Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7307, del 01-07-2014 (2014/6118)

DECRET 101/2014, de 27 de juny, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Los Chorradores, al terme municipal de Navarrés.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2014/06/27/101/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7307

Data del DOGV
:   01-07-2014

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2014/6118

CVE


Data del document
:   27-06-2014

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Navarrés](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))

DECRET 101/2014, de 27 de juny, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Los Chorradores, al terme municipal de Navarrés. [2014/6118]  
PREÀMBUL  
  
El Paratge Natural Municipal Los Chorradores comprén el tram mitjà i baix del barranc del Barcal, un llit de curt recorregut que desemboca en la presa d'Escalona, dins del terme municipal de Navarrés. Amb aigua tot l'any, encara que sotmés a notòries fluctuacions de cabal, el llit del barranc presenta pronunciats desnivells i encavalcaments que, després de períodes de pluges intenses, es convertixen en imponents salts d'aigua, els denominats Chorradores, que donen el nom a este paratge natural municipal.  
Rodejat per camps de fruiters i antigues hortes, la vegetació predominant en este barranc, encaixat sobre sòls calcaris de gran porositat, és el pi blanc (Pinus halepensis), típica vegetació de la zona, però esguitada per una gran quantitat d'elements hidròfils lligats a una capa freàtica alta o a la humitat ambiental pròpia d'estes barranqueres, com ara xops (Populus nigra), oms (Ulmus minor), lledoners (Celtis australis) i baladres (Nerium oleander). Entre les espècies que acompanyen el pi blanc en estes condicions, se citen: Viburnum tinus, Smilax aspera, Rhamnus alaternus, Hedera helix, Pistacia lentiscus, Quercus coccifera, etc. que abunden en les zones d'ombria i llocs pròxims al llit. En situacions més exposades, davall el pi blanc, creixen formacions arbustives de romer (Rosmarinus officinalis), gatosa (Ulex parviflorus), estepa blanca (Cistus albidus), pebrella (Thymus piperella) o timó (Thymus vulgaris). En distints trams del llit hi ha hàbitats prioritaris: fonts, brolladors i roques salicoses en què l'aflorament a l'atmosfera d'aigües saturades en carbonats dóna lloc a precipitats de calci (tosques, travertins, tufs, etc.).  
  
  
L'espessor dels marges del barranc del Barcal, amb lianes i matoll dens, la proximitat de camps de cultiu, fonamentalment fruiters, i la presència d'un estrat arbori desenrotllat conformen un enclavament idoni per al descans, l'alimentació i la nidificació de nombroses aus. Busqueretes, mallerengues cuallargues i d'aigua, rossinyols, pit-rojos, etc., són espècies freqüents en este paratge natural municipal, i també el cridaner oriol (Oriolus oriolus) o el picot verd (Picus viridis), habituals pobladors del bosc de ribera. Però és, sens dubte, la presència d'aigua durant tot l'any el que permet una presència de fauna tan exuberant. El blauet (Alcedo atthis), la rata d'aigua (Arvicola sapidus), la tortuga de rierol (Mauremys leprosa) o la possible presència del carranc de riu autòcton (Austropotamobius pallipes) són algunes de les espècies més destacades que, juntament amb la ictiofauna del Barcal, evidencien la necessitat de conservació d'este enclavament.  
  
El paratge natural municipal presenta singularitats paisatgístiques destacables, com el bosc de galeria, la varietat cromàtica de la vegetació al llarg de les estacions, elements geològics com les tosques i travertins o els tolls aigua d'intenses tonalitats. Però són, sens dubte, els denominats Chorradores, salts d'aigua de gran altura que després de les pluges es convertixen en cascades ben espectaculars, els elements paisatgístics més excel·lents.  
La recent rehabilitació del barranc del Barcal ha permés dotar-lo de diverses instal·lacions d'ús públic (àrees de descans, miradors, condicionament de rutes i zona d'aparcament, panells informatius...) que contribuïxen a potenciar l'oferta de turisme de naturalesa i educacional del municipi de Navarrés, cosa que ha motivat l'interés de l'ajuntament de protegir este singular enclavament per mitjà de la figura de paratge natural municipal.  
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament de Navarrés, la Generalitat, en virtut del que establix l'article 49.1.10a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, el qual establix, entre altres matèries, la competència exclusiva de la Generalitat sobre espais naturals protegits, d'acord amb l'article 149.1.23a de la Constitució Espanyola, i complits en el procediment els tràmits previstos específicament en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, i d'acord també amb el que disposa l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 27 de juny de 2014,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
1. Es declara paratge natural municipal l'espai denominat Los Chorradores, en el terme municipal de Navarrés, i s'establix un règim jurídic de protecció d'acord amb les normes contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. Quant a l'interés ecològic, paisatgístic i sociocultural del paratge natural municipal, i d'acord amb el que disposa la mencionada Llei 11/1994 i el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, este règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals sense admetre usos o activitats que posen en perill la conservació dels valors que en motiven la declaració.  
  
Article 2. Àmbit territorial  
1. El Paratge Natural Municipal Los Chorradores, amb una superfície de 28,954 hectàrees, es localitza en el terme municipal de Navarrés, província de València. La delimitació descriptiva i gràfica, figura en els annexos I i II d'este decret, respectivament.  
2. En cas d'eventual discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'estes.  
  
Article 3. Administració, gestió i assessorament  
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Navarrés.  
2. La direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits designarà un/a tècnic/a de la conselleria que tinga les competències en matèria mediambiental, que prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.  
  
Article 4. Règim de protecció  
Amb caràcter general, en l'àmbit del paratge natural municipal podran continuar fent-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven esta declaració que no impliquen deteriorament o regressió dels hàbitats naturals i dels sòls. Se n'exclou la utilització urbanística dels terrenys, d'acord amb les seues regulacions específiques i amb el que establix este decret i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Los Chorradores, el document normatiu del qual consta en l'annex III d'este decret.  
En l'àmbit del paratge natural municipal, les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors ecològics, paisatgístics i culturals del paratge natural municipal, i s'avaluaran amb atenció especial els possibles impactes ambientals produïts com a repercussió d'activitats realitzades en les proximitats de l'àmbit protegit.  
  
Article 5. Pla especial de protecció  
1. En virtut del que disposa l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Los Chorradores, al terme municipal de Navarrés.  
  
2. En l'annex III d'este decret s'inclou la part dispositiva de l'esmentat Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Los Chorradores.  
  
Article 6. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal  
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Los Chorradores, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i els interessos socials i econòmics afectats.  
2. El Consell de Participació estarà compost per:  
a) Quatre representants elegits/des, mitjançant un acord del Ple, per l'Ajuntament de Navarrés, dels quals un d'ells/elles actuarà com a secretari/a del Consell de Participació.  
b) Un/a representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
c) Un/a representant del servicis territorials de València de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
d) Un/a representant dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe, o amb objectius que coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit, amb caràcter rotatori bianual, triat/da per ells/elles mateixos/as per règim de majoria.  
La duració del mandat dels representants del grup a coincidirà amb la del corresponent període de govern municipal i la designació es farà a l'inici de cada un d'estos períodes.  
L'Ajuntament de Navarrés podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres/as representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per decret del Consell.  
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Los Chorradores es constituirà en el termini de sis mesos des de la seua declaració. Esta constitució haurà de ser comunicada per l'Ajuntament de Navarrés a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, en el termini de dos mesos.  
4. Seran funcions d'este òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat.  
5. El/la president/a del Consell de Participació serà nomenat/da per l'Ajuntament de Navarrés, mitjançant un acord del Ple, entre els/les membres del Consell.  
6. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, el mateix Consell podrà aprovar unes normes internes de funcionament, sense perjuí del que disposa la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Article 7. Mitjans econòmics  
1. El finançament del paratge natural municipal correspondrà a l'Ajuntament de Navarrés.  
2. L'Ajuntament de Navarrés habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la gestió correcta del paratge natural municipal.  
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, sense perjuí dels mitjans econòmics que puguen aportar altres entitats públiques o privades amb interés d'ajudar al manteniment del paratge natural municipal.  
  
Article 8. Règim d'infraccions i sancions  
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí de l'exigible per via penal, civil o de qualsevol altre orde en què es poguera incórrer.  
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la situació inicial.  
  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
Única. No increment de gasto  
La implantació i el desplegament posterior d'este decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de gasto assignada a la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, i, en tot cas, haurà de ser atés amb els seus mitjans personals i materials.  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Modificacions del decret  
Qualsevol modificació del que establix este decret haurà de ser aprovada per decret del Consell, amb audiència prèvia de l'Ajuntament de Navarrés, que, en el seu moment, va ser el que va presentar la proposta de declaració del Paratge Natural Municipal Los Chorradores.  
  
  
Segona. Execució i desplegament  
S'autoritza la persona titular de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga per a l'execució i desplegament d'este decret.  
  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
València, 27 de juny de 2014  
  
El president de la Generalitat,  
ALBERTO FABRA PART  
  
La consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
  
  
  
  
ANNEX I  
DELIMITACIÓ TEXTUAL DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL LOS CHORRADORES.  
  
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Los Chorradores queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Navarrés, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Economia i Hisenda) de gener de 2013:  
  
a) De propietat municipal: parcel·les 150, 152, 168 i 266 del polígon 1 i, parcialment, les parcel·les 73, 92 i 142, també del polígon 1.  
b) De propietat pública diferent de la municipal: parcel·les 249, 493 i 9017 del polígon 1 i, parcialment, les parcel·les 9010, 9016 i 9027 del polígon 1.  
c) En investigació: parcel·les 149 i 538 del polígon 1.  
2. Els límits geogràfics del paratge natural municipal són els següents:  
a) Nord: pantà/presa d'Escalona.  
b) Est: parcel·les de cultiu.  
c) Sud: carretera CV'580, entre les localitats de Navarrés i Quesa.  
d) Oest: parcel·les de cultiu i zones forestals.  
3. Delimitació geogràfica: el Paratge Natural Municipal Los Chorradores queda delimitat pel polígon els vèrtexs del qual, amb les coordenades corresponents, considerades en el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu en format digital que es troba a disposició de qui vulga consultar-lo en les dependències de la direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits.  
4. La superfície total del Paratge Natural Municipal Los Chorradores és de 28,954 hectàrees.  
  
  
  
  
ANNEX III  
PART DISPOSITIVA DEL PLA ESPECIAL DE PROTECCIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL LOS CHORRADORES, AL TERME MUNICIPAL DE NAVARRÉS  
  
  
TÍTOL I  
DISPOSICIONS GENERALS  
  
Article 1. Naturalesa del pla  
Este pla especial (PE) es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. És un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.  
  
  
Article 2. Finalitat  
L'objecte genèric pel qual es redacta el PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció i conservació del barranc del Barcal i l'entorn de Los Chorradores, i la valoració de les instal·lacions habilitades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a través del projecte de restauració i defensa contra avingudes dels barrancs del Barcal, Pilotero i Olivares. El PE constituïx, per tant, el marc que regularà el règim d'ordenació de l'espai natural, els usos, les activitats i l'ús públic.  
  
Article 3. Àmbit  
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Los Chorradores queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Navarrés, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Economia i Hisenda) de gener de 2013:  
  
a) De propietat municipal: parcel·les 150, 152, 168 i 266 del polígon 1 i, parcialment, les parcel·les 73, 92 i 142, també del polígon 1.  
b) De propietat pública diferent de la municipal: parcel·les 249, 493 i 9017 del polígon 1 i, parcialment, les parcel·les 9010, 9016 i 9027 del polígon 1.  
c) En investigació: parcel·les 149 i 538 del polígon 1.  
2. Els límits geogràfics del paratge natural municipal són els següents:  
a) Nord: pantà/presa d'Escalona.  
b) Est: parcel·les de cultiu.  
c) Sud: carretera CV'580, entre les localitats de Navarrés i Quesa.  
d) Oest: parcel·les de cultiu i zones forestals.  
3. La parcel·la cadastral següent posseïx les característiques especificades en l'article 9.1 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, per a ser inclosa en l'àmbit del paratge natural municipal. Amb esta tindrien més coherència els límits de l'espai protegit i es garantirien els objectius de conservació que es pretenen amb el PE:  
  
Enclavament: parcel·la 151 del polígon 1.  
No obstant això, esta parcel·la cadastral és de titularitat privada i no ha pogut ser inclosa en l'àmbit del paratge natural municipal ja que no s'ha pogut disposar finalment del consentiment exprés del titular, tal com disposa l'article 3.3.f del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell.  
4. A este efecte, es considerarà mesura prioritària d'actuació l'obtenció del consentiment exprés o l'adquisició per part de l'Ajuntament de Navarrés de la parcel·la esmentada en el punt anterior.  
5. El paratge natural municipal té una superfície de 28,954 hectàrees.  
  
Article 4. Efectes  
1. De conformitat amb l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, el PE s'ajustarà al que preveu la legislació urbanística.  
2. Les determinacions del PE seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal.  
3. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor del PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores que s'hi contenen, i assignarà les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits, de manera que respecte les limitacions d'ús que imposa el PE.  
4. Les determinacions establides en el PE s'entendran sense perjuí de les contingudes en una altra legislació sectorial, i s'aplicaran amb caràcter bàsic i preferent sobre les mesures de protecció establides en la mencionada legislació sectorial sempre que resulten més detallades i no les contradiguen.  
5. En l'aplicació del PE prevaldrà la interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals del Paratge Natural Municipal de Los Chorradores.  
  
Article 5. Tramitació, vigència i revisió  
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.  
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir de l'endemà que es publiquen en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, i seguiran vigents fins que no es revise el pla per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació.  
3. La revisió o modificació de les determinacions del PE podrà fer-se en qualsevol moment, seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a aprovar-lo, i, per tant, estarà sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Article 6. Contingut  
El contingut de la documentació del PE es correspon amb el que disposen l'article 183 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclou els apartats següents:  
  
1. Memòria informativa i justificativa.  
Inclou els aspectes descriptius i justificatius, i els estudis complementaris necessaris per al desplegament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que en justifiquen l'elaboració.  
2. Normativa.  
La normativa del PE es dividix en dos grans apartats. El primer està dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incidixen en el medi natural. El segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que contenen.  
3. Plànols.  
El pla especial inclou els següents plànols:  
a) Plànols d'informació.  
b) Plànols d'ordenació.  
Els plànols d'ordenació tenen caràcter normatiu i, conjuntament amb les disposicions del text, formen part indivisible de la normativa del pla especial.  
4. Normes per a la gestió.  
5. Mecanismes de finançament.  
6. Règim sancionador.  
  
Article 7. Interpretació  
1. En la interpretació del PE haurà d'atendre's al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, i utilitzar sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.  
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols tinga un suport també en la memòria, de tal manera que quede clara l'existència d'algun error material en les normes.  
  
3. En l'aplicació del PE prevaldrà la interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals i culturals de l'àmbit del pla.  
  
Article 8. Règim d'avaluació d'impacte ambiental  
1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es duguen a terme o s'implanten en l'àmbit territorial del paratge natural municipal se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en eixe moment.  
2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del PE se sotmetran a consulta de l'Ajuntament de Navarrés com a òrgan gestor del paratge natural municipal.  
  
Article 9. Autoritzacions i informes previs  
1. Esta normativa especifica les actuacions, plans i projectes l'execució dels quals requerix l'autorització especial de l'Ajuntament de Navarrés i els que requerixen l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
2. Les autoritzacions anteriors seran atorgades sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, i en concordança amb el que establix la normativa present.  
3. Si bé la denegació d'autorització, o emissió d'informe desfavorable, impediran la realització de qualsevol activitat, projecte o actuació, obtindre-la no eximirà ni prejutjarà el compliment d'una altra normativa sectorial aplicable.  
4. Segons la legislació vigent en matèria d'aigües, per a fer qualsevol obra o treball en el domini públic hidràulic caldrà obtindre les autoritzacions administratives necessàries de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, fóra dels casos especials regulats legalment.  
  
  
TÍTOL II  
NORMES GENERALS DE REGULACIÓ D'USOS I ACTIVITATS  
  
CAPÍTOL I  
NORMES SOBRE PROTECCIÓ DE RECURSOS DE DOMINI PÚBLIC  
  
SECCIÓ PRIMERA  
PROTECCIÓ DE RECURSOS HIDROLÒGICS  
  
Article 10. Marc general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic  
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial en matèria d'aigües, i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i les disposicions que el despleguen. També per la Directiva 2000/60/CEE del Parlament Europeu i del Consell, de 23 d'octubre de 2000, per la qual s'establix un marc comunitari d'actuació en l'àmbit de la política d'aigües.  
  
2. En l'aplicació del PE es tindrà en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, de manera que siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, als efectes que este regula i, fonamentalment, quant al domini públic hidràulic.  
3. En relació amb el domini públic hidràulic i en el marc de les competències que li són atribuïdes, l'Estat, a través de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, exercirà les funcions que li atribuïx la legislació sectorial vigent.  
  
Article 11. Qualitat de l'aigua  
Amb caràcter general, queden prohibits els usos i activitats susceptibles de contaminar o degradar la qualitat de les aigües. A fi de protegir la qualitat de les aigües, s'haurà de vetlar pel compliment estricte de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració.  
  
Article 12. Llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua  
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits de riu, i quedaran prohibides les obres i construccions, amb caràcter provisional o permanent, que puguen alterar o dificultar el curs de les aigües, que no es podran canalitzar o dragar, excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits de riu.  
2. Es consideren compatibles amb la protecció del paratge natural municipal les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics que durà a terme la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.  
3. En la zona de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, s'ha de conservar la vegetació i no es permetrà transformar en cultius els terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran labors de neteja i desbrossament selectius quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o dels béns en cas d'avinguda o quan hi haja risc d'incendis.  
4. Es prohibix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.  
5. S'adoptaran les mesures necessàries per a evitar qualsevol activitat, dragatge, construcció o canalització que modifique de forma irreversible l'hàbitat en els llits on hi haja poblacions de carranc autòcton.  
  
  
Article 13. Protecció d'aigües subterrànies  
Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que, per la toxicitat o la composició química i bacteriològica, puguen contaminar les aigües superficials o les profundes.  
  
  
Article 14. Abocaments  
1. En aplicació de l'article 100 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, es prohibix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals que puguen contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es tinga l'autorització prèvia administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual haurà d'anar acompanyada d'un informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.  
  
2. En el règim d'excepció indicat en el punt anterior, l'autorització administrativa haurà de preveure la presència del carranc de riu autòcton (Austropotamobius pallipes), espècie considerada en perill d'extinció en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada, a l'hora de determinar els paràmetres de l'abocament.  
  
Article 15. Captacions d'aigua  
Queda prohibida l'obertura de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PE.  
  
Article 16. Fonts i surgències d'aigua  
Les obres de qualsevol tipus que es pogueren dur a terme en l'àmbit immediat de la font de la Higuera o de brolladors existents en l'àmbit del PE, hauran de garantir-ne la permanència i respectar-ne la tipologia tradicional. Els possibles aprofitaments de les seues aigües hauran de garantir igualment el manteniment d'un cabal d'eixida mínim per a l'ús de les persones i de la fauna salvatge. En tot cas, es podrà definir un radi de fins a 50 m. al voltant de fonts i brolladors en què no estiga permesa l'edificació ni les actuacions que pogueren perjudicar la qualitat de les aigües o el manteniment de l'aqüífer. Es podran autoritzar les obres, plantacions i altres actuacions destinades a millorar i adequar les àrees veïnes per a potenciar el seu ús públic.  
  
  
SECCIÓ SEGONA  
PROTECCIÓ DE SÒLS  
  
Article 17. Moviment de terres i extracció de recursos minerals  
1. Els moviments de terra que es facen a conseqüència de l'execució d'actuacions o obres permeses en la normativa del PE estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística i al corresponent informe favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
2. Es prohibix l'extracció de recursos minerals en tot l'àmbit del PE, ja que es considera una activitat incompatible amb la conservació dels valors naturals, paisatgístics i culturals d'este espai.  
  
  
Article 18. Conservació de la coberta vegetal  
1. Es consideren prioritàries, en l'àmbit del PE, totes les actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.  
2. Les actuacions que puguen alterar o perjudicar de manera significativa les condicions de l'espai natural o de les seues espècies de fauna i flora silvestre requeriran la redacció d'una memòria o projecte, que serà aprovat per l'Ajuntament de Navarrés i, en cas d'afecció a espècies incloses dins dels catàlegs valencians d'espècies tant de fauna com de flora amenaçades, amb autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones i, especialment, al foment dels hàbitats naturals d'interés arreplegats en l'article 20 d'esta normativa.  
  
Article 19. Pràctiques de conservació de sòls  
1. Es prohibix la destrucció dels bancals i dels seus marges, i també les transformacions agrícoles i labors que en posen en perill l'estabilitat o en comporten l'eliminació.  
2. En les zones amb sòls degradats per l'erosió s'afavoriran totes les actuacions que tendisquen a conservar-los (recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals, murs de pedra i tanques arbustives, manteniment de cultius llenyosos, etc.).  
  
3. D'acord amb l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'Administració vetlarà, actuant, si és necessari, amb caràcter subsidiari, per estabilitzar i conservar els terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.  
  
  
SECCIÓ TERCERA  
PROTECCIÓ DE LA VEGETACIÓ SILVESTRE  
  
Article 20. Formacions vegetals i espècies vegetals d'interés  
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions del PE totes les no cultivades o les que resulten de l'activitat agrícola. Esta determinació no inclou la vegetació adventícia que acompanya els cultius, la vegetació al·lòctona, ni les formacions ruderals i nitròfiles que colonitzen cunetes, abocadors, enderrocs, erms i altres àrees molt antropitzades.  
2. Es consideren hàbitats naturals d'interés en l'àmbit territorial del paratge natural municipal els que a continuació s'indiquen, identificats pels codis establits en l'annex I de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat:  
a) 7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf.  
b) 92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis.  
c) 6420 Prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion.  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Article 21. Tala i recol·lecció  
1. En l'àmbit del PE es prohibix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials, llevat de l'aprofitament agrícola dels camps de cultiu.  
2. Segons el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, per a tàxons protegits, catalogats i no catalogats, i vigilats, es prohibix arreplegar-los, tallar-los, mutilar-los, arrancar-los o destruir-los de la naturalesa. També es prohibix posseir, naturalitzar, transportar, vendre, comerciar o intercanviar, oferir amb fins de venda o intercanvi, importar o exportar exemplars vius o morts, així com els seus propàguls o restes, excepte els casos en què reglamentàriament es determine. Estes prohibicions s'aplicaran a totes les fases del cicle biològic d'estos tàxons.  
3. Per a qualsevol de les categories de protecció del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, queda prohibida qualsevol afecció al seu hàbitat que tinga repercussions negatives sobre els tàxons.  
4. Sense perjuí del que disposen els punts 2 i 3 de l'article present, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors, plantes silvestres de consum tradicional, com ara figues, espàrrecs, móres, etc., sempre que hi haja consentiment tàcit del propietari i sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan siga perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres, queda prohibit arrancar-les, les quals s'han de recol·lectar mitjançant la tallada, i no es permetrà amb instruments com ara aixades o rastells.  
  
Article 22. Gestió general de la vegetació  
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objecte la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del pla, en els distints estadis de desenrotllament que tinguen, i es farà especial èmfasi en els hàbitats prioritaris identificats en l'article 20 de la normativa present.  
2. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, i per les quals s'entén tota espècie, subespècie o varietat que no pertanya, o haja pertangut històricament, a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.  
3. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment en la zona, i la manera de fer-ho, requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), a més de l'autorització corresponent de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
  
SECCIÓ QUARTA  
PROTECCIÓ DE LA FAUNA  
  
Article 23. Protecció de la fauna silvestre  
1. En relació amb la protecció de la fauna silvestre, s'haurà d'atendre, en tot cas, la normativa sectorial que s'hi aplique i les diferents regulacions sobre l'estat legal de les distintes espècies de l'àmbit d'estudi segons els catàlegs d'espècies amenaçades (tant en l'àmbit regional com nacional), directives comunitàries o convenis internacionals.  
  
2. Sense perjuí de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge natural municipal, amb les excepcions següents:  
a) Espècies cinegètiques regulades específicament per les seues normatives sectorials.  
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient, de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.  
3. Es consideren espècies animals d'especial interés en l'àmbit del PE les incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell), sense perjuí d'altres que es pogueren afegir en el futur:  
a) Espècies catalogades en perill d'extinció: carranc de riu.  
b) Espècies protegides: gripau, granota, serp verda, fardatxo ocel·lat, eriçó europeu i talpó d'aigua.  
4. Les intervencions que es facen al paratge natural municipal sobre la coberta vegetal, el sòl, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics hauran de garantir el manteniment de les condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades.  
5. Les autoritzacions excepcionals per al control de la població d'espècies potencialment perjudicials per a l'agricultura, ramaderia, boscos, caça, fauna silvestre o salut pública, per mitjà de qualsevol procediment de captura o mort (batudes, esperes o altres mètodes homologats a la Comunitat Valenciana), requeriran l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
6. Amb caràcter general, i sense perjuí del que establix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten, en l'àmbit del paratge natural municipal, les activitats que puguen causar, directament o indirectament, la destrucció o deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna, com ara nius, caus i dormidors, així com a les èpoques de major sensibilitat.  
  
En particular, es prohibix:  
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o exposició d'animals vius o de les seues restes que estiguen protegits per la legislació sectorial vigent i per estes normes.  
b) La recol·lecció, possessió o comerç d'ous o cries.  
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.  
d) L'emissió de llum que incidisca negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.  
  
Article 24. Repoblació o solta d'animals  
1. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies no autòctones. Respecte a les espècies autòctones, l'òrgan competent sobre espais naturals protegits podrà autoritzar o promoure actuacions de repoblació, una vegada constatat que la mesura és innòcua per als hàbitats i la fauna del paratge natural municipal.  
  
2. En relació amb les espècies autòctones catalogades i protegides, d'acord amb les normes legals d'aplicació, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforçament de poblacions, i com fer-ho, requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), que haurà d'autoritzar o promoure la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
  
Article 25. Closes i tanques  
Es prohibix alçar noves closes i tanques en l'àmbit del PE, excepte les necessàries per a la gestió adequada de l'espai protegit.  
  
  
SECCIÓ QUINTA  
PROTECCIÓ DEL PAISATGE  
  
Article 26. Impacte paisatgístic  
1. Es consideraran els valors paisatgístics del paratge natural municipal com un criteri determinant per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats que per les característiques puguen generar un important impacte paisatgístic haurà de realitzar-se de manera que siga mínim l'efecte negatiu sobre el paisatge.  
2. En tot cas, les instal·lacions en el medi rural hauran d'incorporar les mesures de camuflament i mimetisme necessàries per a la seua integració en el paisatge.  
  
Article 27. Publicitat estàtica  
1. En el paratge natural municipal s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per dimensions, disseny i col·locació casen amb l'estructura ambiental on s'instal·len, i també tots els de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del pla.  
2. L'Ajuntament de Navarrés inclourà, en la senyalització urbana, indicadors expressos de l'accés al paratge natural municipal, amb la denominació oficial i amb el disseny estàndard de senyalització urbana del municipi.  
  
Article 28. Integració paisatgística  
1. L'equipament públic (senyals, bancs, taules, papereres, palissades, passamans, etc.) o altres elements introduïts per l'home en el medi natural empraran materials o acabats amb unes característiques de color, brillantor i textura neutres des del punt de vista paisatgístic i no especialment cridaners, visibles o inusuals.  
  
2. En general, es preferiran els materials naturals com ara la pedra i la fusta.  
  
  
SECCIÓ SEXTA  
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL  
  
Article 29. Patrimoni cultural  
En l'àmbit del PE, la protecció del patrimoni històric i cultural, incloent-hi el patrimoni arqueològic i paleontològic, es regirà per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, i per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de l'anterior. Això sense detriment de la protecció que, d'acord amb la legislació urbanística, calga arbitrar des del planejament municipal d'acord amb les seues competències i rang tutelar sobre béns catalogables.  
  
CAPÍTOL II  
NORMES SOBRE REGULACIÓ D'ACTIVITATS I INFRAESTRUCTURES  
  
SECCIÓ PRIMERA  
ACTIVITATS EXTRACTIVES I MINERES  
  
Article 30. Activitats extractives i mineres  
Es prohibixen les activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.  
  
  
SECCIÓ SEGONA  
ACTIVITAT INDUSTRIAL  
  
Article 31. Activitat industrial  
Per considerar-se incompatible amb els objectes de protecció del PE, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent-hi les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.  
  
SECCIÓ TERCERA  
ACTIVITATS AGRÍCOLES  
  
Article 32. Normes generals  
1. Es considera compatible en l'àmbit del PE el manteniment de les activitats agrícoles que es registren en el moment que s'aprove i estiguen en situació de legalitat.  
2. Es prohibix l'ampliació de la superfície de les àrees actuals dedicades a l'activitat agrícola.  
3. Es prohibixen, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles en la modalitat d'hivernacle o túnel.  
  
Article 33. Conservació dels antics terrenys cultivats  
1. Es podrà autoritzar la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics. Estos camps de cultiu podrien proporcionar una sèrie de beneficis bàsics al conjunt de l'espai, com són, entre altres, la disponibilitat d'aliment per a la fauna silvestre i el manteniment de l'estructura del paisatge tradicional en mosaic.  
  
2. Els marges de pedra, funcionals o en ruïnes, associats a antics bancals o per a la correcció de processos erosius en terrenys agrícoles, són d'especial interés en l'àmbit del PE, i, per això, restaurar-los s'establix com a mesura prioritària.  
Article 34. Productes fitosanitaris  
1. Es vetlarà perquè en les parcel·les agrícoles veïnes al paratge natural municipal l'ús de productes fitosanitaris s'ajuste a les normes i els plans sectorials aplicables, d'acord amb els períodes, limitacions i condicions establits pels organismes competents.  
  
2. En relació a l'ús de productes fitosanitaris, a causa de la presència de carranc de riu autòcton (Austropotamobius pallipes), queden prohibits els tractaments aeris amb productes nocius en zones pròximes al barranc del Barcal i els seus afluents, i també tractaments semblants en les zones d'hortes i cultius contigües.  
  
  
  
  
SECCIÓ QUARTA  
GESTIÓ FORESTAL  
  
Article 35. Terreny forestal. Gestió  
1. Als efectes del PE, es consideren forests o terrenys forestals els definits així en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'àmbit del PE el règim de gestió dels terrenys forestals és l'establit amb caràcter general per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, i pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el seu reglament, així com el que disposa la legislació estatal de forests.  
  
Article 36. Incendis forestals  
1. En general i en matèria d'incendis forestals, el PE està subjecte al que determina la legislació sectorial específica en la matèria.  
2. Tant en el Pla Local de Prevenció d'Incendis Forestals, preceptiu segons l'article 138 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, com en el Pla d'Actuació Municipal Contra el Risc d'Incendis, regulat en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, haurà de considerar-se el paratge natural municipal Àrea d'Especial Protecció i Prioritat de Defensa, figura a què es fa referència en l'article 140 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.  
  
  
SECCIÓ QUINTA  
ACTIVITAT CINEGÈTICA  
  
Article 37. Normes generals  
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PE, i queda subjecta als períodes i condicions establides en la legislació sectorial específica i en els articles següents.  
2. En particular, l'activitat cinegètica està permesa en els terrenys que actualment complixen les condicions legals establides per a esta activitat, respectant en tot moment les zones de seguretat establides en la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana.  
3. Amb la finalitat de garantir la supervivència de determinades espècies faunístiques amenaçades, la conselleria competent en medi ambient podrà establir limitacions a l'activitat cinegètica en un determinat territori i durant un determinat període de temps.  
  
Article 38. Ordenació cinegètica  
1. En general i en matèria d'ordenació cinegètica, el PE està subjecte al que disposa la legislació sectorial que s'aplique. En concret, els vedats de caça inclosos en el seu àmbit es regularan i gestionaran d'acord amb el Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic corresponent. El PE, atenent els criteris establits per la legislació vigent sobre caça, haurà de garantir l'aprofitament sostenible dels recursos cinegètics, a partir de taxes d'aprofitaments adequades a les existències censals de les poblacions cinegètiques.  
2. Es fomentarà l'establiment de les zones de reserva cinegètica del vedat de què formen part els terrenys inclosos en el paratge natural municipal, dins del seu àmbit.  
3. Sense perjuí del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar, en l'àmbit del PE, i si així ho requerix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies que poden ser abatudes i els períodes hàbils.  
  
4. L'ús cinegètic del paratge natural municipal haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius.  
  
SECCIÓ SEXTA  
ACTIVITAT PESQUERA  
  
Article 39. Normes generals  
En l'àmbit del PE, la pràctica de la pesca esportiva estarà sotmesa a la regulació sectorial específica.  
  
  
Article 40. Ordenació piscícola  
1. En general i en matèria d'ordenació piscícola, el PE està subjecte a la legislació sectorial aplicable.  
2. Sense perjuí del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies piscícoles a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar limitacions específiques en l'àmbit del PE, si així ho requerix l'estat dels recursos piscícoles.  
3. L'ús piscícola en el paratge natural municipal haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius.  
  
SECCIÓ SÈPTIMA  
ÚS PÚBLIC DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL  
  
Article 41. Règim general de l'ús públic del paratge natural municipal  
  
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'ús públic extensiu que no supose riscos de degradació ambiental i que comporte una utilització passiva de l'espai. En tot cas, el senderisme i la pràctica de bicicleta de muntanya hauran de fer-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a l'efecte.  
2. Es permet la instal·lació d'equipaments d'ús públic de caràcter tou com a complement i suport de les activitats previstes en l'apartat anterior, com ara senyals indicadors d'itineraris o panells interpretatius del paratge natural municipal i dels seus valors, indicadors de caràcter institucional, barreres o palissades de fusta per a evitar la dispersió de visitants i el risc d'accidents, i xicotets miradors en punts amb vistes panoràmiques.  
Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrats en l'entorn.  
  
Article 42. Campaments de turisme o càmpings  
Es prohibixen els càmpings i campaments públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural municipal.  
  
Article 43. Activitats recreatives i d'oci vinculades a construccions  
  
1. Es prohibix la construcció d'instal·lacions turístiques i recreatives en l'àmbit del PE, excepte les expressament autoritzades per a la Zona d'Usos Compatibles.  
2. Es prohibix la construcció d'instal·lacions esportives en l'àmbit del PE.  
  
Article 44. Acampada  
Es prohibix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge natural municipal.  
  
Article 45. Esbargiment concentrat  
L'esbargiment concentrat és el que es du a terme en un espai habilitat per a activitats recreatives, dotat amb equipaments de poca entitat com ara taules, bancs i papereres.  
Es permetrà en les zones preparades a l'efecte dins de la Zona d'Usos Compatibles, sempre que no comporte pèrdua en els valors naturals i paisatgístics de la zona.  
  
Article 46. Activitats esportives  
1. Amb caràcter general, estes activitats es podran dur a terme sempre que no comporten pèrdua en els valors naturals, culturals i paisatgístics de la zona.  
2. Es permet l'esport dels particulars sempre que no s'empren elements sorollosos o que puguen causar danys a la fauna i flora de l'espai natural protegit.  
3. La circulació amb bicicleta de muntanya únicament es podrà fer per la xarxa de camins.  
4. A tots els efectes, la realització de qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades requerirà la comunicació prèvia a l'Ajuntament de Navarrés.  
5. Es prohibix, amb caràcter general, la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quads i semblants.  
SECCIÓ OCTAVA  
XARXA VIÀRIA I CIRCULACIÓ  
  
Article 47. Classificació de la xarxa viària del PE  
1. Es classifica la xarxa viària del paratge natural municipal en sendes i camins agrícoles que discorren per este territori. Es definixen i regulen de la manera següent:  
a) Xarxa de sendes homologades, representada per la Senda Local (SL) denominada Escalona-Chorradores, que naix des del Centre d'Informació Juvenil de Navarrés i recorre una part del paratge natural municipal.  
b) Xarxa de camins agrícoles: al llarg de tot el paratge natural municipal hi ha una extensa xarxa de camins agrícoles que el recorren, el travessen o hi desemboquen.  
2. L'Ajuntament de Navarrés podrà limitar l'accés al públic a determinades àrees fràgils per a evitar molèsties a la fauna.  
  
  
Article 48. Ampliacions o modificacions de traçat de la xarxa viària del PE  
1. En l'àmbit del PE, amb caràcter general, no es podran construir vials de nova planta.  
2. La modificació del traçat o l'ampliació de la xarxa de camins requerirà l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Navarrés i de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
  
3. De forma excepcional, sempre que estiga prevista en el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals i siga fonamental en la lluita i defensa contra incendis, i amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, podrà autoritzar-se l'habilitació de noves vies d'accés.  
  
Article 49. Circulació motoritzada en el paratge natural municipal  
Amb caràcter general, es prohibix la circulació motoritzada fora dels camins, excepte en els casos següents:  
1. Vehicles autoritzats per l'Ajuntament de Navarrés o per la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
2. Vehicles amb fins d'aprofitament agrari i els destinats als treballs de conservació i regeneració de la vegetació, manteniment de llits i gestió dels recursos hídrics.  
3. Vehicles de les administracions públiques que circulen per necessitats del servici o per al manteniment de les infraestructures, servicis públics, etc.  
4. Vehicles de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.  
5. Vehicles de les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat.  
  
SECCIÓ NOVENA  
ACTIVITATS D'URBANITZACIÓ I EDIFICACIÓ  
  
Article 50. Urbanisme  
El pla especial, als efectes urbanístics, qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit, amb la qualificació de SNUP - paratge natural municipal.  
  
Article 51. Edificació en el medi rural  
1. D'acord amb l'article 17 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, els usos a què puguen destinar-se les edificacions, construccions o instal·lacions, en l'àmbit del paratge natural municipal, seran els necessaris i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i aprofitament col·lectiu, i els relatius a la gestió dels béns de domini públic o dels servicis públics o activitats d'utilitat pública o interés general.  
  
2. Amb caràcter general, es prohibix la construcció d'edificacions de nova planta en tot l'àmbit del PE. Excepcionalment es podran autoritzar, en la Zona d'Usos Compatibles i amb l'autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, les construccions o obres que siguen necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i aprofitament col·lectiu.  
  
Article 52. Condicions per a les edificacions en el medi rural  
L'edificació que, d'acord amb estes normes i amb la legislació sectorial citada, puga alçar-se en l'àmbit del PE, haurà de respectar les condicions següents:  
1. Les obres es faran respectant les característiques estètiques i de materials tradicionals, procuraran la correcta integració en el paisatge i n'evitaran la ruptura a través d'elements que, per alçària, volum, caràcter o aspecte exterior, siguen discordants amb les construccions pròpies de la zona. L'obra de rajola de cara vista no s'admetrà en cap cas.  
  
2. Tots els paraments visibles des de l'exterior hauran de tractar-se amb els mateixos materials i qualitat que les fatxades. No es podran impermeabilitzar amb materials bituminosos de colors foscos o qualsevol altre revestiment no adaptat a les característiques del medi quant a la incidència visual, a no ser que siguen recoberts o blanquejats. Les façanes laterals i posteriors es tractaran en condicions de composició i materials semblants a les de la principal.  
  
3. Els cossos sobre la coberta de l'edifici (torretes d'escala, depòsits d'aigua, ximeneres, panells de captació d'energia solar, etc.) quedaran integrats en la composició de l'edifici o ocults. Les línies elèctriques i les antenes de televisió i ràdio no han de ser visibles des de l'exterior.  
  
4. S'evitarà expressament l'ús de materials reflectors en les teulades.  
  
SECCIÓ DEU  
INFRAESTRUCTURES  
  
Article 53. Normes generals sobre les obres d'infraestructures  
1. En l'àmbit del PE es prohibix, amb caràcter general, construir infraestructures de qualsevol tipus, com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxes viàries, abocadors o instal·lacions de tractament de residus, llevat de les obres d'infraestructura que haja de dur a terme la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, i les obres d'interés general de les administracions públiques.  
  
2. Les obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus hauran de seguir, a més de les disposicions de les normatives sectorials aplicables, els requisits genèrics següents:  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles o rebliments per a la lliure circulació de les aigües, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.  
  
b) Durant les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i quan s'acaben, caldrà restaurar el terreny i la coberta vegetal. També s'evitaran les obres en els períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
  
  
c) En tot cas, els treballs hauran d'ajustar-se al que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual es va aprovar el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o al voltant.  
d) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a construir infraestructures hauran d'obtindre's, en tot cas, abans de l'atorgament de la llicència urbanística.  
  
Article 54. Línies d'energia elèctrica en l'àmbit del PE  
La instal·lació de noves línies elèctriques d'interés general, i els treballs d'adequació en estes que no siguen de conservació o reparació ordinària, requeriran l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i estaran subjectes al compliment de la normativa sectorial vigent i al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, quan corresponga.  
SECCIÓ ONZE  
PLANS D'ACCIÓ TERRITORIAL  
  
Article 55. Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana  
Respecte d'això, caldrà ajustar-se al que establix el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, que qualifica l'àmbit de Zona Exterior Residual.  
  
SECCIÓ DOTZE  
ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ  
  
Article 56. Promoció de les activitats d'investigació  
1. Amb independència de l'ús públic potencial del paratge natural municipal com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament de Navarrés, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient, per a gestionar i administrar millor l'espai protegit, promourà activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.  
  
2. Estes activitats podran realitzar-se, segons les seues característiques i els requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o per mitjà de les col·laboracions oportunes amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. Respecte d'això, es duran a terme els convenis o acords de col·laboració necessaris amb els organismes i entitats científiques i acadèmiques oportuns.  
3. L'Ajuntament de Navarrés facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge natural municipal.  
  
Article 57. Autoritzacions  
Sense perjuí del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals de la normativa del PE, s'establix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament de Navarrés o a la conselleria competent en matèria de medi ambient, d'activitats o projectes d'investigació que tinguen per objecte els recursos ambientals i culturals del paratge natural municipal:  
  
1. Les actuacions que afecten directament o indirectament la flora, fauna o hàbitats protegits requeriran l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Amb esta finalitat, la persona o entitat que vulga realitzar l'activitat investigadora haurà d'adjuntar a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació.  
  
2. Les autoritzacions podran contindre condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Serà possible revocar-les si les investigacions s'aparten del que establix la memòria del projecte presentat, o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.  
3. La persona o entitat que vulga realitzar l'activitat investigadora informarà l'Ajuntament de Navarrés a l'inici dels estudis o treballs. Quan estiguen acabats presentarà al mateix ajuntament un informe sobre els resultats i sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el cas que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.  
  
4. Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge natural municipal que, perquè no afecten directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no necessiten autorització prèvia, hauran, però, de comunicar a l'Ajuntament de Navarrés l'existència del projecte, i li hauran de facilitar l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge natural municipal.  
  
  
  
TÍTOL III  
NORMES PARTICULARS DE REGULACIÓ D'USOS I ACTIVITATS  
  
CAPÍTOL I  
CONCEPTES I ASPECTES GENERALS  
  
Article 58. Concepte  
1. Als efectes de particularitzar les normes protectores establides per mitjà del PE, s'han distingit en el paratge natural municipal les zones següents per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:  
a) Zona d'Usos Compatibles (ZUC).  
b) Zona d'Usos Limitats (ZUL).  
2. Les determinacions inherents a estes categories de protecció constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i activitats permesos i prohibits pel PE.  
  
Article 59. Interpretació  
1. En tot el que no regulen les normes particulars s'aplicaran les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.  
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.  
  
CAPÍTOL II  
ZONA D'USOS COMPATIBLES  
  
Article 60. Caracterització  
1. Esta categoria es correspon amb la zona on les característiques del medi natural admeten o requerixen la compatibilització de la preservació amb els usos tradicionals de l'espai (activitat agrícola, activitat cinegètica,?), així com amb usos educatius, recreatius i amb altres complementaris i compatibles amb els objectius de conservació. Esta zona s'ha preparat per a acollir un determinat grau d'ocupació i utilització, i està vinculada a l'espai de valor paisatgístic que la rodeja i que es pretén protegir.  
2. Quant a l'ordenació, la Zona d'Usos Compatibles (ZUC) inclou la zona que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va rehabilitar, situada en el sector sud del paratge natural municipal. L'àrea disposa de zones de descans (taules i bancs), punts d'arreplega de fem, panells informatius, baranes de protecció, passarel·la de fusta, etc.  
  
3. Els objectius específics plantejats per a esta categoria de protecció (Zona d'Usos Compatibles) es poden sintetitzar en:  
a) Manteniment de les activitats tradicionals de l'espai compatibles amb les finalitats que motiven la declaració de paratge natural municipal, les quals s'hi han dut a terme històricament, i que han permés conservar-lo fins als nostres dies.  
b) Promoció i difusió dels valors del paratge natural municipal amb el foment de l'ús públic de les instal·lacions que ha habilitat la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
c) Foment d'actuacions dirigides a potenciar els hàbitats naturals de major interés, identificats en l'article 20 de les normes generals.  
  
d) Conservació i millora de la vegetació natural i potenciació de la seua regeneració natural.  
e) Funció didàctica i naturalística, basada en els recursos naturals i els servicis de què disposa.  
  
Article 61. Localització  
La Zona d'Usos Compatibles comprén la zona en què la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va fer els treballs de restauració ambiental del barranc del Barcal.  
Esta zona queda delimitada en el corresponent plànol d'ordenació del PE.  
  
Article 62. Usos permesos   
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots els destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals, al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica, i també al manteniment de les activitats tradicionals compatibles amb els objectius de conservació de l'espai natural protegit.  
  
2. Queden específicament permesos els usos següents:  
a) Els usos recreatius lligats al gaudi de la naturalesa, sempre que s'ajusten a les normes generals i particulars del PE i a les normatives sectorials aplicables.  
b) Amb caràcter general, les activitats d'oci i recreatives que definixen l'ús específic de l'àrea, les edificacions que hi ha, les dotacions, les infraestructures i els servicis per al control i manteniment del medi.  
c) Elements de mobiliari com ara bancs, taules i papereres de caràcter rústic, i els indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge natural municipal i amb la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE.  
d) Instal·lacions d'educació i interpretació ambiental o les vinculades a l'administració i gestió dels recursos ambientals del paratge natural municipal.  
e) L'activitat agrícola en les antigues parcel·les de cultiu dins dels límits del paratge natural municipal, tal com preveuen les normes generals del PE.  
  
Article 63. Limitacions d'ús  
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten el desenrotllament dels usos permesos.  
2. Queden específicament prohibits en estos espais:  
a) Els usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.  
b) La instal·lació de suports de publicitat o d'altres elements anàlegs, llevat dels indicadors d'activitats, establiments i llocs que es consideren necessaris per a la gestió correcta del paratge natural municipal. En tot cas, caldrà ajustar-se a les normes de disseny i instal·lació que s'establisquen.  
c) La construcció d'edificacions de nova planta.  
d) La utilització de foc amb qualsevol finalitat, i també tirar mistos i puntes de cigarret.  
e) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o el paisatge.  
  
CAPÍTOL III  
ZONA D'USOS LIMITATS  
  
Article 64. Caracterització  
1. Zona de protecció en què és necessari restringir determinats usos, i també evitar el foment de l'ús públic concentrat i/o extensiu per a garantir la seguretat dels visitants del paratge natural municipal.  
  
2. Este espai s'ajusta a la desembocadura del barranc del Barcal, que no té instal·lacions ni infraestructures viàries.  
  
Article 65. Localització  
La Zona d'Usos Limitats es troba situada en la desembocadura del barranc del Barcal.  
Esta zona queda delimitada gràficament en els corresponents plànols d'ordenació del PE  
  
Article 66. Usos permesos  
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots els que afavorixen la conservació i potenciació dels valors naturals, el manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.  
  
2. Queden específicament permesos els usos següents:  
a) Tractaments de millora i conservació de la vegetació, com ara cures culturals i neteges, eliminació selectiva del matoll i, en especial, mesures per a afavorir la regeneració natural.  
b) Tots els destinats a la conservació, regeneració i millora dels hàbitats descrits en l'article 20 d'esta normativa.  
  
c) Les actuacions de manteniment de llits i gestió dels recursos hídrics promoguts per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.  
  
Article 67. Limitacions d'ús  
1. Es consideren usos prohibits, a tots els efectes, tots els que comporten alteració i degradació del medi o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En especial, es consideren estrictament prohibits els usos i les activitats que puguen afectar la riquesa biològica de l'espai.  
  
2. Queden específicament prohibits els usos següents:  
a) Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.  
b) Instal·lacions de caràcter turístic i recreatiu.  
c) La instal·lació de suports de publicitat de qualsevol tipus o altres elements anàlegs, i qualsevol forma de publicitat, excepte la de caràcter institucional destinada a proporcionar informació sobre l'espai objecte de protecció i que no deteriore el paisatge.  
  
d) Es prohibix l'ús del foc amb qualsevol finalitat a tota l'àrea.  
  
  
TÍTOL IV  
NORMES PER A LA GESTIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL  
  
Article 68. Règim general  
1. L'administració i la gestió del Paratge Natural Municipal Los Chorradores correspon a l'Ajuntament de Navarrés.  
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament de Navarrés l'assistència tècnica necessària i l'assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.  
3. El règim de gestió del paratge natural municipal estarà d'acord amb el marc establit, amb caràcter genèric, per als paratges naturals municipals de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, així com amb les determinacions específiques que establix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell.  
4. La gestió del paratge natural municipal, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i servicis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat. Esta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.  
  
5. L'Ajuntament de Navarrés podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge natural municipal dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, la general de l'Estat, a través del ministeri competent en matèria de medi ambient o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, les universitats i centres d'investigació i del sector privat, com ara fundacions, consorcis o altres tipus de figures previstes en la legislació vigent.  
  
Article 69. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal  
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, es crearà el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Los Chorradores, segons el que establix el decret de declaració del paratge natural municipal, tenint en compte, així, el que preveu l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.  
  
  
TÍTOL V  
MECANISME DE FINANÇAMENT  
  
Article 70. Règim general  
1. El finançament del paratge natural municipal estarà a càrrec de l'Ajuntament de Navarrés.  
2. L'Ajuntament de Navarrés habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la gestió correcta del paratge natural municipal.  
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que puguen aportar altres entitats públiques o privades interessades a ajudar al manteniment del paratge natural municipal.  
  
  
TÍTOL VI  
RÈGIM SANCIONADOR  
  
Article 71. Règim sancionador  
1. Qualsevol vulneració de les disposicions del Pla Especial de Protecció serà sancionada d'acord amb la legislació específica aplicable al cas.  
2. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí del que siga exigible per via penal, civil o de qualsevol altre orde.  
3. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir a la situació inicial els llocs i els elements alterats.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7307, del 01-07-2014 (2014/6118)

DECRETO 101/2014, de 27 de junio, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado Los Chorradores, en el término municipal de Navarrés.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2014/06/27/101/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   7307

Fecha DOGV
:   01-07-2014

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2014/6118

CVE


Fecha del documento
:   27-06-2014

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Navarrés](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))

DECRETO 101/2014, de 27 de junio, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado Los Chorradores, en el término municipal de Navarrés. [2014/6118]  
PREÁMBULO  
  
El Paraje Natural Municipal Los Chorradores abarca el tramo medio y bajo del barranco del Barcal, cauce de breve recorrido que desemboca en la presa de Escalona, dentro del término municipal de Navarrés. Con presencia de agua durante todo el año, aunque sometido a notorias fluctuaciones de su caudal, el cauce del barranco presenta pronunciados desniveles y cabalgamientos que, tras intensos periodos de lluvias, se convierten en imponentes saltos de agua, denominados Chorradores, encargados de dar nombre a este paraje natural municipal.  
Rodeado por campos de frutales y antiguas huertas, la vegetación predominante en este barranco, encajado sobre suelos calizos de gran porosidad, es el pinar de pino carrasco (Pinus halepensis), típica vegetación zonal, no obstante salpicada por gran cantidad de elementos hidrófilos ligados a una capa freática alta o a la humedad ambiental propia de estas barranqueras, como son los chopos (Populus nigra), olmos (Ulmus minor), almeces (Celtis australis) y adelfas (Nerium oleander). Entre las especies acompañantes del pino carrasco en estas condiciones, se citan: Viburnum tinus, Smilax aspera, Rhamnus alaternus, Hedera hélix, Pistacia lentiscus, Quercus coccifera, etc. que abundan en las zonas de umbría y lugares próximos al cauce. En situaciones más expuestas, bajo el pino carrasco se desarrollan formaciones arbustivas de romero (Rosmarinus officinalis), aulaga (Ulex parviflorus), jara (Cistus albidus), pebrella (Thymus piperella) o tomillo (Thymus vulgaris). En distintos tramos del cauce se evidencia la presencia de hábitats prioritarios como el correspondiente a las fuentes, manantiales y roquedos rezumantes en los que el afloramiento a la atmósfera de aguas saturadas en carbonatos da lugar a precipitados de calcio (tobas, travertinos, tufas, etc.).  
La espesura de los márgenes del barranco del Barcal, con lianas y matorral denso, la proximidad de campos de cultivo, fundamentalmente frutales, y la presencia de un estrato arbóreo desarrollado confieren a este enclave un lugar idóneo para el descanso, alimentación y nidificación de numerosas aves. Currucas, mitos, carboneros, ruiseñores, petirrojos,- son especies frecuentes en este paraje natural municipal, así como la llamativa oropéndola (Oriolus oriolus) o el pito verde (Picus viridis), habituales pobladores del bosque de ribera. Pero es, sin lugar a dudas, la presencia de agua durante todo el año lo que permite a esta zona tener una presencia de fauna tan exuberante. El martín pescador (Alcedo atthis), la rata de agua (Arvicola sapidus), el galápago leproso (Mauremys leprosa) o la posible presencia del cangrejo de río autóctono (Austropotamobius pallipes) son algunas de las especies más destacadas que, junto a la ictiofauna del Barcal, evidencian la necesidad de conservación de este enclave.  
El paraje natural municipal presenta singularidades paisajísticas destacables, como el bosque de galería, la variedad cromática de su vegetación a lo largo de las estaciones, elementos geológicos como las tobas y travertinos o las pozas agua de intensas tonalidades, pero son si duda los denominados Chorradores, saltos de agua de gran altura que tras las lluvias se convierten en cascadas de gran espectacularidad, los elementos paisajísticos más sobresalientes.  
La reciente rehabilitación del barranco del Barcal ha permitido dotarlo de diversas instalaciones de uso público (áreas de descanso, miradores, acondicionamiento de rutas y zona de aparcamiento, paneles informativos...), contribuyendo de esta forma a potenciar la oferta de turismo de naturaleza y educacional del municipio de Navarrés, lo que ha motivado el interés del Ayuntamiento en proteger este singular enclave mediante la figura de paraje natural municipal.  
Por todo ello, y a iniciativa del Ayuntamiento de Navarrés, la Generalitat, en virtud de lo establecido en el artículo 49.1.10a del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establece, entre otras materias, la competencia exclusiva de la Generalitat sobre espacios naturales protegidos, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 149.1.23a de la Constitución Española, y habiéndose cumplido en el procedimiento los trámites previstos específicamente en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, así como lo dispuesto en el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, a propuesta de la consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 27 de junio de 2014,  
  
DECRETO  
  
Artículo 1. Objeto  
1. Se declara paraje natural municipal el espacio denominado Los Chorradores, en el término municipal de Navarrés, estableciéndose para él un régimen jurídico de protección de acuerdo con las normas contenidas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
2. En razón del interés ecológico, paisajístico y sociocultural del paraje natural municipal, y de acuerdo con lo dispuesto en la citada Ley 11/1994 y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, dicho régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su declaración.  
  
Artículo 2. Ámbito territorial  
1. El Paraje Natural Municipal Los Chorradores, con una superficie de 28,954 hectáreas, se localiza en el término municipal de Navarrés, en la provincia de Valencia, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II del presente decreto, respectivamente.  
2. En caso de eventual discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica, prevalecerá la primera de ellas.  
  
Artículo 3. Administración, gestión y asesoramiento  
1. La administración y gestión del paraje natural municipal corresponde al Ayuntamiento de Navarrés.  
2. La dirección general competente en materia de espacios naturales protegidos designará un/a técnico/a de la consellería que ostente las competencias en materia medioambiental, que prestará asistencia técnica y asesoramiento en la gestión del paraje natural municipal.  
  
Artículo 4. Régimen de protección  
Con carácter general, en el ámbito del paraje natural municipal podrán continuar desarrollándose las actividades tradicionales compatibles con las finalidades que motivan esta declaración que no impliquen deterioro o regresión de los hábitats naturales y los suelos, excluyéndose la utilización urbanística de sus terrenos, de acuerdo con sus regulaciones específicas y lo establecido por el presente decreto y el correspondiente Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Los Chorradores, cuyo documento normativo consta en el anexo III del presente decreto.  
En el ámbito del paraje natural municipal, las competencias de las administraciones públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores ecológicos, paisajísticos y culturales del paraje natural municipal, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos como repercusión de actividades realizadas en las proximidades del ámbito protegido.  
  
Artículo 5. Plan especial de protección  
1. En virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, se aprueba el Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Los Chorradores, en el término municipal de Navarrés.  
2. En el anexo III de este decreto se incluye la parte dispositiva del citado Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Los Chorradores.  
  
Artículo 6. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal  
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Los Chorradores, como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.  
2. El Consejo de Participación estará compuesto por:  
a) Cuatro representantes elegidos/as, mediante acuerdo del Pleno, por el Ayuntamiento de Navarrés, de los/las cuales uno/a de ellos/as actuará como secretario/a del Consejo de Participación.  
b) Un/a representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
c) Un/a representante de los servicios territoriales de Valencia de la consellería competente en materia de espacios naturales protegidos.  
d) Un/a representante de los intereses sociales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido, con carácter rotatorio bianual, elegido/a por los/las mismos/as por régimen de mayoría.  
La duración del mandato de los representantes del grupo a coincidirá con la del correspondiente período de gobierno municipal y se procederá a su designación al inicio de cada uno de estos.  
El Ayuntamiento de Navarrés podrá proponer la modificación de la composición del Consejo de Participación para dar cabida a otros/as representantes de colectivos con intereses en el paraje natural municipal. La modificación de la composición del Consejo de Participación deberá ser aprobada por decreto del Consell.  
3. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Los Chorradores se constituirá en el plazo de seis meses desde la declaración del mismo. Esta constitución deberá ser comunicada por el Ayuntamiento de Navarrés al órgano competente en materia de espacios naturales protegidos, en el plazo de dos meses.  
4. Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat.  
5. El/la presidente/a del Consejo de Participación será nombrado/a por el Ayuntamiento de Navarrés, mediante acuerdo del Pleno, de entre los/as miembros del Consejo.  
6. Con objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación, este podrá aprobar unas normas internas de funcionamiento, sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
  
Artículo 7. Medios económicos  
1. La financiación del paraje natural municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Navarrés.  
2. El Ayuntamiento de Navarrés habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del paraje natural municipal.  
3. La consellería competente en materia de medio ambiente podrá participar en la financiación del paraje natural municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del paraje natural municipal.  
  
Artículo 8. Régimen de infracciones y sanciones  
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al paraje natural municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, y con la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, sin perjuicio de lo que sea exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que se pudiera incurrir.  
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.  
  
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
  
Única. No incremento de gasto  
La implantación y posterior desarrollo de este decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de todos y cada uno de los capítulos de gasto asignada a la consellería competente en materia de espacios naturales protegidos, y, en todo caso, deberá ser atendido con sus medios personales y materiales.  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Modificaciones del decreto  
Cualquier modificación de lo establecido en el presente decreto deberá ser aprobada a su vez por decreto del Consell, previa audiencia del Ayuntamiento de Navarrés, que, en su momento, fue el que presentó la propuesta de declaración del Paraje Natural Municipal Los Chorradores.  
  
Segunda. Ejecución y desarrollo  
Se autoriza a la persona titular de la consellería competente en materia de espacios naturales protegidos para que, en el marco de sus competencias, dicte lo necesario para la ejecución y desarrollo del presente decreto.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Valencia, 27 de junio de 2014  
  
El president de la Generalitat,  
ALBERTO FABRA PART  
  
La consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
  
  
  
  
ANEXO I  
DELIMITACIÓN TEXTUAL DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL LOS CHORRADORES.  
  
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal Los Chorradores queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Navarrés, según la cartografía oficial de la Dirección General del Catastro (Ministerio de Economía y Hacienda) de enero de 2013:  
a) De propiedad municipal: parcelas 150, 152, 168 y 266 del polígono 1 y, parcialmente, las parcelas 73, 92 y 142, también del polígono 1.  
b) De propiedad pública distinta a la municipal: parcelas 249, 493 y 9017 del polígono 1 y, parcialmente, las parcelas 9010, 9016 y 9027 del polígono 1.  
c) En investigación: parcelas 149 y 538 del polígono 1.  
2. Los límites geográficos del paraje natural municipal son los siguientes:  
a) Norte: pantano/presa de Escalona.  
b) Este: parcelas de cultivo.  
c) Sur: carretera CV'580, entre las localidades de Navarrés y Quesa.  
d) Oeste: parcelas de cultivo y zonas forestales.  
3. Delimitación geográfica: el Paraje Natural Municipal Los Chorradores queda delimitado por el polígono cuyos vértices con sus correspondientes coordenadas, que consideran el sistema de referencia European Datum 1950 (ED 50) y el sistema cartográfico UTM (huso 30 N), se incluyen en un archivo en formato digital que se halla a disposición de quien desee consultarlo en las dependencias de la dirección general competente en materia de espacios naturales protegidos.  
4. La superficie total del Paraje Natural Municipal Los Chorradores es de 28,954 hectáreas.  
  
  
  
  
ANEXO III  
PARTE DISPOSITIVA DEL PLAN ESPECIAL DE PROTECCIÓN DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL LOS CHORRADORES, EN EL TÉRMINO MUNICIPAL DE NAVARRÉS  
  
  
TÍTULO I  
DISPOSICIONES GENERALES  
  
Artículo 1. Naturaleza del plan  
El presente plan especial (PE) se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Constituye uno de los planes especiales previstos en los artículos 177 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell.  
  
Artículo 2. Finalidad  
El objeto genérico por el que se redacta el PE es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección y conservación del barranco del Barcal y del entorno de Los Chorradores, así como la puesta en valor de las instalaciones habilitadas por la Confederación Hidrográfica del Júcar a través del proyecto de restauración y defensa frente a avenidas de los barrancos del Barcal, Pilotero y Olivares. El PE constituye, por tanto, el marco que regulará el régimen de ordenación del espacio natural, los usos y actividades y el uso público del mismo.  
  
Artículo 3. Ámbito  
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal Los Chorradores queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Navarrés, según la cartografía oficial de la Dirección General del Catastro (Ministerio de Economía y Hacienda) de enero de 2013:  
a) De propiedad municipal: parcelas 150, 152, 168 y 266 del polígono 1 y, parcialmente, las parcelas 73, 92 y 142, también del polígono 1.  
b) De propiedad pública distinta de la municipal: parcelas 249, 493 y 9017 del polígono 1 y, parcialmente, las parcelas 9010, 9016 y 9027 del polígono 1.  
c) En investigación: parcelas 149 y 538 del polígono 1.  
2. Los límites geográficos del paraje natural municipal son los siguientes:  
a) Norte: pantano/presa de Escalona.  
b) Este: parcelas de cultivo.  
c) Sur: carretera CV'580, entre las localidades de Navarrés y Quesa.  
d) Oeste: parcelas de cultivo y zonas forestales.  
3. La parcela catastral que se relaciona a continuación reúne las características especificadas en el artículo 9.1 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, para su inclusión en el ámbito del paraje natural municipal, consiguiendo de esta forma una mayor coherencia en los límites del espacio protegido y garantizando los objetivos de conservación que se pretenden con el PE:  
Enclavado: parcela 151 del polígono 1.  
No obstante, esta parcela catastral es de titularidad privada y no ha podido ser incluida en el ámbito del paraje natural municipal al no disponerse finalmente del consentimiento expreso de su titular, tal y como dispone el artículo 3.3.f del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell.  
4. A tal efecto, se considerará medida prioritaria de actuación la obtención del consentimiento expreso o adquisición por parte del Ayuntamiento de Navarrés de la parcela citada en el punto anterior.  
5. El paraje natural municipal tiene una superficie de 28,954 hectáreas.  
  
Artículo 4. Efectos  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 42 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, el PE se ajustará a lo previsto en la legislación urbanística.  
2. Las determinaciones del PE serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal.  
3. El planeamiento urbanístico municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor del PE deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios establecidos, y de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por el PE.  
4. Las determinaciones establecidas por el PE se entenderán sin perjuicio de las contenidas en otra legislación sectorial, y se aplicarán con carácter básico y preferente a las medidas de protección establecidas en dicha legislación sectorial siempre que resulten más detalladas y no entren en contradicción con las mismas.  
5. En la aplicación del PE prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del Paraje Natural Municipal de Los Chorradores.  
  
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión  
1. El PE se tramitará según la legislación vigente.  
2. Las determinaciones del PE entrarán en vigor a partir del día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el plan por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.  
3. La revisión o modificación de las determinaciones del PE podrá realizarse en cualquier momento, siguiendo los mismos trámites que se hayan seguido para su aprobación y, por tanto, estará sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
  
Artículo 6. Contenido  
El contenido de la documentación del PE se corresponde con lo dispuesto en el artículo 183 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell. En concreto, incluye los siguientes apartados:  
1. Memoria informativa y justificativa.  
Incluye los aspectos descriptivos y justificativos, así como los estudios complementarios necesarios para el desarrollo de la ordenación, de acuerdo con los objetivos que justifican su elaboración.  
2. Normativa.  
La normativa del PE se divide en dos grandes apartados. El primero se halla dedicado al establecimiento de normas generales para la protección de recursos naturales y para la regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural. El segundo se dedica al establecimiento de normas específicas para la protección de espacios determinados en función de los valores que encierran.  
3. Planos.  
El plan especial incluye los siguientes planos:  
a) Planos de información.  
b) Planos de ordenación.  
Los planos de ordenación tienen carácter normativo y, conjuntamente con las disposiciones del texto, forman parte indivisible de la normativa del plan especial.  
4. Normas para la gestión.  
5. Mecanismos de financiación.  
6. Régimen sancionador.  
  
Artículo 7. Interpretación  
1. En la interpretación del PE deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria informativa y justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del Plan.  
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.  
3. En la aplicación del PE prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales y culturales del ámbito del plan.  
  
Artículo 8. Régimen de evaluación de impacto ambiental  
1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje natural municipal se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento.  
2. Todas las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito del PE se someterán a consulta del Ayuntamiento de Navarrés como órgano gestor del paraje natural municipal.  
  
Artículo 9. Autorizaciones e informes previos  
1. La presente normativa especifica las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere la autorización especial del Ayuntamiento de Navarrés y aquellos que requieren el informe vinculante de la consellería competente en materia de medio ambiente.  
2. Las autorizaciones anteriores se otorgarán sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades, así como en concordancia con lo establecido en la presente normativa.  
3. Si bien la denegación de autorización, o la emisión de informe desfavorable, impedirán la realización de cualquier actividad, proyecto o actuación, su obtención no eximirá ni prejuzgará el cumplimiento de otra normativa sectorial aplicable.  
4. Según la legislación vigente en materia de aguas, para la realización de cualquier obra o trabajo en el dominio público hidráulico deberán obtenerse las autorizaciones administrativas necesarias de la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, con excepción de los casos especiales regulados legalmente.  
  
  
TÍTULO II  
NORMAS GENERALES DE REGULACIÓN DE USOS Y ACTIVIDADES  
  
CAPÍTULO I  
NORMAS SOBRE PROTECCIÓN DE RECURSOS DE DOMINIO PÚBLICO  
  
SECCIÓN PRIMERA  
PROTECCIÓN DE RECURSOS HIDROLÓGICOS  
  
Artículo 10. Marco general para la protección de los recursos hídricos y del dominio público hidráulico  
1. La protección de los recursos hídricos en el ámbito del PE se regirá, con carácter general, por la normativa sectorial en materia de aguas, y, de manera especial, por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y disposiciones que lo desarrollan, así como la Directiva 2000/60/CEE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 23 de octubre de 2000, por la que se establece un marco comunitario de actuación en el ámbito de la política de aguas.  
2. En la aplicación del PE se tendrá en cuenta el principio rector del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, de forma que este sea compatible con la gestión pública del agua, la ordenación del territorio, la conservación y protección del medio ambiente y la restauración de la naturaleza, a los efectos que el mismo regula, y, fundamentalmente, en lo relativo al dominio público hidráulico.  
3. En relación con el dominio público hidráulico y en el marco de las competencias que le son atribuidas, el Estado, a través de la Confederación Hidrográfica del Júcar, ejercerá las funciones que le son atribuidas por la legislación sectorial vigente.  
  
Artículo 11. Calidad del agua  
Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades susceptibles de provocar la contaminación o degradación de la calidad de las aguas. Con el fin de proteger la calidad de las aguas, se habrá de velar por el estricto cumplimiento de la legislación vigente en materia de extracción de aguas, vertidos y depuración.  
  
Artículo 12. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua  
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, quedando prohibidas las obras y construcciones, con carácter provisional o permanente, que puedan alterar o dificultar el curso de las aguas, no pudiendo realizarse su canalización o dragado, excepto en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de cauces.  
2. Se consideran compatibles con la protección del paraje natural municipal las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias.  
3. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Se permitirán labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida o cuando exista riesgo de incendios.  
4. Se prohíbe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.  
5. Se adoptarán las medidas necesarias para evitar cualquier actividad, dragado, construcción o canalización que modifique de forma irreversible el hábitat en los cauces donde existan poblaciones de cangrejo autóctono.  
  
Artículo 13. Protección de aguas subterráneas  
Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir, por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.  
  
Artículo 14. Vertidos  
1. En aplicación del artículo 100 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, se prohíbe, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar, que deberá ir acompañado del informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.  
2. En el régimen de excepción mencionado en el punto anterior, la autorización administrativa deberá contemplar la presencia del cangrejo de río autóctono (Austropotamobius pallipes), especie considerada en peligro de extinción en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada, a la hora de determinar los parámetros del vertido.  
  
Artículo 15. Captaciones de agua  
Queda prohibida la apertura de pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del PE.  
  
Artículo 16. Fuentes y surgencias de agua  
Las obras de cualquier tipo que se pudieran llevar a cabo en el ámbito inmediato de la fuente de la Higuera o de manantiales existentes en el ámbito del PE, deberán garantizar la permanencia de las mismas y respetarán su tipología tradicional. Los posibles aprovechamientos de sus aguas deberán garantizar igualmente el mantenimiento de un caudal de salida mínimo para el uso de las personas y de la fauna salvaje. En cualquier caso, se podrá definir un radio de hasta 50 m. alrededor de las fuentes y manantiales, dentro del cual no esté permitida la edificación ni las actuaciones que pudieran perjudicar la calidad de las aguas o el mantenimiento del acuífero. Se podrán autorizar las obras, plantaciones y otras actuaciones destinadas a mejorar y adecuar las áreas contiguas para potenciar el uso público.  
  
SECCIÓN SEGUNDA  
PROTECCIÓN DE SUELOS  
  
Artículo 17. Movimiento de tierras y extracción de recursos minerales  
1. Los movimientos de tierra que se realicen como consecuencia de la ejecución de actuaciones u obras permitidas en la normativa del PE estarán sujetos a la obtención previa de licencia urbanística y el correspondiente informe favorable de la consellería competente en materia de espacios naturales protegidos.  
2. Se prohíbe la extracción de recursos minerales en todo el ámbito del PE, ya que se considera una actividad incompatible con la conservación de los valores naturales, paisajísticos y culturales que atesora este espacio.  
  
Artículo 18. Conservación de la cubierta vegetal  
1. Se consideran prioritarias, en el ámbito del PE, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar o recuperar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos.  
2. Aquellas actuaciones que puedan alterar o perjudicar de modo significativo las condiciones del espacio natural o de las especies de fauna y flora silvestre existentes requerirán la redacción de una memoria o proyecto, que será aprobado por el Ayuntamiento de Navarrés y, en caso de afección a especies incluidas dentro de los Catálogos Valencianos de Especies tanto de Fauna como de Flora Amenazadas, con la autorización previa de la consellería competente en materia de medio ambiente.  
3. Los trabajos de restauración de la cubierta vegetal irán dirigidos a la conservación y recuperación de las formaciones vegetales autóctonas y, especialmente, al fomento de los hábitats naturales de interés recogidos en el artículo 20 de la presente normativa.  
  
Artículo 19. Prácticas de conservación de suelos  
1. Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de estos, así como las transformaciones agrícolas y labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.  
2. En las zonas con suelos degradados por la erosión se favorecerán todas aquellas actuaciones que tiendan a su conservación (recuperación de la cubierta vegetal, restauración y mantenimiento de márgenes, bancales, muros de piedra y vallas arbustivas, mantenimiento de cultivos leñosos, etc.).  
3. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la Administración velará, actuando, si es necesario, con carácter subsidiario, por la estabilización y conservación de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas.  
  
SECCIÓN TERCERA  
PROTECCIÓN DE LA VEGETACIÓN SILVESTRE  
  
Artículo 20. Formaciones vegetales y especies vegetales de interés  
1. Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del PE todas aquellas no cultivadas o resultantes de la actividad agrícola. Esta determinación no incluye la vegetación adventicia que acompaña a los cultivos, la vegetación alóctona, ni las formaciones ruderales y nitrófilas que colonizan cunetas, vertederos, escombreras, baldíos y otras áreas muy antropizadas.  
2. Se consideran hábitats naturales de interés en el ámbito territorial del paraje natural municipal los que a continuación se relacionan, identificados por los códigos establecidos en el anexo I de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad:  
a) 7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf.  
b) 92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos.  
c) 6420 Prados húmedos mediterráneos de hierbas altas del Molinion-Holoschoenion.  
\* Hábitat prioritario  
  
Artículo 21. Tala y recolección  
1. En el ámbito del PE se prohíbe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales, con excepción hecha del aprovechamiento agrícola de los campos de cultivo.  
2. Según lo dispuesto en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, para taxones protegidos, catalogados y no catalogados, y vigilados, se prohíbe recogerlos, cortarlos, mutilarlos, arrancarlos o destruirlos de la naturaleza. También se prohíbe poseer, naturalizar, transportar, vender, comerciar o intercambiar, ofertar con fines de venta o intercambio, importar o exportar ejemplares vivos o muertos, así como sus propágulos o restos, salvo los casos que reglamentariamente se determine. Estas prohibiciones se aplicarán a todas las fases del ciclo biológico de estos taxones.  
3. Para cualquiera de las categorías de protección del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, queda prohibida cualquier afección a su hábitat que tenga repercusiones negativas sobre los taxones.  
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en los puntos 2 y 3 del presente artículo, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas, plantas silvestres de consumo tradicional, tales como higos, espárragos, moras, etc., siempre que exista consentimiento tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la consellería competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial, por su intensidad u otras causas, para la flora o la fauna. En el caso de recolección de plantas silvestres, queda prohibido el arranque de las mismas, debiendo recolectarse mediante corta, no permitiéndose la utilización de instrumentos tales como azadas o rastrillos.  
  
Artículo 22. Gestión general de la vegetación  
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán por objeto la formación y potenciación de las comunidades vegetales naturales características del ámbito del plan, en sus distintos estadios de desarrollo, haciendo especial énfasis en los hábitats prioritarios identificados en el artículo 20 de la presente normativa.  
2. Queda prohibida la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose estas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente, a la vegetación silvestre del ámbito del plan.  
3. La introducción y reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona, y la manera de realizarla, requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional de Conservación de la Naturaleza (UICN), además de la correspondiente autorización de la consellería competente en materia de espacios naturales protegidos.  
  
SECCIÓN CUARTA  
PROTECCIÓN DE LA FAUNA  
  
Artículo 23. Protección de la fauna silvestre  
1. En relación con la protección de la fauna silvestre, se deberá atender, en todo caso, la normativa sectorial aplicable que sea de aplicación, así como las diferentes regulaciones sobre el estado legal de las distintas especies del ámbito de estudio según los catálogos de especies amenazadas (tanto a nivel regional como nacional), directivas comunitarias o convenios internacionales.  
2. Sin perjuicio de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, se consideran protegidas todas las poblaciones de especies animales silvestres del paraje natural municipal, con las siguientes excepciones:  
a) Especies cinegéticas reguladas específicamente por sus normativas sectoriales.  
b) Especies cuyo control de poblaciones pueda ser autorizado o promovido por la consellería competente en materia de medio ambiente, de conformidad con las determinaciones de la normativa sectorial sobre fauna.  
3. Se consideran especies animales de especial interés en el ámbito del PE las incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell), sin perjuicio de otras que se pudieran añadir en el futuro:  
a) Especies catalogadas en peligro de extinción: cangrejo de río.  
b) Especies protegidas: sapo común, rana común, culebra bastarda, lagarto ocelado, erizo europeo y rata de agua.  
4. Las intervenciones que se realicen en el paraje natural municipal sobre la cubierta vegetal, el suelo, el medio hídrico y, en general, los distintos hábitats faunísticos deberán garantizar el mantenimiento de condiciones adecuadas para la pervivencia y, en su caso, la reproducción de las poblaciones animales afectadas.  
5. Las autorizaciones excepcionales para el control de la población de especies potencialmente perjudiciales para la agricultura, ganadería, bosques, caza, fauna silvestre o salud pública, mediante cualquier procedimiento de captura o muerte (batidas, esperas u otros métodos homologados en la Comunitat Valenciana), requerirán el informe favorable previo de la consellería competente en materia de medio ambiente.  
6. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial sobre fauna, no se permiten, en el ámbito del paraje natural municipal, las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de poblaciones de especies animales silvestres o de sus hábitats. La prohibición se extiende especialmente a los hábitats y enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna, tales como nidos, madrigueras y dormideros, así como en las épocas de mayor sensibilidad.  
En particular, se prohíbe:  
a) La destrucción, muerte, deterioro, recolección, comercio, captura en vivo, posesión o exposición de animales vivos o sus restos que se hallen protegidos por la legislación sectorial vigente y por las presentes normas.  
b) La recolección, posesión o comercio de huevos o crías.  
c) La producción de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.  
d) La emisión de luces que incidan negativamente sobre hábitats y enclaves de especial interés para la fauna.  
  
Artículo 24. Repoblación o suelta de animales  
1. Queda prohibida la introducción y repoblación con especies no autóctonas. Respecto a las especies autóctonas, el órgano competente sobre espacios naturales protegidos podrá autorizar o promover actuaciones de repoblación de las mismas, previa constatación de la inocuidad de la medida para los hábitats y la fauna del paraje natural municipal.  
2. En relación con las especies autóctonas catalogadas y protegidas, de conformidad con lo que se dispone en las normas legales de aplicación, la introducción y reintroducción de especies o el refuerzo de poblaciones, y la manera de realizarlas, requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional de Conservación de la Naturaleza (UICN), debiendo estar autorizada o promovida por la consellería competente en materia de medio ambiente.  
  
Artículo 25. Cercas y vallados  
Se prohíbe el levantamiento de nuevas cercas y vallados en el ámbito del PE, excepto aquellos necesarios para la adecuada gestión del espacio protegido.  
  
SECCIÓN QUINTA  
PROTECCIÓN DEL PAISAJE  
  
Artículo 26. Impacto paisajístico  
1. Se considerarán los valores paisajísticos del paraje natural municipal como un criterio determinante para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos. En consecuencia, la implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un importante impacto paisajístico deberá realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje.  
2. En cualquier caso, las instalaciones en el medio rural deberán incorporar las medidas de enmascaramiento y mimetización necesarias para su integración en el paisaje.  
  
Artículo 27. Publicidad estática  
1. En el paraje natural municipal se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación sean adecuados a la estructura ambiental donde se instalen, así como todos los de carácter institucional relacionados con el uso público y la gestión del ámbito territorial objeto del plan.  
2. El Ayuntamiento de Navarrés incluirá, en la señalización urbana, indicadores expresos del acceso al paraje natural municipal, utilizando su denominación oficial y con el diseño estándar de señalización urbana del municipio.  
  
Artículo 28. Integración paisajística  
1. El equipamiento público (señales, bancos, mesas, papeleras, talanqueras, pasamanos, etc.) u otros elementos introducidos por el hombre en el medio natural emplearán materiales o acabados cuyas características de color, brillo y textura presenten un aspecto neutro desde el punto de vista paisajístico y no resulten especialmente llamativos, visibles o inusuales.  
2. En general, se procurará el empleo de materiales naturales tales como la piedra y la madera.  
  
  
SECCIÓN SEXTA  
PROTECCIÓN DEL PATRIMONIO CULTURAL  
  
Artículo 29. Patrimonio cultural  
En el ámbito del PE, la protección del patrimonio histórico y cultural, incluido el patrimonio arqueológico y paleontológico, se regirá por lo que dispone la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, y por la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la anterior. Ello sin menoscabo de la protección que, conforme a la legislación urbanística, deba arbitrarse desde el planeamiento municipal conforme a sus competencias y rango tutelar sobre bienes catalogables.  
  
CAPÍTULO II  
NORMAS SOBRE REGULACIÓN DE ACTIVIDADES  
 E INFRAESTRUCTURAS  
  
SECCIÓN PRIMERA  
ACTIVIDADES EXTRACTIVAS Y MINERAS  
  
Artículo 30. Actividades extractivas y mineras  
Se prohíbe la realización de actividades extractivas y mineras en el ámbito del PE.  
  
SECCIÓN SEGUNDA  
ACTIVIDAD INDUSTRIAL  
  
Artículo 31. Actividad industrial  
Por considerarse incompatible con los objetos de protección del PE, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.  
  
SECCIÓN TERCERA  
ACTIVIDADES AGRÍCOLAS  
  
Artículo 32. Normas generales  
1. Se considera compatible en el ámbito del PE el mantenimiento de las actividades agrícolas que se registren en el momento de la aprobación de este y se encuentren en situación de legalidad.  
2. Se prohíbe la ampliación de la superficie de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agrícola.  
3. Se prohíbe, con carácter general, las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel.  
  
Artículo 33. Conservación de los antiguos terrenos cultivados  
1. Se podrá autorizar la recuperación de antiguos campos de cultivo abandonados con fines ecológicos. Estos campos de cultivo podrían proporcionar una serie de beneficios básicos al conjunto del espacio, como son, entre otros, la disponibilidad de alimento para la fauna silvestre y el mantenimiento de la estructura del paisaje tradicional en mosaico.  
2. Los márgenes de piedra, funcionales o en ruinas, asociados a antiguos bancales o para la corrección de procesos erosivos en terrenos agrícolas, son de especial interés en el ámbito del PE, por lo que se establece como medida prioritaria su restauración.  
Artículo 34. Productos fitosanitarios  
1. Se velará para que en las parcelas agrícolas colindantes con el paraje natural municipal el uso de productos fitosanitarios se ajuste a las normas y planes sectoriales que sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condiciones establecidos por los organismos competentes.  
2. En relación con el uso de productos fitosanitarios, debido a la presencia de cangrejo de río autóctono (Austropotamobius pallipes), quedan prohibidos los tratamientos aéreos con productos nocivos en zonas cercanas al barranco del Barcal y sus afluentes, así como tratamientos similares en zonas de huertas y cultivos colindantes con los mismos.  
  
  
  
SECCIÓN CUARTA  
GESTIÓN FORESTAL  
  
Artículo 35. Terreno forestal. Gestión  
1. A los efectos del PE, se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. En el ámbito del PE el régimen de gestión de los terrenos forestales es el establecido con carácter general por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, y el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó su Reglamento, así como lo dispuesto en la legislación estatal de montes.  
  
Artículo 36. Incendios forestales  
1. En general y en materia de incendios forestales, el PE está sujeto a lo determinado por la legislación sectorial específica en la materia.  
2. Tanto en el Plan Local de Prevención de Incendios Forestales, preceptivo según el artículo 138 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, como en el Plan de Actuación Municipal Frente al Riesgo de Incendios, regulado en el Decreto 163/1998, de 6 de octubre, del Consell, deberá considerarse al paraje natural municipal como un Área de Especial Protección y Prioridad de Defensa, figura a la que se hace referencia en el artículo 140 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell.  
  
SECCIÓN QUINTA  
ACTIVIDAD CINEGÉTICA  
  
Artículo 37. Normas generales  
1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del PE, quedando sujeta a los periodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y en los artículos siguientes.  
2. En particular, la actividad cinegética está permitida en aquellos terrenos que actualmente cumplen las condiciones legales establecidas para dicha actividad, respetando en todo momento las zonas de seguridad establecidas en la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana.  
3. Con la finalidad de garantizar la supervivencia de determinadas especies faunísticas amenazadas, la consellería competente en medio ambiente podrá establecer limitaciones a la actividad cinegética en un determinado territorio y durante un determinado período de tiempo.  
  
Artículo 38. Ordenación cinegética  
1. En general y en materia de ordenación cinegética, el PE está sujeto a lo dispuesto en la legislación sectorial que sea de aplicación. En concreto, los cotos de caza incluidos en su ámbito se regularán y gestionarán conforme a su correspondiente Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético. El PE, atendiendo a los criterios establecidos por la legislación vigente sobre caza, deberá garantizar el aprovechamiento sostenible de los recursos cinegéticos, a partir de tasas de aprovechamientos adecuadas a las existencias censales de las poblaciones cinegéticas.  
2. Se fomentará el establecimiento de las zonas de reserva cinegética del acotado del que forman parte los terrenos incluidos en el paraje natural municipal, dentro del ámbito del mismo.  
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunitat Valenciana, la consellería competente en materia de medio ambiente podrá determinar, en el ámbito del PE, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.  
4. El uso cinegético del paraje natural municipal deberá ser compatible con los usos didácticos y recreativos del mismo.  
  
SECCIÓN SEXTA  
ACTIVIDAD PESQUERA  
  
Artículo 39. Normas generales  
En el ámbito del PE, la práctica de la pesca deportiva estará sometida a lo recogido en su regulación sectorial específica.  
  
  
Artículo 40. Ordenación piscícola  
1. En general y en materia de ordenación piscícola, el PE está sujeto a lo dispuesto en la legislación sectorial que le sea de aplicación.  
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies piscícolas en la Comunitat Valenciana, la consellería competente en materia de medio ambiente podrá determinar en el ámbito del PE, si así lo requiere el estado de los recursos piscícolas, limitaciones específicas.  
3. El uso piscícola en el paraje natural municipal deberá ser compatible con los usos didácticos y recreativos del mismo.  
  
SECCIÓN SÉPTIMA  
USO PÚBLICO DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL  
  
Artículo 41. Régimen general del uso público del paraje natural municipal  
1. En el ámbito del paraje natural municipal se permite el uso público extensivo que no suponga eventuales riesgos de degradación ambiental y que implique una utilización pasiva del espacio. En todo caso, el senderismo y la práctica de bicicleta de montaña deberán realizarse exclusivamente por los itinerarios señalizados al efecto.  
2. Se permite la instalación de equipamientos de uso público de carácter blando como complemento y apoyo a las actividades contempladas en el apartado anterior, tales como señales indicadoras de itinerarios o paneles interpretativos del paraje natural municipal y sus valores, indicadores de carácter institucional, barreras o talanqueras de madera para evitar la dispersión de visitantes y el riesgo de accidentes, y pequeños miradores en puntos con vistas panorámicas.  
Estos elementos deberán utilizar tipologías de diseño rústico, de forma que no causen impactos visuales negativos y queden integradas en el entorno.  
  
Artículo 42. Campamentos de turismo o campings  
Se prohíben los campings y campamentos públicos y privados en todo el ámbito del paraje natural municipal.  
  
Artículo 43. Actividades recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones  
1. Se prohíbe la construcción de instalaciones turísticas y recreativas en el ámbito del PE, salvo aquellas expresamente autorizadas para la Zona de Usos Compatibles.  
2. Se prohíbe la construcción de instalaciones deportivas en el ámbito del PE.  
  
Artículo 44. Acampada  
Se prohíbe la acampada libre en todo el ámbito del paraje natural municipal.  
  
Artículo 45. Recreo concentrado  
El recreo concentrado se define como aquel que se desarrolla en un espacio habilitado para actividades recreativas, dotado con equipamientos de escasa entidad como mesas, bancos y papeleras.  
Se permitirá en las zonas acondicionadas al efecto dentro de la Zona de Usos Compatibles, siempre que no produzca merma en los valores naturales y paisajísticos existentes en la zona.  
  
Artículo 46. Actividades deportivas  
1. Con carácter general, estas actividades se podrán desarrollar siempre que no produzcan merma en los valores naturales, culturales y paisajísticos existentes en la zona.  
2. Se permite la realización de deportes por los particulares siempre que no empleen para ello elementos ruidosos o que puedan causar daños a la fauna y flora presentes en el espacio natural protegido.  
3. La circulación con bicicleta de montaña únicamente se podrá desarrollar por la red caminos existentes.  
4. A todos los efectos, la realización de cualquier actividad deportiva organizada por entidades públicas o privadas requerirá la comunicación previa al Ayuntamiento de Navarrés.  
5. Se prohíbe, con carácter general, la práctica de actividades motorizadas con fines deportivos o lúdicos, tales como motocrós, trial, quads y similares.  
SECCIÓN OCTAVA  
RED VIARIA Y CIRCULACIÓN  
  
Artículo 47. Clasificación de la red viaria del PE  
1. Se clasifica la red viaria del paraje natural municipal en senderos y caminos agrícolas que discurren por este territorio, y que se definen y regulan como sigue:  
a) Red de senderos homologados, representada por el Sendero Local (SL) denominado Escalona-Chorradores, que parte desde el Centro de Información Juvenil de Navarrés y recorre parte del paraje natural municipal.  
b) Red de caminos agrícolas: a lo largo de todo el paraje natural municipal existe una extensa red de caminos agrícolas que recorren, atraviesan o desembocan en él.  
2. El Ayuntamiento de Navarrés podrá proceder a la limitación del acceso al público a determinadas áreas en razón de su fragilidad, para evitar molestias a la fauna.  
  
Artículo 48. Ampliaciones o modificaciones de trazado de la red viaria del PE  
1. En el ámbito del PE, con carácter general, no se podrán construir viales de nueva planta.  
2. La modificación del trazado o la ampliación de la red de caminos existentes requerirá la autorización previa por parte del Ayuntamiento de Navarrés, así como de la consellería competente en materia de espacios naturales protegidos.  
3. De forma excepcional, y siempre que esté contemplada en el Plan de Prevención de Incendios Forestales y fuera fundamental para la lucha y defensa contra incendios, podrá autorizarse, previa autorización de la consellería competente en materia de espacios naturales protegidos, la realización de nuevas vías de acceso.  
  
Artículo 49. Circulación motorizada en el paraje natural municipal  
Con carácter general, se prohíbe la circulación motorizada fuera de los caminos existentes, salvo en los casos siguientes:  
1. Vehículos autorizados por el Ayuntamiento de Navarrés o por la consellería competente en materia de espacios naturales protegidos.  
2. Vehículos con fines de aprovechamiento agrario y aquellos destinados a la realización de trabajos de conservación y regeneración de la vegetación, mantenimiento de cauces y gestión de los recursos hídricos.  
3. Vehículos de las Administraciones Públicas que circulen como consecuencia de necesidades del servicio o de la realización de actividades de mantenimiento de las infraestructuras, servicios públicos, etc.  
4. Vehículos que realicen servicios de rescate, emergencia o cualquier otro de naturaleza pública.  
5. Vehículos de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad del Estado.  
  
SECCIÓN NOVENA  
ACTIVIDADES DE URBANIZACIÓN Y EDIFICACIÓN  
  
Artículo 50. Urbanismo  
El plan especial, a los efectos urbanísticos, califica la totalidad del paraje natural municipal como suelo no urbanizable protegido, con la calificación de SNUP - paraje natural municipal.  
  
Artículo 51. Edificación en el medio rural  
1. En consonancia con lo dispuesto en el artículo 17 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, los usos a los que puedan destinarse las edificaciones, construcciones o instalaciones, en el ámbito del paraje natural municipal, serán aquellos necesarios y compatibles con el mejor aprovechamiento, conservación, cuidado y restauración de los recursos naturales o para su disfrute público y aprovechamiento colectivo, así como los relativos a la gestión de los bienes de dominio público o de los servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés general.  
2. Con carácter general, se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta en todo el ámbito del PE. Excepcionalmente, se podrá autorizar, en la Zona de Usos Compatibles y previa autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, las construcciones u obras que sean necesarias y compatibles con el mejor aprovechamiento, conservación, cuidado y restauración de los recursos naturales o para su disfrute público y aprovechamiento colectivo.  
  
Artículo 52. Condiciones para las edificaciones en el medio rural  
La edificación que, de acuerdo con estas normas y con la legislación sectorial citada, pueda realizarse en el ámbito del PE, tendrá que respetar las siguientes condiciones:  
1. Las obras se efectuarán respetando las características estéticas y de materiales tradicionales, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de elementos que, por su altura, volumen, carácter o aspecto exterior, sean discordantes con las construcciones propias de la zona. La obra vista de ladrillo no se admitirá en ningún caso.  
2. Todos los paramentos visibles desde el exterior tendrán que tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas, prohibiéndose su impermeabilización con materiales bituminosos de colores oscuros o cualquier otro revestimiento no adaptado a las características del medio en cuanto a su incidencia visual, a menos que estos sean recubiertos o blanqueados. Las fachadas laterales y posteriores se tratarán en condiciones de composición y materiales similares a las de la fachada principal.  
3. Los cuerpos sobre la cubierta del edificio (torretas de escalera, depósitos de agua, chimeneas, paneles de captación de energía solar, etc.) quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos. Las líneas de conducción eléctrica y las antenas de televisión y radio no han de ser visibles desde el exterior.  
4. Se evitará expresamente el uso de materiales reflectantes en los tejados.  
  
SECCIÓN DÉCIMA  
INFRAESTRUCTURAS  
  
Artículo 53. Normas generales sobre las obras de infraestructuras  
1. En el ámbito del PE se prohíbe, con carácter general, la realización de infraestructuras de cualquier tipo, tales como tendidos eléctricos, de comunicaciones, redes viarias, vertederos o instalaciones de tratamiento de residuos, con excepción de las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas obras de interés general de las administraciones públicas.  
2. La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas o rellenos de las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.  
b) Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.  
c) En cualquier caso, los trabajos deberán ajustarse a lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se aprobó el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
d) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de la licencia urbanística.  
  
Artículo 54. Líneas de energía eléctrica en el ámbito del PE  
La instalación de nuevos tendidos eléctricos de interés general, y los trabajos de adecuación distintos de la conservación o reparación ordinaria de los mismos, requerirán el informe favorable de la consellería competente en materia de medio ambiente, y estarán sujetos al cumplimiento de la normativa sectorial vigente y al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, cuando corresponda.  
SECCIÓN UNDÉCIMA  
PLANES DE ACCIÓN TERRITORIAL  
  
Artículo 55. Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana  
A este respecto, se atenderá a lo establecido en el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Consell, que califica el ámbito como Zona Exterior Residual.  
  
SECCIÓN DUODÉCIMA  
ACTIVIDADES DE INVESTIGACIÓN  
  
Artículo 56. Promoción de las actividades de investigación  
1. Con independencia del potencial uso público del paraje natural municipal como recurso utilizable en la investigación básica sobre el medio físico, el territorio y el ambiente socioeconómico y cultural, a disposición en forma ordenada de los investigadores y las entidades y organismos especializados, el Ayuntamiento de Navarrés, en colaboración con la consellería competente en materia de medio ambiente, para una mejor gestión y administración del espacio protegido, promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales y culturales.  
2. Dichas actividades podrá realizarse, atendiendo a las características de las mismas y a sus requerimientos en medios humanos y materiales, con medios propios de las Administraciones Públicas competentes o mediante las oportunas colaboraciones con entidades y organismos científicos, técnicos o académicos. A este respecto, se suscribirán, con los oportunos organismos y entidades científicas y académicas, los convenios o acuerdos de colaboración necesarios.  
3. El Ayuntamiento de Navarrés facilitará el conocimiento y promoverá la divulgación de los trabajos de investigación realizados en el ámbito del paraje natural municipal.  
  
Artículo 57. Autorizaciones  
Sin perjuicio del régimen general de autorizaciones que figura en las disposiciones generales de la normativa del PE, se establece el siguiente régimen específico para la realización, por personas o entidades ajenas al Ayuntamiento de Navarrés o a la consellería competente en materia de medio ambiente, de actividades o proyectos de investigación que tengan por objeto los recursos ambientales y culturales del paraje natural municipal:  
1. Las actuaciones que afecten directa o indirectamente a la flora, fauna o hábitats protegidos requerirán la autorización previa de la consellería competente en materia de medio ambiente. Con esta finalidad, la persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora acompañará a la solicitud una memoria del proyecto de investigación que se vaya a desarrollar.  
2. Las autorizaciones podrán contener condiciones o restricciones para la ejecución del proyecto. Cabe su revocación si las investigaciones se apartan de lo establecido en la memoria del proyecto presentado, o si las labores de investigación se han llevado a cabo vulnerando las directrices establecidas por la autorización.  
3. La persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora informará al Ayuntamiento de Navarrés al inicio de los estudios o trabajos y, una vez concluidos, presentará al mismo ayuntamiento un informe sobre los resultados, así como sobre cualquier otro dato que pueda ser interesante desde el punto de vista científico o de gestión del espacio natural. En el supuesto de que los trabajos de investigación autorizados sean publicados, el director del proyecto deberá aportar un ejemplar de la publicación.   
4. Los promotores de proyectos de investigación sobre los valores naturales y culturales del paraje natural municipal que, por no afectar directamente a la flora, la fauna o los hábitats protegidos, no requieren autorización previa, deberán, no obstante, comunicar al Ayuntamiento de Navarrés la existencia del proyecto, debiéndole facilitar el acceso a los resultados de las investigaciones con destino al fondo documental del paraje natural municipal.  
  
  
  
TÍTULO III  
NORMAS PARTICULARES DE REGULACIÓN DE USOS Y ACTIVIDADES  
  
CAPÍTULO I  
CONCEPTOS Y ASPECTOS GENERALES  
  
Artículo 58. Concepto  
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante el PE, se han distinguido en el ámbito del paraje natural municipal las siguientes zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora:  
a) Zona de Usos Compatibles (ZUC).  
b) Zona de Usos Limitados (ZUL).  
2. Las determinaciones inherentes a estas categorías de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidos y prohibidos por el PE.  
  
Artículo 59. Interpretación  
1. En todo lo no regulado en las normas particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las normas generales de regulación de usos y actividades.  
2. En la interpretación de la normativa prevalecerán las normas particulares sobre las generales.  
  
CAPÍTULO II  
ZONA DE USOS COMPATIBLES  
  
Artículo 60. Caracterización  
1. Esta categoría se corresponde con la zona en donde las características del medio natural admiten o requieren la compatibilización de la preservación con los usos tradicionales del espacio (activad agrícola, actividad cinegética,?), así como con usos educativos, recreativos y con otros complementarios y compatibles con los objetivos de conservación. Dicha zona se ha preparado para acoger cierto grado de ocupación y utilización, estando vinculada al espacio de valor paisajístico que le rodea y que se pretende proteger.  
2. En cuanto a la ordenación, la Zona de Usos Compatibles (ZUC) incluye la zona en la que la Confederación Hidrográfica del Júcar llevó a cabo su rehabilitación, situada en el sector sur del paraje natural municipal. El área cuenta con zonas de descanso (mesas y bancos), puntos de recogida de basura, paneles informativos, barandillas de protección, pasarela de madera, etc.  
3. Los objetivos específicos planteados para esta categoría de protección (Zona de Usos Compatibles) se pueden sintetizar en:  
a) Mantenimiento de las actividades tradicionales del espacio compatibles con las finalidades que motivan la declaración de paraje natural municipal y que han venido realizándose en el mismo históricamente, permitiendo su conservación hasta nuestros días.  
b) Promoción y difusión de los valores del paraje natural municipal, fomentando el uso público de las instalaciones que ha habilitado la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
c) Fomentar actuaciones dirigidas a potenciar los hábitats naturales de mayor interés en el espacio, identificados en el artículo 20 de las normas generales.  
d) Conservación y mejora de la vegetación natural existente, potenciación de la misma y de su regeneración natural.  
e) Desarrollo de una función didáctico-naturalística, basada en los recursos naturales y los servicios de los que dispone.  
  
Artículo 61. Localización  
La Zona de Usos Compatibles comprende la zona en la que la Confederación Hidrográfica del Júcar realizó los trabajos de restauración ambiental del barranco del Barcal.  
Esta zona queda delimitada en el correspondiente plano de ordenación del PE.  
  
Artículo 62. Usos permitidos  
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales y al mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica, así como el mantenimiento de aquellas actividades tradicionales compatibles con los objetivos de conservación del espacio natural protegido.  
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:  
a) Los usos recreativos ligados al disfrute de la naturaleza, siempre que se ajusten a las normas generales y particulares del PE, así como a las normativas sectoriales aplicables.  
b) Con carácter general, las actividades ocio-recreativas que definen el uso específico del área, las edificaciones existentes, las dotaciones, infraestructuras y servicios para el control y mantenimiento del medio.  
c) Elementos de mobiliario tales como bancos, mesas y papeleras de carácter rústico, así como indicadores de carácter institucional relacionados con el uso público del paraje natural municipal y la gestión del ámbito territorial objeto del PE.  
d) Instalaciones de educación e interpretación ambiental o aquellas vinculadas a la administración y gestión de los recursos ambientales del paraje natural municipal.  
e) La actividad agrícola en las antiguas parcelas de cultivo existentes dentro de los límites del paraje natural municipal, tal y como se contempla en las disposiciones de las normas generales del PE.  
  
Artículo 63. Limitaciones de uso  
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten la degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos.  
2. Quedan específicamente prohibidos en estos espacios:  
a) Los usos y actividades que comporten un notable impacto paisajístico o ecológico.  
b) La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de actividades, establecimientos y lugares que se consideren necesarios para la correcta gestión del paraje natural municipal. En todo caso, se atenderá a las normas que se establezcan de diseño e instalación.  
c) La construcción de edificaciones de nueva planta.  
d) La utilización del fuego con cualquier finalidad, así como arrojar fósforos y colillas.  
e) El vertido de residuos sólidos o líquidos de cualquier tipo que puedan contribuir a deteriorar la calidad de las aguas, el suelo o el paisaje.  
  
CAPÍTULO III  
ZONA DE USOS LIMITADOS  
  
Artículo 64. Caracterización  
1. Zona de protección en la que es necesario restringir determinados usos, así como evitar el fomento del uso público concentrado y/o extensivo para garantizar la seguridad de los visitantes del paraje natural municipal.  
2. Este espacio se ajusta a la desembocadura del barranco del Barcal, que carece de instalaciones e infraestructuras viarias.  
  
Artículo 65. Localización  
La Zona de Usos Limitados se encuentra situada en la desembocadura del barranco del Barcal.  
Esta zona queda delimitada gráficamente en los correspondientes planos de ordenación del PE  
  
Artículo 66. Usos permitidos  
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales y al mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.  
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:  
a) Tratamientos de mejora y conservación de la vegetación, tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva del matorral y, en especial, medidas para favorecer la regeneración natural.  
b) Todos aquellos destinados a la conservación, regeneración y mejora de los hábitats descritos en el artículo 20 de la presente normativa.  
c) Las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de los recursos hídricos promovidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias.  
  
Artículo 67. Limitaciones de uso  
1. Se consideran usos prohibidos, a todos los efectos, todos los que comporten alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se consideran estrictamente prohibidos aquellos usos y actividades que puedan afectar la riqueza biológica del espacio.  
2. Quedan específicamente prohibidos los siguientes usos:  
a) Usos y actividades que comporten un notable impacto paisajístico o ecológico.  
b) Instalaciones de carácter turístico-recreativo.  
c) La instalación de soportes de publicidad de cualquier tipo o de otros elementos análogos, así como cualquier forma de publicidad que no sea de carácter institucional destinada a proporcionar información sobre el espacio objeto de protección, sin que suponga deterioro del paisaje.  
d) Se prohíbe el uso del fuego con cualquier finalidad en todo el área.  
  
TÍTULO IV  
NORMAS PARA LA GESTIÓN DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL  
  
Artículo 68. Régimen general  
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal Los Chorradores corresponde al Ayuntamiento de Navarrés.  
2. La consellería competente en materia de medio ambiente podrá prestar al Ayuntamiento de Navarrés la asistencia técnica necesaria y asesoramiento para la gestión del paraje natural municipal.  
3. El régimen de gestión del paraje natural municipal atenderá al marco establecido, con carácter genérico, para los parajes naturales municipales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, así como a las determinaciones específicas que establece en dicha materia el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell.  
4. La gestión del paraje natural municipal, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá delegarse de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.  
5. El Ayuntamiento de Navarrés podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del paraje natural municipal de los agentes sociales y económicos implicados y de otras administraciones públicas, la constitución de una entidad mixta con participación de las administraciones autonómica y local, la Administración general del Estado, a través del ministerio competente en materia de medio ambiente o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, las universidades y centros de investigación y del sector privado, tal como una fundación, un consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.  
  
Artículo 69. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal  
Como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados, se creará el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Los Chorradores, según se establece en el decreto de declaración del paraje natural municipal, ateniéndose de esta manera a lo contemplado en el artículo 7.3 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.  
  
TÍTULO V  
MECANISMO DE FINANCIACIÓN  
  
Artículo 70. Régimen general  
1. La financiación del paraje natural municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Navarrés.  
2. El Ayuntamiento de Navarrés habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del paraje natural municipal.  
3. La consellería competente en materia de medio ambiente podrá participar en la financiación del paraje natural municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del paraje natural municipal.  
  
TÍTULO VI  
RÉGIMEN SANCIONADOR  
  
Artículo 71. Régimen sancionador  
1. Toda vulneración de las disposiciones del Plan Especial de Protección será sancionada de acuerdo con lo dispuesto en la legislación específica que resulte aplicable al caso.  
2. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al paraje natural municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos, y con la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, sin perjuicio de lo que sea exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que se pudiera incurrir.  
3. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI