Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8557, del 28-05-2019 (2019/4916)

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 80/18-AIA Nules.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8557

Data del DOGV
:   28-05-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/4916

CVE


Data del document
:   08-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 80/18-AIA Nules. [2019/4916]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 80/18-AIA Nules.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 80-2018-AIA.  
Títol: Instal·lació d'aqüicultura per a engreixament d'orada, llobarro, corbina en gàbies flotants en aigües del Mediterrani.  
Promotor: NIORDSEAS, SLU.  
Òrgan substantiu: Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló.  
Localització: Nules (Castelló).  
  
Descripció del projecte. Alternatives.  
El projecte consisteix en la instal·lació d'una nova explotació d'aqüicultura enfront de la costa de Nules que es dedicarà al preengreixament i engreixament de peixos fins a la seua talla comercial en gàbies flotants enfront de les costes del terme municipal de Nules (Castelló).  
Amb la posada en funcionament d'aquesta nova instal·lació es pretén la reestructuració de la producció del grup Andrómeda. En aquesta reestructuració està previst l'abandó de la granja existent pertanyent a l'antiga Acuícola Marina, SL, i a la renúncia a les dues concessions actuals.  
Per tant, l'objecte del projecte és l'abandó de les antigues instal·lacions d'Acuícola Marina, SL, enfront de les costes de Nules i el trasllat i ampliació de la producció a una nova ubicació.  
Els antecedents administratius del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental estan inclosos en els expedients 303-2001-AIA (granja marina d'orada i llobarro enfront de les costes de Nules) i 153-2004-AIA (ampliació de granja marina d'orada i llobarro per a la cria de rèmol, llenguado, polp i clòtxina enfront de les costes de Nules).  
S'han analitzat les següents alternatives:  
- Alternativa 0: l'escassa profunditat de les aigües on se situa actualment la granja impedeix la introducció de tecnologia més eficient i suposa assumir el risc existent procedent dels temporals marins, cada vegada més forts, per la qual cosa es descarta aquesta alternativa.  
- Alternativa 1: construcció de noves instal·lacions en la concessió actual. Permetria introduir millores en els ancoratges i materials de xarxes. Continua existint el risc d'afecció per temporals i la impossibilitat de canviar el sistema de gàbies.  
- Alternativa 2: construcció de noves instal·lacions al sud-est de les instal·lacions existents enfront de Nules i desmantellament progressiu de les antigues instal·lacions. L'emplaçament a major profunditat permetrà instal·lar gàbies de majors dimensions reduint la biomassa per gàbia. Hi ha consens en la ubicació amb els pescadors locals.  
- Alternativa 3: construcció de les noves instal·lacions al sud-est de les instal·lacions existents enfront de Borriana. La nova instal·lació quedaria dins de la zona de treball permesa per a la pesca però, a causa de la proximitat amb la granja marina en funcionament de Borriana, augmentaria els riscos en matèria de bioseguretat.  
Després de l'anàlisi d'alternatives es tria la número 2.  
La ubicació triada per a la ubicació de la nova explotació aqüícola se situa a 6,3 milles al sud-est del port de Borriana (Castelló), en fons de profunditat compresa entre els 40 i 46 metres. La superfície del polígon de la concessió és de 144 ha delimitant un rectangle de 1.200 m x 1.200 m.  
Les coordenades d'abalisament perimetral són les següents (Dàtum WGS84/ETRS89):  
  
Punt Latitud/Longitud Profunditat  
A 39° 46,210 N/0° 00,284 W 42  
B 39° 45,600 N/0° 00,000 W 46  
C 39° 45,381 N/0° 00,790 W 43  
D 39° 45,990 N/0° 01,075 W 40  
  
  
La instal·lació constarà de 32 gàbies flotants de 38 metres de diàmetre i 26 metres de profunditat total, amb un volum aproximat de 21.000 m³ cadascuna i una barcassa-sitja amb sistema d'alimentació automatitzat.  
Les gàbies flotants se situen agrupades en dues estructures flotants o entramats de 8 x 2 gàbies cadascuna formades per boies, caps i contrapesos, capaços de suportar els esforços produïts pels agents ambientals sobre les gàbies, absorbir els esforços dinàmics i transmetre les tensions als fondejos, mitjançant cables i cadenes.  
Les instal·lacions comptaran amb llastos rígids destinats a donar estabilitat als elements enfront dels corrents. Les xarxes es prologaran per damunt del nivell del mar per a evitar salts de peixos i es disposarà sobre cada gàbia una estructura central que alça la xarxa per a evitar atacs d'ocells.  
L'estructura flotant està formada per un conjunt de boies, caps i cadenes, amb els seus corresponents elements de fixació. Les àncores se senyalitzen en la superfície mitjançant boies d'àncora. Es projecta col·locar un total de 60 àncores. Les boies de l'àncora i elements de senyalització es llastraran amb 43 blocs de formigó.  
La barcassa d'alimentació estarà fondejada de forma permanent al fons marí i se situarà en un extrem de la instal·lació. Disposarà dels elements necessaris per a dotar d'energia a la instal·lació així com dels elements necessaris per a procedir a l'alimentació dels peixos. Inclourà una tripulació permanent de 4 persones.  
El sistema d'alimentació de peixos comptarà amb sitges d'emmagatzematge, bufadors d'aire, sistemes de dosatge i transport fins a les gàbies mitjançant canonades flotants. El sistema de control permetrà l'alimentació de cada gàbia d'acord amb els requisits de la biomassa present i l'ajust de la distribució del pinso per a minimitzar pèrdues.  
  
El perímetre de la instal·lació se senyalitzarà d'acord amb els requisits de les autoritats marítimes competents.  
La capacitat de producció màxima serà de 5.000 t/any de peix per al total de les espècies (dorada, llobarro i corbina).  
En el pla de producció es planteja l'alternança d'espècies i la realització de cicles de producció complets. Això significa que les sembres de cada espècie es realitzen en una mateixa estació i en tota la instal·lació alhora i no s'introdueix l'espècie següent fins no haver començat a buidar la granja. D'aquesta manera la biomassa anirà variant successivament passant de pics màxims a mínims segons el moment del cicle, amb el que s'espera reduir les patologies dels animals i reduir l'impacte sobre el medi receptor en intercalar períodes de molt baixa biomassa en els quals la instal·lació roman pràcticament buida.  
Les sembres d'orada i llobarro es realitzaran preferentment entre els mesos de març a setembre mentre que les de corbina es concentraran durant els mesos d'abril a agost.  
Les càrregues mitjanes se situaran entorn dels 18 kg/m³, encara que podrien aconseguir-se màxims puntuals de fins a 25 kg/m³ a final de cicle.  
La gestió sanitària dels cultius queda regulada a través del pla veterinari i de seguretat i els aspectes de neteja i desinfecció mitjançant el pla de bioseguretat.  
Al final de la producció es realitzarà la pesca d'orada i llobarro des d'agost fins a setembre de l'any següent, que es prolongarà durant 14 mesos. La corbina començarà a pescar-se al juny i el cicle finalitzarà al desembre, 43 mesos més tard, amb l'objectiu d'obtindre talles majors.  
  
  
Tramitació administrativa.  
El 31 de juliol de 2018 la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (DTCAMACCYDR) remet expedient a l'efecte de l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
  
El 20 de novembre de 2018 es requereix des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental esmena d'expedient a la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló.  
Els dies 14 i 19 de gener de 2019 la Secció de Pesca Marítima remet la documentació sol·licitada.  
El dia 26 d'abril de 2019 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació cartogràfica de l'estudi d'impacte ambiental.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 18 de maig de 2018.  
Simultàniament al tràmit d'informació pública l'òrgan substantiu, segons certificat expedit el dia 19 d'octubre de 2018, va consultar a les següents administracions, organismes públics i persones interessades: Ministeri de Defensa, organisme públic Ports de l'Estat, Capitania Marítima de Castelló, Direcció General d'Obres Públiques Transport i Mobilitat, Servei Provincial de Costes de Castelló, Direcció General de Turisme, Servei de Ramaderia, Sanitat i Benestar Animal, Direcció General de l'Aigua, Ajuntament de Borriana, Ajuntament de Nules, federació provincial de confraries de pescadors de Castelló i a les organitzacions ecologistes Oceana i WWF.  
Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions al projecte segons certificat emés en data de 19 d'octubre de 2018 per l'òrgan substantiu.  
Es van emetre els informes sectorials següents:  
- Informe favorable de 24 de maig de 2018, de la Direcció General de Marina Mercant respecte a la seguretat marítima, condicionat a la presentació d'un pla de manteniment de l'abalisament que incloga els elements susceptibles d'eixir a la deriva i d'alerta en cas de fallada del sistema d'ancoratge.  
- Informe de 24 de juny de 2018, del Ministeri de Defensa en el qual s'indica que en data de 25 de juny de 2018 l'Estat major de l'armada va manifestar que no hi ha inconvenient a dur a terme el projecte.  
No obstant això, s'haurà d'assenyalar el començament i finalització dels treballs així com comunicar la instal·lació de l'abalisament associat al projecte a l'Institut Hidrogràfic de la Marina.  
- Informe de 12 de juny de 2018, de l'Ajuntament de Borriana que indica que no s'aprecia inconvenient tècnic en el desenvolupament de l'activitat, les instal·lacions han de subjectar-se a les autoritzacions fixades en la normativa vigent.  
- Informe de 16 de juliol de 2018, de la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural en el qual s'indica que en les instal·lacions previstes hi haurà vàters químics per a recollir les aigües sanitàries generades pels treballadors que es traslladaran a port per al buidatge.  
Prossegueix l'informe exposant que l'impacte de les instal·lacions previstes es deu principalment a l'excedent d'aliment no digerit, excrecions dels peixos i els derivats de la utilització de productes per al tractament de les malalties dels peixos (antibiòtics, antifúngics, etc.).  
  
La Direcció General de l'Aigua informa favorablement sobre el projecte sempre que es realitze el programa de vigilància ambiental proposat valorant l'estat de la zona, sempre que siga possible, sobre la base del que regula el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les masses d'aigua superficials i les normes de qualitat ambiental.  
Els resultats de les anàlisis s'hauran de remetre semestralment a la Conselleria de Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, fent constar qualsevol irregularitat en les dades o detecció de nivells superiors als límits d'emissió o els objectius de qualitat, i s'hi adjuntaran en format excel els resultats analítics obtinguts.  
Altres condicionants que imposa la Direcció de l'Aigua al projecte són: la prohibició de l'abocament de substàncies sòlides no previstes en la documentació presentada, així com l'abocament d'aigües contaminades al medi marí, l'adopció de mesures per a evitar l'abocament d'hidrocarburs o olis al medi, la remissió a la Direcció General de l'Aigua de còpia de la declaració d'impacte ambiental (DIA) i de l'Ordre ministerial de concessió d'ocupació de domini públic maritimoterrestre.  
- Informe d'11 de desembre de 2018 de l'Ajuntament de Nules que indica que mitjançant informe de 5 de desembre de 2018 l'enginyer municipal manifesta que no té res a informar en tractar-se d'una activitat de granja marina situada a diversos quilòmetres del terme municipal.  
  
- Informe favorable de 4 d'octubre de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià per no haver-se trobat restes d'aquesta índole, en la prospecció geofísica arqueològica subaquàtica amb inspecció enfront de Nules-Xilxes (Castelló).  
- Informe d'11 de desembre de 2018 del centre d'arqueologia subaquàtica que informa favorablement sobre el projecte en incorporar aquest els condicionants mediambientals fixats.  
- Informe de 14 de desembre de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni favorable a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià que ratifica l'informe favorable de data 4 d'octubre de 2018 en incorporar i assumir el projecte últimament aportat tots i cadascun dels condicionants mediambientals que es van fixar respecte a la possible afecció de l'obra al patrimoni arqueològic subaquàtic.  
- Informe de la Subdirecció General per a la Protecció del Mar, de 22 de gener de 2019, del qual s'extrau el següent:  
(?) «s'indica que el sediment està majoritàriament compost per arenes fines. Les prospeccions realitzades per Mediterráneo Servicios Marítimos, SL, han confirmat que la unitat bionòmica principal es correspon amb la comunitat de fons detrítics enfangats. Els sediments també presenten una qualitat acceptable, sense símptomes de zones anòxiques i amb una quantitat de matèria orgànica molt baixa. Les espècies oposades pertanyen a una comunitat bentònica empobrida, a les quals no els afecta l'enriquiment orgànic, sempre presents en baixes densitats i sense variacions significatives en el temps.  
El projecte no es localitza dins de cap àrea amb figura de protecció de la Xarxa Natura 2000 (tipificada com ZEC, LIC o ZEPA).  
L'activitat objecte del present informe es localitza en l'àmbit de la Demarcació Llevantina-Balear, establida en la Llei 41/2010, de protecció del medi marí».  
L'informe continua indicant que l'article 35.3 de la Llei esmentada estableix que «la col·locació de matèries o altres substàncies sobre el fons marí o subsòl requereix el corresponent projecte que serà autoritzat per l'administració competent amb un informe previ favorable del Ministeri de Medi Ambient, i Medi Rural i Marí a l'efecte de determinar la seua compatibilitat amb l'estratègia marina corresponent, sense perjudici d'altres informes previstos en la legislació vigent. L'autorització únicament podrà ser concedida quan en la sol·licitud es justifique que els materials s'han avaluat seguint els procediments que resulten aplicables d'acord amb la normativa específica en funció de la seua naturalesa o, en absència d'això, els criteris, directrius i procediments pertinents adoptats pels convenis marins que resulten aplicables. El projecte haurà d'incloure una avaluació del fons marí on es pretenga realitzar la col·locació o depòsit, així com dels efectes que l'actuació puga causar en el medi marí i en les activitats humanes en el mar».  
  
L'informe continua: «Com que en data de hui encara no s'han establit reglamentàriament els dits criteris, el present informe se cenyeix a l'anàlisi de la compatibilitat de l'activitat proposada amb els objectius generals de la Llei 41/2010 i els objectius ambientals específics de l'Estratègia Marina Llevantina-Balear, inicialment aprovats juntament amb la definició del bon estat ambiental, per Acord del Consell de Ministres el 2 de novembre de 2012, i posteriorment, juntament amb el conjunt de les estratègies marines de les cinc demarcacions marines, per Reial decret 1365/2018, de 2 de novembre».  
L'informe continua indicant que aquest se circumscriu al que s'estableix en l'article 3 de la Llei 41/2010, de 29 de desembre, de protecció del medi marí i finalitza exposant:  
«L'activitat que es pretén realitzar ha de ser compatible amb els objectius generals i específics de l'Estratègia Marina de la Demarcació Llevantina-Balear.»  
A continuació l'informe assenyala els objectius específics a complir de l'estratègia marítima: protegir i preservar el medi marí incloent-hi la seua biodiversitat, evitar-ne la deterioració i recuperar els ecosistemes marins en les zones que s'hagen vist afectades negativament, reduir la intensitat i àrea d'influència de les pressions antropogèniques significatives sobre els hàbitats bentònics, amb especial atenció als hàbitats biogènics o protegits, garantir que les activitats i usos en el medi marí siguen compatibles amb la preservació de la biodiversitat, així com que les alteracions físiques localitzades i permanents causades per activitats humanes no amenacen la perdurabilitat i funcionament dels hàbitats biogènics o protegits, ni comprometen l'assoliment o manteniment del BEA per a aqueixos hàbitats.  
L'informe conclou:  
(?) «a la vista de la documentació aportada, s'ha de concloure que no es preveuen repercussions negatives i que l'actuació objecte de la present consulta seria compatible amb els objectius de l'Estratègia Marina de la Demarcació Llevantina-Balear».  
- Informe de 18 de febrer de 2019, del veterinari d'inspecció pecuària de l'Oficina Comarcal Agrària Plana Alta de Vila-real:  
(?) «D'acord amb la documentació aportada, les espècies d'orada, llobarro, corbina i cèrvia no són susceptibles de patir les malalties esmentades en l'annex I de la resolució que aprova el Pla anual zoosanitari per a 2019, en l'annex IV del Reial decret 1614/2008, i en l'annex I del Reial decret 526/2014.  
En el programa sanitari es recullen actuacions quant a patologies, tractaments, pla de visites i seguiment que cal entendre adequades a la naturalesa de l'explotació objecte del programa i a la pràctica del professional veterinari responsable que les subscriu.  
A data de l'informe, no es té coneixement de cap circumstància sanitària que puga condicionar la inclusió/actualització que, si escau, puga realitzar el titular del registre.»  
  
Consideracions ambientals  
De l'estudi d'impacte ambiental es destaca el següent:  
La nova instal·lació es localitza en una zona de moderat hidrodinamisme en el qual predominen corrents de baixa velocitat, entre 0,1 i 0,2 m/s, que discorren en direcció SW-NE. La freqüència major d'onatge correspon a la component E, seguida per les components NE i ES. Les ones de major grandària (>3m) es produeixen en els períodes de setembre a abril.  
La nova instal·lació se situaria entre 40 i 46 m de profunditat, sobre fons de pendent suau i homogeni entorn de l'1 %. Les isòbares són sensiblement paral·leles a la costa. No s'han detectat en la zona afloraments rocosos.  
La qualitat de les aigües en la zona és bona, no es detecten abocaments significatius. Es tracta d'una zona d'aigües oligotròfiques, molt oberta i amb bona circulació i en la qual no es detecta una influència continental significativa. Els sediments també presenten una qualitat acceptable, sense símptomes de zones anòxiques i amb una quantitat de matèria orgànica molt baixa.  
El projecte de piscifactoria se situarà en una zona que es correspon amb el desenvolupament de biocenosi de fons detrítics enfangats. Aquesta comunitat presenta un substrat de sediments fins amb algun detritus més gruixut de restes calcàries de petxines i closques. Es caracteritzen per presentar una comunitat molt poc diversa on abunden els organismes endobentònics així com alguns organismes epibentònics mòbils. En aquestes profunditats els processos de sedimentació són relativament lents, permeten cert desenvolupament d'organismes macrobentònics sèssils.  
La composició específica de les comunitats sedimentàries infralitorals i circalitorals, ve marcada per l'origen de les partícules, així com per la grandària d'aquestes. S'ha detectat la presència de mol·luscos gasteròpodes del gènere Turritella sp.  
La prospecció arqueològica s'ha realitzat amb sonar d'escombratge lateral, magnetòmetre i perfilador de sediments. Les prospeccions no han detectat cap indici d'existència de restes arqueològiques submarines en la zona prospectada.  
1. Identificació i valoració d'impactes. Mesures preventives i correctores: l'estudi d'impacte ambiental identifica, valora i estableix les mesures preventives i correctores en funció de les accions del projecte que poden generar efectes ambientals i segons la fase del projecte en la qual es realitzen. Es descriuen i valoren a continuació:  
Fase de construcció:  
- Instal·lació de llastos i sondejos: la seua col·locació suposarà l'ocupació definitiva de 97 m² i és previsible l'afecció a un xicotet nombre d'individus de les poblacions bentòniques presents, on predominen espècies comunes que manquen de significació ecològica.  
Per a evitar efectes significatius en la instal·lació dels llastos i fondejos es tindrà en compte la cartografia bionòmica en la seua instal·lació per a no produir afecció sobre organismes marins. D'altra banda la presència dels fondejos suposarà la introducció en la zona de substrats durs que poden ser colonitzats per organismes filtradors que afavoreixen l'autodepuració del sistema. Com a efectes negatius es destaquen les alteracions de la dinàmica litoral, alteracions locals en el règim de transport de materials que produeixen un efecte «llavada» al voltant de l'obstacle juntament amb l'acumulació de materials fins en la zona d'ombra.  
Atesa l'escassa dimensió dels fondejos l'impacte es farà patent en una escassa extensió encara que la intensitat serà mitjana, de caràcter permanent i sense possibilitat d'establir mesures correctores.  
- Trànsit d'embarcacions que intervindran en la instal·lació de les infraestructures: l'impacte es prolongarà durant diversos mesos i produirà un augment d'emissió de gasos, sorolls i vibracions propis dels motors de combustió. L'impacte se circumscriurà a l'àmbit del port de Borriana i a la zona on se situarà la granja. Com a mesura preventiva es proposa el correcte manteniment dels motors de les embarcacions.  
  
- Generació de residus: durant la fase de construcció es produiran restes procedents de la instal·lació de les gàbies i dels fondejos. Com a mesura correctora, a l'acabament de les obres es procedirà a la retirada d'elements sobrants i es traslladaran a abocador autoritzat.  
Fase de funcionament:  
- Trànsit d'embarcacions: el subministrament de pinso i el manteniment de les xarxes ocasionarà trànsit d'embarcacions que afectaran la qualitat de l'aire i de les aigües superficials. Els impactes seran negatius i de baixa intensitat.  
- Aportació d'aliment: el funcionament de la granja a plena producció produirà una emissió diària de 4.038 kg de sòlids, resultants de sumar l'aliment sobrant (548 kg) i els sòlids suspesos generats en el procés (3.490 kg). Es produiran a més diàriament 1.507 kg de nitrogen i 219 kg de fòsfor.  
L'alliberament de nutrients en la columna d'aigua pot donar lloc a un creixement massiu i descontrolat del fitoplàncton i del zooplàncton (eutrofització) que es manifesta en el canvi del color de l'aigua amb pèrdua de transparència, desplaçament de la xarxa tròfica cap a les fraccions planctòniques amb la possible aparició d'espècies de bloom que poden ser perjudicials, augment de les taxes de sedimentació i enriquiment del fons, disminució del contingut d'oxigen en l'aigua, aparició de mucílags i espumes, etc.  
La sedimentació de les restes de pinso i de la femta poden donar lloc a una progressiva contaminació dels fons pròxims per l'acumulació de matèria orgànica amb augment de la taxa de sedimentació i enfangament, esgotament de l'oxigen en el fons i en els sediments amb la consegüent alteració de les condicions fisicoquímiques d'aquests, disminució de la riquesa i diversitat de les comunitats bentòniques, augment de la presència d'organismes detritívors i d'espècies no desitjables com el bacteri Beggiatoa sp.  
La quantificació de l'impacte, mitjançant models matemàtics de transport de contaminants mostra que en condicions normals d'explotació l'aportació de sòlids sedimentables generats per cada gàbia ascendirà a un total de 103 tones anuals (128 kg/dia), de les quals la major part (62,5 tones) correspondran a pinso no consumit.  
El comportament de les partícules és molt similar tant en la femta com en les restes de pinso. Al voltant del 80 %, sedimentarà amb rapidesa davall de les gàbies i en els seus voltants. En el cas de la femta la màxima acumulació en fons es produeix als 40-75 m de distància, mentre que el pinso sedimenta davall de la gàbia. A partir d'ací la taxa de sedimentació disminueix amb rapidesa, segons ens allunyem de la zona d'ombra. A partir dels 450 m la influència serà indetectable.  
  
Quant a la distribució vertical, atés que els corrents desplaçarien les partícules en direcció SW-NE, amb corrent dominant de l'E, l'àrea de distribució dels sòlids s'estendrà en forma d'oval cap a l'oest i nord-est considerant-se la zona d'afecció en una àrea circular de 380 m de diàmetre amb una zona de 114 m de diàmetre on el nivell de contaminació seria més elevat.  
Malgrat la magnitud de les aportacions totals, la taxa de sedimentació per unitat de superfície és molt xicoteta. En el cas del pinso no consumit pot ser superior als 125 g/m²/d davall de les gàbies, mentre que en el cas de la femta la taxa màxima és d'uns 90 g/m²/d pel que és difícil que es produïsquen cúmuls significatius de matèria orgànica en fons que puguen donar lloc a problemes severs de contaminació.  
  
El disseny en el procés productiu constitueix una mesura preventiva en aquest aspecte en alternar els pics de biomassa amb períodes de baixa càrrega o buidatge de la instal·lació, la qual cosa afavoreix la regeneració del medi mitjançant llavada i la dispersió de nutrients. L'automatització de l'alimentació des de sitges flotants i l'ús de cambres submarines optimitzaran la utilització del pinso. D'aquesta manera es podrà minimitzar el sobrant de pinso i reduir el seu efecte contaminant.  
Quant a l'afecció a espais naturals protegits, no s'esperen efectes ambientals en el LIC Alguers de Borriana-Nules-Moncofa situat a més de 10 km de distància ni en les zones de bany a causa dels corrents existents.  
Quant als efectes acumulatius i sinèrgics entre la nova granja i l'existent, no és previsible que puguen produir-se efectes acumulatius ni sinèrgics, ja que, a pesar que pràcticament es duplica la biomassa produïda també augmenta la superfície de cultiu en la mateixa proporció, per la qual cosa es mantenen les taxes de dilució i dispersió dels contaminants. A més, atés que l'alternativa proposada és la que planteja desenvolupar la nova granja, mar endins, les noves gàbies s'instal·laran a major distància de la costa i a major profunditat reduint així les taxes de sedimentació i minimitzant el seu impacte potencial sobre les biocenosis bentòniques.  
- Presència d'instal·lacions permanents: les instal·lacions permanents poden causar incidència ambiental sobre el paisatge i augment de riscos d'accidents. No obstant això, la distància de les instal·lacions a la costa faran que siguen escassament visibles. Per a evitar riscos amb les embarcacions la instal·lació se senyalitzarà amb els elements que exigisca l'autoritat competent.  
La presència de fondejos pot tindre un efecte atraient sobre la biomassa piscícola a més de proporcionar refugi enfront de la pesca d'arrossegament. L'impacte es considera d'escassa entitat i de caràcter localitzat.  
Per a evitar la generació d'impactes significatius s'optimitzarà la producció de pinso mitjançant la utilització de mitjans mecànics automàtics de dosatge que es completaran amb sistemes de control amb cambres submarines per a monitorar el temps real d'eficiència en l'alimentació i detindre-la quan els animals deixen de menjar. S'ajustaran, a més, les dosis de pinso a cada època o període de creixement.  
- Aportació de medicaments: pot produir una proliferació de comunitats microbianes resistents que poden afectar poblacions salvatges de la zona. Com a mesura preventiva se seguirà un pla veterinari. La manipulació es realitzarà per personal especialitzat i el seu emmagatzematge es realitzarà conforme a la normativa vigent. Les dosis d'administració es reduiran al mínim per a evitar afeccions ambientals.  
  
- Producció de residus sòlids i líquids: s'ha dissenyat un pla de gestió de residus. Els peixos morts es gestionen a través de gestors autoritzats SANDACH. Per a evitar olors i plagues els peixos morts s'emmagatzemaran en tancs isoterms tancats.  
Els residus assimilables a RSU i els materials reciclables que no tinguen la condició de residus perillosos es gestionaran a través de l'empresa concessionària que opera en el port.  
Els inerts (xarxes, caps [?]) es gestionaran a través d'abocador. Els residus perillosos s'emmagatzemaran i gestionaran conforme a la legislació vigent.  
Els residus procedents dels vàters químics de la plataforma es traslladaran a port i es gestionaran en l'EDAR de Borriana.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
- Fase de construcció: es realitzaran controls sobre les mesures específiques de gestió de residus proposades, de manteniment de les embarcacions, de l'abalisament.  
Fase de funcionament:  
Es planteja un pla de mostreig basat en 6 punts de mostreig:  
- A1: Situat en el centre de la instal·lació.  
- C1: Punt de control situat a 500 m de la piscifactoria en direcció est.  
- C2: Punt de control situat a 500 m de la piscifactoria en direcció oest.  
- C3: Punt de control situat en el centre del límit est del polígon.  
- C4: Punt de control situat en el centre del límit nord del polígon.  
- C5: Punt de control situat en el centre del límit oest del polígon.  
En els punts A1, C1 i C2 es prendran mostres d'aigua i de sediments, mentre que en els punts C3, C4 i C5 només es prendran de sediments.  
Les mostres de sediments es realitzaran amb periodicitat semestral en els punts indicats mitjançant draga. En cadascuna d'aquestes mostres es determinarà la granulometria, matèria orgànica, carboni orgànic i total, pH, potencial redox, coure, clostridi-sulfito reductors.  
Es prendran mostres d'aigua amb periodicitat mensual i se'n mesurarà la transparència amb un disc Secchi i es prendran mostres d'aigua a dues profunditats (0 i 10 m) amb una botella de mostreig tipus NISKIN. En cadascuna d'aquestes mostres es mesurarà: temperatura, transparència, salinitat, oxigen dissolt, pH, sòlids suspesos, amoni, nitrits, nitrogen i fòsfor total, clorofil·la a (g/l), índex Margalef: D430/D665, estreptococs fecals i salmonel·la.  
Anualment es realitzaran prospeccions submarines per a detectar canvis en la composició i diversitat específiques de les biocenosis bentòniques, mitjançant el seguiment d'espècies indicadores. S'observarà la possible aparició del bacteri Beggiatoa spp., la presència del qual necessitarà un seguiment més detallat en el qual s'avaluarà la superfície ocupada per les seues colònies i la seua evolució.  
Es controlarà l'aspecte i grau d'enfangament dels fons. Les prospeccions tindran el suport de reportatge fotogràfic o de vídeo. En aquestes prospeccions s'avaluarà de forma semiquantitativa l'ictiofauna i macrofauna presents en la zona, de manera que es puguen detectar variacions en la seua composició.  
Simultàniament a la presa de mostres en cada estació es prendran dades meteorològiques rellevants, estat de la mar, la seua coloració i la presència de sòlids, flotants, espumes o olis en superfície o qualsevol altra dada que puga donar informació sobre la influència de la granja o de circumstàncies externes inusuals.  
Els resultats de les anàlisis es facilitaran semestralment a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, fent constar qualsevol irregularitat en les dades o la detecció de nivells superiors als límits d'emissió o els objectius de qualitat.  
  
La freqüència dels mostreigs d'aigües es podrà reduir a la meitat tres anys després de l'inici de l'activitat amb plena producció, sempre que no s'haja superat en cap mostra algun dels valors màxims fixats per l'administració o quan s'aprecien alteracions significatives en els fons o en la qualitat de les aigües que siguen clarament derivades del funcionament de la instal·lació.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental.  
Referent als espais naturals protegits presents en l'àrea d'actuació, i els possibles efectes ambientals que poden generar-se, s'indica el següent:  
- Zones ZEPIM (zones especialment protegides d'importància per al Mediterrani): àrea marítima protegida corredor de migració de cetacis. Les limitacions de les activitats en la zona de migració estan establides pel Reial decret 699/2018 i es refereixen sobretot a activitats relacionades amb l'explotació d'hidrocarbur.  
Les instal·lacions se situaran a uns 35 km del corredor per la qual cosa no hi ha afecció directa a la zona encara que les instal·lacions poden suposar un reclam per a algunes de les espècies que transiten pel corredor, per això la vigilància ambiental haurà d'incloure la possible presència de cetacis i establir mesures de prevenció per a evitar interaccions.  
- Xarxa Natura 2000:  
LIC: Alguers de Borriana-Nules-Moncofa: a 9,5 km de distància en direcció oest. El LIC es caracteritza per la presència de prades de Cymodocea i Posidonia d'extensió variable a una profunditat entre -10 i -20 m.  
ZEPA: Espai Marí Delta de l'Ebre-Illes Columbretes el límit més pròxim del qual està situat a 3,7 km.  
Reserva natural de les Illes Columbretes: situada a més de 50 km a l'oest.  
Segons els estudis aportats (zona d'influència de l'activitat tenint en compte les característiques de la zona, corrents, etc.), els espais protegits indicats no es veurien afectats a priori per la nova activitat. L'informe de la Subdirecció General per a la Protecció de la Costa i el Mar té en compte que el projecte no afecta de manera directa espais naturals protegits i no indica la possibilitat que puguen generar-se efectes indirectes.  
Referent a l'eutrofització de les aigües i fons marins, queda la valoració de l'impacte real al seguiment marcat en el programa de vigilància ambiental. No obstant això, ha d'ampliar-se el programa i establir les mesures de prevenció i correcció que hauran d'habilitar-se en el cas de detectar-se efectes ambientals en aquest sentit.  
Referent a l'aparició d'efectes ambientals acumulatius i sinèrgics, ha d'aprovar-se la planificació de les operacions de desmantellament-inici de l'activitat de manera que es garantisca, almenys, que en la fase de ple funcionament de l'activitat, ja no hi haja activitat en l'antiga explotació i aquesta s'haja desmantellat amb les degudes garanties ambientals i especialment assegurant que els residus provinents del desmantellament es gestionaran d'acord amb la seua naturalesa.  
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental la ubicació de la granja és l'òptima, des del punt de vista ambiental. No obstant això, l'efecte beneficiós d'optar per una alternativa d'ubicació en la qual no hi ha valors ambientals rellevants, no ha de fer pressuposar que no es generaran efectes ambientals negatius atés l'augment important de la capacitat productiva pel que ha de complir-se de manera estricta el PVA.  
  
Finalment, quant als riscos que pot generar el projecte i en particular sobre els accidents que puguen generar les instal·lacions, cal indicar que sobre aquest aspecte han informat els òrgans competents. Les mesures de prevenció establides pels organismes competents s'incorporen a la present resolució. Quant a la possibilitat que les instal·lacions es vegen afectades per successos catastròfics, com ara un temporal, cal assenyalar que en la ubicació de les instal·lacions s'ha tingut en compte l'ocurrència de temporals marítims. No obstant això, s'adoptaran les mesures de caràcter general establides pels òrgans competents per a evitar que del resultat de temporals puguen quedar elements a la deriva que puguen generar riscos.  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i annex I.g) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte «instal·lació d'aqüicultura per a engreixament d'orada, llobarro, corbina en gàbies flotants en aigües del Mediterrani» sempre que es desenvolupe d'acord amb la documentació que hi ha en l'expedient, les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Noves instal·lacions:  
a) Les estructures que queden fixades al fons marí, com ara les cadenes, hauran de minimitzar, en la mesura que siga possible la seua superfície d'afecció.  
b) El manteniment de les instal·lacions inclourà la vigilància mensual de les instal·lacions de fondeig i senyalització així com de les xarxes, i en cas de danys es repararan com més prompte millor.  
c) Les característiques de les xarxes dirigides a evitar salts de peixos es triaran tenint en compte que han d'evitar-se accidents amb ocells.  
d) El programa de vigilància ambiental (PVA) establit per la Direcció General de l'Aigua, és de compliment obligatori i els resultats hauran de ser remesos a aquest organisme amb periodicitat semestral, per a la seua valoració i fent constar qualsevol irregularitat en les dades o detecció de nivells superiors als límits d'emissió o objectius de qualitat. Aquest programa s'adjunta com annex a la present declaració d'impacte ambiental.  
e) Com a mesures addicionals de prevenció, el programa de vigilància ambiental:  
- Establirà un protocol d'actuació que s'aplicarà quan del resultat de la vigilància ambiental es detecte que s'estan generant efectes ambientals significatius d'acord amb el programa establit. Anàlisis posteriors, que es remetran a l'òrgan competent en matèria de vigilància de les aigües, hauran d'acreditar l'efectivitat de les mesures adoptades en aquest protocol.  
En el cas que no es verifique l'efectivitat de les mesures adoptades s'haurà de procedir de manera obligatòria a la reducció de la capacitat productiva anual i, en el cas que els efectes ambientals negatius persistisquen, al desmantellament total o parcial de les instal·lacions.  
- Inclourà un protocol d'actuació a aplicar en el cas que es detecten interaccions amb cetacis o tortugues, de manera que s'eviten noves interaccions.  
f) No s'incorporaran al medi marí substàncies no pròpies del procés productiu, o aigües contaminades, i s'haurà d'evitar, mitjançant l'adequat manteniment d'equips i instal·lacions, l'abocament d'hidrocarburs o olis al medi.  
g) Es presentarà a la Direcció General de Marina Mercant un pla de manteniment de l'abalisament que haurà d'incloure els elements susceptibles d'eixir a la deriva i que incloga l'alerta en cas de fallada del sistema d'ancoratge.  
h) S'haurà de comunicar al Ministeri de Defensa el començament i la finalització dels treballs d'instal·lació de la granja, proporcionar les dades d'abalisament associades al projecte i comunicar, així mateix, aquesta informació a l'Institut Hidrogràfic de la Marina.  
2. Es dissenyarà un programa de desmantellament-posada en producció amb la finalitat que mai puguen estar en ple rendiment de manera simultània les noves instal·lacions i les que s'eliminaran. Aquest protocol es comunicarà al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental. També haurà de comunicar-se el tancament definitiu de les instal·lacions a desmantellar.  
El disseny del programa inclourà un apartat específic de retirada dels elements que componen les instal·lacions de manera que es produïsca una adequada gestió d'aquests mitjançant una adequada gestió per part de gestor autoritzat i un programa de restauració de la zona afectada.  
El programa de desmantellament haurà de remetre's al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
3. En el cas de temporals o altres successos que puguen generar incidents de seguretat per elements a la deriva, danys en l'abalisament o uns altres, es comunicarà de manera immediata als òrgans que resulten competents i es procedirà a la retirada d'aquests elements.  
4. Una vegada cesse la producció en les antigues instal·lacions d'acord amb el programa dissenyat, deixaran de tindre efectes les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 303-2001-AIA i 153-2004-AIA. El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental reflectirà aquesta circumstància en les bases de dades corresponents una vegada que el promotor, d'acord amb el condicionant 2 d'aquesta declaració d'impacte ambiental, comunique el tancament definitiu de les instal·lacions objecte dels expedients esmentats.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels ques, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018.  
  
  
ANNEX I  
  
A) Hauran de facilitar les coordenades (Dàtum ETRS89 Fus 30) dels punts de mostreig:  
- A1: Situat en el centre de la instal·lació.  
- C1: Punt de control situat a 500 m de la piscifactoria en direcció est.  
- C2: Punt de control situat a 500 m de la piscifactoria en direcció oest.  
- C3: Punt de control situat en el centre del límit est del polígon.  
- C4: Punt de control situat en el centre del límit nord del polígon.  
- C5: Punte de control situat en el centre del límit oest del polígon.  
  
B) Aigües:  
En els punts A1, C1 i C2 es mesurarà amb periodicitat mensual la transparència amb un disc Secchi i es prendran mostres d'aigua a dues profunditats (0 i 10 m) amb una botella de mostreig tipus NISKIN. En cadascuna d'aquestes mostres es mesurarà:  
- Temperatura.  
- Transparència.  
- Salinitat.  
- Oxigen dissolt.  
- pH.  
- Sòlids suspesos (mg/l).  
- Amoni (mg/l).  
- Nitrits (mg/l).  
- Nitrogen total (mg/l).  
- Fòsfor total (mg/l).  
- Clorofil·la a (g/l)..  
- Índex Margalef: D430/D665.  
- Microbiologia: estreptococs fecals i salmonel·la.  
  
Simultàniament a la presa de mostres en cada estació es prendran dades meteorològiques rellevants, estat de la mar, la seua coloració i la presència de sòlids, flotants, espumes o olis en superfície o qualsevol altra dada que puga donar informació sobre la influència de la granja o de circumstàncies externes inusuals.  
  
C) Sediments:  
Semestralment es prendrà una mostra de sediments en els punts C3, C4 i C5 mitjançant una draga Van Veen amb una superfície de mossegada de 400 cm². En cadascuna d'aquestes mostres es determinarà:  
- Granulometria.  
- Matèria orgànica.  
- Carboni orgànic total.  
- pH.  
- Potencial redox.  
- Coure.  
- Clostridi-sulfito reductors.  
  
Anualment es realitzaran prospeccions submarines per a detectar canvis en la composició i diversitat específiques de les biocenosis bentòniques, així com en aspecte i grau d'enfangament dels fons. Les prospeccions tindran el suport d'un reportatge fotogràfic o de vídeo. S'empraran espècies indicadores per a detectar alteracions ambientals significatives. Especialment s'observarà la possible aparició del bacteri Beggiatoa spp., la presència del qual necessitarà un seguiment més detallat en el qual s'avaluarà la superfície ocupada per les seues colònies i la seua evolució.  
  
D) Biocenosi:  
- Anualment es realitzarà un estudi de l'evolució de la biocenosi de la zona siempre que siga possible, l'estat de la zona es valorarà sobre la base del que regula el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les masses d'aigua superficials i les normes de qualitat ambiental.  
- Els resultats de les anàlisis es facilitaran semestralment en cd a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, fent constar qualsevol irregularitat en les dades o la detecció de nivells superiors als límits d'emissió o els objectius de qualitat. Així mateix, s'hi adjuntaran en format excel els resultats analítics obtinguts.  
  
València, 26 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 8 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8557, del 28-05-2019 (2019/4916)

RESOLUCIÓN de 8 de mayo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 80/18-AIA Nules.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8557

Fecha DOGV
:   28-05-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/4916

CVE


Fecha del documento
:   08-05-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de mayo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 80/18-AIA Nules. [2019/4916]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 80/18-AIA Nules.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 80-2018-AIA.  
Título: Instalación de acuicultura para engorde de dorada, lubina, corvina en jaulas flotantes en aguas del mediterráneo.  
Promotor: NIORDSEAS, SLU.  
Órgano sustantivo: Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de Castellón.  
Localización: Nules (Castellón).  
  
Descripción del proyecto. Alternativas.  
El proyecto consiste en la instalación de una nueva explotación de acuicultura frente a la costa de Nules que se dedicará al pre-engorde y engorde de peces hasta su talla comercial en jaulas flotantes frente a las costas del término municipal de Nules (Castellón).  
Con la puesta en funcionamiento de esta nueva instalación se pretende la reestructuración de la producción del grupo Andrómeda. En esta reestructuración está previsto el abandono de la granja existente perteneciente a la antigua Acuicola Marina, SL, y a la renuncia a las dos concesiones actuales.  
Por lo tanto el objeto del proyecto es el abandono de las antiguas instalaciones de Acuícola Marina, SL, frente a las costas de Nules y el traslado y ampliación de la producción a una nueva ubicación.  
Los antecedentes administrativos del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental están incluidos en los expedientes 303-2001-AIA (granja marina de dorada y lubina frente a las costas de Nules) y 153-2004-AIA (ampliación de granja marina de dorada y lubina para la cría de rodaballo, lenguado, pulpo y mejillón frente a las costas de Nules).  
Se han analizado las siguientes alternativas:  
- Alternativa 0: la escasa profundidad de las aguas en la que actualmente se sitúa la granja impide la introducción de tecnología más eficiente y supone asumir el riesgo existente procedente de los temporales marinos, cada vez más fuertes por lo que se descarta esta alternativa.  
- Alternativa 1: construcción de nuevas instalaciones en la concesión actual. Permitiría introducir mejoras en los anclajes y materiales de redes. Sigue existiendo el riesgo de afección por temporales y la imposibilidad de cambiar el sistema de jaulas.  
- Alternativa 2: construcción de nuevas instalaciones al sureste de las instalaciones existentes frente a Nules y desmantelamiento progresivo de las antigua instalaciones. El emplazamiento a mayor profundidad permitirá instalar jaulas de mayores dimensiones reduciendo la biomasa por jaula. Existe consenso en la ubicación con los pescadores locales.  
- Alternativa 3: construcción de las nuevas instalaciones al sureste de las instalaciones existentes frente a Burriana. La nueva instalación quedaría dentro de la zona de trabajo permitida para la pesca pero, debido a la proximidad con la granja marina en funcionamiento de Burriana, aumentaría los riesgos en materia de bioseguridad.  
Después del análisis de alternativas se elige la número 2.  
La ubicación elegida para la ubicación de la nueva explotación acuícola se sitúa a 6,3 millas al sudeste del puerto de Burriana (Castellón), en fondos de profundidad comprendida entre los 40 y 46 metros. La superficie del polígono de la concesión es de 144 ha delimitando un rectángulo de 1.200 m x 1.200 m.  
Las coordenadas de balizamiento perimetral son las siguientes (Datum WGS84/ETRS89):  
  
Punto Latitud/Longitud Profundidad  
A 39º 46,210 N/0º 00,284 W 42  
B 39º 45,600 N/0º 00,000 W 46  
C 39º 45,381 N/0º 00,790 W 43  
D 39º 45,990 N/0º 01,075 W 40  
  
  
La instalación constará de 32 jaulas flotantes de 38 metros de diámetro y 26 metros de profundidad total, con un volumen aproximado de 21.000 m³ cada una y una barcaza-silo con sistema de alimentación automatizado.  
Las jaulas flotantes se sitúan agrupadas en dos estructuras flotantes o entramados de 8 x 2 jaulas cada una formadas por boyas, cabos y contrapesos, capaces de soportar los esfuerzos producidos por los agentes ambientales sobre las jaulas, absorber los esfuerzos dinámicos y transmitir las tensiones a los fondeos, mediante cables y cadenas.  
Las instalaciones contarán con lastres rígidos destinados a dar estabilidad a los elementos frente a las corrientes. Las redes se prologarán por encima del nivel del mar para evitar saltos de peces y se dispondrá sobre cada jaula una estructura central que levanta la red para evitar ataques de pájaros.  
La estructura flotante está formada por un conjunto de boyas, cabos y cadenas, con sus correspondientes elementos de fijación. Las anclas se señalizan en la superficie mediante boyarines. Se proyecta colocar un total de 60 anclas. Los boyarines y elementos de señalización se lastrarán con 43 bloques de hormigón.  
La barcaza de alimentación estará fondeada de forma permanente al fondo marino y se situará en un extremo de la instalación. Dispondrá de los elementos necesarios para dotar de energía a la instalación así como de los elementos necesarios para proceder a la alimentación de los peces. Incluirá una tripulación permanente de 4 personas.  
El sistema de alimentación de peces contará con silos de almacenamiento, soplantes de aire, sistemas de dosificación y transporte hasta las jaulas mediante tuberías flotantes. El sistema de control permitirá la alimentación de cada jaula de acuerdo con los requisitos de la biomasa presente y el ajuste de la distribución del pienso para minimizar pérdidas.  
El perímetro de la instalación se señalizará de acuerdo con los requisitos de las autoridades marítimas competentes.  
La capacidad de producción máxima será de 5.000 T/año de pescado para el total de las especies (dorada, lubina y corvina).  
En el plan de producción se plantea la alternancia de especies y la realización de ciclos de producción completos. Eso significa que las siembras de cada especie se realizan en una misma estación y en toda la instalación a la vez y no se introduce la especie siguiente hasta no haber empezado a vaciar la granja. De esta manera la biomasa irá variando sucesivamente pasando de picos máximos a mínimos según el momento del ciclo, con lo que se espera reducir las patologías de los animales y reducir el impacto sobre el medio receptor al intercalar periodos de muy baja biomasa en los que la instalación permanece prácticamente vacía.  
Las siembras de dorada y lubina se realizarán preferentemente entre los meses de marzo a septiembre mientras que las de corvina se concentrarán durante los meses de abril a agosto.  
Las cargas medias se situarán en torno a los 18 kg/m³, aunque podrían alcanzarse máximos puntuales de hasta 25 kg/m³ a final de ciclo.  
La gestión sanitaria de los cultivos queda regulada a través del plan veterinario y de seguridad y los aspectos de limpieza y desinfección mediante el plan de bioseguridad.  
Al final de la producción se realizará la pesca de dorada y lubina desde agosto hasta septiembre del año siguiente, prolongándose durante 14 meses. La corvina comenzará a pescarse en junio y el ciclo finalizará en diciembre, 43 meses más tarde, con el objetivo de obtener tallas mayores.  
  
Tramitación administrativa  
El 31 de julio de 2018 la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (DTCAMACCYDR) remite expediente a efectos del inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario.  
El 20 de noviembre de 2018 se requiere desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental subsanación de expediente a la Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de Castellón.  
Los días 14 y 19 de enero de 2019 la Sección de Pesca Marítima remite la documentación solicitada.  
El día 26 de abril de 2019 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación cartográfica del estudio de impacto ambiental.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 18 de mayo de 2018.  
Simultáneamente al trámite de información pública el órgano sustantivo, según certificado expedido el día 19 de octubre de 2018, consultó a las siguientes administraciones, organismos públicos y personas interesadas: Ministerio de Defensa, organismo público puertos del estado, capitanía marítima de Castellón, Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Mobilidad, Servicio Provincial de Costas de Castellón, Dirección General de Turismo, Servicio de Ganadería, Sanidad y Bienestar Animal, Dirección General del Agua, Ayuntamiento de Burriana, Ayuntamiento de Nules, Federación Provincial de Cofradías de Pescadores de Castellón y a las organizaciones ecologistas Oceana y WWF.  
Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones al proyecto según certificado emitido en fecha de 19 de octubre de 2018 por el órgano sustantivo.  
Se emitieron los siguientes informes sectoriales:  
- Informe favorable de 24 de mayo de 2018, de la Dirección General de Marina Mercante referente a la seguridad marítima condicionado a la presentación de un plan de mantenimiento del balizamiento que incluya los elementos susceptibles de salir a la deriva y de alerta en caso de fallo del sistema de anclaje.  
- Informe de 24 de junio de 2018, del Ministerio de Defensa en el que se indica que en fecha de 25 de junio de 2018 el estado mayor de la armada manifestó que no existe inconveniente en llevar a cabo el proyecto.  
No obstante, se deberá señalar el comienzo y finalización de los trabajos así como comunicar la instalación del balizamiento asociado al proyecto al instituto hidrográfico de la marina.  
- Informe de 12 de junio de 2018, del Ayuntamiento de Burriana indicando que no se aprecia inconveniente técnico en el desarrollo de la actividad debiendo las instalaciones sujetarse a las autorizaciones fijadas en la normativa vigente.  
- Informe de 16 de julio de 2018, de la Dirección General del Agua de la Conselleria de Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural en el que se indica que en las instalaciones previstas existirán inodoros químicos para recoger las aguas sanitarias generadas por los trabajadores que se trasladarán a puerto para su vaciado.  
Prosigue el informe exponiendo que el impacto de las instalaciones previstas se debe principalmente al excedente de alimento no digerido, excreciones de los peces y los derivados de la utilización de productos para el tratamiento de las enfermedades de los peces (antibióticos, antifúngicos, etc).  
La Dirección General del Agua informa favorablemente el proyecto siempre que se realice el programa de vigilancia ambiental propuesto valorando el estado de la zona, siempre que sea posible, en base a lo regulado por el Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen criterios de seguimiento y evaluación del estado de las masas de agua superficiales y las normas de calidad ambiental.  
Los resultados de los análisis deberán remitirse semestralmente a la Conselleria de Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural haciendo constar cualquier irregularidad en los datos o detección de niveles superiores a los límites de emisión o los objetivos de calidad adjuntando en formato excel los resultados analíticos obtenidos.  
Otros condicionantes que impone la Dirección del Agua al proyecto son: la prohibición del vertido de sustancias sólidas no contempladas en la documentación presentada así como el vertido de aguas contaminadas al medio marino, la adopción de medidas para evitar el vertido de hidrocarburos y/o aceites al medio, la remisión a la Dirección General del Agua de copia de la declaración de impacto ambiental (DIA) y de la Orden Ministerial de concesión de ocupación de dominio público marítimo terrestre.  
- Informe de 11 de diciembre de 2018, del Ayuntamiento de Nules indicando que mediante informe de 5 de diciembre de 2018 el ingeniero municipal manifiesta que no tiene nada que informar al tratarse de una actividad de granja marina situada a varios kilómetros del término municipal.  
- Informe favorable de 4 de octubre de 2018, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano al no haberse hallado restos de esta índole, en la prospección geofísica arqueológica subacuática con inspección frente a Nules-Chilches (Castellón).  
- Informe de 11 de diciembre de 2018, del centro de arqueología subacuática informando favorablemente el proyecto al incorporar este los condicionantes medioambientales fijados.  
- Informe de 14 de diciembre de 2018, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio favorable a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano ratificándose el informe favorable de fecha 4 de octubre de 2018 al incorporar y asumir el proyecto últimamente aportado todos y cada uno de los condicionantes medioambientales que se fijaron respecto a la posible afección de la obra al patrimonio arqueológico subacuático.  
- Informe de la Subdirección General para la Protección del Mar de 22 de enero de 2019, del que se extrae lo siguiente:  
(?) «se indica que el sedimento está mayoritariamente compuesto por arenas finas. Las prospecciones realizadas por Mediterráneo Servicios Marítimos, SL, han confirmado que la unidad bionómica principal se corresponde con la Comunidad de Fondos Detríticos Enfangados. Los sedimentos también presentan una calidad aceptable, sin síntomas de zonas anóxicas y con una cantidad de materia orgánica muy baja. Las especies encontradas pertenecen a una comunidad bentónica empobrecida, a las que no les afecta el enriquecimiento orgánico, siempre presentes en bajas densidades y sin variaciones significativas en el tiempo.  
El proyecto no se localiza dentro de ninguna área con figura de protección de la Red Natura 2000 (tipificada como ZEC, LIC o ZEPA).  
La actividad objeto del presente informe se localiza en el ámbito de la Demarcación Levantino-Balear, establecida en la Ley 41/2010 de Protección del Medio Marino».  
El informe continúa indicando que el artículo 35.3 de la ley citada establece que «la colocación de materias u otras sustancias sobre el fondo marino o subsuelo requiere el correspondiente proyecto que será autorizado por la administración competente previo informe favorable del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino a los efectos de determinar su compatibilidad con la estrategia marina correspondiente, sin perjuicio de otros informes previstos en la legislación vigente. La autorización únicamente podrá ser concedida cuando en la solicitud se justifique que los materiales se han evaluado siguiendo los procedimientos que resulten de aplicación de acuerdo con la normativa específica en función de la naturaleza de los mismos o, en su defecto, los criterios, directrices y procedimientos pertinentes adoptados por los convenios marinos que resulten de aplicación. El proyecto deberá incluir una evaluación del fondo marino donde se pretenda realizar la colocación o depósito, así como de los efectos que la actuación pueda causar en el medio marino y en las actividades humanas en el mar«.  
El informe continúa: «Comoquiera que, a fecha de hoy, aún no se han establecido reglamentariamente dichos criterios, el presente informe se ciñe al análisis de la compatibilidad de la actividad propuesta con los objetivos generales de la Ley 41/2010 y los objetivos ambientales específicos de la Estrategia Marina Levantino-Balear, inicialmente aprobados junto con la definición del buen estado ambiental, por Acuerdo del Consejo de Ministros el 2 de noviembre de 2012, y posteriormente, junto al conjunto de las estrategias marinas de las cinco demarcaciones marinas, por Real decreto 1365/2018, de 2 de noviembre».  
El informe continúa indicando que este se circunscribe a lo establecido en el artículo 3 de la Ley 41/2010, de 29 de diciembre, de protección del medio marino y finaliza exponiendo:  
«La actividad que se pretende realizar debe ser compatible con los objetivos generales y específicos de la Estrategia Marina de la Demarcación Levantino-Balear.»  
A continuación el informe señala los objetivos específicos a cumplir de la estrategia marítima: proteger y preservar el medio marino incluyendo su biodiversidad, evitar su deterioro y recuperar los ecosistemas marinos en las zonas que se hayan vista afectadas negativamente, reducir la intensidad y área de influencia de las presiones antropogénicas significativas sobre los hábitats bentónicos, con especial atención a los hábitats biogénicos y/o protegidos, garantizar que las actividades y usos en el medio marino sean compatibles con la preservación de la biodiversidad, así como que las alteraciones físicas localizadas y permanentes causadas por actividades humanas no amenacen la perdurabilidad y funcionamiento de los hábitats biogénicos y/o protegidos, ni comprometan el logro o mantenimiento del BEA para esos hábitats.  
El informe concluye:  
(?) «a la vista de la documentación aportada, cabe concluir que no se prevén repercusiones negativas y que la actuación objeto de la presente consulta sería compatible con los objetivos de la Estrategia Marina de la Demarcación Levantino-Balear».  
- Informe de 18 de febrero de 2019, del veterinario de inspección pecuaria de la Oficina Comarcal Agraria Plana Alta de Vila-real:  
(?) «De acuerdo con la documentación aportada, las especies de dorada, lubina, corvina y seriola no son susceptibles de padecer las enfermedades mencionadas en el anexo I de la resolución que aprueba el Plan Anual Zoosanitario para 2019, en el anexo IV del Real decreto 1614/2008, y en el anexo I del Real decreto 526/2014.  
En el programa sanitario se recogen actuaciones en cuanto a patologías, tratamientos, plan de visitas y seguimiento que hay que entender adecuadas a la naturaleza de la explotación objeto del programa y a la práctica del profesional veterinario responsable que las suscribe.  
A fecha del informe, no se tiene conocimiento de circunstancia sanitaria alguna que pueda condicionar la inclusión/actualización que, en su caso, pueda realizar el titular del registro.»  
  
Consideraciones ambientales  
Del estudio de impacto ambiental se destaca lo siguiente:  
La nueva instalación se localiza en una zona de moderado hidrodinamismo en el que predominan corrientes de baja velocidad, entre 0,1 y 0,2 m/s, que discurren en dirección SW-NE. La mayor frecuencia de oleaje corresponde a la componente E, seguido por las componentes NE y SE. Las olas de mayor tamaño (>3m) se producen en los períodos de septiembre a abril.  
La nueva instalación se situaría entre 40 y 46 m de profundidad, sobre fondos de pendiente suave y homogénea en torno al 1 %. Las isóbatas son sensiblemente paralelas a la costa. No se han detectado en la zona afloramientos rocosos.  
La calidad de las aguas en la zona es buena, no detectándose vertidos significativos. Se trata de una zona de aguas oligotróficas, muy abierta y con buena circulación y en la que no se detecta una influencia continental significativa. Los sedimentos también presentan una calidad aceptable, sin síntomas de zonas anóxicas y con una cantidad de materia orgánica muy baja.  
El proyecto de piscifactoría se ubicará en una zona que se corresponde con el desarrollo de biocenosis de fondos detríticos enfangados. Esta comunidad presenta un sustrato de sedimentos finos con algún detrito más grueso de restos calcáreos de conchas y caparazones. Se caracterizan por presentar una comunidad muy poco diversa donde abundan los organismos endobentónicos así como algunos organismos epibentónicos móviles. En estas profundidades los procesos de sedimentación son relativamente lentos, permitiendo cierto desarrollo de organismos macrobentónicos sésiles.  
La composición específica de las comunidades sedimentarias infralitorales y circalitorales, viene marcada por el origen de las partículas, así como por el tamaño de las mismas. Se ha detectado la presencia de moluscos gasterópodos del género Turritella sp.  
La prospección arqueológica se ha realizado con sonar de barrido lateral, magnetómetro y perfilador de sedimentos. Las prospecciones no han detectado ningún indicio de existencia de restos arqueológicos submarinos en la zona prospectada.  
1. Identificación y valoración de impactos. Medidas preventivas y correctoras: el estudio de impacto ambiental identifica, valora y establece las medidas preventivas y correctoras en función de las acciones del proyecto que pueden generar efectos ambientales y según la fase del proyecto en la que se realizan. Se describen y valoran a continuación:  
Fase de construcción:  
- Instalación de lastres y sondeos: su colocación supondrá la ocupación definitiva de 97 m² siendo previsible la afección a un pequeño número de individuos de las poblaciones bentónicas presentes, donde predominan especies comunes que carecen de significación ecológica.  
Para evitar efectos significativos en la instalación de los lastres y fondeos se tendrá en cuenta la cartografía bionómica en su instalación para no producir afección sobre organismos marinos. Por otro lado la presencia de los fondeos supondrá la introducción en la zona de sustratos duros que pueden ser colonizados por organismos filtradores que favorecen la autodepuración del sistema. Como efectos negativos se destacan las alteraciones de la dinámica litoral, alteraciones locales en el régimen de transporte de materiales produciéndose un efecto «lavado» alrededor del obstáculo junto con la acumulación de materiales finos en la zona de sombra.  
Dada la escasa dimensión de los fondeos el impacto se hará patente en una escasa extensión aunque la intensidad será media, de carácter permanente y sin posibilidad de establecer medidas correctoras.  
- Tráfico de embarcaciones que intervendrán en la instalación de las infraestructuras: el impacto se prolongará durante varios meses y producirá aumento de emisión de gases, ruidos y vibraciones propios de los motores de combustión. El impacto se circunscribirá al ámbito del puerto de Burriana y a la zona donde se ubicará la granja. Como medida preventiva se propone el correcto mantenimiento de los motores de las embarcaciones.  
- Generación de residuos: Durante la fase de construcción se producirán restos procedentes de la instalación de las jaulas y de los fondeos. Como medida correctora, a la terminación de las obras se procederá a la retirada de elementos sobrantes trasladándose a vertedero autorizado.  
Fase de funcionamiento:  
- Tráfico de embarcaciones: el suministro de pienso y el mantenimiento de las redes ocasionará tráfico de embarcaciones que afectarán a la calidad del aire y de las aguas superficiales. Los impactos serán negativos y de baja intensidad.  
- Aporte de alimento: el funcionamiento de la granja a plena producción producirá una emisión diaria de 4.038 kg de sólidos, resultantes de sumar el alimento sobrante (548 kg) y los sólidos suspendidos generados en el proceso (3.490 kg). Se producirán además diariamente 1.507 kg de nitrógeno y 219 kg de fósforo.  
La liberación de nutrientes en la columna de agua puede dar lugar a un crecimiento masivo y descontrolado del fitoplancton y del zooplancton (eutrofización) que se manifiesta en el cambio del color del agua con pérdida de transparencia, desplazamiento de la red trófica hacia las fracciones planctónicas con la posible aparición de especies de bloom que pueden ser perjudiciales, aumento de las tasas de sedimentación y enriquecimiento del fondo, disminución del contenido de oxígeno en el agua, aparición de mucílagos y espumas, etc.  
La sedimentación de los restos de pienso y de las heces pueden dar lugar a una progresiva contaminación de los fondos próximos por la acumulación de materia orgánica con aumento de la tasa de sedimentación y enfangamiento, agotamiento del oxígeno en el fondo y en los sedimentos con la consiguiente alteración de las condiciones físico-químicas de estos, disminución de la riqueza y diversidad de las comunidades bentónicas, aumento de la presencia de organismos detritívoros y de especies no deseables como la bacteria Beggiatoa sp.  
La cuantificación del impacto, mediante modelos matemáticos de transporte de contaminantes muestra que en condiciones normales de explotación el aporte de sólidos sedimentables generados por cada jaula ascenderá a un total de 103 toneladas anuales (128 kg/día), de las que la mayor parte (62,5 toneladas) corresponderán a pienso no consumido.  
El comportamiento de las partículas es muy similar tanto en las heces como en los restos de pienso. Alrededor del 80 %, sedimentará con rapidez debajo de las jaulas y en sus alrededores. En el caso de las heces la máxima acumulación en fondos se produce a los 40-75 m de distancia, mientras que el pienso sedimenta debajo de la jaula. A partir de aquí la tasa de sedimentación disminuye con rapidez conforme nos alejamos de la zona de sombra. A partir de los 450 m la influencia será indetectable.  
En cuanto a la distribución vertical, dado que las corrientes desplazarían las partículas en dirección SW-NE, con corriente dominante del E, el área de distribución de los sólidos se extenderá en forma de óvalo hacia el oeste y nordeste considerándose la zona de afección en un área circular de 380 m de diámetro con una zona de 114 m de diámetro donde el nivel de contaminación sería más elevado.  
A pesar de la magnitud de los aportes totales, la tasa de sedimentación por unidad de superficie es muy pequeña. En el caso del pienso no consumido puede ser superior a los 125 g/m²/d debajo de las jaulas, mientras que en el caso de las heces la tasa máxima es de unos 90 g/m²/d por lo que es difícil que se produzcan acúmulos significativos de materia orgánica en fondos que puedan dar lugar a problemas severos de contaminación.  
El diseño en el proceso productivo constituye una medida preventiva en este aspecto al alternar los picos de biomasa con periodos de baja carga o vaciado de la instalación,lo que favorece la regeneración del medio mediante lavado y la dispersión de nutrientes. La automatización de la alimentación desde silos flotantes y el uso de cámaras submarinas optimizarán la utilización del pienso. De esta manera se podrá minimizar el sobrante de pienso y reducir su efecto contaminante.  
En cuanto a la afección a espacios naturales protegidos, no se esperan efectos ambientales en el LIC Alguers de Burriana-Nules-Moncófar situado a más de 10 km de distancia ni en las zonas de baño debido a las corrientes existentes.  
En cuanto a los efectos acumulativos y sinérgicos entre la nueva granja y la existente, no es previsible que puedan producirse efectos acumulativos ni sinérgicos ya que, a pesar de que prácticamente se duplica la biomasa producida también aumenta la superficie de cultivo en la misma proporción, por lo que se mantienen las tasas de dilución y dispersión de los contaminantes. Además, dado que la alternativa propuesta es la que plantea desarrollar la nueva granja mar adentro, las nuevas jaulas se instalarán a mayor distancia de la costa y a mayor profundidad reduciendo así las tasas de sedimentación y minimizando su impacto potencial sobre las biocenosis bentónicas.  
- Presencia de instalaciones permanentes: Las instalaciones permanentes pueden causar incidencia ambiental sobre el paisaje y aumento de riesgos de accidentes. No obstante la distancia de las instalaciones a la costa harán que sean escasamente visibles. Para evitar riesgos con las embarcaciones la instalación se señalizará con los elementos que exija la autoridad competente.  
La presencia de fondeos puede tener un efecto atrayente sobre la biomasa piscícola además de proporcionar refugio frente a la pesca de arrastre. El impacto se considera de escasa entidad y de carácter localizado.  
Para evitar la generación de impactos significativos se optimizará la producción de pienso mediante la utilización de medios mecánicos automáticos de dosificación que se completarán con sistemas de control con cámaras submarinas para monitorear el tiempo real de eficiencia en la alimentación y detenerla cuando los animales dejen de comer. Se ajustará, además, las dosis de pienso a cada época o periodo de crecimiento.  
- Aporte de medicamentos: puede producir una proliferación de comunidades microbianas resistentes que pueden afectar a poblaciones salvajes de la zona. Como medida preventiva se seguirá un plan veterinario. La manipulación se realizará por personal especializado y su almacenamiento se realizará conforme a la normativa vigente. Las dosis de administración se reducirán al mínimo para evitar afecciones ambientales.  
- Producción de residuos sólidos y líquidos: se ha diseñado un plan de gestión de residuos. Los peces muertos se gestionan a través de gestores autorizados SANDACH. Para evitar olores y plagas los peces muertos se almacenarán en cubas isotermas cerradas.  
Los residuos asimilables a RSU y los materiales reciclables que no tengan la condición de residuos peligrosos se gestionarán a través de la empresa concesionaria que opera en el puerto.  
Los inertes (redes, cabos [?]) se gestionarán a través de vertedero. Los residuos peligrosos se almacenarán y gestionarán conforme a la legislación vigente.  
Los residuos procedentes de los inodoros químicos de la plataforma se trasladarán a puerto y se gestionarán en la EDAR de Burriana.  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
- Fase de construcción: Se realizarán controles sobre las medidas específicas de gestión de residuos propuestas, de mantenimiento de las embarcaciones, del balizamiento.  
Fase de funcionamiento:  
Se plantea un plan de muestreo basado en 6 puntos de muestreo:  
- A1: Situado en el centro de la instalación.  
- C1: Punto de control situado a 500 m de la piscifactoría en dirección este.  
- C2: Punto de control situado a 500 m de la piscifactoría en dirección oeste.  
- C3: Punto de control situado en el centro del límite este del polígono.  
- C4: Punto de control situado en el centro del límite norte del polígono.  
- C5: Punto de control situado en el centro del límite oeste del polígono.  
En los puntos A1, C1 y C2 se tomarán muestras de agua y de sedimentos, mientras que en los puntos C3, C4 y C5 solo se tomarán de sedimentos.  
Las muestras de sedimentos se realizarán con periodicidad semestral en los puntos indicados mediante draga. En cada una de estas muestras se determinará la granulometría, materia orgánica, carbono orgánico y total, pH, potencial redox, cobre, Clostridio-Sulfitoredutores.  
Se tomarán muestras de agua con periodicidad mensual midiéndose la transparencia con un disco Secchi y se tomarán muestras de agua a dos profundidades (0 y 10 m) con una botella de muestreo tipo NISKIN. En cada una de estas muestras se medirá: Temperatura, transparencia, salinidad, oxígeno disuelto, pH, sólidos suspendidos, amonio, nitritos, nitrógeno y fósforo total, clorofila a (g/l), índice Margalef: D430/D665, Estreptococos fecales y Salmonella.  
Anualmente se realizarán prospecciones submarinas para detectar cambios en la composición y diversidad específicas de las biocenosis bentónicas, mediante el seguimiento de especies indicadoras. Se observará la posible aparición de la bacteria Beggiatoa spp., cuya presencia precisará un seguimiento más detallado en el que se evaluará la superficie ocupada por sus colonias y su evolución.  
Se controlará el aspecto y grado de enfangamiento de los fondos. Las prospecciones irán apoyadas por un reportaje fotográfico o de video. En estas prospecciones se evaluará de forma semicuantitativa la ictiofauna y macrofauna presentes en la zona, de forma que se puedan detectar variaciones en su composición.  
Simultáneamente a la toma de muestras en cada estación se tomarán datos meteorológicos relevantes, estado de la mar, su coloración y la presencia de sólidos, flotantes, espumas o aceites en superficie o cualquier otro dato que pueda dar información acerca de la influencia de la granja o de circunstancias externas inusuales.  
Los resultados de los análisis se facilitarán semestralmente a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, haciendo constar cualquier irregularidad en los datos o la detección de niveles superiores a los límites de emisión o los objetivos de calidad.  
La frecuencia de los muestreos de aguas se podrá reducir a la mitad a los tres años del inicio de la actividad con plena producción siempre que no se haya superado en ninguna muestra alguno de los valores máximos fijados por la administración o cuando se aprecien alteraciones significativas en los fondos o en la calidad de las aguas que sean claramente derivadas del funcionamiento de la instalación.  
  
Consideraciones del órgano ambiental  
Referente a los espacios naturales protegidos presentes en el área de actuación, y los posibles efectos ambientales que pueden generarse, se indica lo siguiente:  
- Zonas ZEPIM (zonas especialmente protegidas de importancia para el mediterráneo): área marítima protegida corredor de migración de cetáceos. Las limitaciones de las actividades en la zona de migración vienen establecidas por el Real decreto 699/2018 y se refieren sobre todo a actividades relacionadas con la explotación de hidrocarburo.  
Las instalaciones se situarán a unos 35 km del corredor por lo que no hay afección directa a la zona aunque las instalaciones pueden suponer un reclamo para algunas de las especies que transitan por el corredor por lo que la vigilancia ambiental deberá incluir la posible presencia de cetáceos y establecer medidas de prevención para evitar interacciones.  
  
- Red Natura 2000:  
LIC: Alguers de Burriana-Nules-Moncófar: a 9,5 km de distancia en dirección oeste. El LIC se caracteriza por la presencia de praderas de Cymodocea y Posidonia de extensión variable a una profundidad entre -10 y -20 m.  
ZEPA: Espacio Marino Delta del Ebro-Islas Columbretes cuyo límite más cercano está situado a 3,7 km.  
Reserva natural de las Islas Columbretes: situada a más de 50 km al oeste.  
Según los estudios aportados (zona de influencia de la actividad teniendo en cuenta las características de la zona, corrientes, etc), los espacios protegidos indicados no se verían afectados a priori por la nueva actividad. El informe de la Subdirección General para la Protección de la Costa y el Mar tiene en cuenta que el proyecto no afecta de modo directo a espacios naturales protegidos y no indica la posibilidad de que puedan generarse efectos indirectos.  
Referente a la eutrofización de las aguas y fondos marinos, queda la valoración del impacto real al seguimiento marcado en el programa de vigilancia ambiental. No obstante debe ampliarse el programa estableciendo las medidas de prevención y corrección que deberán habilitarse en el caso de detectarse efectos ambientales en este sentido.  
Referente a la aparición de efectos ambientales acumulativos y sinérgicos, debe aprobarse la planificación de las operaciones de desmantelamiento-inicio de la actividad de modo que se garantice, al menos, que en la fase de pleno funcionamiento de la actividad, ya no exista actividad en la antigua explotación y esta se haya desmantelado con las debidas garantías ambientales y especialmente asegurando que los residuos provenientes del desmantelamiento se gestionarán de acuerdo con su naturaleza.  
Según el estudio de impacto ambiental la ubicación de la granja es la óptima, desde el punto de vista ambiental. Sin embargo el efecto beneficioso de optar por una alternativa de ubicación en la que no existen valores ambientales relevantes, no debe hacer presuponer que no van a generarse efectos ambientales negativos dado el aumento importante de la capacidad productiva por lo que debe de cumplirse de manera estricta el PVA.  
Por último en cuanto a los riesgos que puede generar el proyecto y en particular sobre los accidentes que puedan generar las instalaciones, indicar que este aspecto ha sido informado por los órganos competentes. Las medidas de prevención establecidas por los organismos competentes se incorporan a la presente resolución. Señalar, en cuanto a la posibilidad que las instalaciones se vean afectadas por sucesos catastróficos tales como un temporal, que en la ubicación de las instalaciones se ha tenido en cuenta la ocurrencia de temporales marítimos. No obstante se adoptarán las medidas de carácter general establecidas por los órganos competentes para evitar que del resultado de temporales pueden quedar elementos a la deriva que puedan generar riesgos.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y anexo I.g del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «instalación de acuicultura para engorde de dorada, lubina, corvina en jaulas flotantes en aguas del mediterráneo» siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con la documentación obrante en el expediente, las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Nuevas instalaciones:  
a) Las estructuras que queden fijadas al fondo marino, tal como las cadenas, deberán minimizar, en la medida de lo posible su superficie de afección.  
b) El mantenimiento de las instalaciones incluirá la vigilancia mensual de las instalaciones de fondeo y señalización así como de las redes reparándose, en caso de daños a la mayor brevedad.  
c) Las características de las redes dirigidas a evitar saltos de peces se elegirán teniendo en cuenta que deben evitarse accidentes con aves.  
d) El programa de vigilancia ambiental (PVA) establecido por la Dirección General del Agua, es de obligado cumplimiento y los resultados deberán ser remitidos a dicho organismo con periodicidad semestral, para su valoración y haciendo constar cualquier irregularidad en los datos o detección de niveles superiores a los límites de emisión u objetivos de calidad. Dicho programa se adjunta como anexo I a la presente declaración de impacto ambiental.  
e) Como medidas adicionales de prevención, el programa de vigilancia ambiental:  
- Establecerá un protocolo de actuación que se aplicará cuando del resultado de la vigilancia ambiental se detecte que se están generando efectos ambientales significativos de acuerdo con el programa establecido. Análisis posteriores, que se remitirán al órgano competente en materia de vigilancia de las aguas, deberán acreditar la efectividad de las medidas adoptadas en dicho protocolo.  
En el caso que no se verifique la efectividad de las medidas adoptadas deberá procederse de manera obligatoria a la reducción de la capacidad productiva anual y en el caso que los efectos ambientales negativos persistan, al desmantelamiento total o parcial de las instalaciones.  
- Incluirá un protocolo de actuación a aplicar en el caso que se detecten interacciones con cetáceos o tortugas, de forma que se eviten nuevas interacciones.  
f) No se incorporarán al medio marino sustancias no propias del proceso productivo, o aguas contaminadas debiendo evitarse, mediante el adecuado mantenimiento de equipos e instalaciones, el vertido de hidrocarburos o aceites al medio.  
g) Se presentará a la Dirección General de Marina Mercante un plan de mantenimiento del balizamiento que deberá incluir los elementos susceptibles de salir a la deriva y que incluya la alerta en caso de fallo del sistema de anclaje.  
h) Se deberá comunicar al Ministerio de Defensa el comienzo y la finalización de los trabajos de instalación de la granja, proporcionar los datos de balizamiento asociados al proyecto y comunicar asimismo esta información al Instituto Hidrográfico de la Marina.  
2. Se diseñará un programa de desmantelamiento-puesta en producción con el fin de que nunca puedan estar en pleno rendimiento de manera simultánea las nuevas instalaciones y las que van a eliminarse. Este protocolo se comunicará al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental. También deberá comunicarse el cierre definitivo de las instalaciones a desmantelar.  
El diseño del programa incluirá un apartado específico de retirada de los elementos que componen las instalaciones de manera que se produzca una adecuada gestión de los mismos mediante una adecuada gestión por parte de gestor autorizado y un programa de restauración de la zona afectada.  
El programa de desmantelamiento deberá remitirse al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
3. En el caso de temporales u otros sucesos que puedan generar incidentes de seguridad por elementos a la deriva, daños en el balizamiento u otros, se comunicará de manera inmediata a los órganos que resulten competentes y se procederá a la retirada de estos elementos.  
4. Una vez cese la producción en las antiguas instalaciones de acuerdo con el programa diseñado, dejarán de tener efectos las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 303-2001-AIA y 153-2004-AIA. El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental reflejará dicha circunstancia en las bases de datos correspondientes una vez que el promotor, de acuerdo con el condicionante 2 de esta declaración de impacto ambiental, comunique el cierre definitivo de las instalaciones objeto de los expedientes mencionados.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 modificada por la Ley 9/2018.  
  
  
ANEXO I  
  
A) Deberán facilitar las coordenadas (Datum ETRS89 Huso 30) de los puntos de muestreo:  
- A1: Situado en el centro de la instalación.  
- C1: Punto de control situado a 500 m de la piscifactoría en dirección este.  
- C2: Punto de control situado a 500 m de la piscifactoría en dirección oeste.  
- C3: Punto de control situado en el centro del límite este del polígono.  
- C4: Punto de control situado en el centro del límite norte del polígono.  
- C5: Punto de control situado en el centro del límite oeste del polígono.  
  
B) Aguas:  
En los puntos A1, C1 y C2 se medirá con periodicidad mensual la transparencia con un disco Secchi y se tomarán muestras de agua a dos profundidades (0 y 10 m) con una botella de muestreo tipo NISKIN. En cada una de estas muestras se medirá:  
- Temperatura.  
- Transparencia.  
- Salinidad.  
- Oxígeno disuelto.  
- pH.  
- Sólidos suspendidos (mg/l).  
- Amonio (mg/l).  
- Nitritos (mg/l).  
- Nitrógeno Total (mg/l).  
- Fósforo total (mg/l).  
- Clorofila a (g/l).  
- Índice Margalef: D430/D665.  
- Microbiología: Estreptococos fecales y Salmonella.  
  
Simultáneamente a la toma de muestras en cada estación se tomarán datos meteorológicos relevantes, estado de la mar, su coloración y la presencia de sólidos, flotantes, espumas o aceites en superficie o cualquier otro dato que pueda dar información acerca de la influencia de la granja o de circunstancias externas inusuales.  
  
C) Sedimentos:  
Semestralmente se tomará una muestra de sedimentos en los puntos C3, C4 y C5 mediante una draga Van Veen con una superficie de mordedura de 400 cm². En cada una de estas muestras se determinará:  
- Granulometría.  
- Materia orgánica.  
- Carbono orgánico total.  
- pH.  
- Potencial redox.  
- Cobre.  
- Clostridio-Sulfitoredutores.  
  
Anualmente se realizarán prospecciones submarinas para detectar cambios en la composición y diversidad específicas de las biocenosis bentónicas, así como en aspecto y grado de enfangamiento de los fondos. Las prospecciones irán apoyadas por un reportaje fotográfico o de video. Se emplearán especies indicadoras para detectar alteraciones ambientales significativas. En especial se observará la posible aparición de la bacteria Beggiatoa spp., cuya presencia precisará un seguimiento más detallado en el que se evaluará la superficie ocupada por sus colonias y su evolución.  
  
D) Biocenosis:  
- Anualmente se realizará un estudio de la evolución de la biocenosis de la zona siempre que sea posible, el estado de la zona se valorará en base a lo regulado por el Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las masas de agua superficiales y las normas de calidad ambiental.  
- Los resultados de los análisis se facilitarán semestralmente en cd a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, haciendo constar cualquier irregularidad en los datos o la detección de niveles superiores a los límites de emisión o los objetivos de calidad. Asimismo, se adjuntará en formato excel los resultados analíticos obtenidos.  
  
València, 26 de abril de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 8 de mayo de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML