Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6862, del 14-09-2012 (2012/8441)

RESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Titaguas, Carlet i Catadau. Expedient número 223/2008 AIA i 149/2007 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6862

Data del DOGV
:   14-09-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8441

CVE


Data del document
:   05-07-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Titaguas](javascript:void(0))
    * [Carlet](javascript:void(0))
    * [Catadau](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Titaguas, Carlet i Catadau. Expedient número 223/2008 AIA i 149/2007 AIA. [2012/8441]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 223/2008 AIA Titaguas i 149/2007 AIA Carlet-Catadau.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 223/2008-AIA.  
Títol: Ampliació d'explotació avícola d'engreixament.  
Promotor: Hermanos Rubio, SC.   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Titaguas.  
Localització: polígon 509, parcel·les 706 i 707, paratge Tañadilla, terme municipal de Titaguas (València).  
Descripció del Projecte  
Es pretén ampliar una explotació avícola d'engreix ja existent. Per a això es construirà una segona nau per a la cria intensiva de manera que se'n doblarà la capacitat productiva. Les parcel·les objecte de l'actuació són parcel·les agrícoles dedicades a labor de secà. Comprenen una superfície total de 18.095 m². Actualment hi ha una nau, amb sitges d'emmagatzematge de pinso, depòsit de gas i caseta on se situa un grup electrogen i un depòsit d'aigua. La superfície de la nau existent és de 1.525,8 m² i d'altura màxima 4,5 m.  
La nau objecte de l'ampliació ocuparà una superfície de 1.546,16 m², es construirà a més un local identificat com a oficina-control en què es trobaran tots els dispositius de control elèctric i electrònic de la nau de cria. La capacitat de l'explotació després de l'ampliació s'establix en 60.000 places per a pollastres de carn (broilers).  
El procés productiu consistix en la recepció d'animals amb un dia de vida que són engreixats fins a aconseguir una massa entre 2 i 2,5 kg, moment en què són portats a l'escorxador. El cicle d'engreix dura entre 42 i 45 dies. La cria es fa sobre jaç (borumballa o palla) que ha de mantindre's amb un grau d'humitat idònia (a l'entorn del 60%).   
L'abastiment d'aigua es realitza a través de la xarxa d'abastiment municipal. El consum anual s'ha estimat en 504 m³. Es disposa de connexió amb la xarxa d'abastiment elèctric, i dins de la parcel·la es compta amb un centre de transformació. L'energia serà usada en el sistema d'il·luminació i ventilació així com per als sistemes automàtics d'alimentació i beguda. Es disposa, a més a més, d'un depòsit aeri de GLP per a l'abastiment de propà usat en el sistema de calefacció. Cada nau comptarà amb sitges d'emmagatzematge de pinso.  
  
La gallinassa serà retirada per un gestor autoritzat, no obstant això, es comptarà amb un femer per a l'emmagatzematge temporal. S'emprarà en les ocasions en què no es puga coordinar el buidatge de la nau per a la neteja amb la retirada per part de l'empresa contractada. La producció anual de fem serà de 840 t; esta producció s'ha estimat comptant que es podran realitzar 7 cicles d'engreix anuals. Les aigües sanitàries seran emmagatzemades en una fossa impermeable i posteriorment traslladades a la depuradora municipal.  
La distància al nucli urbà de Titaguas és de 1.250 m. L'accés a l'explotació es fa a través d'un camí veïnal asfaltat.  
Tramitació administrativa  
Informació pública i remissió de l'expedient.  
En data 10 de juliol de 2008, es remet des de l'ajuntament de Titaguas una còpia del projecte, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.  
La informació pública s'ha realitzat amb la publicació en el BOP de València núm. 121 de data 22 de maig de 2008, mitjançant un edicte de l'alcaldia i amb la notificació als veïns de les parcel·les limítrofes. No s'hi van presentar al·legacions.   
L'expedient administratiu inclou, a més, l'informe tècnic municipal, l'informe del cap local de sanitat i l'informe de compatibilitat urbanística.  
Consultes realitzades  
Amb data 19 de gener de 2009, es remet consulta a l'Àrea d'Espais Naturals. En data 5 de febrer de 2009 l'Àrea d'espais naturals remet un informe en què s'indica que el projecte està afectat territorialment pel projecte d'Acord del Consell d'ampliació de la xarxa ZEPA de la Comunitat Valenciana, el qual preveu designar com a nova ZEPA la denominada Alt Túria-Serra del Negrete.   
Per això s'establixen una sèrie de consideracions generals referents als sistemes d'il·luminació, tanca i l'apantallament del perímetre de l'explotació, sobre el control de residus i sobre les mesures higièniques que s'adoptaren.   
Afeccions legals  
Segons les normes subsidiàries municipals, l'emplaçament on es pretén l'ampliació de l'activitat es classifica com a Sòl No Urbanitzable Comú, i s'hi permeten les instal·lacions agropecuàries.   
En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament s'ha de complir el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
El municipi de Titaguas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
Els principals elements ambientals susceptibles de ser afectats per l'exercici de l'activitat són: sòl (per contaminació per lixiviació o percolació de lixiviats del fem), atmosfera (per emissions de gasos susceptibles d'alterar la qualitat de l'aire, per increment del nivell sonor i l'emissió de partícules sòlides), aigua (per la utilització de recursos i per contaminació associada als residus generats en l'explotació), paisatge (per moviment de terres i introducció d'elements estranys). La identificació i valoració dels impactes s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte.   
L'explotació se situa pròxima a un tossal ocupat per vegetació forestal. Esta elevació està inclosa com a forest d'utilitat pública denominada Caídas del río Turia (codificació V058). La parcel·la concreta on s'ubica l'explotació queda fora dels límits de la forest esmentada i és una parcel·la agrícola dedicada al cultiu de cereal i vinya de secà. La qualificació del sòl és de sòl no urbanitzable comú.   
  
A l'oest de la parcel·la discorre un barranc identificat en la cartografia com a barranc Raga. Este llit es localitza a una distància superior als 100 m. L'explotació es troba a una cota superior a la del barranc pròxim i, per tant, s'haurà d'assegurar l'adequada protecció de la zona destinada a l'arreplega temporal de la gallinassa per a evitar el possible arrossegament de residus per escolament.   
L'erosió actual i potencial està valorada com a molt baixa. En la fase de construcció es minimitzaran els moviments de terra que es duguen a terme i es reutilitzarà la terra vegetal extreta. En tot cas, el preparat final haurà d'incloure el tractament de tots els talussos generats de manera que se n'assegure l'estabilitat.   
El projecte no afecta cap via pecuària. El traçat més pròxim es troba a l'est de la parcel·la denominada Cordel de Aras de los Olmos a Domeño, l'amplària legal del qual és de 37,5 m.  
Tot el terme municipal de Titaguas es trobaria inclòs dins de la zona d'ampliació de la xarxa de ZEPA de la Comunitat Valenciana, concretament es trobaria en l'àmbit de la ZEPA Alt Túria-Serra del Negrete. Amb l'objectiu de minimitzar l'impacte sobre la fauna existent hom fa una sèrie de consideracions.   
- Respecte a l'enllumenat, els punts d'il·luminació exterior han d'instal·lar-se de baixa altura i amb la llum dirigida cap al sòl i amb una òptica que cree uns cons d'il·luminació com més aguts siga possible.  
- Per a evitar la col·lisió d'aus que puguen eixir de la vegetació en direcció a la tanca existent, l'apantallament vegetal s'ha de dissenyar de tal manera que s'evite que la vegetació arbustiva quede en contacte amb la tanca.  
- Entre les espècies a emprar per a la pantalla se citen espècies autòctones presents als voltants de la parcel·la com són: Pistacia lentiscus, Myrtus communis, Olea sylvestri, Quercus ilex o Q. Coccifera.  
  
- Els programes de desratització i desinsectació que es duguen a terme han de limitar-se a les naus de l'explotació.   
- Tots els residus han d'estar emmagatzemats de forma adequada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.   
Per a la protecció del paisatge s'ha proposat la plantació d'una barrera vegetal composta exclusivament per Cupresus sempervivens. Si atenem la zona en què s'ubica l'explotació, l'apantallament haurà de realitzar-se amb espècies autòctones més ben adaptades a les condicions de la zona. Cal emprar espècies com les indicades anteriorment. Cal fer-ne una combinació de diverses, triant-les en funció del port i frondositat.  
La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com a baixa. S'indica que la solera de la nau així com la de la zona d'arreplega de residus serà impermeable. En el cas de la zona d'emmagatzematge de gallinassa, haurà d'estar dimensionada d'acord amb les necessitats de l'explotació, comptarà amb parets d'altura suficient per a contindre la gallinassa i haurà d'estar ubicada en una zona protegida dels vents dominants per a evitar la dispersió d'olors. Comptarà amb un sistema per a canalitzar els lixiviats fins a un pouet que s'haurà de dimensionar d'acord amb les necessitats.   
Les aigües sanitàries seran emmagatzemades en una fossa impermeable fins al seu transport fins a la depuradora municipal. Els residus veterinaris seran entregats a un gestor autoritzat.   
L'estudi valora el projecte globalment de compatible, ja que la majoria dels impactes s'han valorat com a compatibles i moderats de baixa importància.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, de manera prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
A la vista de tot això anterior, formule la present declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte d'ampliació de l'explotació avícola de pollastres de carn que se situa en les parcel·les 706 i 707 del polígon 509, en el terme municipal de Titaguas (València), promogut per Hermanos Rubio, SC, sempre que el projecte es faça d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació.  
  
  
Segon  
1. La barrera vegetal proposada ha d'estar composta per espècies autòctones. Se'n proposen entre altres: Pistacia lentiscus, Myrtus communis, Olea sylvestri, Quercus ilex o Q. Coccifera. Les diferents espècies han de triar-se en funció de l'altura i frondositat.   
Per a evitar la col·lisió d'aus que puguen eixir de la vegetació en direcció a la tanca existent, l'apantallament vegetal s'ha de dissenyar de tal manera que s'evite que la vegetació arbustiva quede en contacte amb la tanca.  
Juntament amb el primer informe en compliment de vigilància ambiental ha d'aportar-se documentació descriptiva. S'han d'indicar les espècies emprades, la distribució i les pràctiques que es duran a terme per a garantir el seu desenrotllament i manteniment.  
2. El femer haurà de ser impermeable i estanc. Ha de tindre parets d'altura suficient per a contindre la gallinassa i preferiblement cobert. Per al control de lixiviats s'ha de comptar amb un sistema de canalització i d'un pouet per a emmagatzemar-los. Es dimensionaran d'acord amb les necessitats de l'explotació.   
Juntament amb el primer informe que es presente, en compliment del programa de vigilància ambiental, s'ha de presentar una memòria tècnica en què se'n descriguen les característiques.   
3. Tots els talussos que es generen han de ser adequadament tractats per a assegurar-ne l'estabilitat.   
4. En el cas d'instal·lar-se sistemes d'il·luminació exterior a les naus, hauran de ser de baixa altura i amb la llum dirigida cap al sòl i amb una òptica que cree uns cons d'il·luminació com més aguts siga possible.  
5. L'aigua de neteja de les naus no pot ser abocada sense un tractament previ que en garantisca la innocuïtat sobre el medi receptor.   
6. Els programes de desratització i desinsectació que es duguen a terme han de limitar-se a les naus de l'explotació.   
7. Tots els residus han d'estar ben emmagatzemats d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació de la gallinassa generada en l'explotació.   
  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. Ha de disposar-se de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport que ha de ser presentat davant de l'òrgan substantiu.  
10. El programa de vigilància ambiental ha d'incorporar els condicionants establits en la present declaració.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 5 de març de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 149/07-AIA.  
Promotor: Graveras del Río Magro, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Objecte del projecte: explotació de graves i arenes. Secció A) Graveres del Magre núm. 1.039.  
Localització: Catadau. Parcel·les 129, 130, 132, 133, 134, 135, 136, 151, 152, 252, 254, 255, 295, 339 del polígon 2.  
Carlet: parcel·les 26, 27, 28-a, 28-b, 191, 31, 169 del polígon 18. Parcel·les 84, 89, 7, 10, 13, 14 del polígon 19. Parcel·les 143, 144, 146, 149, 150, 151, 152, 153, 156, 161, 162, 163, 16, 165, 274, 276, 277, 278, 279, 284, 285, 291, 296, 324 del polígon 20. Parcel·les 43, 44 del polígon 18. Parcel·les 83, 486, 500 del polígon 19. Parcel·les 32, 33, 34, 36, 37, 39,119 del polígon 33. Parcel·les 1, 2, 3, 4, 5, 6, 93 del polígon 34.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.   
  
L'objecte del projecte és l'ampliació d'una extracció de graves i arenes tramitada com a recurs de la Secció A per la Llei de Mines en diverses parcel·les dels termes municipals de Carlet i Catadau (València) situades al costat del llit del riu Magre.  
Els materials són extrets per mitjans mecànics i carregats directament als camions que els transporten a la planta de formigó situada al costat de l'explotació en terme municipal de Carlet. El tractament en planta consistix a classificar els àrids extrets per mitjà d'aigua a pressió. De la llavada s'obtenen materials per a la fabricació de formigó i estèrils (arenes i argiles) que són depositats juntament amb l'aigua de la llavada en una bassa d'assecatge i que posteriorment seran utilitzats per a la restauració dels buits miners.   
La superfície total afectada per les tasques d'explotació i restauració ascendix a 47,2 hectàrees. L'ampliació proposada permetrà l'explotació i restauració de noves parcel·les així com la restauració de buits ja explotats anteriorment.  
El volum de material que s'ha d'extraure s'ha estimat en 1.418.257 m³, dels quals s'estima que un 20% correspon a l'estèril i la resta al material vendible. S'ha estimat una vida útil d'explotació de vora 9 anys.  
El mètode d'explotació serà el d'extracció a cel obert per mitjà d'arrancada mecànica i es realitzarà per mitjà de bancs de 7 m d'altura i 45º d'inclinació.  
La restauració es durà a terme de forma simultània, rebaixant les altures i pendents dels talussos d'explotació i omplint els buits miners per mitjà de l'aportació d'estèrils procedents de la llavada dels materials extrets en l'explotació.  
Segons l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'empresa disposa d'un pou autoritzat que li permet dur a terme l'activitat i ampliar l'explotació d'acord al projecte tramitat.  
  
El projecte ha dividit en 8 zones el total de la superfície objecte de la present DIA i ha establit 5 fases de treball.   
Fase A:   
- Explotació i restauració Zona 1. Es rebaixaren talussos residuals existents deixant bancs de 5 m d'altura, 30º d'inclinació i bermes intermèdies de 3 m d'amplària. La plaça de pedrera s'anivellarà i se li donarà una doble pendent de l'1% que anirà des de la cota 58 msnm en el NW de l'explotació fins a 52 msnm en el SE.  
- Restauració Zona 5. Es procedirà a l'abancalament i assolament de les parets dels buits situats més al sud de l'explotació (5a, 5b, 5c) fins a constituir una topografia final de restauració en la Zona 5 constituïda per dos bancs de 5 m d'altura màxima, 30º d'inclinació de talús i dos bermes intermèdies de 4 m, i la la base dels buits quedarà a una cota mitjana de 47 msnm.  
Fase B:   
- Explotació Zona 2 (2a i 2b). Parcel·les situades en el marge esquerre del riu Magre. Es tracta de camps de cultiu que seran explotats rebaixant la cota actual 4 m i deixant un únic banc d'explotació amb una inclinació de 45º. L'aigua acumulada en els buits en època de pluges serà bombada fins que se'n faça la restauració.  
- Restauració Zona 6. Es remodelarà la geomorfologia del buit actual rebaixant els pendents dels talussos entre 5 i 20º d'inclinació respecte a l'horitzontal, seguit de l'escampada i condicionament de terra de cobertora i revegetació amb espècies de ribera. Alguns dels talussos que constituïxen les parets del buit es deixaran verticals ja que constituïxen llocs de refugi i nidificació per a la fauna avícola.  
Fase C:  
- Explotació Zona 3 (3a i 3b), al sud de la Zona 1, en el marge dret del riu. Són parcel·les pegades a la zona set i, per tant, l'explotació es durà a terme en bancs de 7 m d'altura i 45º d'inclinació, que seran estesos en arribar als límits de la pedrera per mitjà d'escapçaments deixant bancs de 5 m d'altura i 30º d'inclinació. Les places de pedrera seran dotades amb una lleu inclinació cap al buit miner limítrof de la zona 7.  
  
- Restauració Zona 2. Es procedirà a reomplir els buits miners per mitjà de l'aportació dels estèrils de la Zona 6. Es restituirà la cota original i es reimplantaran els cultius de cítrics.  
- Restauració Zona 7. S'anivellarà la superfície d'este antic buit per mitjà de l'anivellació de la base en dos plataformes situades a una cota mitjana de 54 i 45 msnm. Se suavitzaran els talussos deixant bancs de 5m, 30º i bermes intermèdies de 4 m. Posteriorment s'aportarà terra vegetal i es revegetarà amb espècies de bosc de ribera.  
Fase D:  
- Explotació Zona 4. Situada al sud de la Zona 3 i pegada a la Zona 8. Actualment són parcel·les dedicades al cultiu de regadiu. L'explotació es farà des de l'oest cap a l'est on es troben els buits de la zona 8. Els bancs finals de restauració tindran altura de 3 m i 30º respecte a l'horitzontal.  
- Revegetació Zona 3. Es revegetaran els talussos finals de la zona 3.  
- Restauració Zona 8. Zona actual d'explotació i naus. S'anivellaran les superfícies explotades donant lloc a una plataforma a cota 52 msnm, bancs de 5 m d'altura, 30º de talús i bermes intermèdies de 4 m que aniran descendint fins una zona on s'embassa l'aigua situada a 25 msnm. Les superfícies resultants es revegetaran amb espècies de boscos de ribera, així com espècies palustres a la vora de la bassa.   
  
Es restituirà el tram final de l'assagador del Molí de Dalt a través d'esta Zona 8 de manera que es permeta connectar-lo amb la Canyada Reial que discorre pel llit del riu Magre.  
Les instal·lacions de fàbrica i planta de tractament es mantindran per a futures ampliacions.  
Fase E:  
- Revegetació Zona 4. Escampada de terra vegetal i plantació d'espècies de bosc de ribera.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
En juliol de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, va traslladar l'expedient d'ampliació de la pedrera denominada Gravera del Magre núm. 1.039, en els termes municipals de Catadau i Carlet (València).  
La documentació tècnica consta de projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental i document de síntesi. S'adjunten a més, informe favorable de Patrimoni Cultural Valencià i informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Així mateix, es comunica que l'anunci de l'esmentada sol·licitud va ser publicat en el BOP núm. 5520, del 25 de maig de 2007, i que transcorregut el termini de 30 dies hàbils no s'hi van presentar al·legacions.  
A l'abril de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita, a través del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, l'ampliació de la documentació per a incorporar mesures correctores que garantisquen l'efectivitat de la restauració, minimitzen els impactes derivats del projecte tramitat i de la situació actual en què es troba la zona avaluada pel projecte.  
Al juliol de 2008, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet estudi d'impacte ambiental i pla de restauració (maig 2008), del total de l'àrea afectada per l'explotació.   
2. Informes sectorials.  
Informe Confederació Hidrogràfica del Xúquer (8 març de 2007).   
- Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia.   
Tal com s'establix en els articles 2 i 6 del text refós de la Llei d'Aigües, pertanyen al Domini Públic Hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen continus o discontinus. Estos llits es troben protegits per una faixa lateral de 5 m d'amplària, que constituïx la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 m d'amplària, que conforma la zona de policia.  
La mencionada zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i queda supeditada a l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com establix l'article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic, (RD 849/1986).   
De l'anàlisi de l'entorn de la zona d'actuació, definida per les parcel·les especificades en la documentació aportada, s'observa que la zona de policia del riu Magre resulta afectada per l'actuació plantejada.  
  
Actualment, esta ampliació de l'activitat ja existent en la zona està sotmesa a tràmit d'autorització per part de l'organisme de conca.  
  
Respecte als residus líquids que es pogueren generar, queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització prèvia administrativa (article 100 del text refós de la Llei d'Aigües).  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
Respecte a la incidència en el règim de corrents, segons la informació facilitada, no n'hi ha ja que l'actuació no generarà cap tipus d'escolament. La zona no apareix com a inundable segons el PATRICOVA. Tampoc hi ha risc respecte a l'afecció a tercers.  
- Disponibilitat de recursos hídrics  
Volum. Segons la documentació aportada, el volum estimat per la societat peticionària és d'aproximadament 1.740 m³/any durant la vida de l'explotació. Se'n definix l'ús com a industrial i s'empra en el reg de pistes de circulació i plaça de maniobres, per a sedimentació de pols en suspensió i també per a regadiu, en l'etapa inicial d'arrelament de la plantació autòctona no productiva prevista per a la recuperació vegetativa.   
Cal destacar que no es produïx un increment del consum d'aigua respecte a l'actual i que és el mateix que es du a terme en l'actual zona d'explotació, per la qual cosa únicament es traslladarà el consum a la zona d'ampliació.  
Origen. L'aigua serà aportada per mitjà de camions cisterna amb origen en un pou que l'empresa posseïx en propietat, amb referència 1988IP4711 inscrit en la Secció C del Registre d'Aigües, d'acord amb següent resum de característiques:   
Termini pel qual s'atorga: 50 anys. Volum màxim anual: 315.000 m³/any. Ús: industrial. Tipus indústria: Gravera.  
a) Informe de la Direcció General Patrimoni Cultural Valencià i Museus (febrer 2007).  
Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Afeccions Legals  
1. Derivades d'elements naturals i culturals  
- Domini públic hidràulic. Les parcel·les afectades per l'ampliació es troben fora de la Zona de domini públic hidràulic, si bé, part de les Zones 1 i 2 d'explotació, així com els buits miners antics a restaurar es troben en la zona de Policia.  
- Vies pecuàries. Paral·lela al límit NE de la Zona 4 d'explotació discorre el traçat de l'assagador del Molí de Dalt que en el seu tram final es troba tallat pels antics buits miners.  
Per l'interior del llit del riu Magre discorre la Canyada Reial de Castella, amb una amplària legal de 75 m.   
- Espais naturals protegits. En l'àrea d'explotació-restauració projectada no hi ha cap espai natural protegit, ni es troba sobre zona humida, microreserva ni cap àrea declarada com a LIC o ZEPA.  
  
- Muntanya d'utilitat pública. El llit del riu Magre es troba catalogat com a forest d'utilitat pública gestionada per esta conselleria.  
  
- Patrimoni cultural valencià. Tal com s'indica en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, els treballs projectats no afecten el patrimoni cultural valencià.  
- PGOU. Els sòls que ocupen les parcel·les a explotar en el municipi de Carlet es troben qualificats com a sòl no urbanitzable comú mentres que els de Catadau estan qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
2. Derivades d'infraestructures  
- Línies elèctriques. En el centre de la Zona 2 d'explotació hi ha una torre de subministrament elèctric.  
- Vies de comunicació. Els camions que transporten el material circularan per camins agrícoles.   
- Xarxa de reg. La zona d'estudi està solcada per una intensa xarxa de séquies de reg i entre les Zones 1 i 3 d'explotació discorre el Canal Xúquer-Túria.  
- Nuclis de població. Carlet es troba a uns 1.400 m cap al S-SE i Catadau a uns 1.800 cap al N-NW.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.   
L'accés a la planta d'àrids i formigó es realitza des de l'autovia València-Alacant, eixida Alginet-Carlet. Arribats a Carlet es pren el camí dels Molins, situat a la vora dreta del riu Magre, que, després de recórrer-lo uns 1.500 m en direcció NW, conduïx a les instal·lacions del promotor i des d'ací seguint el llit del riu Magre s'arriba a la zona d'explotació.   
L'àmbit d'estudi del projecte es correspon amb una vall agrícola, pràcticament plana travessada pel llit del riu Magre en direcció NW-SE i dedicat al cultiu de cítrics en la seua gran majoria. Sobre les terrasses quaternàries més pròximes al riu s'ha desenrotllat, des de fa anys, una important activitat extractiva. Esta activitat ha deixat nombrosos buits excavats sense restaurar de grans mides i desnivell, que suposen, a més d'un impacte paisatgístic i una pèrdua d'ús del sòl, un perill per als vianants i un possible focus per a l'aparició d'abocadors il·legals.  
  
El llit del riu Magre roman sec la major part de l'any. Açò és degut al fet que aigües amunt de la zona a explotar hi ha un assut de contenció que regula la circulació de l'aigua.   
Tota l'àrea està solcada per una xarxa de séquies de reg, que s'abastixen del canal Xúquer-Túria, que discorre entre les zones 1 i la resta de les zones a explotar.   
El clima de la zona és purament mediterrani caracteritzat per unes temperatures elevades en els mesos d'estiu i un descens a l'entrada de la tardor i les mínimes en els mesos de gener i febrer. Quant a les precipitacions els valors màxims es produïxen en el mes d'octubre relacionats amb la denominada «gota freda» mentres que els mínims s'arrepleguen al juliol i agost.   
La tendència general dels vents varia al llarg de l'any. Els vents del W, NW són predominants a l'hivern i tardor mentres que a la primavera i estiu dominen els de component E i SE, a conseqüència de les brises marines.  
Des del punt de vista geològic, el substrat a explotar es correspon amb graves, arenes i llims fluvials i al·luvials quaternaris de permeabilitat variable, mitjana/alta. Es tracta de graves calcàries amb una grandària de gra entre 5 i 10 cm amb arena calcària, dolomítica i silícia. Presenten llentilles de llims argilosos i arenes llimoses de colors grisos a ocres. Els materials estan poc compactats, es disposen horitzontalment i donen lloc a estratificació encreuada i formes de canal a causa de l'ambient fluvial de sedimentació. Les terrasses quaternàries ocupen grans extensions però tenen escassa potència.  
Des del punt de vista hidrogeològic la zona estudiada es troba sobre l'aqüífer detrític multicapa denominat Sistema Aqüífer núm. 51 Plana de València. L'aqüífer superior, sobre el qual ens trobem té una potència mitjana de 100 i 200 m i està format per l'alternança de materials detrítics quaternaris intercalats en una matriu argilosa. El nivell piezomètric de l'aqüífer superior es troba al voltant dels 25 msnm.segons sondejos pròxims. La infiltració es dóna a partir de les aigües de pluja i la direcció del flux subterrani en la zona és NW-SE.  
  
Els sòls presents en la zona pertanyen a la unitat denominada fluvisòls calcaris. Són sòls jóvens, poc evolucionats, que es desenrotllen a partir de depòsits de materials fluvials i al·luvials recents.  
  
La vegetació present en la zona varia de les terrasses cultivades, als talussos i antigues plataformes excavades, a la vegetació del llit del riu Magre. En el tram de llit que ens ocupa no es presenta cap bosc de ribera amb port arbori, només apareixen grups de tamarits, canyes i baladres mentres que en els buits miners abandonats la vegetació herbàcia i arbustiva és la que abunda.  
La fauna que apareix va associada al tipus de vegetació, i varia de les zones agrícoles a les del llit. A més de la vegetació, la presència de làmines d'aigua naturals o artificials lligades al llit del riu afavorixen la presència de nombrosos i variats grups d'aus.   
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els impactes que es deriven del projecte tramitat són fonamentalment: eliminació de sòl i coberta vegetal, desplaçament de la fauna, increment dels processos erosius, increment de trànsit rodat, deteriorament de camins i parcel·les limítrofes, desviació de camins i séquies, increment de pols, gasos i soroll, acumulació de pols en vegetació de ribera i cultius, canvi d'usos del sòl, alteració de la geomorfologia, generació d'estèrils i llots procedents de la llavada de l'àrid, possible contaminació de les aigües superficials i subterrànies, possibles abocaments incontrolats i deteriorament del paisatge.  
Les mesures correctores propostes per a minimitzar estos possibles impactes són: mantindre en òptimes condicions el sòl retirat, mantindre distàncies (10 m) entre les parcel·les a explotar i les finques i camins veïnals, manteniment de camins, limitar la velocitat de camions, transport de material en camions amb caixa tapada, regs antipols, desviació de camins veïnals i séquies, tancar perimetralment les parcel·les explotades, instal·lar pantalles visuals, mantindre la distància amb la torre elèctrica, senyalització d'actuacions, llava-rodes a l'eixida de les zones d'explotació, utilitzar estèrils per a la restauració dels buits miners, mantindre la maquinària en bon estat, manipular la maquinària en tallers, gestionar adequadament els residus generats en l'explotació i en planta.   
D'altra banda, l'ampliació de la superfície a explotar permetrà la integració dels antics buits miners al conjunt de la restauració. El desdoblament dels actuals talussos juntament amb l'aportació de material estèril en els buits i el disseny d'un sistema de drenatge permetrà remodelar la superfície explotada rebaixant talussos i pendents. Sobre esta superfície s'aportarà el sòl fèrtil i es revegetarà amb cultius i vegetació de ribera, segons la zona. Totes estes mesures permetran minimitzar els processos erosius i integrar geomorfològicament i paisatgísticament l'explotació a l'entorn.  
En algun dels buits existents es planteja conservar la verticalitat d'algun dels talussos ja que constituïxen llocs de refugi i nidificació per a l'avifauna. En altres zones humides es col·locaran troncs vells a manera d'abeuradors.  
En la Zona 2, les parcel·les excavades seran restaurades per mitjà de l'aportació de material estèril, se'n restituirà la cota inicial i després d'aportar sòl vegetal, s'hi tornarà a plantar cítrics.  
Es procedirà a la restitució del tram final de l'assagador del Molí de Dalt que discorre paral·lel al límit NE de la Zona 4 d'explotació, i se'n permetrà la connexió amb la Canyada Reial, que discorre pel llit del riu Magre.  
Quant a la revegetació de les parcel·les, segons la zona es plantarà vegetació de bosc de ribera, vegetació palustre o bé cítrics (Zona 2). En els talussos, bermes i plataformes de restauració a més d'una sembra d'herbàcies de ràpid creixement, es realitzarà una plantació a portell d'espècies arbustives i arbòries amb una densitat de 2.500 unitats per hectàrea. Les espècies triades són: Nerium oleander (baladre), Tamarix gallica (tamarit), Rubus ulmifolius (esbarzer), Arundo donax (canya), Populus nigra (xop), Populus alba (àlber) i Fraxinus angustifolia (fleix).   
Posteriorment, es realitzaran labors de manteniment i reposició de faltes fins que se n'assegure la capacitat de supervivència i l'estabilització del terreny (2 anys).  
Finalment, el projecte dissenya un pla de vigilància ambiental que té com a objecte garantir el compliment de les mesures correctores proposades en el projecte i que es durà a terme al llarg de la vida de l'explotació, durant la restauració i posteriorment durant 2 anys més per a garantir l'arrelament de la vegetació. Per a això, es proposa un seguiment i control de les labors d'explotació, control de la qualitat de les aigües superficials, control de la qualitat atmosfèrica, control sobre el medi biòtic i control de l'eficàcia del procés de revegetació.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'apliquen.  
  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana  
  
A la vista de tot això anterior, i basant-se en les competències que tinc legalment atribuïdes formule la present declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte d'ampliació de l'explotació, secció A) denominada Gravera del Magre núm. 1.039 en els termes municipals de Carlet i Catadau (València), promogut per Graveras del Río Magro, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada (maig 2008) i els condicionants establits en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
Segon  
1. Els camins d'accés es mantindran en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En cas de danys, l'empresa promotora serà la responsable de la reparació. Es col·locaran senyals indicatius del trànsit de camions i se'n limitarà la velocitat.  
2. Respectar distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits de camins, parcel·les limítrofes i séquies. L'empresa promotora serà la responsable de reparar qualsevol dany ocasionat.  
3. Els camions que transporten àrids hauran de transitar amb la caixa tapada per una lona. El conjunt de l'àrea objecte del projecte es mantindrà en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
  
4. Els estèrils procedents de la llavada del material extret, es depositaran en basses per a assecar-los. Podran ser utilitzats per a reomplir les parcel·les explotades sempre que el contingut d'humitat siga inferior al 70%.  
5. Qualsevol obra a realitzar sobre l'assagador del Molí de Dalt o la Canyada Reial ha de disposar de l'autorització dels servicis territorials d'esta conselleria.  
6. Haurà de garantir-se la continuïtat de totes les séquies afectades per l'explotació. Qualsevol desviació o alteració d'eixes instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
7. Per a dur a terme els treballs d'explotació-restauració dins de la zona de policia, l'empresa promotora ha d'obtindre una autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tal com establix l'article 9 del Reglament Públic Hidràulic.  
8. El promotor queda obligat a presentar davant del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en doble exemplar, que arreplegue el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, els reompliments efectuats i l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, així com qualsevol possible incidència sorgida durant l'aplicació de les mesures. El servici esmentat remetrà una de les còpies a esta direcció general.  
  
  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 9 de març de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, de 5 de juliol de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6862, del 14-09-2012 (2012/8441)

RESOLUCIÓN de 5 de julio del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Titaguas, Carlet y Catadau. Expediente número 223/2008 AIA y 149/2007 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6862

Fecha DOGV
:   14-09-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/8441

CVE


Fecha del documento
:   05-07-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Titaguas](javascript:void(0))
    * [Carlet](javascript:void(0))
    * [Catadau](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de julio del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Titaguas, Carlet y Catadau. Expediente número 223/2008 AIA y 149/2007 AIA. [2012/8441]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 223/2008 AIA Titaguas y 149/2007 AIA Carlet -Catadau.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 223/2008-AIA.  
Título: Ampliación de explotación avícola de engorde.  
Promotor: Hermanos Rubio SC.   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Titaguas.  
Localización: polígono 509, parcelas 706 y 707, paraje Tañadilla, término municipal de Titaguas (Valencia).  
Descripción del Proyecto  
Se pretende ampliar una explotación avícola de cebo ya existente. Para ello se construirá una segunda nave para la cría intensiva de manera que se doblará la capacidad productiva. Las parcelas objeto de la actuación son parcelas agrícolas dedicadas a labor de secano. Comprenden una superficie total de 18.095 m². Actualmente existe nave, con silos de almacenamiento de pienso, depósito de gas y caseta donde se sitúa un grupo electrógeno y un depósito de agua. La superficie de la nave existente es de 1.525,8 m² y de altura máxima 4,5 m.  
La nave objeto de la ampliación ocupará una superficie de 1.546,16 m², se construirá además un local identificada como oficina-control en la que se encontrarán todos los dispositivos de control eléctrico y electrónico de la nave de cría. La capacidad de la explotación tras la ampliación se establece en 60.000 plazas para broilers.  
El proceso productivo consiste en la recepción de animales con un día de vida que son engordados hasta alcanzar una masa de entre 2 y 2,5 kg momento en el que son llevados al matadero. El ciclo de engorde dura entre 42 y 45 días. La cría se hace sobre yacija (viruta o paja) que debe mantenerse con un grado de humedad idónea (entorno al 60%).   
El abastecimiento de agua se realiza a través de la red de abastecimiento municipal. El consumo anual se ha estimado en 504 m³. Se dispone de conexión con la red de abastecimiento eléctrico, dentro de la parcela se cuenta con un centro de transformación. La energía será empleada en el sistema de iluminación y ventilación así como para los sistemas automáticos de alimentación y bebida. Se dispone además de un depósito aéreo de GLP para el abastecimiento de propano empleado en el sistema de calefacción. Cada nave contará con silos de almacenamiento de pienso.  
La gallinaza será retirada por un gestor autorizado, no obstante, se contará con un estercolero para el almacenamiento temporal. Se empleará en las ocasiones en que no se pueda coordinar el vaciado de la nave para la limpieza con la retirada por parte de la empresa contratada. La producción anual de estiércol será de 840 t, dicha producción se ha estimado contando con que se podrán realizar 7ciclos de engorde anuales. Las aguas sanitarias serán almacenadas en una fosa impermeable y posteriormente trasladadas a la depuradora municipal.  
La distancia al núcleo urbano de Titaguas es de 1.250 m. El acceso a la misma se hace a través de un camino vecinal asfaltado.  
Tramitación Administrativa  
Información pública y remisión del expediente.  
En fecha 10 de julio de 2008, se remite desde el ayuntamiento de Titaguas una copia del proyecto, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo.  
La información pública se ha realizado con la publicación en el BOP de Valencia núm. 121 de fecha 22 de mayo de 2008, mediante edicto de la alcaldía y con la notificación a los vecinos de las parcelas colindantes. Sin que se presentaran alegaciones.  
El expediente administrativo incluye además el informe técnico municipal, el informe del jefe local de sanidad y el informe de compatibilidad urbanística.  
Consultas realizadas  
Con fecha 19 de enero de 2009, se remite consulta al Área de Espacios Naturales. En fecha 5 de febrero de 2009 el Área de espacios naturales remite informe en el que se indica que el proyecto está afectado territorialmente por el proyecto de Acuerdo del Consell de ampliación de la red ZEPA de la Comunidad Valenciana, el cual prevé designar como nueva ZEPA la denominada Alto Turia-Sierra del Negrete.   
Por lo que se establecen una serie de consideraciones generales referentes a los sistemas de iluminación, vallado y el apantallamiento del perímetro de la explotación, sobre el control de residuos y sobre las medidas higiénicas que se adoptasen.   
Afecciones legales  
Según las normas subsidiarias municipales, el emplazamiento donde se pretende la ampliación de la actividad se clasifica como Suelo No Urbanizable Común, permitiéndose las instalaciones agropecuarias.   
En la realización de cualquier tipo de trabajo tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento se deberá cumplir con lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
El municipio de Titaguas no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
Los principales elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el desarrollo de la actividad son: suelo (por contaminación por lixiviación o percolación de lixiviados del estiércol), atmósfera (por emisiones de gases susceptibles de alterar la calidad del aire, por incremento del nivel sonoro y la emisión de partículas sólidas), agua (por la utilización de recursos y por contaminación asociada a los residuos generados en la explotación), paisaje (por movimiento de tierras e introducción de elementos extraños). La identificación y valoración de los impactos se ha realizado a partir de matrices causa-efecto.  
La explotación se sitúa próxima a una colina ocupada por vegetación forestal. Dicha elevación está incluida como monte de utilidad pública denominado Caídas del Río Turia (codificación V058). La parcela concreta donde se ubica la explotación queda fuera de los límites de dicho monte siendo una parcela agrícola dedicada al cultivo de cereal y viña de secano. La calificación del suelo es de suelo no urbanizable común.  
Al oeste de la parcela discurre un barranco identificado en la cartografía como barranco Raga. Dicho cauce se localiza a una distancia superior a los 100 m. La explotación se encuentra a una cota superior a la del barranco cercano por lo que se deberá asegurar la adecuada protección de la zona destinada al acopio temporal de la gallinaza para evitar el posible arrastre de residuos por escorrentía.   
La erosión actual y potencial está valorada como muy baja. En la fase de construcción se minimizarán los movimientos de tierra que se lleven a cabo y se reutilizará la tierra vegetal extraída. En todo caso, el acondicionado final deberá incluir el tratamiento de todos los taludes generados de manera que se asegure la estabilidad de los mismos.   
El proyecto no afecta a ninguna vía pecuaria. El trazado más cercano se encuentra al este de la parcela denominada Cordel de Aras de Alpuente a Domeño, cuya anchura legal es de 37,5 m.  
Todo el término municipal de Titaguas se encontraría incluido dentro de la zona de ampliación de la red de ZEPA de la Comunitat Valenciana, concretamente se encontraría en el ámbito de la ZEPA Alto Turia-Sierra del Negrete. Con el objetivo de minimizar el impacto sobre la fauna existente se hace una serie de consideraciones.   
- Respecto al alumbrado, los puntos de iluminación exterior deberán instalarse de baja altura y con la luz dirigida hacia el suelo y con una óptica que cree unos conos de iluminación lo más agudos posibles.  
- Para evitar la colisión de aves que puedan salir de entre la vegetación en dirección al vallado existente, el apantallamiento vegetal se deberá diseñar de tal manera que se evite que la vegetación arbustiva quede en contacto con el vallado.  
- Entre las especies a emplear para la pantalla se citan especies autóctonas presentes en las inmediaciones de la parcela como son: Pistacia lentiscus, Myrtus communis, Olea sylvestri, Quercus ilex o Q. Coccifera.  
- Los programas de desratización y desinsectación que se lleven a cabo deberán limitarse a las naves de la explotación.   
- Todos los residuos deberán estar almacenados de forma adecuada conforme a su naturaleza y peligrosidad.   
Para la protección del paisaje se ha propuesto la plantación de una barrena vegetal compuesta exclusivamente por cupresus sempervivens. Considerando la zona en la que se ubica la explotación dicho apantallamiento deberá realizarse con especies autóctonas mejor adaptadas a las condiciones de la zona. Se emplearán especies como las indicadas anteriormente. Deberá realizarse una combinación de varias escogiéndolas en función de su porte y frondosidad.  
La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos está valorada como baja. Se indica que la solera de la nave así como la de la zona de acopio de residuos será impermeable. En el caso de la zona de almacenamiento de gallinaza deberá estar dimensionada de acuerdo a las necesidades de la explotación, contará con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza y deberá estar ubicada en una zona protegida de los vientos dominantes para evitar la dispersión de olores. Contará con un sistema para canalizar los lixiviados hasta una poceta que se deberá dimensionar de acuerdo a las necesidades.   
Las aguas sanitarias serán almacenadas en una fosa impermeable hasta su transporte hasta la depuradora municipal. Los residuos veterinarios serán entregados a un gestor autorizado.   
El estudio valora al proyecto globalmente de compatible, ya que la mayoría de los impactos se han valorado como compatibles y moderados de baja importancia.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
A la vista de todo lo anterior, formulo la presente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la explotación avícola de broilers que se sitúa en las parcelas 706 y 707 del polígono 509, en el término municipal de Titaguas (Valencia), promovido por Hermanos Rubio SC, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación.  
  
Segundo  
1. La barrera vegetal propuesta deberá estar compuesta por especies autóctonas. Se proponen entre otras: Pistacia lentiscus, Myrtus communis, Olea sylvestri, Quercus ilex o Q. Coccifera. Las diferentes especies deberán escogerse en función de su altura y frondosidad.   
Para evitar la colisión de aves que puedan salir de entre la vegetación en dirección al vallado existente, el apantallamiento vegetal se deberá diseñar de tal manera que se evite que la vegetación arbustiva quede en contacto con el vallado.  
Junto con el primer informe en cumplimiento de vigilancia ambiental deberá aportarse documentación descriptiva. Se deberá indicar las especies empleadas, su distribución y las practicas que se van a llevar a cabo para garantizar su desarrollo y mantenimiento.  
2. El estercolero deberá ser impermeable y estanco. Contará con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza y será preferiblemente cubierto. Para el control de lixiviados se deberá contar con un sistema de canalización y una poceta para su almacenamiento final. Se dimensionarán de acuerdo a las necesidades de la explotación.   
Junto con el primer informe que se presente en cumplimiento del programa de vigilancia ambiental se deberá presentar una memoria técnica en la que se describan las características de éste.   
3. Todos los taludes que se generen deberán ser adecuadamente tratados para asegurar su estabilidad.   
4. En el caso de instalarse sistemas de iluminación exterior a las naves éstos deberán ser de baja altura y con la luz dirigida hacia el suelo y con una óptica que cree unos conos de iluminación lo más agudos posibles.  
5. El agua de limpieza de las naves no podrá ser vertida sin tratamiento previo que garantice su inocuidad sobre el medio receptor.   
6. Los programas de desratización y desinsectación que se lleven a cabo deberán limitarse a las naves de la explotación.   
7. Todos los residuos deberán estar debidamente almacenados conforme a su naturaleza y peligrosidad. Se deberá comunicar cualquier variación que se produzca en el destino de la gallinaza generada en la explotación.   
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
9. Deberá disponerse del informe favorable de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte que deberá ser presentado ante el órgano sustantivo.  
10. El programa de vigilancia ambiental deberá incorporar los condicionantes establecidos en la presente declaración.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 5 de marzo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 149/07-AIA.  
Promotor: Graveras del Río Magro, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial. Conselleria de Industria, Comercio e Innovación.  
Objeto del proyecto: explotación de gravas y arenas. Sección A) Graveras del Magro núm. 1.039.  
Localización: Catadau. Parcelas129, 130, 132, 133, 134, 135, 136, 151, 152, 252, 254, 255, 295, 339 del polígono 2.  
Carlet: parcelas 26, 27, 28-a, 28-b, 191, 31, 169 del polígono 18. Parcelas 84, 89, 7, 10, 13, 14 del polígono 19. Parcelas 143, 144, 146, 149, 150, 151, 152, 153, 156, 161, 162, 163, 16, 165, 274, 276, 277, 278, 279, 284, 285, 291, 296, 324 del polígono 20. Parcelas 43, 44 del polígono 18. Parcelas 83, 486, 500 del polígono 19. Parcelas 32, 33, 34, 36, 37, 39,119 del polígono 33. Parcelas 1, 2, 3, 4, 5, 6, 93 del polígono 34.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la ampliación de una extracción de gravas y arenas tramitada como recurso de la Sección A) por la Ley de Minas en varias parcelas de los términos municipales de Carlet y Catadau (Valencia) situadas junto al cauce del río Magro.  
Los materiales son extraídos por medios mecánicos y cargados directamente a los camiones para su transporte a la planta de hormigón situada junto a la explotación en término municipal de Carlet. El tratamiento en planta consiste en clasificar los áridos extraídos mediante agua a presión. Del lavado, se obtienen materiales para la fabricación de hormigón y estériles (arenas y arcillas) que son depositados junto al agua del lavado en una balsa de secado y que posteriormente serán utilizados para la restauración de los huecos mineros.   
La superficie total afectada por las tareas de explotación y restauración asciende a 47,2 has. La ampliación propuesta permitirá la explotación y restauración de nuevas parcelas así como la restauración de huecos ya explotados anteriormente.  
El volumen de material a extraer se ha estimado en 1.418.257 m³, de los cuales se estima un 20% corresponde al estéril y el resto al material vendible. Se ha estimado una vida útil de explotación de alrededor de 9 años.  
El método de explotación será el de extracción a cielo abierto mediante arranque mecánico y se realizará mediante bancos de 7 m de altura y 45º de inclinación.  
La restauración se llevará a cabo de forma simultánea, rebajando las alturas y pendientes de los taludes de explotación y rellenando los huecos mineros mediante el aporte de estériles procedentes del lavado de los materiales extraídos en la explotación.  
Según el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar la empresa dispone de un pozo autorizado que le permite llevar a cabo su actividad y ampliar la explotación de acuerdo al proyecto tramitado.  
El proyecto ha dividido en 8 zonas el total de la superficie objeto de la presente DIA y ha establecido 5 fases de trabajo.   
Fase A:   
- Explotación y restauración Zona 1. Se rebajaran taludes residuales existentes dejando bancos de 5 m. de altura, 30º de inclinación y bermas intermedias de 3 m. de anchura. La plaza de cantera se nivelará y se le dará una doble pendiente del 1% que irá desde la cota 58 m.s.n.m. en el NW de la explotación hasta 52 msnm en el SE.  
- Restauración Zona 5. Se procederá al abancalamiento y tumbado de las paredes de los huecos situados más al sur de la explotación (5ª, 5b, 5c) hasta constituir una topografía final de restauración en la Zona 5 constituida por dos bancos de 5 m. de altura máxima, 30º de inclinación de talud y dos bermas intermedias de 4 m. quedando la base de los huecos a una cota media de 47 m.s.n.m.  
Fase B:   
- Explotación Zona 2 (2a y 2b). Parcelas situadas en el margen izquierdo del río Magro. Se trata de campos de cultivo que serán explotados rebajando la cota actual 4 m. y dejando un único banco de explotación con una inclinación de 45º. El agua acumulada en los huecos en época de lluvias será bombeada hasta que se proceda a su restauración.  
- Restauración Zona 6. Se remodelará la geomorfología del hueco actual rebajando las pendientes de los taludes entre 5 y 20º de inclinación respecto la horizontal, seguido del extendido y acondicionamiento de tierra de cobertora y revegetación con especies de ribera. Algunos de los taludes que constituyen las paredes del hueco se dejarán verticales ya que constituyen lugares de refugio y nidificación para la fauna avícola.  
Fase C:  
- Explotación Zona 3 (3a y 3b), al sur de la Zona 1, en la margen derecha del río. Son parcelas pegadas a la zona siete por lo que su explotación se llevará a cabo en bancos de 7 m. de altura y 45º de inclinación, que serán tendidos al alcanzar los límites de la cantera mediante descabezamientos dejando bancos de 5 m. de altura y 30º de inclinación. Las plazas de cantera serán dotadas con una leve inclinación hacia el hueco minero colindante de la zona 7.  
- Restauración Zona 2. Se procederá al relleno de los huecos mineros mediante el aporte de los estériles de la Zona 6. Se restituirá la cota original y se reimplantarán los cultivos de cítricos.  
- Restauración Zona 7. Se nivelará la superficie de este antiguo hueco mediante la nivelación de su base en dos plataformas situadas a una cota media de 54 y 45 msnm. Se suavizarán los taludes dejando bancos de 5m., 30º y bermas intermedias de 4 m. Posteriormente se aportará tierra vegetal y se revegetará con especies de bosque de ribera.  
Fase D:  
- Explotación Zona 4. Situada al sur de la Zona 3 y pegada a la Zona 8. Actualmente son parcelas dedicadas al cultivo de regadío. La explotación se hará desde el oeste hacia el este donde se encuentran los huecos de la zona 8. Los bancos finales de restauración tendrán altura de 3m. y 30º respecto la horizontal.  
- Revegetación Zona 3. Se revegetarán los taludes finales de la zona 3.  
- Restauración Zona 8. Zona actual de explotación y naves. Se nivelarán las superficies explotadas dando lugar a una plataforma a cota 52 msnm, bancos de 5m. de altura, 30º de talud y bermas intermedias de 4 m. que irán descendiendo hasta una zona donde se embalsa el agua situada a 25 m.s.n.m. Las superficies resultantes se revegetarán con especies de bosques de ribera, así como especies palustres a orillas de la balsa.   
Se restituirá el tramo final de la «Colada del Molino de Arriba» a través de esta Zona 8 de modo que se permita su conexión con la Cañada Real que discurre por el cauce del río Magro.  
Las instalaciones de fábrica y planta de tratamiento se mantendrán para futuras ampliaciones.  
Fase E:  
- Revegetación Zona 4. Extendido de tierra vegetal y plantación de especies de bosque de ribera.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En julio de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, dio traslado del expediente de ampliación de la cantera denominada Gravera del Magro núm. 1.039, en los términos municipales de Catadau y Carlet (Valencia).  
La documentación técnica consta de proyecto de explotación, proyecto de restauración y estudio de impacto ambiental y documento de síntesis. Se adjuntan además, informe favorable de Patrimonio Cultural Valenciano e informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Asimismo, se comunica que el anuncio de la citada solicitud fue publicado en el BOP núm. 5520, del 25 de mayo de 2007, y que transcurrido el plazo de 30 días hábiles no se presentaron alegaciones.  
En abril de 2008, El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, solicita a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial ampliación de la documentación para incorporar medias correctoras que garanticen la efectividad de la restauración, minimicen los impactos derivados del proyecto tramitado y de la situación actual en la que se encuentra la zona evaluada por el proyecto.  
En julio de 2008, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite estudio de impacto ambiental y plan de restauración (mayo 2008), del total del área afectada por la explotación.   
2. Informes sectoriales.  
Informe Confederación Hidrográfica del Júcar (8 marzo de 2007).   
- Afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía.   
Tal y como se establece en los artículos 2 y 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, pertenecen al Dominio Público Hidráulico los cauces de corrientes naturales, ya sean continuas o discontinuas. Estos cauces se encuentran protegidos por una faja lateral de 5 m. de anchura, que constituye la zona de servidumbre, y por una faja lateral de 100 m. de anchura, que conforma la zona de policía.  
La mencionada zona de servidumbre se debe mantener expedita, quedando supeditada a la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (RD 849/1986).  
Del análisis del entorno de la zona de actuación, definida por las parcelas especificadas en la documentación aportada, se observa que la zona de policía del río Magro resulta afectada por la actuación planteada.  
Actualmente, esta ampliación de la actividad ya existente en la zona está sometida a trámite de autorización por parte del organismo de cuenca.  
Con respecto a los residuos líquidos que se pudieran generar, queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa (artículo 100 del Texto Refundido de la Ley de Aguas).  
- Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes.  
Respecto a la incidencia en el régimen de corrientes, según la información facilitada, no existe ya que la actuación no va a generar ningún tipo de escorrentía. La zona no aparece como inundable según el PATRICOVA. Tampoco existe riesgo respecto a la afección a terceros.  
- Disponibilidad de recursos hídricos  
Volumen. Según la documentación aportada, el volumen estimado por la sociedad peticionaria es de aproximadamente 1.740 m³/año durante la vida de la explotación. Se define su uso como industrial empleándose en el riego de pistas de circulación y plaza de maniobras, para sedimentación de polvo en suspensión y también para regadío, en la etapa inicial de arraigo, de la plantación autóctona no productiva prevista para la recuperación vegetativa.   
Cabe destacar que no se produce un incremento del consumo de agua respecto al actual, siendo el mismo que se viene llevando a cabo en la actual zona de explotación, por lo que únicamente se trasladará el consumo a la zona de ampliación.  
Origen. El agua será aportada mediante camiones cuba con origen en un pozo que la empresa posee en propiedad, con referencia 1988IP4711 inscrito en la Sección C del Registro de Aguas, de acuerdo con siguiente resumen de características:   
Plazo por el que se otorga: 50 años. Volumen máximo anual: 315.000 m³/año. Uso: industrial. Tipo industria: Gravera.  
a) Informe de la Dirección General Patrimonio Cultural Valenciano y Museos (febrero 2007).  
Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Afecciones Legales  
1. Derivadas de elementos naturales y culturales  
- Dominio público hidráulico. Las parcelas afectadas por la ampliación se encuentran fuera de la Zona de dominio público hidráulico, si bien, parte de las Zonas 1 y 2 de explotación, así como los huecos mineros antiguos a restaurar se encuentran en la zona de Policía.  
- Vías pecuarias. Paralela al límite NE de la Zona 4 de explotación discurre el trazado de la Colada del Molino de Arriba que en su tramo final se encuentra cortada por los antiguos huecos mineros.  
Por el interior del cauce del río Magro discurre la Cañada Real de Castilla, con una anchura legal de 75 m.   
- Espacios naturales protegidos. En el área de explotación - restauración proyectada no existe ningún espacio natural protegido, ni se encuentra sobre zona húmeda, microreserva ni ninguna área declarada como LIC o ZEPA.  
- Monte de utilidad pública. El cauce del río Magro se encuentra catalogado como Monte de utilidad pública gestionado por esta Conselleria.  
- Patrimonio cultural valenciano. Tal y como se indica en el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, los trabajos proyectados no afectan al patrimonio cultural valenciano.  
- PGOU. Los suelos que ocupan las parcelas a explotar en el municipio de Carlet se encuentran calificados como suelo no urbanizable común mientras que los de Catadau están calificados como suelo no urbanizable de protección agrícola.  
2. Derivadas de infraestructuras  
- Tendidos eléctricos. En el centro de la Zona 2 de explotación existe una torre de suministro eléctrico.  
- Vías de comunicación. Los camiones que transportan el material circularán por caminos agrícolas.   
- Red de riego. La zona de estudio está surcada por una intensa red de acequias de riego y entre las Zonas 1 y 3 de explotación discurre el Canal Júcar-Turia.  
- Núcleos de población. Carlet se encuentra a unos 1.400 m. hacia el S-SE y Catadau a unos 1.800 hacia el N-NW.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El acceso a la planta de áridos y hormigón se realiza desde la autovía Valencia-Alicante, salida Alginet-Carlet. Llegado a Carlet se toma el «camí dels Molins», situado en la margen derecha del río Magro, el cual tras recorrerlo unos 1.500 m. en dirección NW conduce a las instalaciones del promotor y desde ahí siguiendo el cauce del río Magro se llega a la zona de explotación.  
El ámbito de estudio del proyecto se corresponde con un valle agrícola, prácticamente llano atravesado por el cauce del río Magro en dirección NW-SE y dedicado al cultivo de cítricos en su gran mayoría. Sobre, las terrazas cuaternarias más cercanas al río se ha desarrollado desde hace años, una importante actividad extractiva. Esta actividad ha dejado numerosos huecos excavados sin restaurar de gran tamaño y desnivel, que suponen, además de un impacto paisajístico y una pérdida de uso del suelo, un peligro para los viandantes y un posible foco para la aparición de vertederos ilegales.  
El cauce del río Magro cual permanece seco la mayor parte del año. Esto es debido a que aguas arriba de la zona a explotar existe un dique de contención que regula la circulación de las mismas.  
Toda el área está surcada por una red de acequias de riego, que se abastecen del canal Júcar -Túria, que discurre entre las zonas 1 y el resto de las zonas a explotar.   
El clima de la zona es puramente mediterráneo caracterizado por unas temperaturas elevadas en los meses de verano y un descenso de las mismas a la entrada del otoño alcanzando las mínimas en los meses de enero y febrero. En cuanto a las precipitaciones los valores máximos se producen en el mes de octubre relacionados con la denominada «gota fría» mientras que los mínimos se recogen en julio y agosto.   
La tendencia general de los vientos varía a lo largo del año. Los vientos del W, NW son predominantes en invierno y otoño mientras que en primavera y verano dominan los de componente E y SE, a consecuencia de las brisas marinas.  
Desde el punto de vista geológico, el substrato a explotar se corresponde con gravas, arenas y limos fluviales y aluviales cuaternarios de permeabilidad variable, media/alta. Se trata de gravas calcáreas con un tamaño de grano entre 5 y 10 cm. con arena calcárea, dolomítica y silícea. Presentan lentejones de limos arcillosos y arenas limosas de colores grises a ocres. Los materiales están poco compactados y se disponen horizontalmente, dando lugar a estratificación cruzada y formas de canal debido al ambiente fluvial de sedimentación. Las terrazas cuaternarias ocupan grandes extensiones pero tienen escasa potencia.  
Desde el punto de vista hidrogeológico la zona estudiada se encuentra sobre el acuífero detrítico multicapa denominado Sistema acuífero núm. 51 Plana de Valencia. El acuífero superior, sobre el que nos encontramos tiene una potencia media de 100 y 200 m. y está formado por la alternancia de materiales detríticos cuaternarios intercalados en una matriz arcillosa. El nivel piezométrico del acuífero superior se encuentra alrededor de los 25 m.s.n.m. según sondeos cercanos. La infiltración se da a partir de las aguas de lluvia y la dirección del flujo subterráneo en la zona es NW - SE.  
Los suelos presentes en la zona pertenecen a la unidad denominada Fluvisoles calcáreos. Son suelos jóvenes, poco evolucionados, que se desarrollan a partir de depósitos de materiales fluviales y aluviales recientes.  
La vegetación presente en la zona varía de las terrazas cultivadas, a los taludes y antiguas plataformas excavadas, a la vegetación del cauce del río Magro. En el tramo de cauce que nos ocupa no se presenta ningún bosque de ribera con porte arbóreo, sólo aparecen grupos de tamarindos, cañas y adelfas mientras que en los huecos mineros abandonados la vegetación herbácea y arbustiva es la que abunda.  
La fauna que aparece va asociada al tipo de vegetación, variando de las zonas agrícolas a las del cauce. Además de la vegetación, la presencia de láminas de agua naturales o artificiales ligadas al cauce del río favorecen la presencia de numerosas y variados grupos de aves.   
2. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
Los impactos que se derivan del proyecto tramitado son fundamentalmente: eliminación de suelo y cubierta vegetal, desplazamiento de la fauna, incremento de los procesos erosivos, incremento de tráfico rodado, deterioro de caminos y parcelas colindantes, desvío de caminos y acequias, incremento de polvo, gases y ruido, acumulación de polvo en vegetación de ribera y cultivos, cambio de usos del suelo, alteración de la geomorfología, generación de estériles y lodos procedentes del lavado del árido, posible contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, posibles vertidos incontrolados y deterioro del paisaje.  
Las medidas correctoras propuestas para minimizar estos posibles impactos son: mantener en óptimas condiciones el suelo retirado, mantener distancias (10 m.) entre las parcelas a explotar y las fincas y caminos vecinales, mantenimiento caminos, limitar velocidad de camiones, transporte de material en camiones con caja tapada, riegos antipolvo, desvío caminos vecinales y acequias, vallar perimetralmente las parcelas explotadas, instalar pantallas visuales, mantener distancia con torre eléctrico, señalización de actuaciones, lavaruedas a la salida de las zonas de explotación, utilizar estériles para la restauración de los huecos mineros, mantener maquinaria en buen estado, manipular la maquinaria en talleres, gestionar adecuadamente los residuos generados en la explotación y en Planta.   
Por otra parte, la ampliación de la superficie a explotar permitirá la integración de los antiguos huecos mineros al conjunto de la restauración. El desdoble de los actuales taludes junto con el aporte de material estéril en los huecos y el diseño de un sistema de drenaje permitirá remodelar la superficie explotada rebajando taludes y pendientes. Sobre esta superficie se aportará el suelo fértil y se revegetará con cultivos y vegetación de ribera, según la zona. Todas estas medidas permitirán minimizar los procesos erosivos e integrar geomorfológica y paisajísticamente la explotación al entorno.  
En alguno de los huecos existentes se plantea conservar la verticalidad de alguno de los taludes ya que constituyen lugares de refugio y nidificación para la avifauna. En otras zonas húmedas se colocarán troncos viejos a modo de bebederos.  
En la Zona 2, las parcelas excavadas serán restauradas mediante el aporte de material estéril, restituyendo la cota inicial de las mismas y tras aportar suelo vegetal volver a plantar cítricos.  
Se procederá a la restitución del tramo final de la Colada del Molino de Arriba que discurre paralela al límite NE de la Zona 4 de explotación, permitiendo su conexión con la Cañada Real que discurre por el cauce del río Magro.  
En cuanto a la revegetación de las parcelas, según la zona se plantará vegetación de bosque de ribera, vegetación palustre o bien cítricos (Zona 2). En los taludes, bermas y plataformas de restauración además de una siembre de herbáceas de rápido crecimiento, se realizará una plantación al tresbolilo de especies arbustivas y arbóreas con una densidad de 2.500 uds/ha. Las especies elegidas son: Nerium oleander (adelfa), Tamarix gallica (tamarindo), Rubus ulmifolius (zarza), Atriples donax (caña), Populus nigra (chopo), Popules alba (álamo) y Fraxinus angustifolia (fresno).   
Posteriormente, se realizarán labores de mantenimiento y reposición de marras hasta que se asegure la capacidad de supervivencia de las mismas y la estabilización del terreno (2 años).  
Por último, el proyecto diseña un plan de vigilancia ambiental que tiene por objeto el garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas en el proyecto y que se llevará a cabo a lo largo de la vida de la explotación, durante la restauración y posteriormente durante 2 años más para garantizar el arraigo de la vegetación. Para ello, se propone un seguimiento y control de las labores de explotación, control de la calidad de las aguas superficiales, control de la calidad atmosférica, control sobre el medio biótico y control de la eficacia del proceso de revegetación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana  
A la vista de todo lo anterior, y en base a las competencias que tengo legalmente atribuidas formula la presente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la explotación, sección A) denominada Gravera del Magro Núm. 1.039 en los términos municipales de Carlet y Catadau (Valencia), promovido por Graveras del Río Magro, SL, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada (mayo 2008) y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
  
Segundo  
1. Los caminos de acceso se mantendrán en óptimas condiciones a lo largo de toda la vida del proyecto. En caso de daños, la empresa promotora será la responsable de su reparación. Se colocarán señales indicativas del tránsito de camiones y se limitará su velocidad.  
2. Respetar distancias de seguridad entre la explotación y los lindes de caminos, parcelas colindantes y acequias. La empresa promotora será la responsable de reparar cualquier daño ocasionado.  
3. Los camiones que transporten áridos deberán transitar con la caja tapada por una lona. El conjunto del área objeto del proyecto se mantendrá en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.  
4. Los estériles procedentes del lavado del material extraído, se depositarán en balsas para su secado. Podrán ser utilizados para el relleno de las parcelas explotadas siempre que el contenido de humedad sea inferior al 70%.  
5. Cualquier obra a realizar sobre la colada del Molino de Arriba o la cañada Real debe disponer de la autorización de los servicios territoriales de esta Conselleria.  
6. Deberá garantizarse la continuidad de todas las acequias afectadas por la explotación. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas  
7. Para llevar a cabo los trabajos de explotación - restauración dentro de la zona de Policía deberá obtenerse por la empresa promotora autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento Público Hidráulico.  
8. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde se recojan el balance y el estado actual de la actividad, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados, a los rellenos efectuados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración - estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, así como cualquier posible incidencia surgida en el desarrollo de las mismas. Dicho Servicio remitirá una de las copias a esta Dirección General.  
  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 9 de marzo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, de 5 de julio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML