics, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Així mateix, el Projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i este s'ha de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental  
.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del Projecte   
El Projecte pretén l'adaptació al nou instrument d'intervenció ambiental d'autorització ambiental integrada, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, d'una activitat de fabricació de productes ceràmics, promoguda per l'empresa Cerámicas Torregrosa, SL.  
L'activitat s'ubica a la partida del Campet, al polígon 51, parcel·les 5 6-7-8-i polígon 52, parcel·les 35 i 36, de rústica, del terme municipal d'Agost (Alacant). Les parcel·les on se situa la instal·lació compten amb una nau de fabricació de rajoles, una altra nau que es pretén reformar per a albergar una segona línia de fabricació de rajoles, i una sèrie d'instal·lacions auxiliars, part de les quals ja existixen, i altres que s'escometran amb l'ampliació prevista.   
La superfície total que es vincula a l'activitat i que se situa sobre sòl no urbanitzable, objecte de la declaració d'interés comunitari (DIC), ocupa una superfície de 116.292 m2, que es pretenen ajustar als usos següents:  
- Naus 1 i 2: fabricació de rajoles de ceràmica roja.  
- Vials interiors: circulació de personal i vehicles.  
- Zona d'emmagatzematge de matèries primeres.  
- Zones verds  
- Zona de condicionament de maquinària i aparcaments  
- Zona de producte acabat  
- Zona de tractament d'aigües: depuració d'aigües de procés, pluvials i sanitàries.  
L'activitat industrial consistix en la fabricació de rajoles, que es realitza en diverses etapes successives en l'orde següent: arreplega i emmagatzematge de matèria primera, transport de materials, preparació de la matèria primera, mòlta, ensitjament i pastat, modelat, assecat, cocció, classificació i embalatge.   
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental (EsIA) no considera alternatives a l'actuació projectada pel que fa a la seua situació, en tractar-se d'activitat existent i que l'ampliació s'executa a l'emplaçament actual. Les possibles alternatives davant la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del Projecte i les consideracions i solucions adoptades en l'EsIA.  
4. Afeccions legals  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
El Projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i s'ha d'obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental, prèviament a la seua autorització definitiva.   
L'activitat compta amb llicència municipal d'activitat per a un treball destinat a indústria ceràmica, de 4 d'octubre de 1973.  
Les parcel·les on se situa l'activitat són sòl no urbanitzable amb qualificació comuna agropecuària, d'acord a l'informe municipal de 21 d'octubre de 2005, i cal la corresponent declaració d'impacte ambiental (DIC), d'acord amb la legislació sobre sòl no urbanitzable.  
  
Les arreplegues i emmagatzematges de matèries primeres (argiles, arenes, etc.) hauran d'adaptar-se a les exigències d'ordenança municipal d'Agost, reguladora dels límits màxims d'altura dels depòsits d'argila, arena o altres (BOP-Alacant, de 19.06.07, núm. 122).  
Les parcel·les objecte del projecte són travessades per la via pecuària collada de Verduna (BOE 22.02.1993 i DOCV 01.04.1993), i s'aplica la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.   
Així mateix, el Projecte haurà d'obtindre l'informe respecte d'això de les possibles afeccions al Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
5. Consideracions ambientals  
Respecte a les principals afeccions ambientals del Projecte sobre el medi ambient, l'EsIA considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, i es proposen diferents accions correctores en cada cas, així com un programa de vigilància ambiental.  
  
Els emmagatzematges, manipulació i transport de matèries primeres (argiles) constituïxen focus d'emissió difusa en forma de partícules de pols. Com a mesures correctores es preveu la construcció d'un futur graner i del tancament definitiu del parc d'emmagatzematge de matèries primeres. El gran estoc de matèries primeres emmagatzemat en l'actualitat obliga a una proposta de reducció gradual del parc d'emmagatzematge, fins a la seua definitiva substitució pels graners projectats. Es proposa una primera fase, la implantació de mesures correctores consistents en una instal·lació d'arruixadores automàtiques i en un tanca perimetral en la direcció dels vents predominants, per tal d'evitar la dispersió de partícules (argiles) per acció del vent. En una segona fase, es proposa el confinament del parc de matèria primera, per mitjà de la construcció d'un graner per a l'emmagatzematge de les argiles. Esta regulació de les arreplegues de matèries primeres (argiles) es preveu en un termini de dos anys, i es reduïx la superfície d'emmagatzematge d'argiles (arreplega de matèries primeres) a una superfície de 15.677 m2 aproximadament, acords amb la normativa en desenrotllament sobre emmagatzematge d'argiles de l'Ajuntament d'Agost.  
Hi ha en l'activitat industrial 4 focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera, procedents dels processos de mòlta (partícules de pols), de l'operació d'assecat, del forn i de la caldera (gasos de combustió). Es preveuen mesures correctores consistents en la instal·lació de filtres de mànega per al focus d'emissió de partícules del procés de mòlta, i l'ocupació com a combustible de gas natural amb uns millors índexs de contaminació atmosfèrica, davant d'altres combustibles fòssils.  
La major part dels residus generats es corresponen amb residus inerts i no perillosos. Els residus més abundants generats per l'activitat es deriven de l'etapa de conformació de la rajola en cru, els rebutjos dels quals poden ser perfectament reintroduïts en el procés com a matèria primera. D'altra banda, els residus perillosos procedixen, bàsicament, dels olis i dissolvents de neteja generats en el taller i en les operacions de manteniment de la maquinària. En tot cas, tots els residus generats per l'activitat industrial seran entregats a gestor autoritzat.  
  
Respecte a les aigües residuals derivades de l'activitat, es contemplen les aigües domèstiques procedents de neteges i vestuaris per al personal, i les aigües residuals industrials procedents del llavat del tren de resines descalcificadores i del llavat de la maquinària i ferramentes. Totes estes aigües residuals són tractades en depuradora pròpia i emmagatzemades, posteriorment, en un tanc de 10 m3 per al seu ús en el reg de zones verdes, de la zona d'arreplega de matèries primeres i de la zona de pas de camions, i s'incorpora una xicoteta part d'eixe cabal tractat al procés productiu.  
Quant a les aigües pluvials, es distingixen dos superfícies d'arreplega separades per un camí asfaltat dins de les parcel·les objecte de l'activitat. La primera d'estes, es correspon amb la zona d'arreplega de les matèries primeres (argiles), i l'altra correspon a la zona asfaltada on s'ubica les naus. En el Projecte es proposa, com a mesura correctora davant de la pols generada, la reducció de l'àrea d'arreplega de matèria primera fins als 15.677 m2 aproximadament, i la dota d'un canal perimetral per a l'arreplega d'aigües pluvials que, per mitjà de la construcció d'una bassa de 200 m3, per a la sedimentació de les argiles que arrosseguen, i amb un sobreeixidor que recau en la cuneta del camí, permeten la seua reutilització per al reg de la zona d'arreplegues de matèries primeres (argiles), per al reg dels camins de pas de camions i en la neteja de maquinària. Les aigües pluvials de la zona asfaltada de les naus es deixarà córrer per escolament, d'acord amb el pendent natural del terreny.  
Respecte al consum de recursos hídrics, l'activitat es compta amb diferents abastiments d'aigua. D'una banda, les necessitats domèstiques de servicis, vestuaris i una part del cabal demandat per la caldera de vapor, procediran de la xarxa d'aigua potable que subministra la companyia Aguas de Alicante, SA (aprox. 4.212,15 m3/any). La resta del cabal demandat per la caldera de vapor, corresponent a 8.000 m3/any, procedix del canal de l'Horta d'Alacant. D'altra banda, el subministrament d'aigua necessari per als processos industrials i per al llavat de la maquinària, que s'estima en 64.081 i 70,86 m3/any respectivament, es projecta per mitjà d'autoabastiment de l'activitat, sense descriure el seu origen. Es justifica, a més, la disponibilitat de 6.000 m3/any procedents d'una superfície de 15 tafulles de la parcel·la 10, del polígon 51 (partida Campet) inscrites al registre de Comuners de la Comunitat de Regants Mare de Déu de la Pau.  
Quant a les afeccions al patrimoni, la Direcció General de Patrimoni Valencià emet un informe favorable, de 4 de juny de 2008, als efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/1198, d'11 de juny.  
  
El 15 de gener de 2008, es rep informe resposta del Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant, respecte de les afeccions del Projecte a la via pecuària. A la vista d'este informe, se sol·licita al titular del Projecte la seua ampliació per a contemplar l'afecció de Projecte respecte al traçat original de la via pecuària, i es va rebre, el 24 d'abril de 2008, nova documentació presentada pel titular en resposta al dit requeriment.   
6. Tramitació administrativa  
En data 15 de desembre de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental, de la Conselleria de Territori i Vivenda remet nota interna en què informava que no s'havia rebut al·legacions respecte d'això, després de la finalització de període d'informació pública i se sol·licitava declaració d'impacte ambiental per al Projecte que ens ocupa, amb la documentació següent:  
- Projecte Bàsic d'Autorització Ambiental Integrada (tres volums: memòria, documentació justificativa fotocòpia compulsada i annexos a la memòria).  
- Estudi d'impacte ambiental (EsIA) i document de síntesi.  
- Exemplar de la documentació complementària presentada per l'empresa, amb dates 3 de maig, 14 de juny i 4 d'octubre de 2006.  
- Còpia de la informació pública, de data 7 de juny de 2006.  
- Còpia de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 12 de maig de 2006.  
Des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental se sol·licita al titular, per mitjà de requeriment, de data 23 de novembre de 2007, ampliació d'informació sobre diversos aspectes del projecte. En eixa mateixa data se sol·licita al Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant que informe sobre l'afecció del Projecte a la via pecuària collada de Verduna.  
El 15 de gener de 2008, es rep informe desfavorable del Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant, respecte de l'afecció del Projecte a la via pecuària en el cas que no es tramite una modificació del traçat original que mantinga la seua integritat superficial, continuïtat i idoneïtat del traçat, d'acord amb la Llei 3/1195, de 23 de març, de Vies Pecuàries. A la vista d'este informe se li envia, el 18 de gener de 2008, requeriment al titular d'ampliació d'informació del Projecte respecte de l'afecció a la via pecuària i a possibles alternatives per a la seua adequació. El 22 de febrer de 2008, el titular presenta nova documentació respecte de la modificació del traçat de la via pecuària.   
  
Finalment, es rep des de Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant, informe de l'enginyer de la demarcació d'Altea, d'11 d'abril de 2008, en què comunica que la proposta continguda en l'expedient FOCUPAVP 13/2005 sobre el traçat de la via pecuària collada de Verduna apareix condicionada a l'aprovació definitiva de la modificació presentada, o bé a l'aprovació de qualsevol altra alternativa tècnicament viable a la via pecuària.   
El 6 de juny de 2008, es rep informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià respecte dels efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.  
7. Consideracions jurídiques  
El Projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat del grup 4.L) de l'annex I, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què s'ha considerat necessària la preceptiva formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 12é del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32 2006/, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/ 89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes hi sotmesos.   
  
L'article 16, apartat 2, lletra m ), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/ 2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte de Sol·licitud d'Autorització Ambiental Integrada d'una indústria de fabricació de productes ceràmics, promoguda per Cerámica Torregrosa, SL, al polígon 51, parcel·les 6, 8, 10 i 25, i al polígon 52, parcel·les 35 i 36 de rústic, del terme municipal d'Agost (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establixen estudi d'impacte ambiental, el Projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. Les arreplegues i emmagatzematges de matèries primeres (argiles, arenes, etc.) es limitaran al parc d'emmagatzematge previst en el Projecte de 15.677 m2, que hauran d'adaptar-se, en el termini que establisca l'òrgan substantiu, a les exigències d'Ordenança Municipal d'Agost, reguladora dels límits màxims d'altura dels depòsits d'argila, arena o altres (BOP-Alacant, núm. 122, de 19.06.2007). Així:  
  
- Es prohibix l'arreplega, acumulació, emmagatzematge o depòsit de matèries (argiles, arenes, etc.) volàtils en l'exterior amb una altura superior de 6 metres mesurats des de qualsevol punt del perímetre de la base.  
- Es protegiran davant dels vents predominants, tres de les cares del parc d'emmagatzematge d'arreplegues d'argiles i arenes amb instal·lació d'arruixadores d'aigua automàtics.  
- Es procedirà a l'asfaltat de les zones de rodament i de les vies d'accés a la indústria.  
2. S'evitarà qualsevol tipus d'emmagatzematge fora dels límits de les parcel·les objecte del Projecte, i s'hauran de mantindre les parcel·les adjacents lliures d'arreplegues de matèries primeres, altres materials, producte acabat, residus i/o runes derivats de l'activitat i es respectaran, en particular, els límits legals de protecció del llit rambla del Pepior.  
  
3. Les cintes transportadores de matèria primera (argiles) que alimenten des del parc d'emmagatzematge a les tremuges de la nova instal·lació de la nau 2, disposaran de carenats que reduïsquen l'emissió de pols i partícules. L'esmicoladora que alimenta les cintes transportadores s'ubicarà en caseta tancada com a mesura correctora de les emissions de partícules de pols i el soroll.  
4. Per tal de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat industrial, s'hauran de regularitzar els cabals d'aigua procedents del canal Horta d'Alacant i de la Comunitat de Regants Mare de Déu de la Pau que permeta el seu ús industrial, així com regularitzar l'explotació de l'aqüífer per a autoabastiment per a un cabal de 64.125 m3/any d'ús industrial, d'acord amb el que establix el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, text refós de la Llei d'Aigües.  
  
5. S'instal·larà la depuradora per al tractament de les aigües residuals industrials i domèstiques d'acord amb el Projecte presentat que assegure el compliment amb els paràmetres de qualitat exigits en l'autorització ambiental integrada.  
6. S'haurà d'obtindre la corresponent declaració d'interés comunitari per a l'ocupació del sòl, i complir els criteris de compatibilitat de l'ús i els límits màxims d'ocupació i d'edificabilitat, establits en el Pla General d'Ordenació Urbana d'Agost, conforme a l'informe tècnic municipal, de 21 d'octubre de 2005.   
  
7. Haurà d'obtindre's l'aprovació definitiva de la proposta de modificació del traçat de la via pecuària collada de Verduna per a la seua desafecció i desviació del traçat, d'acord amb el Projecte presentat de modificació de la via pecuària, davant del Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant, amb expedient FOCUPAVP 13/2005, o de qualsevol altra alternativa tècnicament viable.  
8. A la posada en marxa de l'ampliació projectada, es realitzarà una auditoria acústica que assegure que l'activitat no transmet uns nivells sonors de recepció superiors als indicats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, i s'hauran d'adoptar, en cas contrari, les mesures correctores necessàries que asseguren compliment.  
  
9. Es portarà un registre documental del Programa de Vigilància Ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, que permeta comprovar el seguiment i el compliment de les mesures correctores i protectores hi arreplegades.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del Projecte presentat, així com, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 10 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 272/2007-AIA.  
Promotor: Ajuntament d'Altura.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Altura i Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Objecte projecte: Pla Parcial Modificatiu del Sector Industrial Alto Palancia.  
Localització: al terme municipal d'Altura (Castelló).  
Descripció del Projecte  
El Pla Parcial té com a objecte la delimitació d'un sector que per la seua ubicació i accessibilitat puga albergar un ús terciari complementari a l'activitat industrial i definir l'ordenació detallada d'este. Comporta la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a urbanitzable.  
  
El sector proposat confronta amb sector industrial existent, i es considera una ampliació d'este. Respon a la necessitat municipal d'alliberar l'espai públic del trànsit i estacionament de vehicles per a transport pesat. Es planteja per tant un estacionament per a este tipus de vehicles i de servicis i indústries afins, articulat directament amb el polígon industrial i les vies d'accés municipal.  
Característiques:   
Classificació: sòl urbanitzable.  
Ús global: industrial.  
Superfície del sector: 31.931 m2s.  
Ús dominant: indústria pesada, mitjana o lleugera.  
Usos compatibles: terciari, ús comercial, logístic d'oci, de servicis o mixt  
Usos incompatibles: residencial.  
Edificabilitat neta: 6.214 m2t.  
Índex d'edificabilitat neta: 0,25 m2t/m2s.  
Altura màxima reguladora: 9 m.  
Altura màxima total 12 m.  
Zona verda: 3.218,22 m2s.  
Reserva viària: 3.057,54 m2s.  
Tramitació administrativa  
Amb data 23 de novembre de 2007, es va remetre al Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló d'esta conselleria la documentació corresponent al Projecte junt amb estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu en què constaven els documents següents:   
  
- Certificat d'informació pública.  
- Sol·licitud de prospecció arqueològica a la Conselleria de Cultura per part de Grupotec, redactor del PAI Sector Industrial Alto Palancia.  
- Autorització de la Conselleria de Cultura per a realitzar la prospecció arqueològica.  
- Informe d'UTE Aguas de Valencia responsable de la gestió del servici d'aigua potable i clavegueram del municipi d'Altura amb indicació que el consum seria de 30 m3/dia i que s'espera que en el futur es mantinguen els actuals nivells dels aqüífers, l'abastiment d'Altura posseïx els cabals necessaris per al mencionat PAI, sempre que s'adeqüen les actuals xarxes de distribució amb els augments de diàmetres i línies necessaris per a arribar a la nova zona a abastir.  
  
Amb data 14 de febrer de 2008, es va sol·licitar a la Direcció General de Paisatge informe en l'àmbit de les seues competències.  
Amb data 25 de febrer de 2008, es va requerir, a través del Servici Territorial d'Ordenació Territorial de Castelló d'esta conselleria, ampliació de la documentació a l'Ajuntament en els punts següents: certificat d'informació pública, certificat d'aprovació provisional, esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental: estudi d'afecció al patrimoni i informe de la Conselleria de Cultura, informe de disponibilitat de recursos hídrics de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, estudi de paisatge, aigües residuals i tractament, moviments de terra, estudi acústic, usos permesos, informes de la Conselleria d'Infraestructures i Ministeri de Foment en relació amb la proximitat a les vies de comunicació A-23, CV-25, etc., aclariment de mesures correctores, destinació aigües pluvials, residus, etc.  
Amb data 3 de març de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació Territorial de Castelló d'esta conselleria va remetre la documentació següent: escrit de Grupotec redactor del PAI en què s'adjunta a la Conselleria de Cultura estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural, informe de la Conselleria de Cultura en relació amb el patrimoni paleontològic, amb indicació que no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda del patrimoni paleontològic.  
Amb data 15 de maig de 2008, es va remetre al Servici Territorial de Castelló d'Ordenació Territorial la documentació següent: certificat d'informació pública en què s'indique que les al·legacions produïdes no són de caràcter ambiental, inclòs l'expedient de l'estudi d'impacte ambiental, i certificat del secretari de l'Ajuntament d'aprovació provisional del PAI. Igualment, es van adjuntar esmenes de l'estudi d'impacte ambiental:  
1. S'aporta fotocòpia de presentació a la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Cultural de Castelló de l'informe d'impacte sobre el patrimoni. S'hi indica que encara no s'ha emés l'informe corresponent per la Unitat d'Inspecció referida.  
2. S'aporta còpia d'informe d'impacte sobre el patrimoni cultural elaborat pel promotor: este conclou de la manera següent: només es poden establir una sèrie d'afeccions als elements etnològics, ja que el resultat arqueològic ha sigut nul. Les afeccions són les següents: afecció directa a element E-1, sistema de regadiu.  
  
Es proposen les següents mesures correctores:  
- Sobre el patrimoni arqueològic:  
S'ha d'establir un seguiment arqueològic per arqueòleg, en totes les àrees que impliquen excavacions.  
- Sobre el patrimoni etnològic:   
L'actuació implicarà la desaparició del sistema, de manera que l'estudi ha intentat oferir la documentació més completa possible respecte d'això.  
Respecte a elements arqueològics, s'han detectat fragments de cronologia moderna o contemporània, i no són indicatius d'un jaciment sinó possiblement del resultat de l'aportació durant el desenrotllament de les tasques agrícoles.  
3. Disponibilitat de recursos hídrics:   
- Aporten fotocòpia de sol·licitud efectuada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 18 de juliol de 2007, en què s'indica que no han rebut resposta.  
- Aporten informe d'UTE Aguas de Valencia-Daguas, SL, de 20 de març de 2006, abans referit.  
- Aporten fotocòpia d'informe de l'Oficina de Planificació Hidrològica de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 25 de gener de 2008, sobre la concessió d'aigües subterrànies a la partida El Berro a Altura, amb destinació a abastiment, ús ramader, industrial i reg.  
  
En l'informe s'indica que es considera coherent el volum sol·licitat respecte a l'ús industrial, i que són necessaris una sèrie d'aclariments.   
  
Atés el gran volum d'aigua que s'ha sol·licitat extraure per a tot el conjunt d'usos a Altura, s'indica que es requerirà un estudi d'impacte ambiental.  
- En l'esmena de deficiències s'indica que la dotació concedida és de 1.345.917 m3/any, els recursos actualment consumits pel municipi són 117.895 m3/any, i els que previsiblement consumirà el sector seran 30 m3/dia.  
4. Estudi del paisatge:   
- Aporten còpia d'estudi d'integració paisatgística, i este s'ha exposat a informació pública.  
S'hi indica que la vegetació que s'utilitze per a l'enjardinament de zones verdes, tant públiques com privades, ha de ser unitària, preferiblement amb espècies autòctones.  
5. Aigües residuals:   
- S'indica que el volum previsible serà de 16 m3/dia, provinents de neteges (oficines, estació de servici i estada de control). S'analitzaran i connectaran a la xarxa de sanejament del polígon industrial. El tractament de les aigües residuals dels usos complementaris al transport de vehicles de transport pesat ha de ser estudiat, en el moment de sol·licitar les llicències d'edificació pertinents. Se seguiran les indicacions reflectides en l'informe emés per l'EPSAR.  
- S'aporta informe de l'EPSAR en què s'indica que en el cas que l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals generats per les seues actuacions, per mitjà de la construcció d'una EDAR pròpia i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, la viabilitat del tractament en l'EDAR de Segorbe serà possible, sempre que complisquen una sèrie de condicionants. Entre estos es destaca el següent: l'abocament generat haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
6. Moviments de terres: en ser una zona amb poc pendent no es produïxen ni desmuntes ni terraplens d'entitat.  
7. Aporten estudi acústic: que conclou que no cal aplicar mesures correctores.  
8. Considera els usos compatibles en ubicar-se el sector industrial junt amb la A-23 i al polígon industrial La Olivera de què és ampliació. Es detallen els usos que es permetran en el sector.  
9. Respecte a l'emissió de pols i gasos:  
- Fase de construcció:   
- Després de cada pluja es netejaran les interseccions dels camins asfaltats per a retirar el fang, es regaran els camins i vials no asfaltats per a evitar l'alçament de pols per la circulació dels vehicles.  
  
- Els motors de combustió es revisaran perquè complisquen els límits d'emissió de contaminants previstos en la normativa competent.  
  
- Fase de funcionament:  
- Per a evitar alçament de pols es procedirà a regat variable de l'esplanada d'aparcament.  
10. Contaminació acústica: durant el funcionament de l'actuació es proposen com a mesures correctores complir amb el que preveu la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana.  
11. S'aporta informe del Ministeri de Foment respecte a concert previ favorable, pel que fa als sectors I-1 i I-2 (sector Alto Palancia) sempre que es faça una reserva de sòl per a ampliació de la Glorieta existent al marge esquerre de l'autovia A-23, i esta serà a càrrec dels sectors.  
12. Es corregixen els apartats de mesures correctores i Programa de Vigilància Ambiental de l'estudi d'impacte ambiental.  
13. La xarxa per a evacuació d'aigües residuals i pluvials prevista és separativa.  
No hi ha previst pavimentar parcel·les privades en sector.  
Les aigües contaminades per zones de tallers, quan sol·liciten les llicències d'obra i ambiental, hauran de contemplar en els seus projectes les mesures correctores que marque la legislació vigent, per a evitar que les aigües pluvials es contaminen.  
14. Els residus sòlids urbans que genere el sector s'arreplegaran en contenidors del servici municipal de neteja i es portaran a abocador autoritzat. Per a la resta d'activitats del sector es farà una recollida selectiva, i serà previsible que es realitze de forma ocasional, previ avís als servicis municipals.  
Amb data 27 de maig de 2008, es reitera la sol·licitud d'informe al Servici de Suport Tècnic (Direcció General del Paisatge).  
Amb data 27 de maig de 2008, es va sol·licitar informe al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, en relació amb l'impacte acústic, de gasos i pols, sobre si este seria admissible.  
Amb data 18 de juny de 2008, es va sol·licitar a l'Ajuntament, a través del Servici Territorial de Castelló d'Ordenació Territorial d'esta conselleria, ampliació de documentació en el sentit següent: informe de l'empresa encarregada de la gestió del servici de subministrament d'aigua potable en la població, així com una sèrie d'aclariments respecte a la disponibilitat hídrica.  
Amb data 19 de juny de 2008, l'Ajuntament va remetre certificat d'informació pública en què s'indicava que la documentació sotmesa a informació pública en una primera ocasió, que incloïa estudi d'impacte ambiental, és bàsicament la mateixa que es va sotmetre a informació pública en una segona ocasió, i que ha sigut aprovada provisionalment per l'Ajuntament (i no són objecte els documents de la segona exposició pública de cap modificació substancial). En la segona informació pública no va haver-hi reclamacions ni al·legacions de caràcter ambiental  
  
Amb data 20 de juny de 2008, va remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en què s'indicaven una sèrie de deficiències a esmenar en l'estudi acústic presentat. Este informe es va remetre a l'Ajuntament, a través del Servici Territorial de Castelló d'Ordenació Territorial d'esta conselleria per a l'esmena de deficiències.  
Amb data 20 d'agost de 2008, va remetre el Servici Territorial de Castelló d'Ordenació Territorial una addenda al certificat de capacitat i suficiència d'aigua elaborat per UTE Aguas de Valencia-DAGUAS, SL, en què s'indica el següent:  
- Que segons la informació proporcionada per l'Ajuntament el consum mitjà per al sector industrial Alto Palancia serà d'11,4 m3/dia.  
  
- Que l'aigua amb què s'abastirà el dit sector procedix del brollador El Berro. D'este brollador és propietari l'Ajuntament d'Altura i pot extraure de mitja 4.000 l.p.m (240 m3/hora). A més, hi ha en la mateixa parcel·la un pou de reserva anomenat pou El Berro. Este pou s'utilitza en casos excepcionals de sequera. La propietat del pou El Berro és de l'Ajuntament d'Altura i extrau 2.500 l.p.m. (150 m3/hora).  
  
- Que la qualitat de l'aigua subministrada en l'actualitat a la xarxa domiciliària a la població d'Altura, complix amb el que establix el RD 140/2003, de 7 de febrer.  
- Que no cal cap tractament específic a l'aigua del brollador i pou El Berro. Només s'afig hipoclorit sòdic (clor) per a la seua potabilització.  
  
- Que segons les dades del brollador i pou i comptant que en un futur es mantinguen els actuals nivells dels aqüífers, sí que hi ha recursos hídrics per a abastir l'increment de demanda prevista (11,4 m3/dia) per al mencionat sector industrial Alto Palancia, sempre que s'adeqüen i amplien les actuals infraestructures (xarxes de distribució), amb els augments de capacitat, diàmetres i línies necessaris per a arribar a la zona d'actuació.  
Amb data 19 de setembre de 2008, el Servici Territorial de Castelló d'Ordenació Territorial d'esta conselleria va remetre ampliació de l'estudi acústic.  
Amb data 24 de setembre de 2008, es va sol·licitar informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, en relació amb l'ampliació presentada. L'esmentat servici informa, amb data 1 d'octubre de 2008, que la documentació presentada és suficient. L'estudi s'ajusta al contingut que s'establix en el Decret 10472006, de 14 de juliol, de Planificació en Gestió en Matèria de Contaminació Acústica, amb respecte als objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002 de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
Consideracions ambientals  
1. Els terrenys que constituïxen l'àmbit de l'actuació estan ocupats per camps de cultiu aterrassats, amb pendent suau, i els materials són terciaris, conglomerats i arenoses. Els cultius són de cirerers, nesprers, ametlers, etc.   
A l'est de l'àmbit d'actuació se situa l'autopista A-23, a 100 metres; entremig hi ha camps de cultiu, i a l'oest, limítrof amb l'àmbit de l'actuació, se situa un polígon industrial existent denominat La Olivera.  
  
Al nord, se situa la carretera CV-25 i rotonda, i, a aproximadament a 70 m s'ubica la proposta de sòl urbanitzable residencial Jardines del Palancia, que se situarà davant del polígon industrial existent. Al sud-est se situa el cementeri de Segorbe.  
2. D'acord amb l'informe presentat pel promotor, en relació amb l'afecció al patrimoni cultural, no s'afectarien jaciments arqueològics i s'afectaria elements etnològics, el sistema de regadiu: séquies, murs de pedra, etc. Com a mesura correctora es planteja el seguiment arqueològic de les excavacions.  
S'ha sol·licitat informe a la Conselleria de Cultura, i no s'ha obtingut este fins a la data. Hi consta l'autorització per a la prospecció arqueològica i informe de la Conselleria de Cultura que indica que no hi ha cap afecció sobre elements paleontològics.  
Per tant, es considera necessària l'obtenció prèvia de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte al Projecte de Pla Parcial Modificatiu, que verifique la correcció de l'avaluació efectuada de la documentació presentada, així com les mesures preventives i correctores, si és el cas.  
3. En relació amb l'impacte paisatgístic, s'ha presentat estudi d'integració paisatgística i no es disposa fins a la data d'informe de la Direcció General de Paisatge.  
Es tracta d'una zona que compta amb la presència de polígon industrial existent i diverses infraestructures com la CV-25 i l'autopista A-23. Es pretén que el sector siga una ampliació del polígon industrial existent fonamentalment com a zona d'aparcament de vehicles de transport pesats amb zones d'indústria tipus tallers, i la possibilitat d'ús per a allotjament temporal per la seua proximitat a autopista. L'altura màxima reguladora de les edificacions serà de 9 metres, amb una altura màxima total de 12 metres.  
El terreny es troba aterrassat i el desnivell és d'aproximadament 7,5 metres. El promotor no necessita els moviments de terra que seran necessaris, i hi indica que els terraplens i desmuntes seran de poca importància.  
En l'àmbit d'actuació hi ha arbres fruiters (cirerers, nesprers, ametlers, etc.), i en algun cas d'un port important relativament.   
  
L'impacte en el paisatge és admissible, tenint en compte les circumstàncies abans mencionades, i es considera que han d'adoptar-se mesures correctores que milloren la integració en l'entorn. Prèviament a l'aprovació del Projecte de Pla Parcial haurà d'obtindre's l'informe de la Direcció General del Paisatge i s'hauran d'incorporar al Projecte les mesures i correccions que esta estime.  
  
Independentment d'açò, es consideren necessàries una sèrie de mesures de correctores per a millorar la integració paisatgística.  
4. En relació amb els usos del sector:  
Es pretén un ús global industrial del tipus de fabricació de productes metàl·lics; construcció de vehicles automòbils i peces de reposat; tallers de reparacions i activitats annexes al transport terrestre; aparcaments públics i privats; depòsit i emmagatzematge de mercaderies, i emmagatzematge de productes.  
Com a ús compatible es permet el terciari: el comercial: venda de begudes i menjars per a consum local i servicis particulars, així com l'hoteler per a satisfer l'allotjament temporal.  
La documentació aportada ressalta la compatibilitat dels usos proposats.  
Tenint en compte que es permet un ús d'allotjament hoteler i que en algunes activitats l'índex de les qualificacions pot ser alt, es considera necessari que prèviament a l'atorgament de les llicències s'assegure la compatibilitat de les activitats entre si, especialment amb l'allotjament hoteler.  
5. Disponibilitat de recursos hídrics:  
S'ha sol·licitat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics per part del redactor de l'instrument de planejament, i no es disposa d'informe.  
S'ha aportat informe detallat de l'empresa encarregada de la gestió d'aigua potable al municipi, amb indicació que sí que hi ha disponibilitat de recursos hídrics si es manté el nivell dels aqüífers. Els informes de la referida empresa inicialment feien referència a unes necessitats de 30 m3/dia i posteriorment a 11,4 m3/dia.  
En principi pareix que hi ha disponibilitat hídrica suficient per als usos del sector per allò que ha indicat l'empresa esmentada; no obstant això, es considera que ha d'establir-se una mesura preventiva respecte d'això que assegure prèviament, al desenrotllament del sector, l'existència d'estos recursos.  
6. Respecte a les aigües residuals s'indica la connexió amb la xarxa de sanejament del polígon per a les aigües procedents de les neteges, i respecte a les procedents de les indústries, s'indica que s'abordarà eixa qüestió en la concessió de les llicències.   
L'informe de l'EPSAR indica la viabilitat del tractament de les aigües residuals a l'EDAR de Segorbe, sempre que es complisquen una sèrie de condicions, entre les quals figura que els abocaments siguen acords amb les ordenances municipals o model d'ordenança de l'entitat de sanejament, si no n'hi ha.   
Hi ha una incertesa respecte si les aigües residuals de la indústria o activitats que puguen implantar-se podran ser tractades a l'EDAR de Segorbe, i s'estima necessari que, prèviament a l'inici del desenrotllament del sector, es justifique adequadament el correcte tractament de les aigües residuals. Este serà per connexió amb la xarxa de sanejament i tractament a l'EDAR de Segorbe, o per mitjà de la implantació de sistemes de depuració propis depenent de l'activitat a implantar.  
  
7. En relació amb la contaminació atmosfèrica:  
Respecte a la generació de pols s'indica en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental que es procedirà al regat de l'esplanada d'aparcament de vehicles. Es considera necessari adoptar mesures per a evitar generació de pols per proximitat a cultius.  
Respecte a la contaminació acústica, l'estudi presentat indica que els nivells acústics no sobrepassaran els límits admissibles per a ús industrial. No obstant això, es plantegen en l'estudi mesures correctores respecte a la fase d'obra.  
Tenint en compte que a la zona es permetrà un ús terciari en què està contemplat l'hoteler, es considera que haurà de vigilar-se que els nivells de soroll no sobrepassen els permesos per a este tipus d'usos. Per a la qual cosa hauran d'efectuar-se controls periòdics en fase de funcionament i, prèviament a permetre este ús (terciari), adoptar-se mesures correctores respecte d'això: aïllaments acústics, ubicació d'estos en determinades zones del sector més allunyada de la contaminació acústica, etc.)  
Respecte a la contaminació atmosfèrica (acústica, de gasos i, pols, etc.) s'haurà de vigilar el compliment de la legislació existent en la matèria per part de l'Ajuntament.  
8. L'àmbit d'actuació se situa a aproximadament 100 m de l'autopista A-23 i a 25 m des de l'aresta exterior de la calçada: ramal de connexió de la A-23 amb la carretera CV-25 i glorieta. Respecte a esta última carretera i glorieta, part de la superfície del sector se situarà entre el límit de servitud i el límit d'edificació; es destinarà a reserva viària de la xarxa primària i rebrà un tractament d'enjardinament suau.  
  
Respecte a estes infraestructures, hauran d'obtindre's els informes corresponents del Ministeri de Medi Ambient i Conselleria d'Infraestructures.  
9. Al sud-est de l'àmbit del polígon se situa el cementeri de Segorbe. L'àmbit del polígon en la seua porció sud-est es trobaria afectat pel perímetre de 250 m, que establix el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. S'hi indica que per a nous cementeris s'establix el perímetre indicat, en què únicament es permetran instal·lacions de caràcter industrial no alimentàries o de servicis tècnics per a les infraestructures urbanístiques i d'equipament comunitari.   
  
Es considera que esta condició en principi pot complir-se pel projecte avaluat (tenint en compte a més que la major part seria zona verda dins del perímetre), no obstant haurà de consultar-se amb suficient antelació a la Conselleria de Sanitat sobre si les instal·lacions que es pretenen ubicar, en el perímetre de 250 m al voltant del cementeri existent, complixen els requisits i sobre si és necessari fer-ho, en tractar-se d'un cementeri existent, per a modificar la seua ubicació, en cas necessari.  
10. Tenint en compte que l'àmbit de l'estudi afectarà xarxa de séquies, haurà de preveure's i garantir-se'n la continuïtat en relació amb les parcel·les contigües a l'àmbit de l'actuació, en el cas que estes estigueren afectades (canvi de traçat séquies, etc.).  
  
11. En la documentació presentada s'indiquen mesures protectores i correctores, i es destaquen les següents:  
- Seguiment ambiental de les obres per tècnic competent.  
- Mesures respecte a les emissions de pols, gasos a l'atmosfera i nivell sonor.  
- Retirada, arreplega i manteniment de la capa de terra vegetal per al seu posterior estés sobre talussos reconformats i àrees d'aterrament.  
- Respecte als residus sòlids urbans generats durant el funcionament, es farà per mitjà del reglament de servici corresponent. Els residus perillosos seran gestionats per empreses autoritzades.  
No es permetrà en cap cas l'abocament de residus sòlids o líquids al terreny. Si s'utilitzen residus inerts per al terraplenament se sol·licitarà autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
- Mesures de contaminació d'aigua superficial i subterrània. S'indica que aquells usos o edificacions que justifiquen que no poden connectar amb la xarxa de clavegueram municipal, hauran de disposar d'un sistema d'oxidació total que assegure l'adequada depuració de les aigües residuals. Els abocaments a llit públic o subsòl hauran de comptar amb la preceptiva autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Indiqueu-hi taula de paràmetres i concentracions per als abocaments a xarxa clavegueram.  
- Les possibles afeccions al relleu és convenient que estiguen acompanyades per mesures d'integració paisatgística.  
Es considera necessari adoptar mesures correctores addicionals i modificar algunes de les propostes en el sentit de millorar la integració en el paisatge i corregir l'impacte en l'entorn que produirà l'actuació.  
  
12. En la documentació es presenta un Programa de Vigilància Ambiental.  
13. El canvi d'ús proposat de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable industrial, tenint en compte les característiques del medi a afectar i de l'actuació proposada, es considera ambientalment acceptable, sempre que es duen a terme una sèrie de mesures preventives i correctores, així com el Programa de Vigilància Ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El Projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.   
L'article 16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte de Pla Parcial Modificatiu del Sector Industrial Alto Palancia, al terme municipal d'Altura (Castelló) promogut per l'Ajuntament d'Altura, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que calguen, així com del compliment del que establix la documentació aportada, en especial les mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental i ampliació de documentació, i en l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Condicionants del Projecte de Pla Parcial Modificatiu referit:  
1. S'haurà d'obtindre, prèviament a l'aprovació definitiva del Projecte de Pla Parcial Modificatiu, informe favorable respecte a l'afecció al patrimoni cultural per part de la Conselleria de Cultura.  
2. S'haurà d'obtindre prèviament a l'aprovació definitiva del Projecte de Pla Parcial Modificatiu informe de la Direcció General de Paisatge respecte a la integració paisatgística de l'actuació en què es determinen, si és el cas, les mesures i correccions d'integració paisatgística a desenrotllar.  
3. Es consideren necessàries com a mesures d'integració paisatgístiques les següents:  
- No es generaran talussos amb altura superior a 4 m.  
- Plantació d'arbratge i arbustives en el front o fronts que donen a l'autopista i a la carretera. Les espècies seran les pròpies de la zona, bé de caràcter natural o de cultiu tradicional en la zona: pi blanc (Pinus halepensis), llidoner o lledoner (Celtis australis), llentiscle (Pistacia lentiscus), ginebre de galipot o càdec (Juniperus oxycedrus), etc.  
- S'intentarà, en la mesura que siga possible, utilitzar en la integració paisatgística l'arbratge de cultiu existent en la parcel·la, preferentment els exemplars de major port (cirerers, figuera, etc.).  
- Es revegetaran els terraplens de major altura que es generen, si és el cas.  
4. Prèviament al desenrotllament del sector urbanitzable, haurà de justificar-se la disponibilitat de recursos hídrics per als usos d'este, davant la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
5. Prèviament a l'atorgament de llicències o autoritzacions, l'ajuntament o organisme encarregat d'atorgar-les, haurà de comprovar la compatibilitat dels usos que es proposen, tenint en compte els índexs de classificació del nomenclàtor d'activitats qualificades.  
6. Prèviament al desenrotllament del sector, s'haurà de garantir l'adequada depuració de les aigües residuals (de neteges i industrials) que puguen generar-se en el sector. Hauran de depurar-se totes les aigües residuals, tant les procedents de neteges o domèstiques com les industrials, de tots els usos i activitats del sector. Les aigües residuals s'abocaran a la xarxa de sanejament municipal per a la seua depuració en EDAR de Segorbe, i cas que per les seues característiques no fóra possible admetre-les directament, hauran de sotmetre's a una depuració prèvia per part del sector o de cada activitat, de manera que adapte les seues característiques a les requerides per a ser admeses en l'EDAR gestionada per l'EPSAR. Igualment, es compliran la resta de condicionants establits per l'EPSAR, de data 26 de maig de 2006.  
7. En la zona d'aparcaments s'estendrà capa de llast de granulometria adequada per a evitar al màxim la generació de pols. S'extremarà la vigilància respecte a la possible generació de pols per a adoptar mesures correctores, en el cas de ser necessari.  
Es vigilarà la possible contaminació del sòl, per si calguera establir mesures addicionals de correcció per a evitar-ho.  
8. Les instal·lacions que s'ubiquen, en l'àmbit del sector, hauran de complir la legislació en matèria de contaminació atmosfèrica i residus especialment. Haurà de dur-se a terme una vigilància d'este extrem per part de l'Ajuntament.  
9. Haurà de vigilar-se que els nivells de soroll no sobrepassen els permesos per a l'ús terciari, considerat com a compatible amb l'industrial en la documentació presentada. Per a la qual cosa, hauran d'efectuar-se controls periòdics en fase de funcionament i, prèviament a autoritzar la implantació de l'ús terciari per l'Ajuntament, hauran d'adoptar-se mesures correctores respecte d'això, si és el cas: aïllaments acústics, ubicació dels usos terciaris en determinades zones del sector més allunyada de la contaminació acústica, etc.  
10. Prèviament a la implantació de les instal·lacions en la xicoteta zona que quedaria dins del perímetre de 250 m del cementeri de Segorbe, amb suficient antelació, s'obtindrà informe de la Conselleria de Sanitat respecte a si se'ls aplicaria el que establix l'article 42 i següents del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es regulen les pràctiques de policia mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. Complint-se el que en el referit informe s'establisca.  
11. Haurà de preveure's i garantir-se la continuïtat de les séquies externes a l'àmbit d'actuació i que pogueren estar afectades per este, si és el cas.   
12. Respecte al possible ús de materials externs a la zona per a la formació de terraplens, estos hauran de procedir d'extraccions o pedreres legals.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València 6 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 264/07-AIA.  
Títol: fàbrica de taulellets i paviments esmaltats.  
Promotor: Metropol Cerámica, SL.   
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Vilafamés (Castelló).  
Descripció del projecte  
Metropol Cerámica, SL, és una empresa dedicada a la fabricació de taulellets de gres i de taulellets i paviments esmaltats en el municipi de Vilafamés (Castelló). Ateses les seues característiques, l'activitat està inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002, per la qual cosa l'empresa sol·licita autorització ambiental integrada per a les seues instal·lacions.  
L'empresa disposa d'una parcel·la de 189.968 m2 qualificada com a sòl urbà industrial d'acord amb el PGOU, aprovat amb data 16 de maig de 2003, a la qual s'accedix a través de la carretera CV 160. Es disposa de 4 naus adossades, la nau A es destina a producció, la nau B es destina a premses, la nau C, a la preparació d'esmalts i la nau D, a magatzem.  
  
El procés de fabricació comença amb la recepció de la terra atomitzada i el seu magatzematge en sitges de repòs. L'argila atomitzada rebuda se sotmet a una operació de tamisat i posteriorment passa a les premses, alimentades per mitjà de cintes i elevadors. En la fase d'assecat es reduïx la humitat per mitjà d'un flux d'aire calent a contracorrent i posteriorment les peces es dirigixen a les línies d'esmaltació. Després de la cocció en els forns, les peces ja acabades passaran a la classificadora i a l'empaquetadora.   
Una línia addicional consistix en la preparació dels esmalts. Els esmalts es molen en uns molins de boles i posteriorment s'emmagatzemen en uns depòsits dotats d'agitadors.   
Les matèries primeres utilitzades en la indústria són aigua, energia, argiles atomitzades, esmalts, pigments i additius serigràfics.  
L'aigua utilitzada en la indústria procedix de pou propi, del qual es disposa de concessió autoritzada. Posteriorment l'empresa va sol·licitar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ampliació del cabal a utilitzar. L'aigua s'utilitza en les instal·lacions sanitàries i en el procés productiu, en concret per a la preparació de colors i esmalts, aplicacions, neteges de bombos i de les línies d'esmaltació.   
Es consumix energia elèctrica per a l'accionament dels motors i en la il·luminació, gas natural per al funcionament dels forns i assecadors, i gasoil per a alguna maquinària, igual que el gas propà. La il·luminació diürna és proporcionada per llum natural que entra a través de les lluernes.   
Les matèries primeres són rebudes i s'emmagatzemen en zones pavimentades, a cobert i tancades.  
L'aigua residual industrial se sotmet a una depuració per mitjà d'un tractament fisicoquímic. Part de les aigües depurades s'utilitzen en operacions de neteja amb aigua a pressió de sòls i canaletes, i una part es gestionen com a suspensions aquoses amb material ceràmic que junt amb els llots decantats es retiren per mitjà de transportista autoritzat per a la seua valoració per una empresa atomitzadora.   
Les aigües residuals sanitàries són depurades per mitjà de depuradores biològiques impermeables i els llots són retirats per camions cisterna amb la periodicitat necessària. Després de la depuració, les aigües sanitàries són abocades al barranc de la Pobla. En un futur pròxim està prevista la construcció de col·lectors d'aigües residuals per al polígon industrial al qual es conduiran les aigües per al seu abocament. En la documentació presentada s'indica que una vegada les obres d'urbanització es concloguen es canalitzaran les aigües residuals sanitàries i les aigües pluvials als corresponents col·lectors.  
Les aigües pluvials s'arrepleguen en les cobertes per mitjà de canalons i a través de baixants es conduïxen a una canonada soterrada que finalment desemboca en el barranc de la Pobla.   
La solera de les naus és de formigó impermeable. Es disposa de canaletes connectades amb la depuradora industrial en les línies d'esmaltació, en les zones de preparació d'esmalts i en les zones on s'emmagatzemen esmalts, gravetes, vehicles i colors. La zona d'emmagatzematge de residus perillosos també és impermeable i disposa de canaleta d'arreplega en cas de vessament accidental.  
La indústria disposa de 17 focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera corresponent als filtres de mànegues, sistemes d'aspiració, assecadors i forns.   
Els residus no reben cap tractament en l'empresa, i es realitza únicament la segregació, emmagatzematge adequat per a cada un d'estos i la posterior gestió per mitjà de gestor autoritzat. L'empresa ha col·locat en diversos punts estratègics poals amb bosses degudament etiquetatges que faciliten la separació en origen dels residus generats. Els residus inerts es depositen en els respectius contenidors de 12 m3 de capacitat, ubicats a l'exterior de la planta. En el magatzem de residus perillosos es disposa de contenidors d'1 m3 de capacitat per a l'emmagatzematge de residus líquids.   
Consideracions ambientals  
La indústria està ubicada en un polígon industrial ubicat a l'est del municipi de Vilafamés, pròxim a la Pobla Tornesa, a la zona denominada l'Emperadora. El projecte no afecta cap espai protegit pròxim.  
  
Respecte al sòl i les aigües, la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat i vulnerabilitat d'aqüífers mitjana, d'acord amb la Cartografia Temàtica del Territori de la Generalitat Valenciana.   
La parcel·la industrial està qualificada com a sòl urbà industrial d'acord amb el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi. La zona sud de la parcel·la industrial presenta una unitat fisiogràfica en forma de pujol, ja que se situa a peu de vessant. En la zona central i nord de la parcel·la la unitat fisiogràfica corresponent és plana. Les naus industrials i el parc d'emmagatzematge de producte a la intempèrie se situen al nord i centre de la parcel·la, i es respecta el relleu muntanyós existent al sud d'esta. La totalitat de la parcel·la està perfectament vallada i la part de la parcel·la en què s'exercix l'activitat industrial s'ha condicionat per mitjà de paviment asfàltic. En l'interior de les naus industrials es disposa de solera de formigó impermeable i en les zones on es poden generar abocaments es disposa de canaletes connectades amb la depuradora d'aigües residuals industrials, ubicada a l'interior de la nau. Les basses de la citada depuradora estan executades amb murs de formigó armat impermeables i en la documentació que hi ha en l'expedient s'adjunta una còpia del certificat d'estanquitat firmat pel tècnic competent.  
  
L'exercici de l'activitat comporta consums de recursos, abocaments, gasos, pols, residus, emissions de soroll i impacte visual, entre altres.  
  
Respecte al consum d'aigua, en l'empresa es reutilitza part de l'aigua depurada en la neteja amb aigua a pressió de sòls i canaletes en la zona d'esmaltació i de preparació d'esmalts. Per a la neteja de les màquines i aplicacions no és possible la utilització d'aigua depurada, per la qual cosa s'utilitza aigua de pou per a evitar que la qualitat del producte es veja afectada així com la durabilitat de les màquines. Esta pràctica de neteja amb aigua a pressió es realitza en les zones d'esmaltació i de preparació d'esmalts que disposen de canaletes correctament connectades amb la depuradora d'aigües residuals industrials, no obstant això, ha de garantir-se la impermeabilitat de les canaletes i de la solera industrial per a evitar que es produïsquen infiltracions al terreny.   
Respecte als abocaments, cal considerar que l'emmagatzematge de productes químics líquids comporta un risc de vessaments. A este efecte, l'emmagatzematge d'estos es realitza en una zona de la nau industrial dotada de canaletes connectades amb la depuradora, de tal forma que els possibles abocaments i vessaments són conduïts a esta. Les aigües residuals de procés són depurades i les que no es reutilitzen en la neteja s'arrepleguen periòdicament junt amb els llots ceràmics per a ser portats a atomitzador extern. Les basses de la depuradora estan sobredimensionades per a evitar possibles desembassaments. Les aigües residuals sanitàries són depurades en les depuradores biològiques que s'han instal·lat en la planta, prèviament al seu abocament al barranc de la Pobla, ja que de moment no han sigut concloses les obres d'urbanització del polígon en què està previst l'execució dels corresponents col·lectors d'aigües residuals.   
Respecte a l'emissió de gasos i partícules, s'emeten gasos procedents de la combustió del gas natural a través de ximeneres i gasos depurats a l'eixida dels filtres de mànegues i dels sistemes d'aspiració instal·lats en la planta. En relació amb les emissions difuses, en les distintes operacions susceptibles de generar-les s'han adoptat mesures de prevenció i minimització. La recepció d'argiles atomitzades es realitza en sitges ubicades en l'interior de les naus i es disposa de filtres de mànegues en les zones de recepció i premsat. Per a les emissions difuses emeses en els processos d'esmaltació, es disposa de xarxes d'aspiració i filtrat disposades estratègicament, i les partícules capturades es conduïxen fins a la depuradora d'aigües industrials. Altres mesures adoptades per l'empresa contra la emissió de partícules consistixen a cobrir amb lones dels camions que transporten matèries pulverulentes, controlar la velocitat en el transport intern i la neteja de les superfícies de les naus.  
  
Els residus generats en la indústria són separats en origen i emmagatzemats temporalment fins la seua arreplega pel gestor autoritzat.  
Respecte al soroll, s'aporta una còpia d'una auditoria acústica efectuada per un organisme de control autoritzat per la qual es certifica que l'empresa complix els límits de sorolls establits per la legislació vigent. Les principals fonts de soroll identificades en els llocs objecte d'estudi són les línies de producció (premses, assecadors, forns, filtres i línia d'esmaltat), zones de càrrega i descàrrega, compressors d'aire, estació de regulació i mesura i transformadors. Les mesures contra el soroll adoptades en l'empresa consistixen en una disposició de la maquinària a una distància suficient de les parets de la nau i s'utilitzen basaments elàstics en la maquinària per a evitar les vibracions i el soroll. Així mateix, s'efectua un manteniment periòdic per a controlar els nivells de soroll emesos per la maquinària.   
En relació amb l'afecció als camins ramaders, cal considerar que la parcel·la industrial quedava travessada pel camí ramader núm. 1 carrerada reial de Barona. No obstant això, amb data 16 de maig de 2003 es va resoldre favorablement per orde conjunta de les conselleries d'Economia, Hisenda i Ocupació, i Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es desafecta el tram del camí ramader esmentat al seu pas pel polígon industrial l'Emperadora, es modifica parcialment el traçat d'esta, es permuten els corresponents terrenys i s'afecta el domini públic el nou tram del camí ramader, per la qual cosa l'afecció de l'activitat industrial a la xarxa de camins ramaders considera nul.  
  
Respecte a l'impacte visual i paisatgístic per la intrusió que exercix la indústria en el paisatge, cal assenyalar que durant l'avaluació del vigent Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Vilafamés (expedient 219/02-AIA), es va considerar la dificultat d'integració de les indústries ceràmiques ubicades en el polígon industrial, a causa principalment de la grandària d'estes. A l'efecte, es va supeditar l'execució de les obres a la presentació d'un pla de revegetació, del qual no es té constància que s'haja presentat.   
L'estudi d'impacte ambiental avalua l'impacte associat pel cessament de l'activitat i la manera en què seran gestionats els residus.  
El programa de vigilància ambiental presentat se centra en la periodicitat i la manera en què s'han de dur a terme les inspeccions rutinàries i actuacions preventives de les emissions gasoses, el control de la generació i gestió d'aigües residuals, residus, i control de sorolls.   
  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 26 d'octubre de 2007, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions a este.  
Amb data 17 d'octubre de 2008 es va efectuar consulta al Servici Territorial de Medi Ambient sobre l'expedient de modificació del traçat de la carrerada reial de Barona i amb data 29 d'octubre de 2008 es va rebre resposta.  
En l'expedient administratiu s'inclouen l'informe de compatibilitat urbanística, certificat d'estanquitat dels depòsits de les depuradores d'oxidació total per a les aigües sanitàries i de les basses de la depuradora d'aigua residuals industrials.  
Considerant suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 3.5 de l'annex 1 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, en particulars rajoles, amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornada de més de 4 m3 i de més de 300 kg/m3 de densitat de càrrega per forn, estan sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de taulellets i paviments esmaltats, promogut per l'empresa Metropol Cerámica, SL, ubicada en la partida l'Emperadora, s/n, en el terme municipal de Vilafamés (Castelló), sempre que l'exercici de l'activitat industrial de referència estiga d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir, s'establixen les següents:  
  
1. Les adequacions paisatgístiques en les zones verdes pròximes a la fàbrica Metropol Cerámica, SL, que s'establisquen en el pla de revegetació a elaborar per l'Ajuntament de Vilafamés, es dissenyaran i s'executaran amb criteris tendents a reduir l'impacte visual de la fàbrica, i es recomanen exemplars autòctons de port alt.  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
3. L'abocament d'aigües sanitàries depurades al barranc de la Pobla, que l'empresa efectua fins que les obres d'urbanització del polígon es concloguen, complirà els límits establits en la legislació vigent. En el moment en què es dote l'empresa dels corresponents col·lectors es connectarà a estos, i haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament a la xarxa de sanejament concedida per l'autoritat municipal o, si és el cas, l'entitat de sanejament.   
4. En el magatzem de residus perillosos i en la zona on s'emmagatzema l'oli usat es disposarà, davall els contenidors, d'un depòsit amb capacitat d'albergar el 20% del total dels residus líquids emmagatzemats.   
5. En les zones de la parcel·la sense pavimentar no es podran realitzar operacions que pogueren contaminar el sòl ni emmagatzemar o apilar residus ni matèries primeres.  
6. Els filtres de mànegues disposaran de contenidors adequats per a arreplegar i emmagatzemar les partícules separades de l'aire i impedir la seua dispersió en l'ambient fins a la seua arreplega per gestor autoritzat.  
7. La neteja amb aigua a pressió únicament es durà a terme en les zones, a l'interior de les naus, en les quals es disposa de canaletes connectades amb la depuradora d'aigües industrials i sempre que es garantisca la impermeabilitat de la solera de formigó i de les canaletes. En la resta de zones es realitzarà la neteja de les naus per via seca.   
8. El programa de vigilància ambiental assegurarà, en el transcurs del temps, el bon estat i la impermeabilitat de la solera de formigó de les naus, de les canaletes, de les basses de les depuradores i de les conduccions subterrànies.   
9. Altres condicions ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 12 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 249-2008-AIA.  
Títol: instal·lació de producció d'electricitat per mitjà de biogàs.  
  
Promotor: SAT 2999 San Ramón.  
Localització: polígon 71, parcel·la 143, carrerada Tolluda, terme municipal de Requena (València).  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Energia.  
Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Descripció del projecte  
Es pretén la instal·lació d'una central de cogeneració en l'explotació de vaquí SAT San Ramón. Esta instal·lació utlitzarà el biogàs produït en la digestió anaeròbia de les dejeccions ramaderes per a generar energia elèctrica. La calor residual procedent dels gasos de fuga de combustió s'emprarà per a millorar el procés de digestió i per a l'obtenció d'aigua calenta.  
La planta de cogeneració s'instal·larà en l'exterior junt amb els digestors. Els equips principals de la planta són: el generador elèctric (495kW, 400 V), recuperador de calor, centre de transformació i elevació (630 kVA 0,4/20 kV) i torxa de seguretat.   
El generador elèctric aprofitarà el gas provinent de la planta de gasificació per a la producció d'electricitat. Estarà connectat per la part dels gasos de fuga al recuperador de calor. Pel que fa a l'energia elèctrica produïda es conduirà fins al transformador elevador per a elevar la tensió fins a 20 kV. D'este partirà una línia subterrània de mitjana tensió que entronca amb una línia aèria que connecta amb el centre de repartiment per on s'evacuarà l'energia.  
Tramitació administrativa  
L'explotació ramadera de vaquí disposa de la declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions de 27 de març de 2007, Resolució Complementària de 18 d'abril de 2007 i Resolució Complementària de 5 de setembre de 2008.   
El projecte per a la instal·lació de cogeneració es va presentar junt amb el projecte per a la construcció de l'explotació ramadera. Durant l'avaluació del projecte es va considerar que la producció d'electricitat és una activitat independent de la producció ramadera per al qual cosa es va excloure de la citada declaració d'impacte ambiental.  
Amb data 6 d'agost el Servici Territorial d'Energia, com a òrgan substantiu per a l'autorització d'este tipus d'instal·lacions, remet una còpia del projecte, de l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi per a la seua avaluació.  
S'informa també que la documentació mencionada va ser sotmesa al tràmit d'informació pública per mitjà de la seua publicació en el BOP amb data 24 de juny de 2008, sense que es presentaren al·legacions.   
Afeccions legals  
Per la ubicació de les instal·lacions  
L'activitat proposada està dins de l'àmbit del PORN de les gorges del Cabriol, en la zona d'amortiment d'impactes determinada pel pla esmentat aprovat pel Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell de la Generalitat.  
Amb data 21 de febrer de 2007 es va realitzar consulta a l'Àrea d'Espais Naturals, atesa la ubicació triada per a l'explotació ramadera i l'activitat de producció d'electricitat. Amb data 26 de febrer de 2007, es va remetre l'informe de resposta en què s'indicava entre altres qüestions que el projecte s'adequava als requisits del PORN de les gorges del Cabriol, sobre minimització de l'impacte sobre el paisatge, la flora, la fauna, i el sòl, així com les mesures de restauració de les superfícies i els hàbitats afectats  
El sòl on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció amb classificació de molt permeable en les normes subsidiàries de Requena de 26 de juliol de 1998. Es disposa d'informe urbanístic respecte a l'adequació del projecte a les normes urbanístiques firmat per l'arquitecte municipal de 20 d'abril de 2006.  
  
Per l'activitat exercida  
L'activitat de producció d'energia elèctrica en règim especial està regulada pel Reial Decret 661/2007, de 25 de maig.   
La producció i distribució d'energia elèctrica està sotmesa al règim establit pel Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats, per la qual cosa han de remetre a l'òrgan competent l'informes de situació establits en el mateix.  
L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus perillosos.  
L'activitat està catalogada com a tipus B, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa haurà de portar registre de les seues emissions a l'atmosfera.  
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenrotlla esta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'Informe de Situació especificat en el Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'establix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament s'haurà de complir el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La instal·lació del sistema de cogeneració permetrà l'aprofitament energètic, producció d'electricitat i calor, del biogàs que es genera en l'explotació. Per a l'evacuació de l'energia elèctrica excedentària es disposa d'una línia elèctrica soterrada en el seu primer tram i aèria fins a l'entroncament amb la línia general. Tots els suports plantejats se situen fora de la zona de sòl forestal.  
Els principals elements ambientals susceptibles d'estar afectats per este tipus d'activitats són l'aire, l'aigua i el sòl per l'emissió de gasos contaminants i sorolls i la producció de residus. Així com l'afecció al medi biòtic i perceptual donada la ubicació de la planta.  
  
Emissions  
Per a l'emissió de gasos es disposarà d'una ximenera amb una alçària de 10 m sobre el nivell de bancada, incloent-hi la travada. S'ha presentat una caracterització de les emissions dels gasos de combustió del motogenerador. S'indica que l'emissió dels contaminants en els gasos de fuga es troba per davall dels nivells permesos. Donades les característiques del combustible que s'emprarà els valors dels paràmetres dels contaminants emesos es consideren com una estimació.  
  
Una vegada es pose en marxa l'activitat s'hauran de realitzar analítiques per a conéixer les característiques concretes de les emissions de la instal·lació a partir del biogàs obtingut. I serà a través del pla de vigilància ambiental de les prescripcions que establisca l'òrgan competent en la matèria quan es puga determinar la idoneïtat de l'estimació realitzada i les mesures correctores establides.   
Quant a l'emissió sonora. S'han considerat tres focus: el motogenerador, la ximenera de bypass de les turbines i el transformador de potència. S'ha considerat com un punt de recepció el punt més pròxim al límit de la instal·lació la distància del qual respecte al focus emissor s'ha establit en 130 m. El nivell sonor exterior estimat per a este punt de recepció s'ha establit en 29,4 dBA. L'EIA considera com a límit màxim a no sobrepassar el de 55 dBA. El nivell màxim esmentat haurà de respectar-se en la zona nord de la parcel·la on es localitza l'àrea recreativa de camp Arcís. Considerant la ubicació de l'activitat amb baixos nivells de soroll de fons, si es produïren molèsties per sorolls s'hauran d'adoptar mesures correctores addicionals per a reduir estos nivells.   
  
Abocaments i residus  
Quant a la producció de residus, s'estima que anualment s'hauran de retirar 200 l d'oli que seran entregats a un gestor. El sòl del contenidor on es troba el motogenerador i el sistema de control estarà fabricat en xapa estriada i servirà com a col·lector d'este oli.  
  
A més d'olis es generaran altres residus que també hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada. Es pressuposa que la retirada d'este residu no serà de forma immediata i que haurà de realitzar-se un emmagatzematge pel que dins de l'explotació s'haurà de disposar d'una zona degudament preparada per a l'emmagatzematge d'estos.  
L'aigua del sistema de refrigeració del generador i de l'intercanviador de calor es porgarà periòdicament i serà conduïda al sistema d'aigües brutes de l'explotació per al seu tractament. Els lixiviats que es generen en la condensació del biogàs en el deshumidificador situat abans de l'entrada en el motogenerador seran tractats en la planta de digestió.   
La valoració d'impactes de l'EIA indica que el projecte no suposa impactes greus. Els impacte valorats com moderats s'han identificat en la fase de funcionament i fan referència les emissions que es produïxen en el funcionament normal de la instal·lació i en el cas de l'existència d'una fuga de biogàs. La resta d'impactes es consideren compatibles.  
  
S'han proposat mesures protectores i correctores a aplicar a cada un dels factors ambientals impactats. S'enumeren de forma general una sèrie de mesures sense que s'arribe a especifica les accions concretes que implica l'adopció d'estes.   
Com a programa de vigilància ambiental proposa d'una forma general el seguiment i control de les mesures proposades i dels controls a realitzar tant per a la fase de construcció com la de funcionament.   
  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2. de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32 2006/, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2 1989/, de 3 de març.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2 1989/, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei mencionada. L'article16 del Decret 131 2007/, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la instal·lació de producció d'energia elèctrica en règim especial per mitjà de biogàs per a SAT San Ramón núm. 299, que s'ubicarà en el polígon 71, parcel·la 143, carrerada Tolluda, terme municipal de Requena (València) sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació.   
  
Segon  
1. S'haurà de complir les consideracions que s'establisquen en l'informe de la Direcció General de Paisatge en relació amb la integració paisatgística de la instal·lació en compliment de l'article 58 del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.   
2. Es disposarà d'una zona d'emmagatzematge per a residus perillosos. Estarà pavimentada, coberta, ventilada i amb un sistema que permeta l'arreplega de possibles abocaments accidentals. Es disposarà de cubetes individualitzades i amb capacitat suficient per a cada tipus de residu. Es gestionarà a través d'empresa autoritzada.  
3. Pel que fa a les emissions:  
S'hauran d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes de manera que en els límits de la instal·lació no se sobrepasse el nivell sonor de 55 dBA establit en l'estudi d'impacte ambiental.  
Segons s'arreplega en la legislació, la posada en marxa de la instal·lació, i de forma periòdica, haurà de realitzar-se la preceptiva auditoria acústica, als efectes de comprovar el compliment d'estos nivells sonors.   
En el cas de produir-se molèsties per sorolls s'hauran d'establir mesures correctores addicionals.  
Pel que fa a les emissions dels gasos de fuga de la combustió del biogàs:  
- La ximenera d'emissió disposarà d'un orifici que possibilite la presa de mostres de les emissions.  
- L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre segons el model que apareix en l'annex IV de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
  
Hauran de prendre's les mesures adequades perquè els nivells d'emissió no excedisquen els límits màxims establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.   
A la posada en marxa de la instal·lació i cada tres anys s'haurà de realitzar el mesurament dels paràmetres SO2, CO, NOx i H2S, partícules en suspensió, opacitat i el carboni orgànic total. Seran realitzades per un organisme de control autoritzat.   
A més d'estos controls, durant el primer any de funcionament i amb una periodicitat semestral, s'hauran de dur a terme mesuraments per a comprovar el bon funcionament de la instal·lació i el compliment dels nivells. En el cas d'observar-se una desviació respecte als nivells permesos es continuaran realitzant controls semestrals de les emissions fins a la seua normalització.   
S'haurà de comunicar-se a este Servici d'Impacte Ambiental els resultats de cada un dels controls que es realitze.   
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 12 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 239/07-AIA.  
Títol: fàbrica de paviments i revestiment ceràmic.   
Promotor: Natucer, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Onda (Castelló).  
Descripció del projecte  
Natucer, SL, és una empresa dedicada a la fabricació de paviment i revestiment ceràmic ubicada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial en el camí les Forques, núm. 2 del terme municipal d'Onda (Castelló). L'activitat està inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002, per la qual cosa l'empresa sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic d'esta Conselleria.  
  
En el procés industrial s'utilitzen com a matèries primeres argiles i xamotes de mina, i argila procedent d'atomitzadora. Les operacions amb argiles i xamotes de mina comprenen la descàrrega en els graners per mitjà de camions, el trasllat dels graners a les tremuges de recepció ubicades a l'interior de les naus, la mòlta d'argiles, la molturació de les xamotes, i el posterior emmagatzematge en les sitges corresponents. La dosificació d'estes es realitza en tremuges bàscula i per mitjà de canonades i propulsió pneumàtica es conduïx la mescla fins a la tremuja d'espera de la pastadora. Una vegada pastada la mescla es realitzen les operacions d'extrusió, esmaltat i cocció. L'argila atomitzada es rep i emmagatzema directament en sitges ubicades a l'interior de les naus. Les operacions amb argila atomitzada comprenen l'emmagatzematge, la conformació, l'esmaltat i la cocció.   
Es disposa de filtres de mànegues amb les seues corresponents canonades de captació de pols en què s'arrepleguen les partícules generades en la càrrega i descàrrega dels molins i de les tremuges bàscula. Les partícules capturades en els filtres de mànegues són emmagatzemades en contenidors adequats i emmagatzemats a l'interior de la nau per a la seua posterior arreplega pel gestor autoritzat.  
Per al desenrotllament industrial es consumix energia elèctrica, gas natural principalment per als forns i assecadors, i gasoil per als carretons i pales carregadores. Hi ha dos instal·lacions d'aire a pressió per als accionaments pneumàtics, per a la propulsió i transport pneumàtic i per a la neteja dels filtres de mànegues. El consum d'aigua de la planta procedix íntegrament de la xarxa de proveïment públic i s'utilitza per al reg del jardí, per a l'ús sanitari i en el procés industrial. En el procés industrial es destina aigua per a les pastadores, els molins, en el laboratori i en la neteja.   
En la secció de preparació de colors es trituren les tintes serigràfiques en els molins de microesferes. Les aigües residuals procedents d'esta secció, són arreplegades per mitjà d'unes canaletes i conduïdes a les corresponents basses de decantació per al posterior tractament en la depuradora de la planta, la qual disposa de tancament i teulada. Els colors resultants s'envien als trencacolors. Els esmalts i engalbes es reben preparats, i els colors, gravetes i serigràfiques són subministrats en estat sòlid i després de la seua preparació s'emmagatzemen en cossis o en bidons.  
L'esmaltat s'efectua amb línies automàtiques dotades d'un filtre de via humida. Les aigües residuals dels abocaments produïts en les línies d'esmaltat, de la neteja i del buidatge dels filtres de via humida són arreplegades per mitjà d'unes canaletes de xicotet pendent i conduïdes a les basses de decantació de la depuradora de la planta.  
Les aigües depurades són abocades a la xarxa de sanejament municipal, pas previ per l'arqueta de registre, i els llots es dirigixen al filtre premsa. Les coques resultants són emmagatzemades temporalment en un contenidor de 14 m3 a cobert fins a la seua arreplega per gestor autoritzat. Per a evitar el desbordament de la bassa d'acumulació de la depuradora, esta està comunicada amb una bassa d'emergència de 24 m3 dotada amb un detector acústic que controla el nivell d'ompliment.   
Les aigües sanitàries són canalitzades per mitjà de conducció soterrada fins al punt de connexió d'aigües residuals amb la xarxa de clavegueram municipal.   
Les aigües pluvials que cauen sobre les cobertes de les naus són arreplegades per mitjà de canalons i baixants i conduïdes per col·lectors fins a la connexió del clavegueram general municipal.   
En la documentació que hi ha en l'expedient s'inclou una còpia de l'autorització d'abocament a la xarxa de sanejament municipal emesa per l'Ajuntament d'Onda per a l'activitat de referència, en la qual s'establixen valors límit de concentració i de cabal. L'esmentada autorització es referix a les aigües residuals sanitàries, les procedents de la neteja de les línies d'esmalt prèviament tractades en la depuradora i les aigües de refrigeració.  
La coberta de les naus disposa de xapes translúcides per a garantir la il·luminació natural durant el dia. La il·luminació artificial de les naus es realitza per mitjà de tubs fluorescents i llums de descàrrega distribuïts per tota la planta.  
La solera interior de les naus industrials és de formigó. La resta de la parcel·la sense edificar està pavimentada parcialment per mitjà de paviment asfàltic.  
L'empresa disposa d'11 focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera que corresponen a l'eixida dels filtres de mànegues, del filtre de via humida i els gasos emesos pels forns i els assecadors. Les ximeneres d'evacuació de gasos procedents de la combustió de gas natural en els assecadors i en els forns són d'alçària suficient per a garantir la correcta dispersió dels contaminants.  
L'emmagatzematge dels productes químics es realitza en l'interior de la nau, en zones dotades de paviment impermeable, i existix un pla d'emergència en cas de vessament accidental dels productes.   
Per a l'emmagatzematge temporal dels residus perillosos, en espera de ser arreplegats pel gestor autoritzat, s'ha habilitat una zona en l'interior de la nau d'aproximadament 50 m2 on s'han instal·lat big-bags, bidons i contenidors per a l'arreplega dels residus. D'altra banda, junt amb el laboratori es disposarà d'un bidó de 1.000 litres amb depòsit inferior del 20% de capacitat del bidó, per a la correcta acumulació de l'oli de motor.   
Les tècniques de gestió dels residus que es realitzen en la indústria es limiten a la correcta separació dels diferents tipus de residus, prèviament a la seua arreplega pel gestor autoritzat. Aquells residus assimilables a urbans es realitzen una separació in situ d'estos i es distribuïxen en diferents recipients per al seu depòsit en contenidors municipals. No hi ha tècniques de valorització de residus in situ.  
Consideracions ambientals  
La indústria està ubicada en un polígon industrial que disposa de totes les dotacions per al funcionament correcte d'este, com ara evacuació d'aigües residuals, vials de circumval·lació, energia elèctrica, xarxa de gas natural i distribució d'aigua potable. A més, el polígon industrial posseïx una bona accessibilitat, i està ben connectat amb les principals vies de transport existents. D'altra banda, l'exercici de l'activitat en l'interior de les naus industrials limita considerablement l'impacte ambiental.   
Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia, genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus.   
Respecte al sòl i les aigües és d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat i vulnerabilitat d'aqüífers alta. La solera interior de les naus industrials és impermeable i una part de la superfície exterior de la parcel·la està pavimentada. En les zones sense condicionar en les quals s'exercix l'activitat industrial es va a dur a terme el seu pavimentat a fi d'evitar la contaminació del sòl i dels aqüífers. En la zona de la parcel·la sense pavimentar, situada en una cota més baixa, no es du a terme cap activitat i es procedirà a executar un mur de tancament i una tanca que la delimite de la resta de la parcel·la industrial i evitar l'aplec de materials, residus i l'arrossegament de partícules per l'aigua de pluja.   
En relació amb l'emmagatzematge a la intempèrie de terres, l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Onda assenyala que en l'article 2.108 del PGOU del municipi s'ha introduït una modificació per la qual es prohibix l'emmagatzematge a la intempèrie d'argiles, terres i qualsevol matèria primera, les quals han de cobrir-se amb tancaments superiors i laterals, per la qual cosa les arreplegues d'argiles i xamotes de mina existents en la parcel·la industrial han de disposar-se en els graners habilitats per a este fi.  
Es generen partícules durant el procés de descàrrega de la terra dels camions en els graners, en el trasllat des dels graners fins a les sitges ubicades a l'interior de les naus per mitjà de pala carregadora i cintes, en l'emmagatzematge, en la molturació i la mòlta, en la dosificació, l'esmaltat i en les operacions de desbarbat i raspallat. A este efecte s'han col·locat boques d'aspiració distribuïdes estratègicament i la instal·lació disposa de filtres de mànegues que arrepleguen les partícules generades en la mòlta, en la molturació, en la dosificació, en la descàrrega als molins i a les tremuges, i s'ha instal·lat un filtre de via humida per a evitar la contaminació per les partícules d'esmalt.   
  
En les zones d'esmaltació i preparació d'esmalts es disposa de xarxes de canaletes que arrepleguen qualsevol abocament i el conduïxen fins a la depuradora. Totes les aigües residuals industrials són depurades en la planta prèviament a l'abocament a la xarxa de sanejament municipal i les coques procedents del premsat dels llots són arreplegades pel gestor autoritzat.  
Els residus generats són separats en origen i emmagatzemats (en contenidors, saques, caixes o sobre paleta, en funció de les seues característiques) per a la seua entrega al gestor autoritzat. L'emmagatzematge de residus perillosos es realitza a l'interior de les naus industrials.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'avalua l'impacte per l'increment del nivell de soroll a causa del funcionament de l'activitat i s'inclouen mesures correctores per a reduir-lo.   
Amb data 17 de juliol de 2008 va tindre entrada en esta Direcció General la documentació requerida al promotor del projecte, en la qual s'enumeren mesures preventives i correctores addicionals, entre les quals destaquen:  
- L'emmagatzematge de matèries primeres i residus pulverulents es realitzarà bé a l'interior de la nau o bé en coberts delimitats per tancaments superiors i laterals i impermeabilitzats. Es cobrirà el frontal dels coberts on s'emmagatzemen les argiles amb loneta o altres mitjans, a fi de facilitar la descàrrega dels camions.  
- La descàrrega de terres i argiles es realitzarà de forma gradual per a evitar grans polsegueres.   
- Es realitzarà una vigilància per a impedir que els camions o altres vehicles de transport que no circulen coberts o tancats entren en el complex, i evitar així vessaments o desembassaments. A més, es pavimentaran els circuits de circulació i es mantindran nets, i es limitarà la velocitat de circulació.  
- Es procedirà al pavimentat i a la impermeabilitzat de la totalitat de la parcel·la en què s'exercix l'activitat industrial. S'executarà un mur de tancament i una tanca per a evitar l'arreplega i traspàs de matèries i/o residus a la part de la parcel·la no pavimentada situada a una cota inferior respecte a la zona industrial.  
- Les aigües pluvials que cauen sobre la parcel·la industrial es canalitzaran per mitjà de la realització d'un pendent que varie entre el 0,5% i l'1%, i discorrerà per la parcel·la pavimentada i abocarà en via pública.  
- Es disposarà de material absorbent per a arreplegar possibles vessaments.  
- En el magatzem de residus perillosos, ubicat en l'interior de la nau, s'instal·laran els big-bags, bidons i contenidors per a l'arreplega dels residus mencionats i es disposarà, davall dels contenidors, d'un depòsit amb capacitat d'albergar el 20% del total dels residus líquids emmagatzemats.  
El programa de vigilància ambiental presentat establix les mesures de vigilància i seguiment que s'ha de seguir, així com la vigilància del compliment de les mesures correctores i preventives propostes en l'estudi d'impacte ambiental i en el seu annex.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 16 de novembre de 2007, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el Certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions a este.  
Amb data 30 de novembre de 2007, es va efectuar requeriment de documentació per la quañ se sol·licita al promotor del projecte l'adopció de noves mesures correctores i amb data 17 de juliol de 2008 es rep l'annex a l'estudi d'impacte ambiental on s'inclou la documentació requerida.  
Amb data 21 d'octubre de 2008 es rep una còpia de l'informe preliminar de situació del sòl en què s'indiquen les zones en què es prendran mostres per a realitzar les anàlisis de sòl pertinents, i prestar especial atenció en les zones sense pavimentar i que en el passat hagen pogut ser zones de desaigüe d'aigües pluvials d'altres zones on es du a terme l'activitat industrial.  
En l'expedient s'inclou una còpia de l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Onda, en el qual es conclou que l'activitat és compatible segons el planejament urbanístic a condició que l'activitat no excedisca els límits imposats i sempre que se sol·liciten les pertinents llicències i autoritzacions, i una còpia de l'autorització d'abocament a la xarxa de sanejament municipal per a les aigües residuals industrials, sanitàries i de refrigeració.  
Considerant suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'artcle 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 3.5 de l'annex 1 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, en particulars rajoles, amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornada de més de 4 m3 i de més de 300 kg/m3 de densitat de càrrega per forn, estan sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131 2007/, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de paviment i revestiment ceràmic, promogut per l'empresa Natucer, SL, ubicada en el camí les Forques en el terme municipal d'Onda (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb la documentació presentada, amb les mesures correctores i preventives proposades en el estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació complementària, i amb les condicions del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. Es compliran les condicions relacionades en l'autorització d'abocament a la xarxa de sanejament municipal emesa per l'Ajuntament d'Onda. Les aigües pluvials que cauen en les cobertes de les naus i són arreplegades per mitjà de canalons i baixants no es mesclaran amb les aigües depurades i seran abocades per mitjà de xarxes de separació.  
2. La parcel·la industrial disposarà d'un pendent suficient per a assegurar la conducció de les aigües pluvials per zones pavimentades, i evitar que discórreguen cap a la zona no pavimentada situada a menor cota.  
3. Ja que la zona presenta vulnerabilitat i accessibilitat d'aqüífers alta, i a fi d'evitar la contaminació dels sòls i dels aqüífers, en la zona de la parcel·la sense condicionar ni pavimentar situada a menor cota en relació amb la resta de la parcel·la, no es durà a terme l'activitat industrial ni es realitzaran operacions que puguen contaminar el sòl, llevat que es pavimente degudament. Així mateix, el mur a executar per a delimitar eixa zona de la resta de la parcel·la serà d'alçària suficient per a evitar que caiguen residus i abocaments.   
4. No es permet l'emmagatzematge a la intempèrie d'argiles, terres i qualsevol tipus de matèries primeres, les quals hauran de cobrir-se amb tancaments superiors i laterals. Únicament podran emmagatzemar-se temporalment a l'exterior, i en els recipients adequats i degudament senyalitzats, els residus de caràcter inert i no pulverulent.  
5. S'assegurarà l'estanquitat en el transcurs del temps de les basses de la depuradora i de les canalitzacions subterrànies de aigües residuals industrials i sanitàries.   
6. Altres condicions ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 181/08-AIA.  
Títol: explotació porcina de producció d'enceball.   
Promotor: Bocesa, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: ampliació i obtenció de l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina d'enceball.  
Localització: polígon 6, parcel·les 30, 100 i 104, del terme municipal de Catadau (València).  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina, les característiques del qual segons la documentació aportada són:  
Es disposa d'una superfície de 15.098 m2 en la qual es localitza una nau de 774 m2, amb capacitat per a 975 animals. Pretén ampliar-se l'explotació, amb la construcció d'una altra nau de 1.871 m2, de 2.080 animals.  
L'activitat consistix en l'enceball de porcs des dels 20 kg fins als 100 kg de pes en viu, moment en què es destinen a escorxador. Es realitza 2,5 cicles/any, i es realitza un buit sanitari després de cada cicle d'engreixament.  
El proveïment d'aigua potable procedix del pou de Sant Pere Heretat, i el consum mitjà estimat és de 4.081,45 m3.  
Els porcs s'engreixen sobre alimentador de cadena continua. Els purins quedaran retinguts en fosses per estos que es canalitzaran fins a les basses d'emmagatzematge i tractament de purins. La primera bassa (bassa 1) disposa d'un difusor que homogeneïtza i insufla aire perquè comence el procés de nitrificació-desnitrificació, que finalitza en la segona bassa. A continuació, es realitzarà una separació de fases, la fase sòlida es depositarà sobre una superfície impermeable i amb un lleuger pendent cap a la bassa 1 per a arreplegar-hi els lixiviats, i s'utilitzen com a adob orgànic en finques agrícoles, i no es gestiona directament per part de l'explotació, ja que serà venuda. La fase líquida passarà a una segona bassa (bassa 2) que disposarà de difusors que crearan una zona òxica en la part superior i una altra anòxica en la inferior. En la zona òxica s'acabarà el procés de nitrificación-desnitirificación, i es volatilitzarà una part del nitrogen. Esta fracció també s'utilitzarà per la qual cosa disminuirà el contingut de nitrogen en l'abocament.   
Els purins generats es calcula basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, i és de 6.568,25 m3/purins any, així com el N associat, que serà de 15.275 kg N/any.  
A pesar d'indicar que la fase sòlida serà venuda, es justifica disposar de superfície agrícola on aplicar-la, i es considera que després de la reducció de N fruit del procés de gestió de purins, es necessitarà 6,28 ha on aplicar-ho com a adob orgànic, i es distribuïx en parcel·les agrícoles en els termes municipals de Llombai, Carlet, Alfarp i Catadau. Les necessitats de superfície agrícola on aplicar la fase líquida després de la disminució de N teòric resultant del procés de gestió dels purins, es consideren de 16,23 ha, de les quals s'aporta justificació de disponibilitat suficient de superfície, distribuïda entre Catadau i Alfarp. Les consideracions per a calcular la disminució de N present en els purins s'han basat en analítiques disponibles d'una altra instal·lació que disposa d'un sistema de tractament de purins semblant, i es considera que la fase sòlida resultant de la separació de fases presentarà el 80% del N total inicial (calculat este segons el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines) i la fase líquida final presentarà una concentració de 0,5 kg N/m3.  
La capacitat d'emmagatzematge de purins total de l'explotació és de 2.907 m3, desglossats en 1.582 m3 en les fosses de la nau nova, 711 m3 en les fosses de la nau antiga, 286 m3 de la bassa 1 i 328 m3 de la bassa 2, capacitat d'emmagatzematge superior a tres mesos, tal com establix el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines.  
  
Les aigües sanitàries produïdes en l'explotació són gestionades junt amb els purins.  
Els cadàvers generats són retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Els residus especials generats en l'explotació seran gestionats per empresa gestora autoritzada a este efecte.  
La ventilació adoptada en l'explotació és estàtica vertical per llinda, completada amb ventilació estàtica horitzontal a través de finestres.  
  
S'ha inclòs un càlcul estimatiu de les emissions a l'atmosfera associades a l'activitat, corresponent a 7.327,72 kg de NH3 i 7,759 kg de N2O en els allotjaments, 3.666 kg de CH4 per fermentació entèrica. Les emissions produïdes en els camps de cultiu on s'apliquen els purins com a fertilitzants orgànics s'estimen en 3.110 kg de NH3, 115,78 kg de N2O i 25.511,71 kg de CH4, calculat d'acord amb els quadres de càlcul d'emissions de gasos del sector ramader proporcionats pel registre Estatal d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER-Espanya). Estos valors diferiran dels reals, ja que s'ha considerat com a tècnica de referència per a poder calcular-los no tractar els purins, segons les MTD per al sector porcí.  
Com a mesures higienicosanitàries, s'inclou el tanca perimetral de l'explotació, gual sanitari i malles ocellaires en finestres.  
L'explotació es localitza a 2.250 m del nucli de població. Limita per l'extrem E amb una explotació avícola, que està físicament separada de l'explotació pel camí d'accés.   
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'Expedient  
L'expedient s'inicia amb data 6 de juny de 2008, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic de projecte, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental, documentació complementària i resultat de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat en el DOCV núm. 5.706 de 19 de febrer de 2008, en el tauler d'edictes municipal i per mitjà de notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:   
  
- Informe municipal favorable de compatibilitat urbanística de 24 d'abril de 2007.  
- Resolució de la Conselleria de Cultura i Esport de 23 d'octubre de 2007, d'autorització a la prospecció arqueològica.  
- Registre d'explotacions ramaderes (REGA) de la Conselleria d'Agricultura de 5 de desembre de 1997, en el qual s'indica que la capacitat de l'explotació és de 1.500 porcs d'enceball.  
- Llicència municipal d'obertura de l'explotació de 23 de juny de 2004.  
Per a legalitzar l'activitat inicial es va dictar amb data 6 d'octubre de 2003 declaració d'impacte ambiental, referida a una capacitat de l'explotació declarada de 947 animals, capacitat que diferix dels 1.500 porcs d'enceball que apareix en el REGA, per la qual cosa una part de l'explotació existent s'haurà de legalitzar.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, segons normes subsidiàries municipals.  
  
El terme municipal està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. En tot cas, per a estos municipis, les dosis de N aplicades amb els purins no excedirà els 170 kg N/Hi ha i any. Els municipis de Llombai, Carlet i Alfarp, on també es justifica aplicar les fases resultants del tractament de purins, també estan considerats com a municipis vulnerables.  
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
La parcel·la es localitza al SOE del terme municipal, a 97 msnm, de fisiografia plana, integrada al seu torn en una zona fortament ondulada, amb un pendent del 8 al 15% inserix en una zona agrícola de regadiu, predominantment citrícola. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, la superfície ocupada litològicament es caracteritza per estar constituïda per arenes, graves i cantells en l'extrem NE i per arenes i llims en la resta de la superfície. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana (encara que el municipi està catalogat com a vulnerable segons el Decret 13/2000). El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 t/ha/any) i el de l'erosió potencial és moderat (pèrdua de 15-40 t/ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació.  
  
Pròxim a l'explotació, a més de 150 m es localitza el llit del riu Sec, que discorre en direcció N respecte a l'explotació.  
No hi ha afecció al camí ramader catalogat en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte:   
L'aire, per emissió d'olors a causa dels processos anaerobis associats als residus generats (purins i cadàvers) per deteriorament de la qualitat de l'aire.  
El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió dels purins en la seua utilització com a adob orgànic.  
Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació d'este associada a una incorrecta gestió dels purins en la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com a adob orgànic. La proximitat del riu Sec no entranya l'afecció al llit.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
A més de les mesures de gestió de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental acompanya una sèrie de mesures correctores, alguna d'elles considerades com MTDs per al sector porcí, segons el document elaborat pel Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, entre les quals s'inclou:  
- Es col·locarà el sòl dels corralets parcialment enreixat, amb la pretensió de disminuir les emissions d'amoníac entre el 30 i el 35% i d'amoníac entre el 30 i 38%, i el sobrecost en instal·lacions noves és nul.  
- Es variaran les fosses abans d'esgotar la seua capacitat, i s'aconseguix amb el buidatge freqüent que les emissions d'amoníac disminuïsquen entre un 30 i un 60% d'amoníac i entre un 30 i un 65% de metà.  
- El sistema de tractament dels purins, consistent en el procés de nitrificació-desnitrificació reduirà considerablement la concentració de nitrogen que conté i, per tant, la possible afecció al sòl i als aqüífers, quan siguen utilitzats com a adob orgànic, serà molt menor.  
  
- Es disposarà d'una barrera vegetal perimetral a l'explotació, per a millorar la qualitat visual.  
- Tots els depòsits, tant de matèries primeres com d'acabats o de cadàvers se situaran en el perímetre de l'explotació per a evitar l'entrada de camions a l'interior de les instal·lacions i reduir al mínim la contaminació.  
- La zona en què es deposite la fase sòlida dels purins serà estanca i amb pendent cap a la bassa 1 per a evitar que el lixiviat contamine el sòl.  
Els municipis on es pretén aplicar les fases resultants del tractament de purins com a adob orgànic, es consideren vulnerables a la contaminació segons el Decret 13/2000, per la qual cosa no haurà d'excedir-se la concentració de 170 kg N/hi ha a l'aplicar els purins com a adob orgànic en camps de cultiu, tal com està establit en el Reial Decret 261/1996.  
  
S'ha detectat contradiccions en la planificació de l'abonat amb els purins, ja que es manifesta tant la venda com l'aplicació a finques identificades cadastralment, per tant, haurà d'elaborar-se un pla de gestió i producció agrícola dels purins que justifique la utilització correcta d'esta.  
La gestió dels purins proposada per a l'activitat es justifica considerant que es donarà una important disminució del nitrogen contingut en les dos fases. Els càlculs aportats s'han realitzat basant-se en consideracions teòriques, ja que en data de hui la instal·lació no està en funcionament. Per a poder justificar que la disminució real del nitrogen contingut en els purins s'ajustarà als valors estimats, s'hauran de presentar informes periòdics a l'inici de l'activitat, de manera que puga comprovar-se l'eficàcia del tractament, plantejant la seua modificació en cas de no obtindre's els resultats esperats.  
Atenent les característiques del medi i de l'activitat, se considera viable l'activitat, des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció de les condicions arreplegades en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, Annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina, localitzada en el polígon 6, parcel·les 30, 100 i 104, del terme municipal de Catadau (València), promogut per Bocesa, SL, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
- A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
- Per a poder justificar que la disminució real del nitrogen contingut en els purins s'ajusta als valors estimats, haurà de presentar-se informes durant el primer any d'activitat amb una periodicitat quadrimestral, de manera que puga comprovar-se l'eficàcia del tractament per mitjà de la realització d'analítiques, i la seua concordança amb els valors estimats. En cas de diferir, haurà de modificar-se el sistema de gestió així com la superfície agrícola necessària.  
- Haurà d'aportar el pla de gestió i la producció agrícola de purins, de manera que es justifique que l'extracció de purins de l'explotació coincidix amb l'època apropiada de fertilització dels cultius. A més, haurà d'aportar-se la informació relativa al sistema d'incorporació de la fase sòlida al sòl, ja que predomina el reg a goteig i els marcs de plantació dificulten l'aplicació convencional.  
- A l'hora d'utilitzar els purins com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any.  
  
- Basant-se en el Reial Decret 324/00 d'Ordenació de les explotacions porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
- Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'Octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 13 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 138/07-AIA.  
Títol: Conducció General del Marge Esquerre del Posttransvasament Xúquer - Vinalopó. Tram II.  
Promotor/òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte té com a objecte l'establiment de les condicions tècniques i econòmiques per a l'execució de les obres corresponents al Tram II de la Conducció General del Marge Esquerre del Posttransvasament Xúquer - Vinalopó.   
Este tram naix del depòsit regulador del Charco, al límit amb el terme municipal de Monòver, i després de travessar els termes municipals d'Elda, Novelda i Monforte del Cid, finalitza a la bassa del Vidre, al terme municipal d'Agost.   
La longitud total del traçat serà de 19.182 metres i podrà transportar un cabal de 3,88 m3/s, per a la qual cosa es projecta una canonada en acer St 44, amb unions soldades, en un rang de diàmetres entre 1.800 mm i 1.300 mm i grossàries variables.   
Es projecten també les derivacions des de la conducció principal a les basses de les diferents entitats de reg. Les derivacions projectades són les següents:  
- Derivació Novelda - Aspe: es projecta una conducció de 1.534 metres de longitud en canonada d'acer DN 900 mm.   
- Derivació a SAT Monteagudo: es projecta una conducció de 75 metres de longitud de fosa dúctil, classe K-9, DN 300 mm.  
- Derivació Canal de l'Horta: el dit ramal tindrà un diàmetre de 350 mm, en canonada de fosa dúctil, classe K-9 i longitud de 900 metres.  
   
- Derivació Canalillo-Cid (CR Agost) la derivació tindrà un diàmetre de 300 mm, en canonada de fosa dúctil, classe K-9 i longitud 375 mm.  
- Derivació Sant Pasqual: el ramal de Sant Pasqual, serà de diàmetre 500 mm, en canonada de fosa dúctil, classe K-9 i tindrà una longitud de 375 m.   
- Derivació a CR Monforte: es projecta una conducció de 75 metres de longitud de fosa dúctil, classe K-9, DN 600 mm.  
- Derivació Canalillo (CR Agost): la segona derivació a la Comunitat de Regants d'Agost tindrà un diàmetre de 300 mm, en canonada de fosa dúctil, classe K-9 i tindrà una longitud de 1.750 metres.  
  
Es preveu la instal·lació de vàlvules de sobrevelocitat en cinc punts al llarg de la conducció. Per a albergar estes vàlvules, així com la resta d'elements necessaris, es projecta l'execució d'arquetes de 13,2 x 8,60 m de planta. Esta mateixa arqueta s'utilitzarà en la derivació de Novelda - Aspe. Estes arquetes tindran una part soterrada, projectada amb paraments de formigó armat, i una part aèria formada per una estructura metàl·lica exempta amb coberta a dos aigües.  
A fi d'evitar la corrosió de la canonada s'ha previst la instal·lació d'un sistema de protecció catòdica per corrent imprés.  
Per a les derivacions a les diferents entitats de reg es projecta arqueta soterrada de dimensions 4,2 x 2,1 metres amb paraments i llosa de sostre de formigó armat que albergarà una vàlvula de pas anul·lar i un cabalímetre.  
Per a subministrar energia elèctrica als automatismes projectats s'executaran les respectives LAMT i els respectius centres de transformació.  
Al llarg de tota la conducció, i paral·lel a esta, s'executa un camí de servici de longitud de 20.588 m, una amplària de ferm de 5 m, cunetes a un costat i a l'altre de 0,5 m de profunditat mitjana i pendent interior 1,5 H / 1 V i 1/1 exterior. El ferm es compondrà d'una base de llast de 20 cm d'espesor i una capa de rodament d'aglomerat en fred de 4 cm. Este camí, en alguns punts, coincidirà amb camins existents.  
  
S'ha fixat una franja d'expropiació de 14 metres d'amplària al llarg de tota la traça de la conducció. A un costat i a l'altre d'esta franja s'establixen sengles franges de 7 i 9 metres de zona d'ocupació temporal.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 22 d'agost de 2006 i en el Butlletí Oficial de l'Estat del 25 de setembre de 2006.  
Durant el període d'exposició pública es van produir al·legacions, cap de caràcter ambiental.  
L'expedient va entrar en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Urbanisme i Habitatge el dia 21 de juny de 2007.  
  
El dia 9 de maig de 2008 l'òrgan substantiu remet la còpia de la sol·licitud de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià davant de la Conselleria de Cultura.  
Alternatives  
S'han estudiat dos alternatives viables tant des del punt de vista ambiental com des del punt de vista tècnic.   
El tram inicial de les dos opcions és el mateix; així doncs, el primer tram començaria en la connexió amb la futura bassa del Charco i acabaria en l'encreuament del riu Vinalopó.   
Esta traça discorre pel paratge conegut com Las Cañadas, on es construirà la bassa del Charco i seguirà el traçat format per la rambla del Charco, passa al costat de la Loma Redonda i per camps semiabandonats, torna a connectar amb una altra rambla i seguint esta creua la carretera comarcal CV-3213.  
Una vegada realitzat l'encreuament del riu Vinalopó es plantegen dos alternatives.  
Alternativa 1  
L'encreuament del riu Vinalopó s'ha buscat triant el punt d'encreuament que menys impacte provoque sobre la vegetació de ribera i sobre espècies d'interés ambiental.  
Uns metres després de l'encreuament del riu, es dissenya una bifurcació en què s'instal·larà la presa per a la Comunitat de Regants de Novelda i Aspe i que conduirà l'aigua fins a la bassa de la Mola. Després de creuar de forma subterrània la via del ferrocarril Alacant - Madrid supera una zona de pedreres per a arribar a l'autovia Alacant - Madrid, la qual s'encreua per mitjà de perforació horitzontal.  
En la part esquerra de l'autovia s'encreua el barranc de les Salinetes, i ascendix el traçat de cota per a arribar a les basses de Monteagudo on s'instal·larà una presa d'aigües per al subministrament a estes basses. A continuació la conducció es dirigix cap al tàlveg que formen les muntanyes del Sabater i la lloma de Xiritxola, travessa una zona de camps semiabandonats i es dirigix cap a l'est per a arribar al punt on s'establirà la presa a la bassa de la SAT Sant Pasqual d'Elx.  
  
Es preveu una quarta presa a les basses de Monforte del Cid. La traça de la canonada està dissenyada entre estes basses i Las Lomas del Cid, es dirigix cap a la zona militar ubicada en les faldes de Las Lomas del Cid on, per mitjà d'una presa, es conduïx l'aigua a la bassa del Canalillo i al futur embassament.  
El Tram II finalitza al Pla de l'Oliva, en el terme municipal d'Agost.  
Alternativa 2  
En esta alternativa s'encreua el riu Vinalopó i se seguix un camí de terra en direcció a Novelda i transcorre el traçat paral·lel al riu durant 3,6 km i passa al costat de la bassa de la Mola i al costat del turó de la Mola.  
En trobar la desembocadura del barranc dels Baladres, la canonada es desviaria i creuaria la via del ferrocarril i l'autovia. Després de l'encreuament de la dita autovia la traça discorrerà paral·lela a la via fèrria, i passarà al costat de la Serreta Llarga. Des d'este punt el traçat proposat seguiria paral·lel a la carretera local A-222, direcció a Agost, fins a arribar a esta població.   
Des de la canonada principal eixirien diferent preses que portarien l'aigua fins a les basses de la Mola, Monteagudo, la Serreta, Monforte del Cid, el Canalillo i les basses de la Comunitat de Regants Mare de Déu de la Pau d'Agost.  
Justificació de l'alternativa triada:  
En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala com més adequada l'alternativa 1 pel fet que presenta un traçat pròxim a les basses a les quals pretén proveir, disminuïx al màxim els ramals de connexió necessaris, presenta una millora notable en el sistema de regulació a implantar i presenta menor complexitat tècnica.  
La traça triada discorre a major cota geomètrica i presenta menys alçària piezomètrica, la qual cosa es traduïx en una pressió de treball menor, un menor timbratge de canonades i una major viabilitat econòmica. Esta circumstància també es traduïx en més seguretat del funcionament de l'obra des del punt de vista de la seguretat i la salut de les persones en treballar a pressions menors el que ocasionaria menys danys en cas d'accident.  
Des del punt de vista d'afectació a vegetació i fauna en les riberes del riu Vinalopó, l'alternativa triada presenta menor impacte.  
Informes sectorials.   
D'acord amb les afectacions legals s'han emés els informes sectorials següents:  
- Informe de la Secció Forestal dels Servicis Territorials de Medi Ambient d'Alacant que informa del següent:  
No hi ha afectació sobre muntanyes públiques gestionades per esta Conselleria.  
La conducció creua o afecta longitudinalment els camins ramaders següents:  
Assagador Reial d'Andalusia a València (75,22 m) t.m. d'Elda.  
Sendera de Los Serranos (20,89 m) t.m. Elda.  
Assagador Reial de Monteagudo (75,22 m) t.m. Novelda.  
Assagador Reial del Camino de las Fuentes d'Aspe (75,22m), t.m. de Novelda.  
Carrerada del barranc de les Salinetes (14 m), t.m. de Novelda.  
Sendera del Cid (20,89 m) t.m. Monforte del Cid.  
Sendera de Castella (20,89 m) t.m. Monforte del Cid, afectació longitudinal en 200 m aproximadament.  
Haurà de sol·licitar-se la corresponent ocupació temporal d'estes, d'acord amb la Llei 3/1995, de Camins Ramaders.  
- El tècnic de protecció d'espècies indica que esta actuació no afecta béns gestionats per la dita unitat.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Les afectacions ambientals més importants per a l'alternativa triada es deriven de la seua afectació a llits hídrics i zona forestal.   
En el primer cas s'afecten els llits següents: rambla del Charco, el barranc de les Salinetes, la rambla de Xiritxola, el barranc del Benitol, el barranc de la Mama, a més del llit del riu Vinalopó. Alguns d'estos barrancs arrepleguen les aigües de pluja dels vessants meridionals de la Sierra del Cid.  
En el cas de terreny forestal, si bé el traçat no afecta directament muntanyes d'utilitat pública, afecta terrenys arreplegats en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.   
Dins d'estes zones afecta els hàbitats següents:  
-Terme municipal d'Elda: Thymo moroderi-Teucrietum verticillati.  
- Terme municipal de Novelda: Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae - Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi.   
- Terme municipal d'Agost: Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae - Stipo tenacissimae-Sideritidetum leucanthae.  
Quant a la qualificació del sòl per on discorre el traçat de la conducció cal dir que la totalitat del traçat proposat discorre per sòl classificat com a no urbanitzable amb distinta qualificació. Si bé la major part del posttransvasament s'ubicarà en sòl no urbanitzable comú en determinats punts, coincidint amb els sòls de major interés ambiental i arreplegat en l'Inventari Forestal com a tals, s'afectarà sòl no urbanitzable protegit (de protecció forestal i forestal-paisatgística).  
  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
S'espera que l'execució de l'obra produïsca els impactes següents:  
  
Impacte sobre el medi socioeconòmic: s'espera que el funcionament de l'obra contribuïsca al manteniment de l'ocupació en les explotacions agràries i millore indirectament l'economia de la zona pel seu impacte indirecte encara que positiu en el manteniment d'ocupacions en la indústria agrària.  
Impacte sobre la vegetació: durant la fase de desbrossament i aclarida de la pista de treball es produirà un impacte directe sobre la vegetació l'efecte de la qual s'espera mitigable i recuperable. L'eixamplament de camins suposarà una pèrdua de vegetació que serà permanent.  
Impacte sobre l'aire: la fase de desbrossament i excavació provocarà un augment de sòlids en suspensió en l'atmosfera a més d'un augment de sorolls i vibracions en l'àrea. No obstant això, el dit efecte serà temporal i reversible.  
Impacte sobre l'estructura del sòl: l'obertura de la rasa suposarà un impacte permanent sobre l'estructura del sòl.  
Impacte sobre el règim hídric: els treballs d'excavació de la rasa per a albergar la canonada suposaran modificar el llit de la rambla del Charco que portarà associat un impacte sobre l'estructura del sòl i del traçat del dit llit. En la resta de barrancs, en ser afectats perpendicularment, s'espera que l'impacte sobre estos siga menor.  
  
Impacte sobre el paisatge: una vegada construïdes totes les estructures projectades, l'impacte sobre el paisatge es veurà reduït a l'augment de terreny erm a causa de l'eixamplament dels camins i la presència de construccions fixes en superfície destinades a albergar els elements auxiliars de l'obra.  
Impacte sobre els recursos hídrics: una vegada entre en funcionament l'obra s'espera que es recuperen els aqüífers sobreexplotats i es recupere la qualitat dels sòls, afectats per processos de salinització.  
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Es proposen les mesures correctores següents:  
Reg de la zona de treball.  
Trasplantament d'exemplars arboris.  
En les zones forestals el desbrossament es limitarà a la superfície estrictament necessària; en estos trams no s'ubicaran parcs de maquinària ni zones d'arreplega de material.   
Realització d'un programa de control sobre la gestió de residus tòxics i perillosos.  
Senyalització de les rases.  
El sòl i la terra vegetal s'emmagatzemaran per a la posterior utilització en la restauració de la zona.  
Les estructures visibles de l'obra es construiran amb materials i colors propis de la zona.  
Les espècies vegetals tornaran a ser plantades en el seu lloc d'origen.  
En les zones on l'obra ha donat lloc a desmunts o terraplens, es procedirà a la plantació d'espècies arbustives (timó, romer, ginesta, estepa...).  
Les línies elèctriques se senyalitzaran per a evitar les morts d'aus.  
  
També ha de considerar-se com una mesura correctora el pas per la lloma Salinetes per mitjà de túnel a fi de no produir efectes negatius sobre la vegetació.  
Al llarg d'este tram i sobre el terreny que recobrix la canonada, s'habilitarà una via verda tancada al trànsit de vehicles de motor.  
Esta via verda disposarà de 3 metres per al trànsit dotat de ferm de tot-u compactats i 4 metres per a la plantació d'espècies arbustives autòctones; en els trams construïts sobre zones riques en algeps, es plantaran espècies pròpies de la zona.   
En les zones de connexió de la conducció general amb les conduccions secundàries, s'ubicaran àrees de descans per als usuaris de la via verda les quals comptaran amb presa d'aigua no tractada, zona d'arbreda, mobiliari forestal i zona ensostrada d'uns 80 metres quadrats.  
Esta via verda connectarà amb la via verda que ocupa l'antiga via de ferrocarril Alacant-Alcoi.  
L'objectiu del programa de vigilància ambiental proposat és comprovar el compliment de les previsions d'impacte definides en l'estudi d'impacte ambiental, portar un control de les mesures correctores i controlar les possibles repercussions ambientals no previstes. Per a això s'han dissenyat una sèrie de controls a fi de garantir el compliment de les dites previsions.  
En relació amb els impactes i les mesures correctores previstes en el projecte cal assenyalar el següent:  
La conducció prevista aprofita en part el traçat de camins existents el que contribuïx a minimitzar l'impacte total de l'obra. No obstant això, la magnitud de la pista de treball prevista (30 metres) ocasionarà un impacte important sobre el territori.  
L'afectació per encreuament/ocupació de camins ramaders és important fet pel qual s'haurà d'assegurar el respecte a la Llei 3/1995/, de Camins Ramaders.  
Les obres del posttransvasament presenten afectació a nombrosos llits hídrics i destaca el barranc del Charco el domini del qual ocupa el traçat en una extensa longitud.  
En el cas de l'encreuament amb el barranc de les Salinetes cal destacar la presència en el llit de brolladors d'aigua salada el règim hídric dels quals i la qualitat de les aigües no s'han de veure afectats pel projecte.  
L'afectació a distints hàbitats i a terreny forestal és una constant en la major part del traçat, punts que coincidixen a més amb els paratges de major interés paisatgístic.  
Per això les condicions ambientals hauran de dirigir-se a aconseguir la major preservació possible dels valors mencionats a més dels proposats en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Conducció General del Marge Esquerre del Posttransvasament Xúquer - Vinalopó. Tram II, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
1. S'obtindrà l'informe previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit i els preceptes del qual vincularan tant la realització del projecte com la declaració d'impacte ambiental. En qualsevol cas si en el transcurs de les obres apareixen béns emparats per la dita llei haurà d'actuar-se d'acord amb els preceptes continguts en esta.   
2. En els llits hídrics afectats: es respectarà la fisonomia del curs afectat, i es mantindrà el flux de l'aigua en condicions semblants al que presentava amb anterioritat al pas de la conducció i es respectaran els apartats següents:  
a) S'obtindran els permisos corresponents de la confederació hidrogràfica competent.  
b) El pas de la conducció pels distints llits no haurà de suposar un augment d'efecte barrera per a la fauna i en el transcurs de les obres s'haurà de respectar la fauna d'interés que poguera aparéixer.   
c) Es prendran les mesures oportunes per a evitar la modificació de la fisonomia i el comportament hidrològic del pas de la conducció per la rambla del Charco, l'adequada restauració de la vegetació i la integració paisatgística de les estructures.  
d) Amb anterioritat a l'inici de les obres i a fi d'assegurar la conservació dels brolladors del barranc de les Salinetes, se sol·licitarà informe a la confederació hidrogràfica competent sobre les característiques de l'obra a realitzar a fi que es pronuncie sobre la seua innocuïtat i establisca, si és el cas, les mesures de protecció oportunes.   
  
En el cas que els informes sol·licitats establisquen afectació als brolladors o surgències, haurà de variar-se el punt d'encreuament.  
Les obres no hauran d'interferir en l'ús recreatiu de la zona dels Clots.  
e) En tots els encreuaments amb barrancs no podran realitzar-se ni en els llits ni en els seus voltants operacions de manteniment de maquinària, ni establir-se parcs de maquinària o zones de depòsit de materials i es tindrà especial atenció en l'adequada gestió dels abocaments accidentals que pogueren produir-se.   
f) En tots els casos es respectarà la fisonomia inicial del curs afectat, i s'efectuarà un adequat tractament de marges per a facilitar el creixement de la vegetació de ribera, s'evitarà l'erosió per mitjà de l'ocupació de geotèxtils o materials semblants que permeten fixar la vegetació.  
  
3. Es respectarà la Llei 3/1995, de Camins Ramaders i s'haurà de sol·licitar l'ocupació temporal d'estes.  
4. Prèviament a l'inici de les obres s'estudiarà la compatibilitat del traçat de la futura línia de l'AVE prevista i s'estudiaran les correccions ambientals oportunes a fi d'evitar impactes sinèrgics.  
5. Es disminuirà l'amplària de la pista de treball prevista (30 metres) en els punts del traçat on s'afecte terreny forestal i llits públics. Es farà arribar a l'Àrea d'Avaluació Ambiental el pla i s'assenyalaran els punts on es reduirà la dita amplària a fi de comprovar el compliment d'estes condicions. En el cas que això no siga possible, es farà arribar per escrit la justificació a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a fi que esta Àrea es pronuncie.  
6. A fi d'evitar afectacions innecessàries sobre el territori es procurarà la reducció del camí de servici de 5 metres a 3,5 - 4 metres. S'haurà de justificar per escrit l'amplària final prevista o, si és el cas, justificar-ho adequadament a fi que es pronuncie l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
  
7. Les reparacions i el manteniment de la maquinària es realitzaran en tallers degudament autoritzats.   
8. S'habilitaran rampes en les rases per a facilitar l'eixida d'animals atrapats, es revisaran diàriament estes a fi de desallotjar aquells que no hagen pogut eixir; s'abalisarà la zona d'obres.  
9. Quant a les línies elèctriques, les característiques i tipologies constructives s'adaptaran a aquelles que s'adopten per al Tram I de la conducció d'acord amb les condicions ambientals 11 de la declaració d'impacte ambiental emesa per a eixe tram.  
10. S'ajustarà al màxim el traçat de la canonada a fi d'evitar desmunts en zona natural; quan això no siga possible, estos desmunts es dotaran de perfils arredonits a fi d'integrar-los en el paisatge i es restauraran per mitjà de la plantació d'espècies pròpies de la zona; es proposa la restauració per mitjà de geotèxtils.  
11. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
12. En les zones de descans de la via verda s'ubicaran xicotetes tolles o abeuradors que servisquen de bevedors per a la fauna silvestre i puguen ser utilitzades pels amfibis. Es determinarà l'organisme responsable del manteniment d'esta via verda.  
13. L'acceptació total del traçat d'este segon tram de la conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer - Vinalopó queda condicionada a l'estimació ambiental de la resta dels trams de la conducció així com de la bassa del Vidre.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 11 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 112/2008-AIA.  
Títol: Tractament de superfície de metalls per procediment electrolític o químic.   
Promotor: Deco Alu Ibérica, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Localització: polígon industrial Enchilagar del Rullo, parcel·la 35, illa 6, carrer 16, al terme municipal de Vilamarxant (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte   
Deco Alu Ibérica, SL, es una empresa dedicada al tractament de superfícies de l'alumini, que té prevista la realització de l'activitat de lacat i anoditzat de perfils d'alumini per a la qual pretén sol·licitar la pertinent autorització ambiental integrada.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord amb el projecte presentat, l'activitat que preveu el tractament de superfícies de metalls per procediment electrolític o químic, es pretén ubicar en el polígon industrial Enchilagar del Rullo, parcel·la 35, illa 6, carrer 16, al terme municipal de Vilamarxant, província de València. L'establiment està format per un edifici industrial cobert de 6.540 m2 de superfície construïda que al seu torn està format per unes quantes naus adossades entre si, de característiques semblants. La parcel·la té 12.056,45 m2 ubicada en sòl urbà industrial segons el planejament urbanístic. El sòl és compatible amb la qualificació del PGOU de Vilamarxant.  
L'accés a les instal·lacions, es realitza a través de la façana que dóna al carrer 16 del polígon industrial Enchilagar del Rullo i l'entorn està format per solars i naus industrials destinades a diferents activitats.   
  
El grau d'urbanització de la parcel·la on es localitza l'activitat es caracteritza per:  
- Pavimentació de formigó.  
- Subministrament elèctric.  
- Il·luminació.  
- Telèfon.  
- Aigua potable.  
- Col·lector d'abocaments.  
- 3 depòsits de 1.000 litres cada un de gasoil com a combustible per a les etapes de lacat i sublimació i es preveu que en un futur es realitze la connexió a la xarxa de gas natural per a proveïment en l'etapa d'anoditzat.  
- Grup electrogen de gasoil d'emergència.  
Les matèries primeres utilitzades en el procés industrial són:   
- Perfils d'alumini en barres o planxes.  
- Paper de sublicromia, i el consum anual és de 4 tones.  
- Productes químics, amb un consum de 213,38 t/any.  
- Material per a embalatge del producte acabat, generalment film plàstic amb un consum de 10,4 t/any.  
S'estima que la quantitat anual d'alumini tractat per l'empresa serà aproximadament de 1.200 tones. De forma esquemàtica, el procés productiu consta de les fases següents: recepció de les matèries primeres i emmagatzematge en la zona corresponent; pretractament previ a l'anoditzat compost pel brunyit, bany de desgreixatge, fase de matisat i banys de neutralització; anoditzat en un electròlit al 18% en àcid sulfúric; acabat consistent en diversos tractaments depenent de l'acabat desitjat com ara el pintat electrolític consistent en la deposició electrolítica de sals metàl·liques en els porus de la capa anòdica per a aconseguir acabats anòdics amb color, el segellat que consistix a aïllar la capa anòdica del medi per mitjà d'un procés d'hidratació que reduïx la porositat i la capacitat d'absorció d'esta i, finalment, recobriment amb paper de sublimació consistent en un tractament tèrmic a fi que el paper s'adherisca al perfil. Així mateix, hi ha una línia independent per a aplicar pintura en pols sobre la perfileria d'alumini. Es realitza un pretractament previ al lacat per mitjà d'un anoditzat i assecat en forn i per a finalitzar s'aplica la pintura en pols.  
  
A mesura que s'obtinguen les peces d'alumini amb l'acabat superficial, seran portades a la zona d'emmagatzematge on s'aniran depositant o envasant en l'envàs corresponent.  
  
El consum d'aigua previst procedix de la xarxa de subministrament municipal i d'un pou, i no s'aporta l'autorització d'este. L'aigua procedent de la xarxa municipal serà utilitzada exclusivament per a ús sanitari i consum humà i s'estima un consum de 700 m3/any mentre que l'aigua de pou serà utilitzada exclusivament per a ús industrial pel que s'estima un consum de 46.300 m3/any. A més, alguns dels productes químics, com per exemple els àcids, incorporaran al procés 100 m3 d'aigua a l'any.  
L'empresa s'alimentarà a base d'energia elèctrica, gas natural i gasoil. El consum anual aproximat i estimat d'energia elèctrica és de 2.500 MW/any mentre que el de gas natural i gasoil és de 1.800 MW i 36.000 litres respectivament  
Alternatives  
L'actuació descrita en el projecte, es considera l'única alternativa tècnica, mediambientalment i econòmicament viable, per:  
Tractar-se de sòl qualificat com a sòl industrial, dins d'un polígon industrial.  
- Sotmetre's al règim d'autorització amb els preceptes de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, és un requisit legal de compliment obligatori per a tots aquells productors de residus en quantitat superior als 10.000 kg/any. I l'empresa s'estima que genera més de 10 tones de residus.  
- No hi ha alternativa a la gestió de residus perquè:  
- Tots els residus considerats en l'estudi, seran emmagatzemats, identificats i gestionats d'acord amb la legislació vigent.  
- Les zones d'emmagatzematge de residus perillosos, es disposaran en zones pròximes a les zones de generació per a evitar el màxim possible el trasbals d'estos.  
- Les zones d'emmagatzematge de residus perillosos, s'ubicaran en zones amb coberta i de fàcil accés per a la càrrega dels camions d'arreplega.  
Afectacions legals  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I, subapartat 2.6 (Instal·lacions per al tractament de superfície de metalls i materials plàstics per procediment electrolític o químic, quan el volum de les cubetes o de les línies completes destinades al tractament empleades siga superior a 30 m3), de la Llei 16/2002, d'1de juliol, de prevenció i control integrat de la contaminació, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.   
  
Altres afectacions considerades són:  
- El tractament i revestiment de metalls està inclòs com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
L'impacte ambiental que genera l'activitat es reduïx, bàsicament als impactes produïts durant la fase d'explotació i fase d'abandó de l'activitat, ja que la construcció de la nau està completada i per tant no s'han tingut en compte els impactes produïts durant la fase de construcció.   
  
Les accions susceptibles de produir impacte sobre el medi són les següents:  
- Transport.  
- Càrrega, descàrrega i emmagatzematge.  
- Procés productiu.  
- Producció de residus.  
- Emissions atmosfèriques.  
- Abocament d'aigües.  
El transport suposarà un augment del trànsit rodat en el polígon industrial i els seus voltants, i augmenta la contaminació acústica i atmosfèrica i l'impacte visual produït pels vehicles de transport. Suposarà, a més, un risc potencial de la contaminació del sòl i de les aigües per vessament de combustible del vehicle, o per fuga i vessament dels productes químics transportats, en cas d'accident.  
  
Quant a la càrrega, descàrrega i emmagatzematge, són accions susceptibles de produir impacte associades a la utilització de carretons elevadors. Poden donar lloc a possibles accidents amb el conseqüent risc de contaminació del sòl i de les aigües, així com per a la seguretat laboral.  
L'activitat exercida per l'empresa es caracteritza per la generació de residus perillosos (llots de depuradora, cartutxos filtrants, envasos plàstics buits i pintura en pols), i residus industrials no perillosos (cartó, ferralla de ferro i alumini i hidròxid d'alumini ). Els residus industrials, després de ser arreplegats de manera selectiva, es gestionaran a través d'un gestor autoritzat, o si és el cas, a través dels servicis de recollida selectiva municipals. Els residus perillosos compliran els requisits establits en la legislació nacional i autonòmica vigent i seran entregats a gestor autoritzat. A més, les zones d'emmagatzematge, càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics, així com les zones de producció hauran de ser cobertes o interiors i garantir la impermeabilització, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental. Hauran de disposar de material absorbent per a arreplega de xicotets vessaments, en llocs accessibles i pròxims a les zones de producció i emmagatzematge.  
  
Respecte a les emissions atmosfèriques, els gasos procediran dels vehicles utilitzats per al transport, així com dels forns d'assecat, de polimeritzat i de sublimació i els procedents de l'etapa d'anoditzat. Les mesures correctores necessàries vénen donades per la legislació pròpia en contaminació atmosfèrica com ara: disposar d'instal·lacions adequades per a impedir o minorar la contaminació, realitzar un control periòdic per mitjà d'analítiques, càlcul de les ximeneres i dels orificis necessaris per a la presa de mostres de gasos i pols i disposició i arxivament del Llibre de Registre d'Emissions. A més es comprovarà el bon funcionament dels components de la cadena de descontaminació incorporada en els vehicles utilitzats per al transport de residus.  
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que no es considera necessària la disposició de mesures correctores per a la contaminació acústica. No obstant això, s'hauran de complir les condicions més restrictives d'aïllament acústic exigibles en la normativa vigent en matèria de contaminació acústica. S'haurà de realitzar un autocontrol de les emissions acústiques almenys cada cinc anys, per a determinar que els nivells de transmissió exterior no superen el valor de 55 dB(A) en horari diürn i de 45 dB(A) en horari nocturn, en relació amb les zones d'ús dominant residencial. En tot cas, es prendran les mesures que siga necessari adoptar en les instal·lacions, perquè no se superen els nivells màxims de recepció interior i exterior.  
Les aigües residuals industrials que es poden generar en l'empresa per l'activitat són les aigües procedents de les diverses rentades que conformaran el procés productiu. Els efluents de rentada seran conduïts a la depuradora d'aigües industrials que DECO ALU té previst implantar en les seues instal·lacions, i el resultant és l'abocament industrial que anirà al col·lector municipal. El tractament depurador consistix en tractament fisicoquímic i filtre de premsa. Les aigües pluvials seran conduïdes per les baixants i dirigides, junt amb les aigües d'origen sanitari, cap al clavegueram municipal.  
La vigilància ambiental del projecte inclòs en l'estudi d'impacte ambiental consistix en la realització d'inspeccions i controls periòdics duts a terme per personal qualificat i que es descriuen a continuació:  
  
- Es realitzarà per l'Entitat Col·laboradora de l'Administració i cada 5 anys per a instal·lacions del grup C, un control periòdic per mitjà d'analítiques, segons el Decret 833/1975, de 6 de febrer, i l'Orde de 18 d'octubre de 1976.  
- S'hauran de realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol, segons la periodicitat i els paràmetres establits per l'Orde de 18 d'octubre de 1976, i el Decret 833/1975, per als focus considerats.  
- Complir les obligacions documentals i registrals detallades en el Reial Decret 952/1997, i el Reial Decret 833/1988, relatives a la producció i la gestió de residus perillosos.  
- S'hauran de comprovar setmanalment, la inexistència de fugues o vessaments en les zones d'emmagatzematge de productes químics i de residus perillosos.  
- Sol·licitarà, a un organisme de control facultat per a l'aplicació del Reial Decret 1942/1993, de 5 de novembre, la inspecció de les seues instal·lacions, amb la periodicitat establida en el dit reglament.  
- Realitzar la revisió i recàrrega dels equips de protecció contra incendis amb la freqüència establida en la normativa associada i complir el programa de manteniment dels mitjans materials de lluita contra incendis indicat en el Reial Decret 1942/93, de 5 de novembre.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 12 de febrer de 2008, es va rebre en esta Àrea consulta de l'Àrea de Qualitat Ambiental sobre la suficiència documental de l'activitat a autoritzar, i es respon a esta el 27 de febrer de 2008. Es remetia, així mateix, l'expedient corresponent, incloent-hi:  
- Projecte bàsic.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
Posteriorment, amb data 7 d'abril de 2008, es va rebre l'escrit d'esta sol·licitant l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, a instàncies de Deco Alu Ibérica, SL.  
El mateix escrit de remissió certifica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública sense que s'hagen produït al·legacions respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat g) del grup 4 de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (tractament de superfície de metalls, per procés electrolític o químic, quan el volum de les cubetes utilitzades per al tractament siga superior a 30 metres cúbics) modificat pel, Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006,, de 10 de març; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article 16.2 m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte tractament de superfície de metalls per procediment electrolític o químic promogut per Deco Alu Ibérica, SL, a ubicar al polígon Enchilagar del Rullo, parcel·la 35, illa 6, carrer 16 del terme municipal de Vilamarxant, província de València, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
2. L'abocament d'aigües a la xarxa de clavegueram municipal haurà de complir el que establix l'Ordenança Municipal d'Abocaments de l'Ajuntament de Vilamarxant.  
3. Per la quantitat de residus perillosos que l'empresa generarà anualment, s'haurà d'obtindre la preceptiva autorització com a grans productors de residus perillosos.  
4. S'haurà d'acreditar el compliment dels límits del nivell de soroll establits en la legislació autonòmica en la matèria i amb la periodicitat establida en esta, per mitjà de la preceptiva auditoria acústica.  
  
5. S'haurà de portar un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 13 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6817, del 12-07-2012 (2012/6718)

RESOLUCIÓN de 21 de mayo del 2012 de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Agost, Altura,Vilafamés, Requena,Onda, Catadau y Vilamarxant. Expediente número 416/06 AIA y otros
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6817

Fecha DOGV
:   12-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6718

CVE


Fecha del documento
:   21-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Requena](javascript:void(0))
    * [Catadau](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de mayo del 2012 de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Agost, Altura,Vilafamés, Requena,Onda, Catadau y Vilamarxant. Expediente número 416/06 AIA y otros [2012/6718]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 416/06 AIA Agost; 272/07 AIA Altura ; 264/07 AIA Vilafamés; 249/08 AIA Requena; 239/07 AIA Onda; 181/08 AIA Catadau; 138/07 AIA Agost y 112/08 AIA Vilamarxant .  
  
Valencia, 21 de mayo de 2012. El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 416/2006-AIA.  
Titulo: Autorización ambiental integrada de una fábrica de productos cerámicos.  
Promotor: Cerámicas Torregrosa, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: parcelas 5, 6, 7 y 8 del polígono 51, y parcelas 35 y 36 del polígono 52, partida del Campet, del término municipal de Agost (Alicante).  
1. Objeto  
El objeto del proyecto es la tramitación de la autorización ambiental integrada (AAI) para una industria de fabricación de productos cerámicos, conforme a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
Asimismo, el proyecto constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental, debiendo someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El proyecto pretende la adaptación al nuevo instrumento de intervención ambiental de Autorización Ambiental Integrada de acuerdo a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, de una actividad de fabricación de productos cerámicos, promovida por la empresa Cerámicas Torregrosa, SL  
La actividad se ubica en la partida del Campet, en el polígono 51, parcelas 5-6-7-8 y polígono 52, parcelas 35 y 36, de rústica, del término municipal de Agost (Alicante). Las parcelas donde se sitúa la instalación cuentan con una nave de fabricación de ladrillos, otra nave que se pretende reformar para albergar una segunda línea de fabricación de ladrillos y una serie de instalaciones auxiliares, parte de las cuales ya existen, y otras que se acometerán con la ampliación prevista.   
La superficie total que se vincula a la actividad y que se sitúa sobre suelo no urbanizable, objeto de la declaración de interés comunitario (DIC), ocupan una superficie de 116.292 m², que se pretenden ajustar a los siguientes usos:  
- Naves 1 y 2: fabricación de ladrillos de cerámica roja.  
- Viales interiores: circulación de personal y vehículos.  
- Zona de almacenamiento de materias primas.  
- Zonas verdes  
- Zona de acondicionamiento de maquinaria y aparcamientos  
- Zona de producto acabado  
- Zona de tratamiento de aguas: depuración de aguas de proceso, pluviales y sanitarias.  
La actividad industrial consiste en la fabricación de ladrillos, realizándose en varias etapas sucesivas en el siguiente orden: acopio y almacenamiento de materia prima, transporte de materiales, preparación de la materia prima, molienda, ensilado y amasado, moldeo, secado, cocción, clasificación y embalaje.   
3. Alternativas  
El estudio de impacto ambiental (EsIA) no considera alternativas a la actuación proyectada en cuanto a su ubicación, al tratarse de actividad existente y ejecutándose la ampliación en el emplazamiento actual. Las posibles alternativas frente a la solución adoptada quedan condicionadas por las características propias del proyecto y las consideraciones y soluciones adoptadas en el EsIA.  
4. Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
El proyecto constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental, debiendo obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental previamente a la autorización definitiva del mismo.  
La actividad cuenta con licencia municipal de actividad para una actividad destinada a industria cerámica, de 4 de octubre de 1973.  
Las parcelas donde se sitúa la actividad son suelo no urbanizable con calificación común agropecuario de acuerdo al informe municipal de 21 de octubre de 2005, precisando de la correspondiente declaración de impacto ambiental (DIC), de acuerdo a la legislación sobre suelo no urbanizable.  
Los acopios y almacenamientos de materias primas (arcillas, arenas, etc.) deberán adaptarse a las exigencias de ordenanza municipal de Agost, reguladora de los límites máximos de altura de los depósitos de arcilla, arena u otros (BOP-Alacant, de 19.06.07, núm. 122).  
Las parcelas objeto del proyecto son atravesadas por la vía pecuaria Colada de Verduna (BOE 22.02.1993 y DOCV 01.04.1993), siendo de aplicación la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.   
Asimismo, el proyecto deberá obtener el informe al respecto de las posibles afecciones al Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
5. Consideraciones ambientales  
Respecto a las principales afecciones ambientales del proyecto sobre el medio ambiente, el EsIA considera diversos impactos ambientales como consecuencia de la actuación proyectada, proponiéndose diferentes acciones correctoras en cada caso, así como un programa de vigilancia ambiental.  
Los almacenamientos, manipulación y transporte de materias primas (arcillas) constituyen focos de emisión difusa en forma de partículas de polvo. Como mediadas correctoras se prevé la construcción de un futuro granero y del cierre definitivo del parque de almacenamiento de materias primas. El gran stock de materias primas almacenado en la actualidad obliga a una propuesta de reducción gradual del parque de almacenamiento hasta su definitiva sustitución por los graneros proyectados. Se propone una primera fase, la implantarán de medidas correctoras consistentes en una instalación de rociadores automáticos y en un vallado perimetral en la dirección de los vientos predominantes, a fin de evitar la dispersión de partículas (arcillas) por acción del viento. En una segunda fase, se propone el confinamiento del parque de materia prima mediante la construcción de un granero para el almacenamiento de las arcillas. Esta regulación de los acopios de materias primas (arcillas) se prevé en un plazo de dos años, reduciéndose la superficie de almacenamiento de arcillas (acopio de materias primas) a una superficie de 15.677 m² aproximadamente, acordes con la normativa en desarrollo sobre almacenamiento de arcillas del Ayuntamiento de Agost.  
Existen en la actividad industrial 4 focos canalizados de emisión de contaminantes a la atmósfera procedentes de los procesos de molienda (partículas de polvo), de la operación de secado, del horno y de la caldera (gases de combustión). Se prevén medidas correctoras consistentes en la instalación de filtros de manga para el foco de emisión de partículas del proceso de molienda, y el empleo como combustible de gas natural con unos mejores índices de contaminación atmosférica, frente a otros combustibles fósiles.  
La mayor parte de los residuos generados se corresponden con residuos inertes y no peligrosos. Los residuos más abundantes generados por la actividad se derivan de con la etapa de conformación del ladrillo en crudo, cuyos rechazos pueden ser perfectamente reintroducidos en el proceso como materia prima. Por otro lado, los residuos peligrosos proceden, básicamente, de los aceites y disolventes de limpieza generados en el taller y en las operaciones de mantenimiento de la maquinaria. En cualquier caso, todos los residuos generados por la actividad industrial serán entregados a gestor autorizado.  
Respecto a las aguas residuales derivadas de la actividad, se contemplan las aguas domésticas procedentes de aseos y vestuarios para el personal y las aguas residuales industriales procedentes del lavado del tren de resinas descalcificadoras y del lavado de la maquinaria y herramientas. Todas estas aguas residuales son tratadas en depuradora propia y almacenadas, posteriormente, en un tanque de 10 m³ para su uso en el riego de zonas verdes, de la zona de acopio de materias primas y de la zona de paso de camiones, e incorporándose una pequeña parte del ese caudal tratado al proceso productivo.  
En cuanto a las aguas pluviales, se distinguen dos superficies de recogida separadas por un camino asfaltado dentro de las parcelas objeto de la actividad. La primera de ellas, se corresponden con la zona de acopio de las materias primas (arcillas), correspondiendo la otra a la zona asfaltada donde se ubica las naves. En el proyecto se propone, como medida correctora frente al polvo generado, la reducción del área de acopio de materia prima hasta los 15.677 m² aproximadamente, dotándola de un canal perimetral para la recogida de aguas pluviales que, mediante la construcción de una balsa de 200 m³ para la sedimentación de las arcillas que arrastren y dotada de un aliviadero que recae en la cuneta del camino, permitan su reutilización para el riego de la zona de acopios de materias primas (arcillas), para el riego de los caminos de paso de camiones y en la limpieza de maquinaria. Las aguas pluviales de la zona asfaltada de las naves se dejará correr por escorrentía de acuerdo a la pendiente natural del terreno.  
Respecto al consumo de recursos hídricos la actividad se cuenta con diferentes abastecimientos de agua. Por un lado, las necesidades domésticas de servicios, vestuarios y una parte del caudal demandado por la caldera de vapor, procederán de la red de agua potable que suministra la compañía Aguas de Alicante, SA (aprox. 4.212,15 m³/año). El resto del caudal demandado por la caldera de vapor, correspondiente a 8.000 m³/año, procede del Canal de la Huerta de Alicante. Por otro lado, el suministro de agua necesario para los procesos industriales y para el lavado de la maquinaria, que se estima en 64.081 y 70,86 m³/año respectivamente, se proyecta mediante autoabastecimiento de la actividad, sin describir su origen. Se justifica, además, la disponibilidad de 6.000 m³/año procedentes de una superficie de 15 tahúllas de la parcela 10, del polígono 51 (partida Campet) inscritas en el registro de Comuneros de la Comunidad de Regantes Virgen de la Paz.  
En cuanto a las afecciones al patrimonio, la Dirección General de Patrimonio Valenciano emite informe favorable, de 4 de junio de 2008, a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1198, de 11 de junio.  
El 15 de enero de 2008, se recibe informe respuesta del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante al respecto de las afecciones del proyecto a la vía pecuaria. A la vista de este informe, se le solicita al titular del proyecto ampliación del proyecto para contemplar la afección de proyecto respecto al trazado original de la vía pecuaria, recibiéndose, el 24 de abril de 2008, nueva documentación presentada por el titular en respuesta a dicho requerimiento.   
6. Tramitación administrativa  
En fecha 15 de diciembre de 2006, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite nota interna informando que no se han recibido alegaciones al respecto tras la finalización de periodo de información pública y solicitando declaración de impacto ambiental para el proyecto que nos ocupa, con la siguiente documentación:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada (tres volúmenes: memoria, documentación justificativa fotocopia compulsada y anejos a la memoria).  
- Estudio de impacto ambiental (EsIA) y documento de síntesis.  
- Ejemplar de la documentación complementaria presentada por la empresa con fechas 3 de mayo, 14 de junio y 4 de octubre de 2006.  
- Copia de la información pública de fecha 7 de junio de 2006.  
- Copia del informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 12 de mayo de 2006.  
Desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se solicita al titular, mediante requerimiento de fecha 23 de noviembre de 2007, ampliación de información sobre diversos aspectos del proyecto. En esa misma fecha se solicita al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante que informe sobre la afección del proyecto a la vía pecuaria Colada de Verduna.  
El 15 de enero de 2008, se recibe informe desfavorable del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante al respecto de la afección del proyecto a la vía pecuaria en caso de que no se tramite una modificación del trazado original que mantenga su integridad superficial, continuidad e idoneidad del trazado de acuerdo a la Ley 3/1195, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. A la vista de este informe se le envía, el 18 de enero de 2008, requerimiento al titular de ampliación de información del proyecto al respecto de la afección a la vía pecuaria y a posibles alternativas para su adecuación. El 22 de febrero de 2008, el titular presenta nueva documentación al respecto de la modificación del trazado de la vía pecuaria.   
Por último, se recibe desde Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, informe del ingeniero de la Demarcación de Altea, de 11 de abril de 2008, en el que comunica que la propuesta contenida en el expediente FOCUPAVP 13/2005 sobre el trazado de la vía pecuaria Colada de Verduna aparece condicionada a la aprobación definitiva de la modificación presentada o bien a la aprobación de cualquier otra alternativa técnicamente viable a la vía pecuaria.   
El 6 de junio de 2008, se recibe informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano al respecto de los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio.  
7. Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado del grupo 4.L) del anexo I, del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que se ha considerado necesaria la preceptiva formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 12º del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental, de proyectos públicos y privados, así como de los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de solicitud de autorización ambiental integrada de una industria de fabricación de productos cerámicos, promovida por Cerámica Torregrosa, SL en el polígono 51, parcelas 6, 8, 10 y 25, y en el polígono 52, parcelas 35 y 36 de rústico, del término municipal de Agost (Alicante), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los acopios y almacenamientos de materias primas (arcillas, arenas, etc.) se limitarán al parque de almacenamiento previsto en el proyecto de 15.677 m², que deberán adaptarse, en el plazo que establezca el órgano sustantivo, a las exigencias de Ordenanza municipal de Agost, reguladora de los límites máximos de altura de los depósitos de arcilla, arena u otros (BOP-Alacant, núm. 122, de 19.06.2007). Así:  
- Se prohíbe el acopio, acumulo, almacenamiento o depósito de materias (arcillas, arenas, etc.) volátiles en el exterior con una altura superior de 6 metros medidos desde cualquier punto del perímetro de la base.  
- Se protegerán frente a los vientos predominantes, tres de las caras del parque de almacenamiento de acopios de arcillas y arenas con instalación de rociadores de agua automáticos.  
- Se procederá al asfaltado de las zonas de rodadura y de las vías de acceso a la industria.  
2. Se evitará cualquier tipo de almacenamiento fuera de los límites de las parcelas objeto del proyecto, debiendo mantenerse las parcelas adyacentes libres de acopios de materias primas, otros materiales, producto terminado, residuos y/o escombros derivados de la actividad respetando, en particular, los límites legales de protección del cauce Rambla del Pepión.  
3. Las cintas transportadoras de materia prima (arcillas) que alimentan desde el parque de almacenamiento a las tolvas de la nueva instalación de la nave 2, dispondrán de carenados que reduzcan la emisión de polvo y partículas. La desmenuzadora que alimenta a las cintas transportadoras se ubicará en caseta cerrada como medida correctora de las emisiones de partículas de polvo y el ruido.  
4. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad industrial, se deberán regularizar los caudales de agua procedentes del canal Huerta de Alicante y de la Comunidad de Regantes Virgen de la Paz que permita su uso industrial, así como regularizar la explotación del acuífero para autoabastecimiento para un caudal de 64.125 m³/año de uso industrial, de acuerdo con lo establecido en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, texto refundido de la Ley de Aguas.  
5. Se instalará la depuradora para el tratamiento de las aguas residuales industriales y domésticas de acuerdo al proyecto presentado que asegure el cumplimiento con los parámetros de calidad exigidos en la autorización ambiental integrada.  
6. Se deberá obtener la correspondiente declaración de interés comunitario para la ocupación del suelo, y dar cumplimiento a los criterios de compatibilidad del uso y a los límites máximos de ocupación y de edificabilidad establecidos en el Plan General de Ordenación Urbana de Agost, conforme al informe técnico municipal de 21 de octubre de 2005.   
7. Deberá obtenerse la aprobación definitiva de la propuesta de modificación del trazado de la vía pecuaria Colada de Verduna para su desafección y desvío del trazado, de acuerdo al proyecto presentado de modificación de la vía pecuaria ante el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, con expediente FOCUPAVP 13/2005, o de cualquier otra alternativa técnicamente viable.  
8. A la puesta en marcha de la ampliación proyectada, se realizará una auditoría acústica que asegure que la actividad no transmite unos niveles sonoros de recepción superiores a los indicados en el anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunitat Valenciana de Protección Contra la Contaminación Acústica, debiéndose de adoptarse, en caso contrario, las medidas correctoras necesarias que aseguren cumplimiento.  
9. Se llevará un registro documental del programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental, que permita comprobar el seguimiento y cumplimiento de las mediadas correctoras y protectoras recogidas en el mismo.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Dirección General de Gestión del Medio Natural que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 10 de noviembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 272/2007-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de Altura.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Altura y Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.  
Objeto proyecto: Plan parcial modificativo del sector industrial Alto Palancia.  
Localización: En el término municipal de Altura (Castellón).  
Descripción del proyecto  
El plan parcial tiene por objeto la delimitación de un sector que por su ubicación y accesibilidad pueda albergar un uso terciario complementario a la actividad industrial y definir la ordenación pormenorizada de éste. Comporta la reclasificación de suelo no urbanizable común a urbanizable.  
El sector propuesto colinda con sector industrial existente, considerándose una ampliación del mismo. Responde a la necesidad municipal de liberar el espacio público del tránsito y estacionamiento de vehículos para transporte pesado. Se plantea por tanto un estacionamiento para este tipo de vehículos y de servicios e industrias afines, articulado directamente con el polígono industrial y las vías de acceso municipal.  
Características:   
Clasificación: suelo urbanizable.  
Uso global: industrial.  
Superficie del sector: 31.931 m²s.  
Uso dominante: industria pesada, mediana o ligera.  
Usos compatibles: terciario, uso comercial, logístico de ocio, de servicios o mixto  
Usos incompatibles: residencial.  
Edificabilidad neta: 6.214 m²t.  
Índice de edificabilidad neta: 0,25 m²t/m²s.  
Altura máxima reguladora: 9 m.  
Altura máxima total 12 m.  
Zona verde: 3.218,22 m²s.  
Reserva viaria: 3.057,54 m²s.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 23 de noviembre de 2007 se remitió por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Castellón de esta Conselleria la documentación correspondiente al proyecto junto con estudio de impacto ambiental y expediente administrativo en el que constaban los siguientes documentos:   
- Certificado de información pública.  
- Solicitud de prospección arqueológica a la Conselleria de Cultura por parte de Grupotec, redactor del PAI sector industrial Alto Palancia.  
- Autorización de la Conselleria de Cultura para realizar la prospección arqueológica.  
- Informe de U.T.E. Aguas de Valencia responsable de la gestión del Servicio de Agua Potable y alcantarillado del municipio de Altura indicando que el consumo sería de 30 m³/día y que contando con que en el futuro se mantengan los actuales niveles de los acuíferos, el abastecimiento de Altura posee los caudales necesarios para el mencionado PAI, siempre y cuando se adecuen las actuales redes de distribución con los aumentos de diámetros y tendidos, necesarios para llegar a la nueva zona a abastecer.  
Con fecha 14 de febrero de 2008 se solicitó a la Dirección General de Paisaje informe en el ámbito de sus competencias.  
Con fecha 25 de febrero de 2008 se requirió a través del Servicio Territorial de Ordenación Territorial de Castellón de esta Conselleria, ampliación de la documentación al Ayuntamiento en los siguientes puntos: certificado de información pública, certificado de aprobación provisional, subsanación de deficiencias del estudio de impacto ambiental: estudio de afección al patrimonio e informe de la Conselleria de Cultura, informe de disponibilidad de recursos hídricos de la Confederación Hidrográfica del Júcar, estudio de paisaje, aguas residuales y tratamiento, movimientos de tierra, estudio acústico, usos permitidos, informes de la Conselleria de Infraestructuras y Ministerio de Fomento en relación a la proximidad a las vías de comunicación A-23, CV-25, etc., aclaración medidas correctoras, destino aguas pluviales, residuos, etc.  
Con fecha 3 de marzo de 2008 el Servicio Territorial de Ordenación Territorial de Castellón de esta Conselleria remitió la siguiente documentación: escrito de Grupotec redactora del PAI adjuntando a la Conselleria de Cultura estudio de impacto sobre el patrimonio cultural, informe de la Conselleria de Cultura en relación al patrimonio paleontológico indicando que no es necesario abordar ningún tipo de actuación previa para la salvaguarda del patrimonio paleontológico.  
Con fecha 15 de mayo de 2008 se remitió por el Servicio Territorial de Castellón de Ordenación Territorial la siguiente documentación: certificado de información pública indicando que las alegaciones producidas no son de carácter ambiental incluyendo el expediente el estudio de impacto ambiental, y certificado del secretario del ayuntamiento de aprobación provisional del PAI. Igualmente se adjuntaron subsanaciones del estudio de impacto ambiental:  
1. Se aporta fotocopia de presentación a la Unidad de Inspección del Patrimonio Cultural de Castellón del informe de impacto sobre el patrimonio. Indicándose que todavía no se ha emitido el informe correspondiente por la Unidad de Inspección referida.  
2. Se aporta copia de informe de impacto sobre el patrimonio cultural elaborado por el promotor: el mismo concluye de la siguiente manera: sólo se pueden establecer una serie de afecciones a los elementos etnológicos, ya que el resultado arqueológico ha sido nulo. Las afecciones son las siguientes: afección directa a elemento E-1, sistema de regadío.  
Se proponen las siguientes medidas correctoras:  
- Sobre el patrimonio arqueológico:  
Se debe establecer un seguimiento arqueológico por arqueólogo, en todas las áreas que impliquen excavaciones.  
- Sobre el patrimonio etnológico:  
La actuación implicará la desaparición del sistema, de manera que el estudio ha intentado ofrecer la documentación más completa posible al respecto.  
Respecto a elementos arqueológicos se han detectado fragmentos de cronología moderna o contemporánea, no siendo indicativos de un yacimiento sino posiblemente del resultado del aporte durante el desarrollo de las tareas agrícolas.  
3. Disponibilidad de recursos hídricos:   
- Aportan fotocopia de solicitud efectuada a la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 18 de julio de 2007, indicando que no han recibido respuesta.  
- Aportan informe de UTE Aguas de Valencia-Daguas, SL de 20 de marzo de 2006, antes referido.  
- Aportan fotocopia de informe de la Oficina de Planificación Hidrológica de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 25 de enero de 2008 sobre la concesión de aguas subterráneas en la partida El Berro en Altura con destino a abastecimiento, uso ganadero, industrial y riego.  
En el informe se indica que se considera coherente el volumen solicitado respecto al uso industrial, siendo necesarias una serie de aclaraciones.   
Dado el gran volumen de agua solicitado extraer para todo el conjunto de usos en Altura se indica que se requerirá un estudio de impacto ambiental.  
- En la subsanación de deficiencias se indica que la dotación concedida es de 1.345.917 m³/año, los recursos actualmente consumidos por el municipio son 117.895 m³/año y los que previsiblemente consumirá el sector serán 30 m³/día.  
4. Estudio del paisaje:   
- Aportan copia de estudio de integración paisajística, habiéndose expuesto el mismo a información pública.  
En el mismo se indica que la vegetación que se utilice para el ajardinamiento de zonas verdes tanto públicas como privadas debe ser unitaria, preferiblemente con especies autóctonas.  
5. Aguas residuales:   
- Se indica que el volumen previsible será de 16 m³/día, provenientes de aseos (oficinas, estación de servicio y estancia de control). Se analizarán y conectarán a la red de saneamiento del polígono industrial. El tratamiento de las aguas residuales de los usos complementarios al transporte de vehículos de transporte pesado debe ser estudiado en el momento de solicitar las licencias de edificación pertinentes. Se seguirán las indicaciones reflejadas en el informe emitido por la EPSAR.  
- Se aporta informe de la EPSAR en el que se indica que en el caso de que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generados por sus actuaciones mediante la construcción de una EDAR propia y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público de saneamiento y depuración, la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Segorbe será posible siempre y cuando cumplan una serie de condicionantes. Entre los mismos se destaca el siguiente: el vertido generado deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas.  
6. Movimientos de tierras: al ser una zona con poca pendiente no se producen ni desmontes ni terraplenes de entidad.  
7. Aportan estudio acústico: que concluye que no hay que aplicar medidas correctoras.  
8. Considera los usos compatibles al ubicarse el sector industrial junto a la A-23 y al polígono industrial La Olivera del que es ampliación. Se detallan los usos que se permitirán en el sector.  
9. Respecto a la emisión de polvo y gases:  
- Fase de construcción:   
- Después de cada lluvia se limpiarán las intersecciones de los caminos asfaltados para retirar el barro, se regarán los caminos y viales no asfaltados para evitar el levantamiento de polvo por la circulación de los vehículos.  
- Los motores de combustión se revisarán para que cumplan los límites de emisión de contaminantes previstos en la normativa competente.  
- Fase de funcionamiento:  
- Para evitar levantamiento de polvo se procederá a regado variable de la explanada de aparcamiento.  
10. Contaminación acústica: durante el funcionamiento de la actuación se propone como medidas correctoras cumplir con lo previsto en la Ley 7/2002 de la Generalitat Valenciana.  
11. Se aporta informe del Ministerio de Fomento respecto a concierto previo favorable respecto a los sectores I-1 y I-2 (sector Alto Palancia) siempre y cuando se haga una reserva de suelo para ampliación de la Glorieta existente en el margen izquierdo de la autovía A-23, siendo a cargo la misma de los sectores.  
12. Se corrigen los apartados de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental del estudio de impacto ambiental.  
13. La red para evacuación de aguas residuales y pluviales prevista es separativa.  
No hay previsto pavimentar parcelas privadas en sector.  
Las aguas contaminadas por zonas de talleres cuando soliciten las licencias de obra y ambiental deberán contemplar en sus proyectos las medidas correctoras que marque la legislación vigente para evitar que las aguas pluviales se contaminen.  
14. Los residuos sólidos urbanos que genere el sector se recogerán en contenedores del servicio municipal de limpieza y se llevarán a vertedero autorizado. Para el resto de actividades del sector se hará una recogida selectiva siendo previsible que se realice de forma ocasional previo aviso a los servicios municipales.  
Con fecha 27 de mayo de 2008 se reitera la solicitud de informe al Servicio de Apoyo Técnico (Dirección General del Paisaje).  
Con fecha 27 de mayo de 2008 se solicitó informe al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico en relación al impacto acústico, de gases y polvo, sobre si el mismo sería admisible.  
Con fecha 18 de junio de 2008 se solicitó al ayuntamiento a través del Servicio Territorial de Castellón de Ordenación territorial de esta Conselleria ampliación de documentación en el siguiente sentido: informe de la empresa encargada de la gestión del servicio de suministro de agua potable en la población así como una serie de aclaraciones respecto a la disponibilidad hídrica.  
Con fecha 19 de junio de 2008 se remitió por el Ayuntamiento certificado de información pública en el que se precisaba que la documentación sometida a información pública en una primera ocasión, que incluía estudio de impacto ambiental, es básicamente la misma que se sometió a información pública en una segunda ocasión y que ha sido aprobada provisionalmente por el ayuntamiento (no siendo objeto los documentos de la segunda exposición pública de ninguna modificación sustancial). En la segunda información pública no hubo reclamaciones ni alegaciones de carácter ambiental  
Con fecha 20 de junio de 2008 se remitió por el Área de Calidad Ambiental, informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico en el que se indicaban una serie de deficiencias a subsanar en el estudio acústico presentado. Este informe se remitió al Ayuntamiento a través del Servicio Territorial de Castellón de Ordenación Territorial de esta Conselleria para la subsanación de deficiencias.  
Con fecha 20 de agosto de 2008 se remitió, por el Servicio Territorial de Castellón de Ordenación Territorial, una addenda al certificado de capacidad y suficiencia de agua elaborado por UTE Aguas de Valencia-DAGUAS, SL. en el que se indica lo siguiente:  
- Que según la información proporcionada por el ayuntamiento el consumo medio para el sector industrial Alto Palancia será de 11,4 m³/día.  
- Que el agua con que va a abastecerse a dicho sector procede del manantial El Berro. De este manantial es propietario el ayuntamiento de Altura y puede extraer de media 4.000 l.p.m (240 m³/hora). Además existe en la misma parcela un pozo de reserva llamado pozo El Berro. Este pozo se utiliza en ocasiones excepcionales de sequía. La propiedad del pozo El Berro es del ayuntamiento de Altura y extrae 2.500 l.p.m. (150 m³/hora).  
- Que la calidad del agua suministrada en la actualidad a la red domiciliaria a la población de Altura, cumple con lo establecido en el Real Decreto 140/2003 de 7 de febrero.  
- Que no es necesario ningún tratamiento específico al agua del manantial y pozo El Berro. Sólo se añade hipoclorito sódico (cloro) para su potabilización.  
- Que según los datos del manantial y pozo y contando que en un futuro se mantengan los actuales niveles de los acuíferos, sí que existen recursos hídricos para abastecer el incremento de demanda prevista (11,4 m³/día) para el mencionado sector industrial Alto Palancia, siempre y cuando se adecuen y amplíen las actuales infraestructuras (redes de distribución), con los aumentos de capacidad, diámetros y tendidos necesarios para llegar a la zona de actuación.  
Con fecha 19 de septiembre de 2008 se remitió por el Servicio Territorial de Castellón de Ordenación Territorial de esta Conselleria, ampliación del estudio acústico.  
Con fecha 24 de septiembre de 2008 se solicitó informe al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico en relación a la ampliación presentada. Por el referido Servicio se informa con fecha 1 de octubre de 2008 que la documentación presentada es suficiente. El estudio se ajusta al contenido que se establece en el Decreto 10472006 de 14 de julio de planificación en gestión en materia de contaminación acústica, respetando los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002 de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
Consideraciones ambientales  
1. Los terrenos que constituyen el ámbito de la actuación están ocupados por campos de cultivo aterrazados, con pendiente suave, siendo los materiales terciarios, conglomerados y areniscas. Los cultivos son de cerezos, nísperos, almendros, etc.   
Al este del ámbito de actuación se sitúa la autopista A-23, a 100 metros, estando entremedio campos de cultivo, y al oeste colindante con el ámbito de la actuación se sitúa un polígono industrial existente denominado La Olivera.  
Al norte se sitúa la carretera CV-25 y rotonda, y, a aproximadamente 70 m. se ubica la propuesta de suelo urbanizable residencial Jardines del Palancia, que se situará frente al polígono industrial existente. Al sureste se sitúa el cementerio de Segorbe.  
2. De acuerdo con el informe presentado por el promotor en relación con la afección al patrimonio cultural, no se afectarían yacimientos arqueológicos y se afectaría a elementos etnológicos, el sistema de regadío: acequias, muros de piedra, etc. Como medida correctora se plantea el seguimiento arqueológico de las excavaciones.  
Se ha solicitado informe a la Conselleria de Cultura, no habiéndose obtenido el mismo hasta la fecha. Consta la autorización para la prospección arqueológica e informe de la Conselleria de Cultura indicando que no hay afección sobre elementos paleontológicos.  
En consecuencia se considera necesaria la obtención previa del informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto al proyecto de plan parcial modificativo, que verifique la corrección de la evaluación efectuada de la documentación presentada, así como las medidas preventivas y correctoras en su caso.  
3. En relación al impacto paisajístico, se ha presentado estudio de integración paisajística y no se dispone hasta la fecha de informe de la Dirección General de Paisaje.  
Se trata de una zona que cuenta con la presencia de polígono industrial existente y diversas infraestructuras como la CV-25 y la autopista A-23. Se pretende que el sector sea una ampliación del polígono industrial existente fundamentalmente como zona de aparcamiento de vehículos de transporte pesados con zonas de industria tipo talleres y la posibilidad de uso para alojamiento temporal por su proximidad a autopista. La altura máxima reguladora de las edificaciones será de 9 metros, con una altura máxima total de 12 metros.  
El terreno se encuentra aterrazado y el desnivel es de aproximadamente 7,5 metros. El promotor no precisa los movimientos de tierra que serán necesarios, indicando que los terraplenes y desmontes serán de poca importancia.  
En el ámbito de actuación existen árboles frutales (cerezos, nísperos, almendros, etc.), y en algún caso de un porte importante relativamente.  
El impacto en el paisaje se considera admisible teniendo en cuenta las circunstancias antes mencionadas, considerándose que deben adoptarse medidas correctoras que mejoren la integración en el entorno. Se considera que previamente a la aprobación del proyecto de Plan Parcial deberá obtenerse el informe de la Dirección General del Paisaje debiéndose incorporar las medidas y correcciones que la misma estime al proyecto.  
Independientemente de esto se consideran necesarias una serie de medidas de correctoras para mejorar la integración paisajística.  
4. En relación con los usos del sector:  
Se pretende un uso global industrial del tipo de fabricación de productos metálicos, construcción de vehículos automóviles y piezas de repuesto, talleres de reparaciones y actividades anexas al transporte terrestre, aparcamientos públicos y privados y depósito y almacenamiento de mercancías, y almacenamiento de productos.  
Como uso compatible se permite el terciario: el comercial: venta de bebidas y comidas para consumo local y servicios particulares, así como el hotelero para satisfacer el alojamiento temporal.  
La documentación aportada resalta la compatibilidad de los usos propuestos.  
Teniendo en cuenta que se permite un uso de alojamiento hotelero y que en algunas actividades el índice de las calificaciones puede ser alto, se considera necesario que previamente al otorgamiento de las licencias se asegure la compatibilidad de las actividades entre sí especialmente con el alojamiento hotelero.  
5. Disponibilidad de recursos hídricos:  
Se ha solicitado a la Confederación Hidrográfica del Júcar informe sobre la disponibilidad de recursos hídricos por parte del redactor del instrumento de planeamiento, no disponiéndose de informe.  
Se ha aportado informe detallado de la empresa encargada de la gestión de agua potable en el municipio indicando que sí hay disponibilidad de recursos hídricos si se mantiene el nivel de los acuíferos. Los informes de la referida empresa inicialmente hacían referencia a unas necesidades de 30 m³/día y posteriormente a 11,4 m³/día.  
En principio parece que hay disponibilidad hídrica suficiente para los usos del sector por lo indicado por la empresa citada, no obstante se considera que debe establecerse una medida preventiva al respecto que asegure previamente al desarrollo del sector la existencia de estos recursos.  
6. Respecto a las aguas residuales se indica la conexión con la red de saneamiento del polígono para las aguas procedentes de los aseos, y respecto a las procedentes de las industrias se indica que se abordará esa cuestión en la concesión de las licencias.  
El informe de la EPSAR indica la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales en la EDAR de Segorbe siempre y cuando se cumplan una serie de condiciones, entre las cuales figura que los vertidos sean acordes con las ordenanzas municipales o modelo de ordenanza de la entidad de saneamiento en su defecto.   
Existe una incertidumbre respecto a si las aguas residuales de la industria o actividades que puedan implantarse podrán ser tratadas en la EDAR de Segorbe, estimándose necesario que previamente al inicio del desarrollo del sector se justifique adecuadamente el correcto tratamiento de las aguas residuales. El mismo será por conexión con la red de saneamiento y tratamiento en la EDAR de Segorbe o mediante la implantación de sistemas de depuración propios dependiendo de la actividad a implantar.  
7. En relación a la contaminación atmosférica:  
Respecto a la generación de polvo se indica en la ampliación del estudio de impacto ambiental que se procederá al regado de la explanada de aparcamiento de vehículos. Se considera necesario adoptar medidas para evitar generación de polvo por proximidad a cultivos.  
Respecto a la contaminación acústica el estudio presentado indica que los niveles acústicos no sobrepasarán los límites admisibles para uso industrial. No obstante se plantean en el estudio medidas correctoras respecto a la fase de obra.  
Teniendo en cuenta que en la zona se permitirá un uso terciario en el que está contemplado el hotelero se considera que deberá vigilarse que los niveles de ruido no sobrepasen los permitidos para este tipo de usos. Para lo cual deberán efectuarse controles periódicos en fase de funcionamiento y, previamente a permitir este uso (terciario), adoptarse medidas correctoras al respecto: aislamientos acústicos, ubicación de los mismos en determinadas zonas del sector más alejada de la contaminación acústica, etc.).  
Respecto a la contaminación atmosférica (acústica, de gases y, polvo, etc.) se deberá vigilar el cumplimiento de la legislación existente en la materia por parte del ayuntamiento.  
8. El ámbito de actuación se sitúa a aproximadamente 100 m. de la autopista A-23 y a 25 m. desde la arista exterior de la calzada: ramal de conexión de la A-23 con la carretera CV-25 y glorieta. Respecto a esta última carretera y glorieta parte de la superficie del sector se situará entre el límite de servidumbre y el límite de edificación destinándose a reserva viaria de la red primaria recibiendo un tratamiento de ajardinamiento suave.  
Respecto a estas infraestructuras deberán obtenerse los informes correspondientes del Ministerio de Medio Ambiente y Conselleria de Infraestructuras.  
9. Al sureste del ámbito del polígono se sitúa el cementerio de Segorbe. El ámbito del polígono en su porción sureste se encontraría afectado por el perímetro de 250 m. que establece el Decreto 39/2005 de 25 de febrero del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana. En el mismo se indica que para nuevos cementerios se establece el perímetro indicado en el que únicamente se permitirán instalaciones de carácter industrial no alimentarias o de servicios técnicos para las infraestructuras urbanísticas y de equipamiento comunitario.   
Se considera que esta condición en principio puede cumplirse por el proyecto evaluado (teniendo en cuenta además que la mayor parte sería zona verde dentro del perímetro), no obstante deberá consultarse con suficiente antelación a la Conselleria de Sanidad sobre si las instalaciones que se pretenden ubicar, en el perímetro de 250 m. alrededor del cementerio existente, cumplen los requisitos y sobre si es necesario hacerlo al tratarse de un cementerio existente, para modificar su ubicación en caso necesario.  
10. Teniendo en cuenta que el ámbito del estudio afectará a red de acequias, deberá preverse y garantizarse la continuidad de las mismas en relación con las parcelas contiguas al ámbito de la actuación en el caso de que las mismas se vieran afectadas (cambio de trazado acequias, etc.).  
11. En la documentación presentada se indican medidas protectoras y correctoras, destacándose las siguientes:  
- Seguimiento ambiental de las obras por técnico competente.  
- Medidas respecto a las emisiones de polvo, gases a la atmósfera y nivel sonoro.  
- Retirada, acopio y mantenimiento de la capa de tierra vegetal para su posterior extendido sobre taludes reconformados y áreas de relleno.  
- Respecto a los residuos sólidos urbanos generados durante el funcionamiento se hará mediante el reglamento de servicio correspondiente. Los residuos peligrosos serán gestionados por empresas autorizadas.  
No se permitirá en ningún caso el vertido de residuos sólidos o líquidos al terreno. Si se utilizan residuos inertes para el terraplenado se solicitará autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
- Medidas de contaminación de agua superficial y subterránea. Se indica que aquellos usos o edificaciones que justifiquen que no pueden conectar con la red de alcantarillado municipal deberán disponer de un sistema de oxidación total que asegure la adecuada depuración de las aguas residuales. Los vertidos a cauce público o subsuelo deberán contar con la preceptiva autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Indican tabla de parámetros y concentraciones para los vertidos a red alcantarillado.  
- Las posibles afecciones al relieve es conveniente que se vean acompañadas por medidas de integración paisajística.  
Se considera necesario adoptar medidas correctoras adicionales y modificar algunas de las propuestas en el sentido de mejorar la integración en el paisaje y corregir el impacto en el entorno que producirá la actuación.  
12. En la documentación se presenta un programa de vigilancia ambiental.  
13. El cambio de uso propuesto de suelo no urbanizable común a suelo urbanizable industrial, teniendo en cuenta las características del medio a afectar y de la actuación propuesta se considera ambientalmente aceptable siempre y cuando se llevan a cabo una serie de medidas preventivas y correctoras, así como el programa de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 16 del Decreto 131/2007, del Consell, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de plan parcial modificativo del sector industrial Alto Palancia en el término municipal de Altura (Castellón) promovido por el Ayuntamiento de Altura, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada, en especial las medidas correctoras y protectoras del estudio de impacto ambiental y ampliación de documentación, y en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Condicionantes del proyecto de plan parcial modificativo referido:  
1. Se deberá obtener previamente a la aprobación definitiva del proyecto de plan parcial modificativo informe favorable respecto a la afección al patrimonio cultural por parte de la Conselleria de Cultura.  
2. Se deberá obtener previamente a la aprobación definitiva del proyecto de plan parcial modificativo informe de la Dirección General de Paisaje respecto a la integración paisajística de la actuación en el que se determinen en su caso las medidas y correcciones de integración paisajística a desarrollar.  
3. Se consideran necesarias como medidas de integración paisajísticas las siguientes:  
- No se generarán taludes con altura superior a 4 m.  
- Plantación de arbolado y arbustivas en el frente o frentes que den a la autopista y a la carretera. Las especies serán las propias de la zona, bien de carácter natural o de cultivo tradicional en la zona: pino carrasco (Pinus halepensis), llidoner o almez (Celtis australis), lentisco (Pistacia lentiscus), enebro de miera o cade (Juniperus oxycedrus), etc.  
- Se intentará en la medida de lo posible utilizar en la integración paisajística el arbolado de cultivo existente en la parcela, preferentemente los ejemplares de mayor porte (cerezos, higuera, etc.).  
- Se revegetarán los terraplenes de mayor altura que se generen, en su caso.  
4. Previamente al desarrollo del sector urbanizable deberá justificarse la disponibilidad de recursos hídricos para los usos del mismo ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.  
5. Previamente al otorgamiento de licencias o autorizaciones el ayuntamiento u organismo encargado de otorgarlas deberá comprobar la compatibilidad de los usos que se propongan teniendo en cuenta los índices de clasificación del nomenclator de actividades calificadas.  
6. Previamente al desarrollo del sector se deberá garantizar la adecuada depuración de las aguas residuales (de aseos e industriales) que puedan generarse en el sector. Deberán depurarse todas las aguas residuales, tanto las procedentes de aseos o domésticas como las industriales, de todos los usos y actividades del sector. Las aguas residuales se verterán a la red de saneamiento municipal para su depuración en EDAR de Segorbe, y caso de que por sus características no fuera posible admitirlas directamente, deberán someterse a una depuración previa por parte del sector o de cada actividad de manera que adapte sus características a las requeridas para ser admitidas en la EDAR gestionada por la EPSAR. Igualmente se cumplirán el resto de condicionantes establecidos por la EPSAR de fecha 26 de mayo de 2006.  
7. En la zona de aparcamientos se extenderá capa de zahorra de granulometría adecuada para evitar al máximo la generación de polvo. Se extremará la vigilancia respecto a la posible generación de polvo para adoptar medidas correctoras caso de ser necesario.  
Se vigilará la posible contaminación del suelo por si fuera necesario establecer medidas adicionales de corrección para evitarlo.  
8. Las instalaciones que se ubiquen en el ámbito del sector deberán cumplir la legislación en materia de contaminación atmosférica y residuos especialmente. Debiéndose de llevar a cabo una vigilancia de este extremo por parte del ayuntamiento.  
9. Deberá vigilarse que los niveles de ruido no sobrepasen los permitidos para el uso terciario considerado como compatible con el industrial en la documentación presentada. Para lo cual deberán efectuarse controles periódicos en fase de funcionamiento y, previamente a autorizar la implantación del uso terciario por el ayuntamiento, deberán adoptarse medidas correctoras al respecto si es el caso: aislamientos acústicos, ubicación de los usos terciarios en determinadas zonas del sector más alejada de la contaminación acústica, etc.  
10. Previamente a la implantación de las instalaciones en la pequeña zona que quedaría dentro del perímetro de 250 m. del cementerio de Segorbe, con suficiente antelación, se obtendrá informe de la Conselleria de Sanidad respecto a si les sería de aplicación lo establecido en el artículo 42 y siguientes del Decreto 39/2005 de 25 de febrero del Consell de la Generalitat por el que se regulan las prácticas de policía mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana. Cumpliéndose lo que en el referido informe se establezca.  
11. Deberá preverse y garantizarse la continuidad de las acequias externas al ámbito de actuación y que pudieran verse afectadas por el mismo si es el caso.   
12. Respecto al posible uso de materiales externos a la zona para la formación de terraplenes, los mismos deberán proceder de extracciones o canteras legales.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia 6 de noviembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 264/07-AIA.  
Título: Fábrica de azulejos y pavimentos esmaltados.  
Promotor: Metropol Cerámica, SL.   
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto: obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: Vilafamés (Castellón).  
Descripción del proyecto  
Metropol Cerámica, SL es una empresa dedicada a la fabricación de azulejos de gres y de azulejos y pavimentos esmaltados en el municipio de Vilafamés (Castellón). Dadas sus características, la actividad se encuentra incluida en el Anejo I de la Ley 16/2002, por lo que la empresa solicita autorización ambiental integrada para sus instalaciones.   
La empresa dispone de una parcela de 189.968 m² calificada como suelo urbano industrial de acuerdo con el P.G.O.U. aprobado en fecha 16 de mayo de 2003, a la que se accede a través de la carretera CV-160. Se dispone de 4 naves adosadas, la nave A se destina a producción, la nave B se destina a prensas, la nave C a la preparación de esmaltes y la nave D a almacén.  
El proceso de fabricación comienza con la recepción de la tierra atomizada y su almacenaje en silos de reposo. La arcilla atomizada recibida se somete a una operación de tamizado y posteriormente pasa a las prensas, alimentadas mediante cintas y elevadores. En la fase de secado se reduce la humedad mediante un flujo de aire caliente a contracorriente y posteriormente las piezas se dirigen a las líneas de esmaltación. Tras la cocción en los hornos, las piezas ya terminadas pasarán a la clasificadora y a la empaquetadora.   
Una línea adicional consiste en la preparación de los esmaltes. Los esmaltes se molturan en unos molinos de bolas y posteriormente se almacenan en unos depósitos dotados de agitadores.   
Las materias primas utilizadas en la industria son agua, energía, arcillas atomizadas, esmaltes, pigmentos y aditivos serigráficos.   
El agua utilizada en la industria procede de pozo propio, del que se dispone de concesión autorizada. Posteriormente la empresa solicitó a la Confederación Hidrográfica del Júcar ampliación del caudal a utilizar. El agua se utiliza en las instalaciones sanitarias y en el proceso productivo, en concreto para la preparación de colores y esmaltes, aplicaciones, limpiezas de bombos y de las líneas de esmaltación.   
Se consume energía eléctrica para el accionamiento de los motores y en la iluminación, gas natural para el funcionamiento de los hornos y secaderos, y gasoil para alguna maquinaria, al igual que el gas propano. La iluminación diurna es proporcionada por luz natural que entra a través de los lucernarios.   
Las materias primas son recibidas y se almacenan en zonas pavimentadas, techadas y cerradas.  
El agua residual industrial se somete a una depuración mediante un tratamiento físico - químico. Parte de las aguas depuradas se utilizan en operaciones de limpieza por baldeo de suelos y canaletas, y parte se gestionan como suspensiones acuosas con material cerámico que junto con los lodos decantados se retiran mediante transportista autorizado para su valorización por una empresa atomizadora.   
Las aguas residuales sanitarias son depuradas mediante depuradoras biológicas impermeables y los lodos son retirados por camiones cisterna con la periodicidad necesaria. Tras la depuración, las aguas sanitarias son vertidas al barranco de la Puebla. En un futuro próximo está prevista la construcción de colectores de aguas residuales para el polígono industrial al cual se conducirán las aguas para su vertido. En la documentación presentada se indica que una vez las obras de urbanización se concluyan se canalizarán las aguas residuales sanitarias y las aguas pluviales a los correspondientes colectores.  
Las aguas pluviales se recogen en las cubiertas mediante canalones y a través de bajantes se conducen a una tubería enterrada que finalmente desemboca en el barranco de la Puebla.   
La solera de las naves es de hormigón impermeable. Se dispone de canaletas conectadas con la depuradora industrial en las líneas de esmaltación, en las zonas de preparación de esmaltes y en las zonas donde se almacenan esmaltes, granillas, vehículos y colores. La zona de almacenamiento de residuos peligrosos también es impermeable y dispone de canaleta de recogida en caso de derrame accidental.  
La industria cuenta con 17 focos canalizados de emisión de contaminantes a la atmósfera correspondiente a los filtros de mangas, sistemas de aspiración, secaderos y hornos.   
Los residuos no reciben ningún tratamiento en la empresa, realizándose únicamente la segregación, almacenamiento adecuado para cada uno de ellos y la posterior gestión mediante gestor autorizado. La empresa ha colocado en varios puntos estratégicos cubos con bolsas debidamente etiquetados que facilitan la separación en origen de los residuos generados. Los residuos inertes se depositan en los respectivos contenedores de 12 m³ de capacidad, ubicados en el exterior de la planta. En el almacén de residuos peligrosos se dispone de contenedores de 1 m³ de capacidad para el almacenamiento de residuos líquidos.   
Consideraciones ambientales  
La industria está ubicada en un polígono industrial ubicado al este del municipio de Vilafamés, próximo a la Pobla de Tornesa, en la zona denominada La Emperadora. El proyecto no afecta a ningún espacio protegido próximo.  
Respecto al suelo y las aguas, la ubicación de la industria está en una zona con accesibilidad y vulnerabilidad de acuíferos media, de acuerdo a la Cartografía Temática del Territorio de la Generalitat Valenciana.   
La parcela industrial está calificada como suelo urbano industrial de acuerdo con el Plan General de Ordenación Urbana del municipio. La zona sur de la parcela industrial presenta una unidad fisiográfica colinada, ya que se sitúa a pie de ladera. En la zona central y norte de la parcela la unidad fisiográfica correspondiente es plana. Las naves industriales y el parque de almacenamiento de producto a la intemperie se sitúan al norte y centro de la parcela, respetando el relieve montañoso existente al sur de la misma. La totalidad de la parcela se encuentra perfectamente vallada y la parte de la parcela en la que se desarrolla la actividad industrial se ha acondicionado mediante pavimento asfáltico. En el interior de las naves industriales se dispone de solera de hormigón impermeable y en las zonas donde se pueden generar vertidos se dispone de canaletas conectadas con la depuradora de aguas residuales industriales, ubicada en el interior de la nave. Las balsas de la citada depuradora están ejecutadas con muros de hormigón armado impermeables y en la documentación que obra en el expediente se adjunta copia del certificado de estanqueidad firmado por técnico competente.  
El desarrollo de la actividad conlleva consumos de recursos, vertidos, gases, polvo, residuos, emisiones de ruido e impacto visual entre otros.   
Respecto al consumo de agua, en la empresa se reutiliza parte del agua depurada en la limpieza por baldeo de suelos y canaletas en la zona de esmaltación y de preparación de esmaltes. Para la limpieza de las máquinas y aplicaciones no es posible la utilización de agua depurada, por lo que se utiliza agua de pozo para evitar que la calidad del producto se vea afectada así como la durabilidad de las máquinas. Esta práctica de limpieza por baldeo se realiza en las zonas de esmaltación y de preparación de esmaltes que disponen de canaletas correctamente conectadas con la depuradora de aguas residuales industriales, no obstante, debe garantizarse la impermeabilidad de las canaletas y de la solera industrial para evitar que se produzcan infiltraciones al terreno.   
Respecto a los vertidos, hay que considerar que el almacenamiento de productos químicos líquidos conlleva un riesgo de derrames. A tal efecto, el almacenamiento de los mismos se realiza en una zona de la nave industrial dotada de canaletas conectadas con la depuradora, de tal forma que los posibles vertidos y derrames son conducidos a la misma. Las aguas residuales de proceso son depuradas y las que no se reutilizan en la limpieza se recogen periódicamente junto con los lodos cerámicos para ser llevados a atomizador externo. Las balsas de la depuradora están sobredimensionadas para evitar posibles reboses. Las aguas residuales sanitarias son depuradas en las depuradoras biológicas que se han instalado en la planta, previo a su vertido al barranco de la Pobla, ya que por el momento no han sido concluidas las obras de urbanización del polígono en las que está previsto la ejecución de los correspondientes colectores de aguas residuales.   
Respecto a la emisión de gases y partículas, se emiten gases procedentes de la combustión del gas natural a través de chimeneas y gases depurados a la salida de los filtros de mangas y de los sistemas de aspiración instalados en la planta. En relación con las emisiones difusas, en las distintas operaciones susceptibles de generarlas se han adoptado medidas de prevención y minimización. La recepción de arcillas atomizadas se realiza en silos ubicados en el interior de las naves y se dispone de filtros de mangas en las zonas de recepción y prensado. Para las emisiones difusas emitidas en los procesos de esmaltación, se dispone de redes de aspiración y filtrado dispuestas estratégicamente, y las partículas capturadas se conducen hasta la depuradora de aguas industriales. Otras medidas adoptadas por la empresa contra la emisión de partículas consisten en cubrir con lonas de los camiones que transportan materias pulverulentas, controlar la velocidad en el transporte interno y la limpieza de las superficies de las naves.  
Los residuos generados en la industria son separados en origen y almacenados temporalmente hasta su recogida por gestor autorizado.  
Respecto al ruido, se aporta copia de una auditoria acústica efectuada por un organismo de control autorizado por la que se certifica que la empresa cumple con los límites de ruidos establecidos por la legislación vigente. Las principales fuentes de ruido identificadas en los lugares objeto de estudio son las líneas de producción (prensas, secaderos, hornos, filtros y línea de esmaltado), zonas de carga y descarga, compresores de aire, estación de regulación y medida y transformadores. Las medidas contra el ruido adoptadas en la empresa consisten en una disposición de la maquinaria a una distancia suficiente de las paredes de la nave y utilizando basamentos elásticos en la maquinaria para evitar las vibraciones y el ruido. Asimismo se efectúa un mantenimiento periódico para controlar los niveles de ruido emitidos por la maquinaria.   
En relación con la afección a vías pecuarias, cabe considerar que la parcela industrial quedaba atravesada por la vía pecuaria número 1 Cañada Real de Barona. Sin embargo, en fecha 16 de mayo de 2003 se resolvió favorablemente por Orden conjunta de las consellerias de Economía, Hacienda y Empleo, y Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se desafecta el tramo de la citada vía pecuaria a su paso por el polígono industrial La Emperadora, se modifica parcialmente el trazado de la misma, se permutan los correspondientes terrenos y se afecta al dominio público el nuevo tramo de la vía pecuaria, por lo que la afección de la actividad industrial a la red de vías pecuarias se considera nulo.  
Respecto al impacto visual y paisajístico por la intrusión que ejerce la industria en el paisaje, hay que señalar que durante la evaluación del vigente Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Vilafamés (Expediente 219/02-AIA), se consideró la dificultad de integración de las industrias cerámicas ubicadas en el polígono industrial, debido principalmente al tamaño de las mismas. A tal efecto, se supeditó la ejecución de las obras a la presentación de un Plan de Revegetación, del cual no se tiene constancia de que se haya presentado.   
El estudio de impacto ambiental evalúa el impacto asociado por el cese de la actividad y el modo en que serán gestionados los residuos.  
El programa de vigilancia ambiental presentado se centra en la periodicidad y el modo en que se han de llevar a cabo las inspecciones rutinarias y actuaciones preventivas de las emisiones gaseosas, el control de la generación y gestión de aguas residuales, residuos, y control de ruidos.   
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 26 de octubre de 2007, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el certificado de información pública del proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.  
En fecha 17 de octubre de 2008 se efectuó consulta al Servicio Territorial de Medio Ambiente sobre el expediente de modificación del trazado de la Cañada Real de Barona y en fecha 29 de octubre de 2008 se recibió respuesta.  
En el expediente administrativo se incluyen el informe de compatibilidad urbanística, certificado de estanqueidad de los depósitos de las depuradoras de oxidación total para las aguas sanitarias y de las balsas de la depuradora de agua residuales industriales.  
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe j del grupo 3.5 del anexo 1 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en particular ladrillos, con una capacidad superior a 75 toneladas por día, y/o una capacidad de horneado de más de 4 m³ y de más de 300 kg/m³ de densidad de carga por horno, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de fábrica de azulejos y pavimentos esmaltados, promovido por la empresa Metropol Cerámica, SL ubicada en la partida Emperadora, s/n. en el término municipal de Vilafamés (Castellón), siempre que el desarrollo de la actividad industrial de referencia sea conforme a lo establecido en la documentación presentada, con las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y con los condicionantes del punto Segundo de la presente resolución.   
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir, se establecen las siguientes:  
1. Las adecuaciones paisajísticas en las zonas verdes próximas a la fábrica Metropol Ceramica, SL., que se prevean en el plan de revegetación a elaborar por el Ayuntamiento de Vilafamés, se diseñarán y ejecutarán con criterios tendentes a reducir el impacto visual de la fábrica, recomendando ejemplares autóctonos de porte alto.  
2. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
3. El vertido de aguas sanitarias depuradas al barranco de La Pobla, que la empresa efectúa hasta que las obras de urbanización del polígono se concluyan, cumplirá con los límites establecidos en la legislación vigente. En el momento en que se dote a la empresa de los correspondientes colectores se conectará a los mismos, debiendo disponer de la preceptiva autorización de vertido a la red de saneamiento concedida por la autoridad municipal o, en su caso, la entidad de Saneamiento.   
4. En el almacén de residuos peligrosos y en la zona donde se almacena el aceite usado se dispondrá, bajo los contenedores, de un depósito con capacidad de albergar el 20% del total de los residuos líquidos almacenados.   
5. En las zonas de la parcela sin pavimentar no se podrán realizar operaciones que pudiesen contaminar el suelo ni almacenar o apilar residuos ni materias primas.  
6. Los filtros de mangas dispondrán de contenedores adecuados para recoger y almacenar las partículas separadas del aire e impedir su dispersión en el ambiente hasta su recogida por gestor autorizado.  
  
7. La limpieza por baldeo únicamente se llevará a cabo en las zonas, en el interior de las naves, en las que se dispone de canaletas conectadas con la depuradora de aguas industriales y siempre que se garantice la impermeabilidad de la solera de hormigón y de las canaletas. En el resto de zonas se realizará la limpieza de las naves por vía seca.   
8. El programa de vigilancia ambiental asegurará, en el transcurso del tiempo, el buen estado y la impermeabilidad de la solera de hormigón de las naves, de las canaletas, de las balsas de las depuradoras y de las conducciones subterráneas.   
9. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 12 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 249-2008-AIA.  
Título: Instalación de Producción de Electricidad Mediante Biogás.  
Promotor: SAT 2999 San Ramón.  
Localización: polígono 71, parcela 143, Cañada Tolluda, término municipal de Requena (Valencia).  
Órgano Sustantivo: Dirección General de Energía.  
Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Descripción del proyecto  
Se pretende la instalación de una central de cogeneración en la explotación de vacuno SAT San Ramón. Esta instalación empleará el biogás producido en la digestión anaerobia de las deyecciones ganaderas para generar energía eléctrica. El calor residual procedente de los gases de escape de combustión se empleará para mejorar el proceso de digestión y para la obtención de agua caliente.  
La planta de cogeneración se instalará en el exterior junto a los digestores. Los equipos principales de la planta son: el generador eléctrico (495kW, 400 V), recuperador de calor, centro de transformación y elevación (630 kVA 0,4/20 kV) y antorcha de seguridad.   
El generador eléctrico aprovechará el gas proveniente de la planta de gasificación para la producción de electricidad. Estará conectado por la parte de los gases de escape al recuperador de calor. Por lo que respecta a la energía eléctrica producida se conducirá hasta el transformador elevador para elevar la tensión hasta 20 kV. De éste partirá una línea subterránea de media tensión que entronca con una línea aérea que conecta con el centro de reparto por donde se evacuará la energía.  
Tramitación administrativa  
La explotación ganadera de vacuno cuenta con declaración de impacto ambiental favorable con condicionantes de fecha 27 de marzo de 2007, Resolución Complementaria de fecha 18 de abril de 2007 y resolución complementaria de fecha 5 de septiembre de 2008.   
El proyecto para la instalación de cogeneración se presentó junto con el proyecto para la construcción de la explotación ganadera. Durante la evaluación del proyecto se consideró que la producción de electricidad es una actividad independiente de la producción ganadera por lo que se excluyó de la citada declaración de impacto ambiental.  
En fecha 6 de agosto el Servicio Territorial de Energía, como órgano sustantivo para la autorización de este tipo de instalaciones, remite una copia del proyecto, del estudio de impacto ambiental y documento de síntesis para su evaluación.  
Se informa también que dicha documentación fue sometida al trámite de información pública mediante su publicación en el BOP en fecha 24 de junio de 2008, sin que se presentaran alegaciones.   
Afecciones legales  
Por la ubicación de las instalaciones  
La actividad propuesta se encuentra dentro del ámbito del PORN de la Hoces del Cabriel, en la zona de amortiguación de impactos determinada por dicho plan aprobado por el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell de la Generalitat.  
En fecha 21 de febrero de 2007 se realizó consulta al Área de Espacios Naturales, dada la ubicación elegida para la explotación ganadera y la actividad de producción de electricidad. Con fecha 26 de febrero de 2007, se remitió el informe de respuesta en el que se indicaba entre otras cuestiones que el proyecto se adecuaba a los requisitos del PORN de las Hoces del Cabriel, sobre minimización del impacto sobre el paisaje, la flora, la fauna, y el suelo, así como las medidas de restauración de las superficies y los hábitats afectados   
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable de protección con clasificación de muy permeable en las Normas Subsidiarias de Requena de 26 de julio de 1998. Se cuenta con informe urbanístico respecto a la adecuación del proyecto a las normas urbanísticas firmado por el arquitecto municipal en fecha 20 de abril de 2006.  
Por la actividad desarrollada  
La actividad de producción de energía eléctrica en régimen especial está regulada por el Real Decreto 661/2007, de 25 de mayo.   
La producción y distribución de energía eléctrica, queda sometida al régimen establecido por el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, relativo a suelos contaminados, por lo que deben remitir al órgano competente lo informes de situación establecidos en el mismo.  
La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos peligrosos.  
La actividad está catalogada como tipo B, por ser potencialmente contaminadora de la atmósfera, por lo que deberá llevar registro de sus emisiones a la atmósfera.  
Según se regula en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, por el que se desarrolla ésta, la industria contará con un libro de control en el que figurarán los informes correspondientes a las auditorías acústicas periódicas.  
El titular de la instalación estará obligado a remitir a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
En la realización de cualquier tipo de trabajo tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento se deberá cumplir con lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La instalación del sistema de cogeneración permitirá el aprovechamiento energético, producción de electricidad y calor, del biogás que se genera en la explotación. Para la evacuación de la energía eléctrica excedentaria se dispone de una línea eléctrica enterrada en su primer tramo y aérea hasta el entronque con la línea general. Todos los apoyos planteados se sitúan fuera de la zona de suelo forestal.   
Los principales elementos ambientales susceptibles de verse afectados por este tipo de actividades son el aire, el agua y el suelo por la emisión de gases contaminantes y ruidos y la producción de residuos. Así como la afección al medio biótico y perceptual dada la ubicación de la planta.  
Emisiones  
Para la emisión de gases se dispondrá de una chimenea con una altura de 10 m sobre el nivel de bancada, incluyendo arriostramiento. Se ha presentado una caracterización de las emisiones de los gases de combustión del motogenerador. Se indica que la emisión de los contaminantes en los gases de escape se encuentra por debajo de los niveles permitidos. Dadas las características del combustible que se empleará los valores de los parámetros de los contaminantes emitidos se consideran como una estimación.  
Una vez se ponga en marcha la actividad se deberán realizar analíticas para conocer las características concretas de las emisiones de la instalación a partir del biogás obtenido. Y será a través del plan de vigilancia ambiental de las prescripciones que establezca el órgano competente en la materia cuando se pueda determinar la idoneidad de la estimación realizada y las medidas correctoras establecidas.   
En cuanto a la emisión sonora. Se han considerado tres focos: el motogenerador, la chimenea de by-pass de las turbinas y el transformador de potencia. Se ha considerado como un punto de recepción el punto más próximo al límite de la instalación cuya distancia con respecto al foco emisor se ha establecido en 130 m. El nivel sonoro exterior estimado para este punto de recepción se ha establecido en 29,4 dBA. El EIA considera como límite máximo a no sobrepasar el de 55 dBA. Dicho nivel máximo deberá respetarse en la zona norte de la parcela donde se localiza el área recreativa de Campo Arcís. Considerando la ubicación de la actividad con bajos niveles de ruido de fondo, si se produjeran molestias por ruidos se deberán adoptar medidas correctoras adicionales para reducir estos niveles.   
Vertidos y residuos  
En cuanto a la producción de residuos, se estima que anualmente se deberán retirar 200 l de aceite que serán entregados a un gestor. El suelo del contenedor donde se encuentra el motogenerador y el sistema de control estará fabricado en chapa estriada y servirá como colector de este aceite.  
Además de aceites se generarán otros residuos que también deberán ser almacenados y gestionados de forma adecuada. Se presupone que la retirada de este residuo no será de forma inmediata y que deberá realizarse un almacenamiento por lo que dentro de la explotación se deberá disponer de una zona debidamente acondicionada para el almacenamiento de los mismos.   
El agua del sistema de refrigeración del generador y del intercambiador de calor se purgará periódicamente y será conducida al sistema de aguas sucias de la explotación para su tratamiento. Los lixiviados que se generen en la condensación del biogás en el deshumidificador situado antes de la entrada en el motogenerador serán tratados en la planta de digestión.   
La valoración de impactos del EIA indica que el proyecto no supone impactos graves. Los impacto valorados como moderados se han identificado en la fase de funcionamiento y hacen referencia las emisiones que se producen en el funcionamiento normal de la instalación y en el caso de la existencia de una fuga de biogás. El resto de impactos se consideran compatibles.  
Se han propuesto medidas protectoras y correctoras a aplicar a cada uno de los factores ambientales impactados. Se enumeran de forma general una serie de medidas sin que se llegue a especifica las acciones concretas que implica la adopción de las mismas.   
Como programa de vigilancia ambiental propone de una forma general el seguimiento y control de las medidas propuestas y de los controles a realizar tanto para la fase de construcción como la de funcionamiento.   
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.f del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la instalación de producción de energía eléctrica en régimen especial mediante biogás para SAT San Ramón nº 299, que se ubicará en el polígono 71, parcela 143, Cañada Tolluda, término municipal de Requena (Valencia) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación.   
  
Segundo  
1. Se deberá dar cumplimiento a las consideraciones que se establezcan en el informe de la Dirección General de Paisaje en relación con la integración paisajística de la instalación en cumplimiento del Art. 58 del Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana.   
2. Se dispondrá de una zona de almacenamiento para residuos peligrosos. Estará pavimentada, cubierta, ventilada y con un sistema que permita la recogida de posibles vertidos accidentales. Se dispondrá de cubetos individualizados y con capacidad suficiente para cada tipo de residuo. Se gestionará a través de empresa autorizada.  
3. Por lo que respecta a las emisiones:  
Se deberán aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas de manera que en los límites de la instalación no se sobrepase el nivel sonoro de 55 dBA establecido en el estudio de impacto ambiental.  
Conforme se recoge en la legislación, a la puesta en marcha de la instalación, y de forma periódica, deberá realizarse la preceptiva auditoría acústica, a efectos de comprobar el cumplimiento de estos niveles sonoros.   
En el caso de producirse molestias por ruidos se deberán establecer medidas correctoras adicionales.  
Por lo que respecta a las emisiones de los gases de escape de la combustión del biogás:  
- La chimenea de emisión dispondrá de un orificio que posibilite la toma de muestras de las emisiones.  
- La actividad deberá disponer de un libro de registro según el modelo que aparece en el anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.  
Deberán tomarse las medidas adecuadas para que los niveles de emisión no excedan los límites máximos establecidos en el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, por el que se desarrolla la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de la Generalitat, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.   
A la puesta en marcha de la instalación y cada tres años se deberá realizar la medición de los parámetros SO2, CO, NOx y H2S, partículas en suspensión, opacidad y el carbono orgánico total. Serán realizadas por un organismo de control autorizado.   
Además de estos controles, durante el primer año de funcionamiento y con una periodicidad semestral, se deberá llevar a cabo mediciones para comprobar el buen funcionamiento de la instalación y el cumplimiento de los niveles. En el caso de observarse una desviación con respecto a los niveles permitidos se continuarán realizando controles semestrales de las emisiones hasta su normalización.   
Se deberá comunicarse a este Servicio de Impacto Ambiental los resultados de cada uno de los controles que se realice.   
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 12 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 239/07-AIA.  
Título: Fábrica de pavimentos y revestimiento cerámico.  
Promotor: Natucer, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto: obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: Onda (Castellón).  
Descripción del proyecto  
Natucer, SL., es una empresa dedicada a la fabricación de pavimento y revestimiento cerámico ubicada en una parcela calificada como suelo urbano industrial en el Camí Les Forques, núm. 2 del término municipal de Onda (Castellón). La actividad se encuentra incluida en el Anejo I de la Ley 16/2002, por lo que la empresa solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General para el Cambio Climático de esta Conselleria.  
En el proceso industrial se utilizan como materias primas arcillas y chamotas de mina, y arcilla procedente de atomizadora. Las operaciones con arcillas y chamotas de mina comprenden la descarga en los graneros por medio de camiones, el traslado de los graneros a las tolvas de recepción ubicadas en el interior de las naves, la molienda de arcillas, la molturación de las chamotas, y el posterior almacenamiento en los silos correspondientes. La dosificación de las mismas se realiza en tolvas báscula y mediante tuberías y propulsión neumática se conduce la mezcla hasta la tolva de espera de la amasadora. Una vez amasada la mezcla se realizan las operaciones de extrusión, esmaltado y cocción. La arcilla atomizada se recibe y almacena directamente en silos ubicados en el interior de las naves. Las operaciones con arcilla atomizada comprenden el almacenamiento, la conformación, el esmaltado y la cocción.   
Se dispone de filtros de mangas con sus correspondientes tuberías de captación de polvo en los que se recogen las partículas generadas en la carga y descarga de los molinos y de las tolvas báscula. Las partículas capturadas en los filtros de mangas son almacenadas en contenedores adecuados y almacenados en el interior de la nave para su posterior recogida por gestor autorizado.  
Para el desarrollo industrial se consume energía eléctrica, gas natural principalmente para los hornos y secaderos, y gasoil para las carretillas y palas cargadoras. Existen dos instalaciones de aire a presión para los accionamientos neumáticos, para la propulsión y transporte neumático y para la limpieza de los filtros de mangas. El consumo de agua de la planta procede íntegramente de la Red de Abastecimiento Público y se utiliza para el riego del jardín, para el uso sanitario y en el proceso industrial. En el proceso industrial se destina agua para las amasadoras, los molinos, en el laboratorio y en la limpieza.   
En la sección de preparación de colores se trituran las tintas serigráficas en los molinos de microesferas. Las aguas residuales procedentes de esta sección, son recogidas mediante unas canaletas y conducidas a las correspondientes balsas de decantación para su posterior tratamiento en la depuradora de la planta, la cual dispone de cerramiento y techado. Los colores resultantes se envían a los rotocolors. Los esmaltes y engobes se reciben preparados, y los colores, granillas y serigráficas son suministrados en estado sólido y tras su preparación se almacenan en cocios o en bidones.  
El esmaltado se efectúa con líneas automáticas dotadas de un filtro de vía húmeda. Las aguas residuales de los vertidos producidos en las líneas de esmaltado, de la limpieza y del vaciado de los filtros de vía húmeda son recogidas mediante unas canaletas de pequeña pendiente y conducidas a las balsas de decantación de la depuradora de la planta.  
Las aguas depuradas son vertidas a la red de saneamiento municipal, previo paso por la arqueta de registro, y los lodos se dirigen al filtro prensa. Las tortas resultantes son almacenadas temporalmente en un contenedor de 14 m³ a cubierto hasta su recogida por gestor autorizado. Para evitar el desbordamiento de la balsa de acumulación de la depuradora, ésta se encuentra comunicada con una balsa de emergencia de 24 m³ dotada con un detector acústico que controla el nivel de llenado.   
Las aguas sanitarias son canalizadas mediante conducción enterrada hasta el punto de conexión de aguas residuales con la red de alcantarillado municipal.   
Las aguas pluviales que caen sobre las cubiertas de las naves son recogidas mediante canalones y bajantes y conducidas por colectores hasta la conexión del alcantarillado general municipal.   
En la documentación que obra en el expediente se incluye copia de la autorización de vertido a la red de saneamiento municipal emitida por el Ayuntamiento de Onda para la actividad de referencia, en la que se establecen valores límite de concentración y de caudal. La citada autorización se refiere a las aguas residuales sanitarias, las procedentes de la limpieza de las líneas de esmalte previamente tratadas en la depuradora y las aguas de refrigeración.  
La cubierta de las naves dispone de chapas translúcidas para garantizar la iluminación natural durante el día. La iluminación artificial de las naves se realiza mediante tubos fluorescentes y lámparas de descarga distribuidos por toda la planta.  
La solera interior de las naves industriales es de hormigón. El resto de la parcela sin edificar está pavimentada parcialmente mediante pavimento asfáltico.  
La empresa cuenta con 11 focos de emisión de contaminantes a la atmósfera que corresponden a la salida de los filtros de mangas, del filtro de vía húmeda y los gases emitidos por los hornos y los secaderos. Las chimeneas de evacuación de gases procedentes de la combustión de gas natural en los secaderos y en los hornos son de altura suficiente para garantizar la correcta dispersión de los contaminantes.  
El almacenamiento de los productos químicos se realiza en el interior de la nave, en zonas dotadas de pavimento impermeable, existiendo un plan de emergencia en caso de derrame accidental de los productos.   
Para el almacenamiento temporal de los residuos peligrosos, en espera de ser recogidos por gestor autorizado, se ha habilitado una zona en el interior de la nave de aproximadamente 50 m² en donde se han instalado big-bags, bidones y contenedores para la recogida de los residuos. Por otra parte, junto al laboratorio se dispondrá de un bidón de 1.000 litros con depósito inferior del 20% de capacidad del bidón, para la correcta acumulación del aceite de motor.   
Las técnicas de gestión de los residuos que se realizan en la industria se limitan a la correcta separación de los diferentes tipos de residuos, previa a su recogida por gestor autorizado. Aquellos residuos asimilables a urbanos se realizan una separación in situ de los mismos y se distribuyen en diferentes recipientes para su depósito en contenedores municipales. No existen técnicas de valorización de residuos in situ.  
Consideraciones ambientales  
La industria está ubicada en un polígono industrial que cuenta con todas las dotaciones para el correcto funcionamiento del mismo, tales como evacuación de aguas residuales, viales de circunvalación, energía eléctrica, red de gas natural y distribución de agua potable. Además el polígono industrial posee una buena accesibilidad, estando bien conexionado con las principales vías de transporte existentes. Por otra parte, el desarrollo de la actividad en el interior de las naves industriales limita considerablemente el impacto ambiental.   
Con carácter general, la fabricación de productos cerámicos lleva asociados elevados consumos de agua y energía, genera emisiones a la atmósfera, ruido, vertidos y residuos.   
Respecto al suelo y las aguas es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona con accesibilidad y vulnerabilidad de acuíferos alta. La solera interior de las naves industriales es impermeable y parte de la superficie exterior de la parcela está pavimentada. En las zonas sin acondicionar en las que se desarrolla la actividad industrial se va a llevar a cabo su pavimentado al objeto de evitar la contaminación del suelo y de los acuíferos. En la zona de la parcela sin pavimentar, situada en una cota más baja, no se lleva a cabo ninguna actividad y se va a proceder a ejecutar un muro de cerramiento y vallado que la delimite del resto de la parcela industrial y evitar el acopio de materiales, residuos y el arrastre de partículas por el agua de lluvia.   
En relación con el almacenamiento a la intemperie de tierras, el informe de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Onda señala que en el artículo 2.108 del PGOU del municipio se ha introducido una modificación por la que se prohíbe el almacenamiento a la intemperie de arcillas, tierras y cualquier materia prima, las cuales deben cubrirse con cerramientos superiores y laterales, por lo que los acopios de arcillas y chamotas de mina existentes en la parcela industrial deben disponerse en los graneros habilitados para tal fin.  
Se generan partículas durante el proceso de descarga de la tierra de los camiones en los graneros, en el traslado desde los graneros hasta los silos ubicados en el interior de las naves mediante pala cargadora y cintas, en el almacenamiento, en la molturación y la molienda, en la dosificación, el esmaltado y en las operaciones de desbarbado y cepillado. A tal efecto se han colocado bocas de aspiración distribuidas estratégicamente y la instalación cuenta con filtros de mangas que recogen las partículas generadas en la molienda, en la molturación, en la dosificación, en la descarga a los molinos y a las tolvas, y se ha instalado un filtro de vía húmeda para evitar la contaminación por las partículas de esmalte.   
En las zonas de esmaltación y preparación de esmaltes se dispone de redes de canaletas que recogen cualquier vertido y lo conducen hasta la depuradora. Todas las aguas residuales industriales son depuradas en la planta previo vertido a la red de saneamiento municipal y las tortas procedentes del prensado de los lodos son recogidas por gestor autorizado.  
Los residuos generados son separados en origen y almacenados (en contenedores, sacas, cajas o sobre pale, en función de sus características) para su entrega a gestor autorizado. El almacenamiento de residuos peligrosos se realiza en el interior de las naves industriales.  
En el estudio de impacto ambiental se evalúa el impacto por el incremento del nivel de ruido debido al funcionamiento de la actividad y se incluyen medidas correctoras para reducirlo.   
En fecha 17 de julio de 2008 tuvo entrada en esta Dirección General la documentación requerida al promotor del proyecto, en la que se enumeran medidas preventivas y correctoras adicionales, entre las que destacan:  
- El almacenamiento de materias primas y residuos pulverulentos se realizará bien en el interior de la nave o bien en cobertizos delimitados por cerramientos superiores y laterales e impermeabilizados. Se cubrirá el frontal de los cobertizos donde se almacenan las arcillas con loneta u otros medios, a fin de facilitar la descarga de los camiones.  
- La descarga de tierras y arcillas se realizará de forma gradual para evitar grandes polvaredas.   
- Se realizará una vigilancia para impedir que los camiones u otros vehículos de transporte que no circulen cubiertos o cerrados entren en el complejo, evitando así derrames o reboses. Además se pavimentarán los circuitos de circulación y se mantendrán limpios, limitándose la velocidad de circulación.  
- Se procederá al pavimentado e impermeabilizado de la totalidad de la parcela en la que se desarrolla la actividad industrial. Se ejecutará un muro de cerramiento y vallado para evitar el acopio y traspaso de materias y/o residuos a la parte de la parcela no pavimentada situada a una cota inferior respecto a la zona industrial.  
- Las aguas pluviales que caen sobre la parcela industrial se canalizarán mediante la realización de una pendiente que varíe entre el 0,5% y el 1%, discurriendo por la parcela pavimentada y vertiendo en vía pública.  
- Se contará con material absorbente para recoger posibles derrames.  
- En el almacén de residuos peligrosos, ubicado en el interior de la nave, se instalarán los big-bags, bidones y contenedores para la recogida de dichos residuos y se dispondrá, bajo los contenedores, de un depósito con capacidad de albergar el 20% del total de los residuos líquidos almacenados.  
El programa de vigilancia ambiental presentado establece las medidas de vigilancia y seguimiento a seguir, así como la vigilancia del cumplimiento de las medidas correctoras y preventivas propuestas en el estudio de impacto ambiental y en su anexo.  
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 16 de noviembre de 2007, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el Certificado de información pública del proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.  
En fecha 30 de noviembre de 2007, se efectuó requerimiento de documentación solicitando al promotor del proyecto la adopción de nuevas medidas correctoras y en fecha 17 de julio de 2008 se recibe anexo al estudio de impacto ambiental en el que se incluye la documentación requerida.  
En fecha 21 de octubre de 2008 se recibe copia del informe preliminar de situación del suelo en el que se indican las zonas en las que se tomarán muestras para realizar los análisis de suelo pertinentes, prestando especial atención en las zonas sin pavimentar y que en el pasado hayan podido ser zonas de desagüe de aguas pluviales de otras zonas donde se lleva a cabo la actividad industrial.  
En el expediente se incluye copia del informe de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Onda, en el que se concluye que la actividad es compatible conforme al planeamiento urbanístico a condición de que la actividad no exceda de los límites impuestos y siempre que se soliciten las pertinentes licencias y autorizaciones, y copia de la Autorización de vertido a la red de saneamiento municipal para las aguas residuales industriales, sanitarias y de refrigeración.   
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del Art. 5º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe j) del Grupo 3.5 del anexo 1 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en particular ladrillos, con una capacidad superior a 75 toneladas por día, y/o una capacidad de horneado de más de 4 m³ y de más de 300 kg/m³ de densidad de carga por horno, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de fábrica de pavimento y revestimiento cerámico, promovido por la empresa Natucer, SL ubicada en el Camí Les Forques en el término municipal de Onda (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con la documentación presentada, con las medidas correctoras y preventivas propuestas en el estudio de impacto ambiental y demás documentación complementaria, y con los condicionantes del punto Segundo de la presente resolución.   
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se cumplirán los condicionantes relacionados en la autorización de vertido a la red de saneamiento municipal emitida por el Ayuntamiento de Onda. Las aguas pluviales que caen en las cubiertas de las naves y son recogidas mediante canalones y bajantes no se mezclarán con las aguas depuradas y serán vertidas mediante redes separativas.  
2. La parcela industrial dispondrá de una pendiente suficiente para asegurar la conducción de las aguas pluviales por zonas pavimentadas, evitando que discurran hacia la zona no pavimentada situada a menor cota.  
3. Dado que la zona presenta vulnerabilidad y accesibilidad de acuíferos alta, y al objeto de evitar la contaminación de los suelos y de los acuíferos, en la zona de la parcela sin acondicionar ni pavimentar situada a menor cota en relación con el resto de la parcela, no se llevará a cabo la actividad industrial ni se realizarán operaciones que puedan contaminar el suelo, a menos que se pavimente debidamente. Asimismo, el muro a ejecutar para delimitar esa zona del resto de la parcela será de altura suficiente para evitar que caigan residuos ni vertidos.   
4. No se permite el almacenamiento a la intemperie de arcillas, tierras y cualquier tipo de materias primas, las cuales deberán cubrirse con cerramientos superiores y laterales. Únicamente podrán almacenarse temporalmente en el exterior, y en los recipientes adecuados y debidamente señalizados, los residuos de carácter inerte y no pulverulento.  
5. Se asegurará la estanqueidad en el transcurso del tiempo de las balsas de la depuradora y de las canalizaciones subterráneas de aguas residuales industriales y sanitarias.   
6. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 3 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 181/08-AIA.  
Título: Explotación porcina de producción de cebo.   
Promotor: Bocesa, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto del proyecto: ampliación y obtención de la autorización ambiental integrada para una explotación porcina de cebo.  
Localización: polígono 6, parcelas 30, 100 y 104, del término municipal de Catadau (Valencia).  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la autorización ambiental integrada para una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
Se dispone de una superficie de 15.098 m² en la que se localiza una nave de 774 m², con capacidad para 975 animales. Pretende ampliarse la explotación, con la construcción de otra nave de 1.871 m², de 2.080 animales.  
La actividad consiste en el cebo de cerdos desde los 20 kg hasta los 100 kg de peso vivo, momento en que se destinan a matadero. Se realiza 2,5 ciclos/año, realizándose vacío sanitario tras cada ciclo de engorde.  
  
El abastecimiento de agua potable procede del pozo Pou San Pere Heretat, siendo el consumo medio estimado de 4.081,45 m³.  
Los cerdos se engordan sobre slats. El purín quedará retenido en fosas de purines que se canalizarán hasta las balsas de almacenamiento y tratamiento del purín. La primera balsa (balsa 1) dispone de un difusor que homogeneíza e insufla aire para que comience el proceso de nitrificación-desnitrificación, que finaliza en la segunda balsa. A continuación se realizará una separación de fases, la fase sólida se depositará sobre una superficie impermeable y con una ligera pendiente hacia la balsa 1 para recoger en ella los lixiviados, utilizándose como abono orgánico en fincas agrícolas, no siendo gestionada directamente por la explotación ya que será vendida. La fase líquida pasará a una segunda balsa (balsa 2) que dispondrá de difusores que crearán una zona óxica en la parte superior y otra anóxica en la inferior. En la zona óxica se finalizará el proceso de nitrificación-desnitirificación, volatilizándose parte del nitrógeno. Esta fracción también se utilizará por lo que disminuirá el contenido de nitrógeno en el vertido.   
El purín generado se calcula en base al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, siendo de 6.568,25 m³/purín año, así como el N asociado, que será de 15.275 kg N/año.  
A pesar de indicar que la fase sólida será vendida, se justifica disponer de superficie agrícola donde aplicarla, considerando que tras la reducción de N fruto del proceso de gestión de purín, se necesitará 6,28 ha donde aplicarlo como abono orgánico, distribuyéndose en parcelas agrícolas en los términos municipales de Llombai, Carlet, Alfarp y Catadau. Las necesidades de superficie agrícola donde aplicar la fase líquida tras la disminución de N teórico resultante del proceso de gestión del purín, se consideran de 16,23 ha, de las que se aporta justificación de disponibilidad suficiente de superficie, distribuida entre Catadau y Alfarp. Las consideraciones para calcular la disminución de N presente en el purín se han basado en analíticas disponibles de otra instalación que dispone de un sistema de tratamiento de purín similar, considerando que la fase sólida resultante de la separación de fases presentará el 80% del N total inicial (calculado este conforme al Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas) y la fase líquida final presentará una concentración de 0,5 kg N/m³.  
La capacidad de almacenamiento de purín total de la explotación es de 2.907 m³, desglosados en 1.582 m³ en las fosas de la nave nueva, 711 m³ en las fosas de la nave antigua, 286 m³ de la balsa 1 y 328 m³ de la balsa 2, capacidad de almacenamiento superior a tres meses, tal y como establece el Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas.  
Las aguas sanitarias producidas en la explotación, son gestionadas junto con el purín.  
Los cadáveres generados son retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Los residuos especiales generados en la explotación serán gestionados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
La ventilación adoptada en la explotación es estática vertical por cumbrera, completada con ventilación estática horizontal a través de ventanas.  
Se ha incluido un cálculo estimativo de las emisiones a la atmósfera asociadas a la actividad, correspondiendo a 7.327,72 kg de NH3 y 7,759 kg de N2O en los alojamientos, 3.666 kg de CH4 por fermentación entérica. Las emisiones producidas en los campos de cultivo donde se aplica el purín como fertilizante orgánico se estiman en 3.110 kg de NH3, 115,78 kg de N2O y 25.511,71 kg de CH4, calculado conforme a los cuadros de cálculo de emisiones de gases del sector ganadero proporcionados por el Registro Estatal de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER-España). Estos valores diferirán de los reales, ya que se ha considerado como técnica de referencia para poder calcularlos el no tratar el purín, según las MTD para el sector porcino.  
Como medidas higiénico-sanitarias, se incluye el vallado perimetral de la explotación, vado sanitario y mallas pajareras en ventanas.  
La explotación se localiza a 2.250 m. del núcleo de población. Linda por su extremo E con una explotación avícola, que queda físicamente separada de la explotación por el camino de acceso.   
Tramitación administrativa  
Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inicia en fecha 6 de junio de 2008, con la remisión por la Dirección General para el Cambio Climático de proyecto, del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental, documentación complementaria y resultado de la información pública.  
La información pública se ha realizado en el DOCV nº 5.706 de 19 de febrero de 2008, en el tablón de edictos municipal y mediante notificación a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:   
- Informe municipal favorable de Compatibilidad Urbanística, de fecha 24 de abril de 2007.  
- Resolución de la Conselleria de Cultura y Deporte de fecha 23 de octubre de 2007, de autorización a la prospección arqueológica.  
- Registro de explotaciones ganaderas (REGA) de la Conselleria de Agricultura de fecha 5 de diciembre de 1.997, en el que se indica que la capacidad de la explotación es de 1.500 cerdos de cebo.  
- Licencia municipal de apertura de la explotación de fecha 23 de junio de 2004.  
Para legalizar la actividad inicial se dictó en fecha 6 de octubre de 2003 declaración de impacto ambiental, referida a una capacidad de la explotación declarada de 947 animales, capacidad que difiere de los 1.500 cerdos de cebo que aparece en el REGA, por lo que parte de la explotación existente deberá legalizarse.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable de protección agrícola, según Normas Subsidiarias Municipales.  
El término municipal está incluido en el Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se designan en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias. En cualquier caso, para estos municipios, las dosis de N aplicadas con el purín no excederá los 170 kg N/Ha y año. Los municipios de Llombay, Carlet y Alfarp, donde también se justifica aplicar las fases resultantes del tratamiento de purines, también están considerados como municipios vulnerables.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
La parcela se localiza al SOE del término municipal, a 97 m.s.n.m., de fisiografía llana, integrada a su vez en una zona fuertemente ondulada, con una pendiente del 8 al 15% inserta en una zona agrícola de regadío, predominantemente citrícola. Según la cartografía temática de esta Conselleria, la superficie ocupada litológicamente se caracteriza por estar constituida por arenas, gravas y cantos en su extremo NE y por arenas y limos en el resto de la superficie. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es media (aunque el municipio está catalogado como vulnerable según el Decreto 13/2000). . El riesgo de erosión actual es muy bajo (pérdida de 0-7 Tm/ha/año) y el de la erosión potencial es moderado (pérdida de 15-40 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación.  
Próximo a la explotación, a más de 150 m. se localiza el cauce del Río Seco, que discurre en dirección N respecto a la explotación.  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:   
El Aire, por emisión de olores debido a los procesos anaerobios asociados a los residuos generados (purines y cadáveres) y por deterioro de la calidad del aire.  
El suelo, por alteración de sus propiedades asociada a la incorrecta gestión del purín en su utilización como abono orgánico.  
Las aguas superficiales y subsuperficiales, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico. La proximidad del río Sec no entraña la afección al cauce.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Además de las medidas de gestión de la explotación, el estudio de impacto ambiental acompaña una serie de medidas correctoras, alguna de ellas consideradas como MTDs para el sector porcino, según el documento elaborado por el Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, entre las que se incluye:  
- Se colocará el suelo de las corralinas parcialmente enrejillado, con la pretensión de disminuir las emisiones de amoniaco entre el 30 y el 35% y de amoniaco entre el 30 y 38%, siendo el sobrecoste en instalaciones nuevas nulo.  
- Se variarán las fosas antes de agotar su capacidad, consiguiendo con el vaciado frecuente que las emisiones de amoniaco disminuyan entre un 30 y un 60% de amoniaco y entre un 30 y un 65% de metano.  
- El sistema de tratamiento del purín, consistente en el proceso de nitrificación-desnitrificación reducirá considerablemente la concentración de nitrógeno que contiene y por lo tanto la posible afección al suelo y a los acuíferos, cuando sean utilizados como abono orgánico, será mucho menor.  
- Se dispondrá de una barrera vegetal perimetral a la explotación, para mejorar la calidad visual.  
- Todos los depósitos, tanto de materias primas como de acabados o de cadáveres se situarán en el perímetro de la explotación para evitar la entrada de camiones al interior de las instalaciones y reducir al mínimo la contaminación.  
- La zona en la que se deposite la fase sólida del purín será estanca y con pendiente hacia la balsa 1 para evitar que el lixiviado contamine el suelo.  
Los municipios donde se pretende aplicar las fases resultantes del tratamiento de purín como abono orgánico, se consideran vulnerables a la contaminación según el Decreto 13/2000, por lo que no deberá excederse la concentración de 170 kg N/ha al aplicar los purines como abono orgánico en campos de cultivo, tal y como queda establecido en el Real Decreto 261/1996.  
Se ha detectado contradicciones en la planificación del abonado con el purín, ya que se manifiesta tanto la venta como la aplicación a fincas identificadas catastralmente, por lo tanto, deberá elaborarse un plan de gestión y producción agrícola del purín que justifique la utilización correcta del mismo.  
La gestión del purín propuesta para la actividad se justifica considerando que se dará una importante disminución del nitrógeno contenido en ambas fases. Los cálculos aportados se han realizado en base a consideraciones teóricas, ya que a fecha de hoy la instalación no está en funcionamiento. Para poder justificar que la disminución real del nitrógeno contenido en el purín se ajustará a los valores estimados, deberá presentarse informes periódicos al inicio de la actividad, de manera que pueda comprobarse la eficacia del tratamiento, planteando su modificación en caso de no obtenerse los resultados esperados.  
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, de considera viable la actividad, desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina, localizada en el polígono 6, parcelas 30, 100 y 104, del término municipal de Catadau (Valencia), promovido por Bocesa, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
- Para poder justificar que la disminución real del nitrógeno contenido en el purín se ajusta a los valores estimados, deberá presentarse informes durante el primer año de actividad con una periodicidad cuatrimestral, de manera que pueda comprobarse la eficacia del tratamiento mediante la realización de analíticas, y su concordancia con los valores estimados. En caso de diferir, deberá modificarse el sistema de gestión así como la superficie agrícola necesaria.  
- Deberá aportar plan de gestión y producción agrícola de purín, de manera que se justifique que la extracción de purín de la explotación coincide con la época apropiada de fertilización de los cultivos. Deberá además aportarse información relativa al sistema de incorporación de la fase sólida al suelo, ya que predomina el riego a goteo y los marcos de plantación dificultan la aplicación convencional.  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año.   
- En base al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real Decreto 324/00 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de dominio Público Hidráulico, que desarrolla os títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
- Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 13 de noviembre de 2008. la directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 138/07-AIA.  
Título: Conducción General de la Margen Izquierda del Postrasvase Júcar - Vinalopó. Tramo II.  
Promotor/ Organo sustantivo: Dirección General del Agua de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El proyecto tiene por objeto el establecimiento de las condiciones técnicas y económicas para la ejecución de las obras correspondientes al tramo II de la Conducción General de la Margen Izquierda del Postrasvase Júcar-Vinalopó.   
Este tramo parte del depósito regulador del Charco, en el límite con el término municipal de Monóvar, y tras atravesar los términos municipales de Elda, Novelda y Monforte del Cid, finaliza en la Balsa de El Vidre, en el TM de Agost.   
La longitud total del trazado será de 19.182 metros y podrá transportar un caudal de 3,88 m³/s, para lo cual se proyecta una tubería en acero St 44, con uniones soldadas, en un rango de diámetros entre 1.800 mm y 1.300 mm y espesores variables.   
Se proyectan también las derivaciones desde la conducción principal a las balsas de las diferentes entidades de riego. Las derivaciones proyectadas son las siguientes:  
- Derivación Novelda - Aspe: se proyecta una conducción de 1.534 metros de longitud en tubería de acero DN 900mm   
- Derivación a SAT Monteagudo: se proyecta una conducción de 75 metros de longitud de fundición dúctil, clase K-9, DN 300 mm.  
- Derivación Canal de la Huerta: dicho ramal tendrá un diámetro de 350 mm, en tubería de fundición dúctil, clase K-9 y longitud de 900 metros.  
- Derivación Canalillo-Cid (C.R Agost) la derivación tendrá un diámetro de 300 mm, en tubería de fundición dúctil, clase K-9 y longitud 375 mm.  
- Derivación San Pascual: el ramal de San Pascual, será de diámetro 500 mm, en tubería de fundición dúctil, clase K-9 y tendrá una longitud de 375 m.   
- Derivación a C.R Monforte: se proyecta una conducción de 75 metros de longitud de fundición dúctil, clase K-9, DN 600 mm.  
- Derivación Canalillo (CR Agost): la segunda derivación a la Comunidad de Regantes de Agost tendrá un diámetro de 300 mm, en tubería de fundición dúctil, clase K-9 y tendrá una longitud de 1750 metros.  
Se prevé la instalación de válvulas de sobrevelocidad en cinco puntos a lo largo de la conducción. Para albergar estas válvulas, así como el resto de elementos necesarios, se proyecta la ejecución de arquetas de 13,2 x 8,60 m de planta. Esta misma arqueta se utilizará en la Derivación de Novelda - Aspe. Estas arquetas tendrán una parte enterrada, proyectada con paramentos de hormigón armado, y una parte aérea formada por una estructura metálica exenta con cubierta a dos aguas.  
Con el fin de evitar la corrosión de la tubería se ha previsto la instalación de un sistema de protección catódica por corriente impresa.  
Para las derivaciones a las diferentes entidades de riego se proyecta arqueta enterrada de dimensiones 4,2 x 2,1 metros con paramentos y losa de techo de hormigón armado que albergará una válvula de paso anular y un caudalímetro.  
Para suministrar energía eléctrica a los automatismos proyectados se ejecutarán las respectivas LAMT y sus respectivos Centros de Transformación.  
A lo largo de toda la conducción, y paralelo a ésta, se ejecuta un camino de servicio de longitud de 20.588 m, un ancho de firme de 5 m, cunetas a ambos lados de 0,5 m de profundidad media y pendiente interior 1,5 H / 1 V y 1/1 exterior. El firme se compondrá de una base de zahorra de 20 cm de espeso y una capa de rodadura de aglomerado en frío de 4 cm. Este camino, en algunos puntos, coincidirá con caminos existentes.  
Se ha fijado una franja de expropiación de 14 metros de anchura a lo largo de toda la traza de la conducción. A ambos lados de esta franja se establecen sendas franjas de 7 y 9 metros de zona de ocupación temporal.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 22 de agosto de 2006 y en el Boletín Oficial del Estado del día 25 de septiembre de 2006.  
Durante el periodo de exposición pública se produjeron alegaciones, ninguna de carácter ambiental.  
El expediente tuvo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Urbanismo y Vivienda el día 21 de junio de 2007.  
El día 9 de mayo de 2008 el órgano sustantivo remite la copia de la solicitud del informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano ante la Conselleria de Cultura.  
Alternativas  
Se han estudiado dos alternativas viables tanto desde el punto de vista ambiental como desde el punto de vista técnico.   
El tramo inicial de las dos opciones es el mismo; así pues, el primer tramo empezaría en la conexión con la futura balsa de El Charco y acabaría en el cruce del río Vinalopó.   
Esta traza discurre por el paraje conocido como Las Cañadas, donde se construirá la balsa del Charco y seguirá el trazado formado por la rambla del Charco, pasando junto a la Loma Redonda y por campos semiabandonados, vuelve a conectar con otra rambla siguiendo la cual cruza la carretera comarcal CV-3213.  
Una vez realizado el cruce del río Vinalopó se plantean dos alternativas.  
Alternativa 1  
El cruce del río Vinalopó se ha buscado eligiendo el punto de cruce que menos impacto provoque sobre la vegetación de ribera y sobre especies de interés ambiental.  
Unos metros después del cruce del río, se diseña una bifurcación en la que se instalará la toma para la Comunidad de Regantes de Novelda y Aspe y que conducirá el agua hasta la balsa de La Mola. Después de cruzar de forma subterránea la vía del ferrocarril Alicante - Madrid supera una zona de canteras para llegar a la autovía Alicante - Madrid, la cual se cruza por medio de perforación horizontal.  
En la parte izquierda de la autovía se cruza el barranco de las Salinetas, ascendiendo el trazado de cota para llegar a las balsas de Monteagudo donde se instalará una toma de aguas para el suministro a estas balsas. A continuación la conducción se dirige hacia la vaguada que forman los montes de El Sabater y la Loma de Xiritxola, atraviesa una zona de campos semiabandonados y se dirige hacia el este para alcanzar el punto donde se establecerá la toma a la balsa de la SAT San Pascual de Elche.  
Se prevé una cuarta toma a las balsas de Monforte del Cid. La traza de la tubería está diseñada entre estas balsas y las Lomas del Cid, se dirige hacia la zona militar ubicada en las faldas de las Lomas del Cid donde, por medio de una toma, se conduce el agua a la balsa de El Canalillo y al futuro embalse.  
El Tramo II finaliza en el Pla de la Aceituna, en el término municipal de Agost.  
Alternativa 2:  
En esta alternativa se cruza el río Vinalopó y se sigue un camino de tierra en dirección a Novelda transcurriendo el trazado paralelo al río durante 3,6 km y pasando junto a la balsa de la Mola y junto al cerro de La Mola.  
Al encontrar la desembocadura del barranco de los Baladres, la tubería se desviaría cruzando la vía del ferrocarril y la autovía. Después del cruce de dicha autovía la traza discurrirá paralela a la vía férrea, pasando junto a la Serreta Llarga. Desde este punto el trazado propuesto seguiría paralelo a la carretera local A-222, dirección a Agost, hasta llegar a esta población.   
Desde la tubería principal saldrían diferente toma que llevarían el agua hasta las balsas de La Mola, Monteagudo, La Serreta, Monforte del Cid, El Canalillo y las balsas de la Comunidad de Regantes Virgen de la Paz de Agost.  
Justificación de la alternativa elegida:  
En el estudio de impacto ambiental se señala como más adecuada la alternativa 1 debido a que presenta un trazado próximo a las balsas a las que pretende abastecer, disminuye al máximo los ramales de conexión necesarios, presenta una mejora notable en el sistema de regulación a implantar y presenta menor complejidad técnica.  
La traza elegida discurre a mayor cota geométrica presentando menos altura piezométrica, lo cual se traduce en una presión de trabajo menor, un menor timbraje de tuberías y una mayor viabilidad económica. Esta circunstancia también se traduce en una mayor seguridad del funcionamiento de la obra desde el punto de vista de la seguridad y salud de las personas al trabajar a presiones menores lo que ocasionaría menos daños en caso de accidente.  
Desde el punto de vista de afección a vegetación y fauna en las riberas del río Vinalopó, la alternativa elegida presenta menor impacto.  
Informes sectoriales.  
De acuerdo con las afecciones legales se han emitido los siguientes informes sectoriales:  
- Informe de la Sección Forestal de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante que informa de lo siguiente:  
No existe afección sobre montes públicos gestionados por esta Conselleria.  
La conducción cruza o afecta longitudinalmente a las siguientes vías pecuarias:  
Cañada Real de Andalucía a Valencia (75,22 m) tm de Elda  
Vereda de los Serranos (20,89 m) TM Elda  
Cañada Real de Monteagudo (75,22 m) t.m. Novelda.  
Cañada Real del Camino de las Fuentes de Aspe (75,22m), t.m. de Novelda  
Colada del Barranco de Salinetas (14 m), t.m de Novelda  
Vereda del Cid (20,89 m) tm Monforte del Cid  
Vereda de Castilla (20,89 m) tm Monforte del Cid, afección longitudinal en 200 m aproximadamente.  
Deberá solicitarse la correspondiente ocupación temporal de las mismas, de acuerdo a la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.  
- El técnico de Protección de Especies indica que tal actuación no afecta a bienes gestionados por dicha unidad.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Las afecciones ambientales más importantes para la alternativa elegida se derivan de su afección a cauces hídricos y zona forestal.   
En el primer caso se afectan a los siguientes cauces: rambla del Charco, el barranco de Salinetes, la rambla de Xiritxola, el barranco del Benitol, el barranco de la Mama, además del cauce del río Vinalopó. Algunos de estos barrancos recogen las aguas de lluvia de las vertientes meridionales de La Sierra del Cid.  
En el caso de terreno forestal, si bien el trazado no afecta directamente a montes de utilidad pública, afecta a terrenos recogidos en el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana.   
Dentro de estas zonas se afecta a los siguientes hábitats:  
- Término municipal de Elda: Thymo moroderi-Teucrietum verticillati.  
- Término municipal de Novelda: Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae - Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi.  
- Término municipal de Agost: Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae - Stipo tenacissimae-Sideritidetum leucanthae .  
En cuanto a la calificación del suelo por donde discurre el trazado de la conducción cabe decir que la totalidad del trazado propuesto discurre por suelo clasificado como no urbanizable con distinta calificación. Si bien la mayor parte del postrasvase se ubicará en suelo no urbanizable común en determinados puntos, coincidiendo con los suelos de mayor interés ambiental y recogido en el Inventario Forestal como tales, se afectará a suelo no urbanizable protegido (de protección forestal y forestal-paisajística).  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Se espera que la ejecución de la obra produzca los siguientes impactos:  
Impacto sobre el medio socioeconómico: se espera que el funcionamiento de la obra contribuya al mantenimiento del empleo en las explotaciones agrarias y mejore indirectamente la economía de la zona por su impacto indirecto aunque positivo en el mantenimiento de empleos en la industria agraria.  
Impacto sobre la vegetación: durante la fase de desbroce y despeje de la pista de trabajo se producirá un impacto directo sobre la vegetación cuyo efecto se espera mitigable y recuperable. El ensanchamiento de caminos supondrá una pérdida de vegetación que será permanente.  
Impacto sobre el aire: la fase de desbroce y excavación provocará un aumento de sólidos en suspensión en la atmósfera además de un aumento de ruidos y vibraciones en el área. No obstante, dicho efecto será temporal y reversible.  
Impacto sobre la estructura del suelo: la apertura de la zanja supondrá un impacto permanente sobre la estructura del suelo.  
Impacto sobre el régimen hídrico: los trabajos de excavación de la zanja para albergar la tubería supondrán modificar el cauce de la rambla del Charco que traerá asociado un impacto sobre la estructura del suelo y del trazado de dicho cauce. En el resto de barrancos, al ser afectados estos perpendicularmente, se espera que el impacto sobre ellos sea menor.  
Impacto sobre el paisaje: una vez construidas todas las estructuras proyectadas, el impacto sobre el paisaje se verá reducido al aumento de terreno yermo debido al ensanchamiento de los caminos y la presencia de construcciones fijas en superficie destinadas a albergar los elementos auxiliares de la obra.  
Impacto sobre los recursos hídricos: una vez entre en funcionamiento la obra se espera que se recuperen los acuíferos sobreexplotados y se recupere la calidad de los suelos, afectados por procesos de salinización.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen las siguientes medidas correctoras:  
Riego de la zona de trabajo.  
Transplante de ejemplares arbóreos.  
En las zonas forestales el desbroce se limitará a la superficie estrictamente necesaria; en estos tramos no se ubicarán parques de maquinaria ni zonas de acopio de material.   
Realización de un programa de control sobre la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.  
Señalización de las zanjas.  
El suelo y la tierra vegetal se almacenarán para su posterior utilización en la restauración de la zona.  
Las estructuras visibles de la obra se construirán con materiales y colores propios de la zona.  
Las especies vegetales volverán a ser plantadas en su lugar de origen.  
En las zonas donde se la obra ha dado lugar a desmontes o terraplenes, se procederá a la plantación de especies arbustivas (tomillo, romero, ginesta, jara...)  
Los tendidos eléctricos se señalizarán para evitar las muertes de aves.  
También debe considerarse como una medida correctora el paso por la loma Salinetes por medio de túnel con el fin de no producir efectos negativos sobre la vegetación.  
A lo largo de este tramo y sobre el terreno que recubre la tubería, se habilitará una vía verde cerrada al tráfico de vehículos a motor.  
Esta vía verde dispondrá de 3 metros para el tránsito dotado de firme de zahorras compactadas y 4 metros para la plantación de especies arbustivas autóctonas; en los tramos construidos sobre zonas ricas en yesos, se plantarán especies propias de la zona.   
En las zonas de conexión de la conducción general con las conducciones secundarias, se ubicarán áreas de descanso para los usuarios de la vía verde las cuales contarán con toma de agua no tratada, zona de arboleda, mobiliario forestal y zona techada de unos 80 metros cuadrados.  
Esta vía verde conectará con la vía verde que ocupa la antigua vía de ferrocarril Alicante-Alcoy.  
El objetivo del programa de vigilancia ambiental propuesto es comprobar el cumplimiento de las previsiones de impacto definidas en el estudio de impacto ambiental definidas, llevar un control de las medidas correctoras y controlar posibles repercusiones ambientales no previstas. Para ello se han diseñado una serie de controles con el fin de garantizar el cumplimiento de dichas previsiones.  
En relación con los impactos y medidas correctoras previstas en el proyecto cabe señalar lo siguiente:  
La conducción prevista aprovecha en parte del trazado caminos existentes lo que contribuye a minimizar el impacto total de la obra. No obstante, la magnitud de la pista de trabajo prevista (30 metros) va a ocasionar un impacto importante sobre el territorio.  
La afección por cruce/ocupación de vías pecuarias es importante por lo que habrá de asegurarse el respeto a la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias.  
Las obras del postrasvase presentan afección a numerosos cauces hídricos destacando el barranco del Charco cuyo dominio ocupa el trazado en una extensa longitud.  
En el caso del cruce con el barranco de les Salinetes es de destacar la presencia en el cauce de manantiales da agua salada cuyo régimen hídrico y calidad de las aguas no deben verse afectados por el proyecto.  
La afección a distintos hábitats y a terreno forestal es una constante en la mayor parte del trazado, puntos que coinciden además con los parajes de mayor interés paisajístico.  
Por ello los condicionantes ambientales deberán dirigirse a conseguir la mayor preservación posible de los valores mencionados además de los propuestos en el estudio de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I.7  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Conducción General de la Margen Izquierda del Postrasvase Júcar - Vinalopó. Tramo II, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano cuyo sentido y preceptos vincularán tanto a la realización del proyecto como a la declaración de impacto ambiental. En cualquier caso si en el transcurso de las obras aparecen bienes amparados por dicha Ley deberá actuarse de acuerdo con los preceptos contenidos en la misma.   
2. En los cauces hídricos afectados: se respetará la fisonomía del curso afectado, manteniendo el flujo del agua en condiciones similares a las que presentaba con anterioridad al paso de la conducción y respetando los siguientes apartados:  
a) Se obtendrán los correspondientes permisos de la Confederación Hidrográfica competente.  
b) El paso de la conducción por los distintos cauces no deberá suponer un aumento de efecto barrera para la fauna debiendo en el transcurso de las obras respetarse la fauna de interés que pudiera aparecer.   
c) Se tomarán las medidas oportunas para evitar la modificación de la fisonomía y comportamiento hidrológico del paso de la conducción por la rambla del Charco, la adecuada restauración de la vegetación y la integración paisajística de las estructuras.  
d) Con anterioridad al inicio de las obras y con el fin de asegurar la conservación de los manantiales del barranco de les Salinetes, se solicitará informe a la Confederación Hidrográfica competente sobre las características de la obra a realizar con el fin de que se pronuncie sobre su inocuidad y establezca, en su caso, las oportunas medidas de protección.   
En el caso de que los informes solicitados establezcan afección a los manantiales o surgencias, deberá variarse el punto de cruce.  
Las obras no deberán interferir en el uso recreativo de la zona dels Clots.  
e) En todos los cruces con barrancos no podrán realizarse ni en los cauces ni en sus inmediaciones operaciones de mantenimiento de maquinaria, establecerse parques de maquinaria o zonas de depósito de materiales debiendo tenerse especial cuidado en la adecuada gestión de los vertidos accidentales que pudieran producirse.   
f) En todos los casos se respetará la fisonomía inicial del curso afectado, efectuando un adecuado tratamiento de márgenes para facilitar el crecimiento de la vegetación de ribera, se evitará la erosión mediante el empleo de geotextiles o materiales similares que permitan fijar la vegetación.  
3. Se respetará la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias debiendo solicitarse la ocupación temporal de las mismas.  
4. Previamente al inicio de las obras se estudiará la compatibilidad del trazado de la futura línea del AVE prevista estudiando las correcciones ambientales oportunas a fin de evitar impactos sinérgicos.  
5. Se disminuirá el ancho de la pista de trabajo prevista (30 metros) en los puntos del trazado donde se afecte a terreno forestal y cauces públicos. Se hará llegar al Área de Evaluación Ambiental plano señalando los puntos donde se reducirá dicho ancho a fin de comprobar el cumplimiento de este condicionante. En el caso de que ello no sea posible, se hará llegar por escrito la justificación al Área de Evaluación Ambiental a fin de que este Área se pronuncie.  
6. Con el fin de evitar afecciones innecesarias sobre el territorio se procurará la reducción del camino de servicio de 5 metros a 3,5 - 4 metros. Se deberá justificar por escrito la anchura final prevista o en su caso justificarlo adecuadamente a fin de que se pronuncie el Área de Evaluación ambiental.  
7. Las reparaciones y el mantenimiento de la maquinaría se realizarán en talleres debidamente autorizados.   
8. Se habilitarán rampas en las zanjas para facilitar la salida de animales atrapados, se revisarán diariamente éstas con el fin de desalojar aquellos que no hayan podido salir; se balizará la zona de obras.  
9. En cuanto a las líneas eléctricas, las características y tipologías constructivas se adaptarán a aquellas que se adopten para el Tramo I de la conducción de acuerdo con el condicionante ambiental 11 de la declaración de impacto ambiental emitida para ese tramo.  
10. Se ajustará al máximo el trazado de la tubería con el fin de evitar desmontes en zona natural; cuando ello no sea posible, estos desmontes se dotarán de perfiles redondeados con el fin de integrarlos en el paisaje y se restaurarán mediante la plantación de especies propias de la zona; se propone la restauración mediante geotextiles.  
11. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
12. En las zonas de descanso de la vía verde se ubicarán pequeñas charcas o abrevaderos que sirvan de bebederos para la fauna silvestre y puedan ser utilizadas por los anfibios. Se determinará el organismo responsable del mantenimiento de esta vía verde.  
13. La aceptación total del trazado de este segundo tramo de la conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar - Vinalopó queda condicionado a la estimación ambiental del resto de los tramos de la conducción así como de la balsa de El Vidre.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 11 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 112/2008-AIA.  
Título: Tratamiento de superficie de metales por procedimiento electrolítico o químico.   
Promotor: Deco Alu Ibérica, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Localización: polígono industrial Enchilagar del Rullo, parcela 35, manzana 6, calle 16, en el término municipal de Vilamarxant (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto   
Deco Alu Ibérica SL. es una empresa dedicada al tratamiento de superficies del aluminio, que tiene previsto la realización de la actividad de lacado y anodizado de perfiles de aluminio para la cual pretende solicitar la pertinente autorización ambiental integrada.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
De acuerdo con el proyecto presentado la actividad, que contempla el tratamiento de superficies de metales por procedimiento electrolítico o químico, se pretende ubicar en el polígono industrial Enchilagar del Rullo, parcela 35, manzana 6, calle 16, en el término municipal de Villamarchante, provincia de Valencia. El establecimiento está formado por un edificio industrial cubierto de 6540 m² de superficie construida que a su vez está formado por varias naves adosadas entre sí, de características similares. La parcela cuenta con 12056,45 m² ubicada en suelo urbano industrial según el planeamiento urbanístico. El suelo es compatible con la calificación del P.G.O.U de Villamarchante.   
El acceso a las instalaciones, se realiza a través de la fachada que da a la calle número 16 del polígono industrial Enchilagar del Rullo y su entorno está formado por solares y naves industriales destinadas a diferentes actividades.   
El grado de urbanización de la parcela donde se localiza la actividad se caracteriza por:  
- Pavimentación de hormigón.  
- Suministro eléctrico.  
- Iluminación.  
- Teléfono.  
- Agua potable.  
- Colector de vertidos.  
- 3 depósitos de 1000 litros cada uno de gasoil como combustible para las etapas de lacado y sublimación y se prevé que en un futuro se realice la conexión a la red de gas natural para el abastecimiento en la etapa de adonizado.  
- Grupo electrógeno de gasoil de emergencia.  
Las materias primas empleadas en el proceso industrial son:   
- Perfiles de aluminio en barras o planchas.  
- Papel de sublicromía, siendo el consumo anual de 4 Tm.  
- Productos químicos, con un consumo de 213,38 Tm/año.  
- Material para embalaje del producto acabado, generalmente film plástico con un consumo de 10,4 Tm/año.  
Se estima que la cantidad anual de aluminio tratado por la empresa será aproximadamente de 1200 Tm. De forma esquemática, el proceso productivo consta de las siguientes fases: recepción de las materias primas y almacenamiento en la zona correspondiente; pretratamiento previo al anodizado compuesto por el gratado, baño de desengrase, fase de matizado y baños de neutralización; anodizado en un electrolito al 18% en ácido sulfúrico; acabado consistente en varios tratamientos dependiendo del acabado deseado tales como el coloreado electrolítico consistente en la deposición electrolítica de sales metálicas en los poros de la capa anódica para conseguir acabados anódicos con color, el sellado que consiste en aislar la capa anódica del medio mediante un proceso de hidratación que reduce la porosidad y la capacidad de absorción de la misma y, por último, recubrimiento con papel de sublimación consistente en un tratamiento térmico con el fin de que el papel se adhiera al perfil. Asimismo, existe una línea independiente para aplicar pintura en polvo sobre la perfilería de aluminio. Se realiza un pretratamiento previo al lacado mediante un anodizado y secado en horno y para finalizar se aplica la pintura en polvo.  
A medida que se obtengan las piezas de aluminio con el correspondiente acabado superficial, serán llevadas a la correspondiente zona de almacenamiento donde se irán depositando o envasando en el envase correspondiente.  
El consumo de agua previsto procede de la red de suministro municipal y de un pozo, no aportando autorización del mismo. El agua procedente de la red municipal será utilizada exclusivamente para uso sanitario y consumo humano estimándose un consumo de 700 m³/año mientras que el agua de pozo será utilizada exclusivamente para uso industrial por lo que se estima un consumo de 46300 m³/año. Además, algunos de los productos químicos, como por ejemplo los ácidos, incorporarán al proceso 100 m³ de agua al año.  
La empresa se alimentará a base de energía eléctrica, gas natural y gasoil. El consumo anual aproximado y estimado de energía eléctrica es de 2500 MW/año mientras que el de gas natural y gasoil es de 1800 MW y 36000 litros respectivamente  
Alternativas  
La actuación descrita en el proyecto, se considera la única alternativa técnica, medioambiental y económicamente viable, debido a:  
Tratarse de suelo calificado como suelo industrial, dentro de un polígono industrial.  
- someterse a régimen de autorización bajo los preceptos de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, es un requisito legal de obligado cumplimiento para todos aquellos productores de residuos en cantidad superior a los 10.000 kg/año. Y la empresa se estima que genera más de 10 toneladas de residuos.  
- No existe alternativa a la gestión de residuos porque:  
- Todos los residuos considerados en el estudio, serán almacenados, identificados y gestionados conforme a la legislación vigente.  
- Las zonas de almacenamiento de residuos peligrosos, se dispondrán en zonas próximas a las zonas de generación para evitar lo máximo posible el trasiego de los mismos.  
- Las zonas de almacenamiento de residuos peligrosos, se ubicarán en zonas bajo cubierta y de fácil acceso para la carga de los camiones de recogida.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I, subapartado 2.6 (instalaciones para el tratamiento de superficie de metales y materiales plásticos por procedimiento electrolítico o químico, cuando el volumen de las cubetas o de las líneas completas destinadas al tratamiento empleadas sea superior a 30 m³), de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrado de la contaminación, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.   
Otras afecciones consideradas son:  
- El tratamiento y revestimiento de metales está incluido como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
El impacto ambiental que genera la actividad se reduce, básicamente a los impactos producidos durante la fase de explotación y fase de abandono de la actividad, ya que la construcción de la nave está completada y por tanto no se han tenido en cuenta los impactos producidos durante la fase de construcción.   
Las acciones susceptibles de producir impacto sobre el medio son las siguientes:  
- Transporte.  
- Carga, descarga y almacenamiento.  
- Proceso productivo.  
- Producción de residuos.  
- Emisiones atmosféricas.  
- Vertido de aguas.  
El transporte supondrá un aumento del tráfico rodado en el polígono industrial y sus inmediaciones, aumentando la contaminación acústica y atmosférica y el impacto visual producido por los vehículos de transporte. Supondrá, además, un riesgo potencial de la contaminación del suelo y de las aguas por derrame de combustible del propio vehículo, o por fuga y derrame de los productos químicos transportados, en caso de accidente.  
En cuanto a la carga, descarga y almacenamiento, son acciones susceptibles de producir impacto asociadas a la utilización de carretillas elevadoras. Pueden dar lugar a posibles accidentes con el consecuente riesgo de contaminación del suelo y de las aguas, así como para la seguridad laboral.  
La actividad desarrollada por la empresa se caracteriza por la generación de residuos peligrosos (lodos de depuradora, cartuchos filtrantes, envases plásticos vacíos y pintura en polvo), y residuos industriales no peligrosos (cartón, chatarra de hierro y aluminio y hidróxido de aluminio). Los residuos industriales, tras ser recogidos de manera selectiva, se gestionarán a través de un gestor autorizado, o en su caso, a través de los servicios de recogida selectiva municipales. Los residuos peligrosos cumplirán los requisitos establecidos en la legislación nacional y autonómica vigente y serán entregados a gestor autorizado. Además, las zonas de almacenamiento, carga y descarga de residuos peligrosos y de productos químicos, así como las zonas de producción deberán ser cubiertas o interiores y garantizar la impermeabilización, de manera que se impida la contaminación del suelo por vertido o derrame accidental. Deberán disponer de material absorbente para recogida de pequeños derrames, en lugares accesibles y próximos a las zonas de producción y almacenamiento.  
Respecto a las emisiones atmosféricas, los gases procederán de los vehículos utilizados para el transporte, así como de los hornos de secado, de polimerizado y de sublimación y los procedentes de la etapa de anodizado. Las medidas correctoras necesarias vienen dadas por la legislación propia en contaminación atmosférica tales como: disponer de instalaciones adecuadas para impedir o aminorar la contaminación, realizar un control periódico mediante analíticas, cálculo de las chimeneas y de los orificios necesarios para la toma de muestras de gases y polvos y disposición y archivo del Libro de Registro de Emisiones. Además se comprobará el buen funcionamiento de los componentes de la cadena de descontaminación incorporada en los vehículos utilizados para el transporte de residuos.  
El estudio de impacto ambiental indica que no se considera necesario la disposición de medidas correctoras para la contaminación acústica. Sin embargo, se deberán cumplir las condiciones más restrictivas de aislamiento acústico exigibles en la normativa vigente en materia de contaminación acústica. Se deberá realizar un autocontrol de las emisiones acústicas al menos cada cinco años, para determinar que los niveles de transmisión exterior no superen el valor de 55 dB(A) en horario diurno y de 45 dB(A) en horario nocturno, con relación a las zonas de uso dominante residencial. En cualquier caso, se tomarán las medidas que sea necesario adoptar en las instalaciones, para que no se superen los niveles máximos de recepción interior y exterior.  
Las aguas residuales industriales que se pueden generar en la empresa por la actividad son las aguas procedentes de los diversos enjuagues que conformarán el proceso productivo. Los efluentes de enjuague serán conducidos a la depuradora de aguas industriales que DECO ALU tiene previsto implantar en sus instalaciones, siendo el resultante el vertido industrial que irá al colector municipal. El tratamiento depurador consiste en tratamiento físico-químico y filtro de prensa. Las aguas pluviales serán conducidas por las bajantes y dirigidas, junto con las aguas de origen sanitario, hacia el alcantarillado municipal.  
La vigilancia ambiental del proyecto incluido en el estudio de impacto ambiental consiste en la realización de inspecciones y controles periódicos llevados a cabo por personal cualificado y que se describen a continuación:  
- Se realizará por entidad colaboradora de la administración y cada cinco años para instalaciones del grupo C, un control periódico mediante analíticas, según el Decreto 833/1975, de 6 de febrero, y la Orden de 18 de octubre de 1976.  
- Se deberán realizar inspecciones periódicas de autocontrol, según la periodicidad y los parámetros establecidos por la Orden de 18 de octubre de 1976 y el Decreto 833/1975, para los focos considerados.  
- Cumplir las obligaciones documentales y registrales detalladas en el Real Decreto 952/1997 y Real Decreto 833/1988 relativas a la producción y gestión de residuos peligrosos.  
- Se deberán comprobar semanalmente, la inexistencia de fugas o derrames en las zonas de almacenamiento de productos químicos y de residuos peligrosos.  
- Solicitará, a un Organismo de Control facultado para la aplicación del Real Decreto 1942/1993, de 5 de noviembre, la inspección de sus instalaciones, con la periodicidad establecida en dicho Reglamento.  
- Realizar la revisión y recarga de los equipos de protección contra incendios con la frecuencia establecida en la normativa asociada y cumplir el programa de mantenimiento de los medios materiales de lucha contra incendio indicado en el Real Decreto 1942/93, de 5 de noviembre.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 12 de febrero de 2008, se recibió en este Área consulta del Área de Calidad Ambiental acerca de la suficiencia documental de la actividad a autorizar, respondiendo a la misma el 27 de febrero de 2008. Se remitía, asimismo, el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto básico.  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
Posteriormente, con fecha 7 de abril de 2008, se recibió escrito de la misma solicitando la evaluación de impacto ambiental del proyecto, a instancias de Deco Alu Ibérica SL  
El propio escrito de remisión certifica que el proyecto básico de autorización ambiental integrada y el estudio de impacto ambiental han sido sometidos a información pública sin que se hayan producido alegaciones al respecto.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado g) del grupo 4 del anexo I de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (tratamiento de superficie de metales, por proceso electrolítico o químico, cuando el volumen de las cubetas empleadas para el tratamiento sea superior a 30 metros cúbicos), modificado por el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16.2.m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto tratamiento de superficie de metales por procedimiento electrolítico o químico promovido por Deco Alu Ibérica SL., a ubicar en el polígono Enchilagar del Rullo, parcela 35, manzana 6, calle 16 del término municipal de Villamarchante, provincia de Valencia, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
2. El vertido de aguas a la red de alcantarillado municipal deberá cumplir lo establecido en la Ordenanza municipal de vertidos del Ayuntamiento de Villamarchante.  
3. Por la cantidad de residuos peligrosos que la empresa generará anualmente, se deberá obtener la preceptiva autorización como grandes productores de residuos peligrosos  
4. Se deberá acreditar el cumplimiento de los límites del nivel de ruido establecidos en la legislación autonómica en la materia y con la periodicidad establecida en la misma, mediante la preceptiva auditoría acústica.  
5. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 13 de noviembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML