Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4904, del 16-12-2004 (2004/11893)

RESOLUCIÓ de 15 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4904

Data del DOGV
:   16-12-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/11893

CVE


Data del document
:   15-11-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [Olocau](javascript:void(0))
    * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/Q11893]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 111/1997-AIA, 117/1999-AIA, 006/2003-AIA, 056/2003-AIA, i 059/2003-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 15 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 111/1997-AIA
  
Promotor: Ajuntament d'Olocau
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques Urbanisme i Transports. Comissió Territorial d'Urbanisme de València
  
Objecte del projecte: Pla General d'Ordenació Urbana
  
Localització: Terme municipal d'Olocau
  
Descripció del projecte
  
Segons documentació remesa datada al novembre de 2002 es proposa:
  
- Sòl urbà: es classifiquen un total de 1.811.873 m² que inclouen el nucli urbà d'Olocau i les urbanitzacions denominades els Puntals, la Lloma i la Pedralvilla (la superfície de les quals es redueix respecte de la prevista en el planejament vigent).
  
- Sòl urbanitzable: es classifiquen 1.276.822 m², dels quals s'ordenen detalladament 631.571 m² i sense ordenar detalladament 648.424 m² es distribueix en els següents sectors:
  
1. Ampliació del nucli urbà (128.092 m²) que inclou dos sectors: 1-A sector nord-oest 68.160 m² i 1-B sector nord-est (59.932 m²)
  
2. Horta de Baix: 43.646 m²
  
3. Rocha de Quito: 55.459 m²
  
4. El Colmenar: 43.370 m²
  
5. Al voltant dels Puntals: 99.700 m²
  
6. Pla de Marco: 353.296 m²
  
7. Industrial: 67.269 m²
  
8. Lloma de les Clotxes i voltants de la Lloma: 106.537 m²
  
9. Catxirulo del Turó: 99.109 m²
  
10. Pla de la Torre I: 97.437 m²
  
11. Pla de la Torre II: 138.466 m²
  
12. Coveta del Tabac: 52.597 m²
  
- Sòl no urbanitzable: s'ha ajustat la classificació del sòl no urbanitzable a allò que preveu el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la serra Calderona, que distingeix:
  
- Sòl no urbanitzable comú: coincideix pràcticament amb l'àrea grafiada com a sòl de predomini agrícola de la zona d'influència del PORN de la serra Calderona.
  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció on es diferencien a la vegada:
  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i d'especial protecció paisatgística la superfície del qual coincideix amb els sòls així classificats a la zona de protecció del PORN de la serra Calderona, exceptuant els sectors 1-A i 1-B de sòl urbanitzable ja classificats en el planejament vigent encara que reduït en superfície i el sector de sòl urbanitzable que es justifica per la necessitat d'ampliació del nucli urbà amb la tipologia tradicional.
  
- Sòl no urbanitzable d'especial predomini forestal: es qualifica així l'àrea de predomini forestal de la zona d'influència del PORN.
  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció de regeneració: coincideix amb l'àrea de regeneració de la zona d'influència del PORN de la serra Calderona.
  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola: es qualifica així l'àrea de predomini agrícola de la zona d'influència del PORN que constitueix l'horta tradicional.
  
En aplicació de l'article 7 de la Llei 4/1992, del Sòl No Urbanitzable, s'han establert diverses zones al costat del sòl urbà destinades a serveis públics com ara el parc públic de l'Arquet i la zona verda del Calvari.
  
També es millora el planejament vigent amb la ubicació de les zones de protecció arqueològica i de protecció cultural, amb el plànol de camins ramaders com a plànol d'ordenació i amb la senyalització de les zones de reserva de les carreteres.
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat per la sol·licitud d'informe sobre el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana d'Olocau, el dia 12 de març de 1997, sobre la base de l'article 38 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, i presenta la següent documentació:
  
- Informe de la memòria justificativa.
  
- Informe de les normes urbanístiques.
  
- Plànol número 14 d'ordenació estructural. Classificació del sòl.
  
- Estudi d'impacte ambiental.
  
El dia 29 de maig de 1997 es va remetre informe a l'ajuntament el contingut del qual es resumix en l'apartat següent.
  
Al llarg de l'any 1997, Juan Jesús López Máñez va presentar al·legacions en les següents dates 3, 5 i 27 de juny, 18 d'agost, 23 i 30 de setembre, 1 d'octubre, 19 de novembre i finalment el 23 de gener de 1998.
  
El 8 d'agost de 2001, l'ajuntament va remetre la documentació tècnica, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu amb aprovació provisional.
  
El dia 12 de setembre de 2001 es va formular consulta al Servei de Parcs Naturals, l'informe del qual es va rebre el dia 16 de novembre de 2001.
  
Segons el certificat que ha emés el secretari de l'ajuntament la informació pública va ser portada a terme inicialment sobre el document de concert previ, segons Acord del Ple del 20 de desembre de 1996. Posteriorment l'equip redactor va elaborar un nou document que incloïa la resolució de les al·legacions del primer període com també les observacions d'Urbanisme. L'esmentat document es va sotmetre a informació pública per Acord del Ple, de 9 de gener de 2001, i es va publicar l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.931, de 2 de febrer de 2001 i en els diaris Las Provincias i Levante de la mateixa data, com també en el tauler d'anuncis de l'ajuntament i es van presentar dues al·legacions.
  
El dia 20 de setembre de 2002 es va remetre informe a l'ajuntament en què s'indicaven les deficiències que havien de ser esmenades. L'ajuntament va sol·licitar la declaració d'impacte ambiental el 16 d'abril de 2003, i adjuntar la nova documentació no diligenciada (datada al novembre de 2002), formada pels següents toms:
  
- Memòria justificativa.
  
- Normes urbanístiques.
  
- Plànols d'ordenació.
  
- Catàleg de béns i espais protegits.
  
Al·legacions
  
Les nombroses al·legacions presentades per Juan Jesús López Máñez es refereixen entre altres aspectes a:
  
- La falta d'adaptació de Pla General al PORN de la serra Calderona.
  
- Inexistència de motius que justifiquen la revisió i la variació del planejament vigent, i es considera suficient una homologació.
  
- A l'existència de riscos geològics en els sòls urbanitzables ubicats al peu de la penya el Maimó i sobre les noves infraestructures educatives.
  
- Respecte de la superfície de zona verda annexa al col·legi actual la reducció de la qual es va informar desfavorablement per la CTU.
  
- Inclusió del conjunt del Calvari com a patrimoni catalogat.
  
Informes sectorials
  
Informe del Servei d'Impacte Ambiental, de 29 de maig de 1997. El contingut d'aquest es resumeix a continuació:
  
1) S'apuntaven els principals aspectes de la tramitació de l'expedient, com també la documentació necessària per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
2) S'indicava que l'estudi d'impacte ambiental era excessivament escarit i que no s'ajustava a les exigències de la llei, apuntant a continuació els continguts mínims que havia de tindre l'esmentat estudi.
  
3) S'efectuaven una sèrie de consideracions derivades de l'anàlisi de la documentació remesa que consistien en:
  
- El plànol d'ordenació estructural hauria de tindre referències topogràfiques que permeten en qualsevol moment delimitar amb claredat els límits entre diferents classificacions i qualificacions.
  
- S'haurà de justificar la necessitat d'ampliació del sòl urbanitzable a costa de sòl no urbanitzable ja que en principi el sòl urbanitzable classificat en les normes vigents no pareix haver desenvolupat, com també la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre les demandes que l'augment de sòl urbanitzable genera i la possibilitat de tractament de l'increment de volum de les aigües residuals.
  
- Justificar la reducció de part del sòl no urbanitzable de protecció d'espai natural respecte de les normes vigents i en terrenys inclosos en l'àmbit del PORN de la serra Calderona, en el marge dret del barranc de la Pedralvilla.
  
- Es concretarà la ubicació definitiva del sòl urbanitzable industrial ja que no coincideix la superfície grafiada en l'estudi de impacte ambiental amb la del plànol de classificació aportat. A més es concretaran les condicions per al desenvolupament del sòl industrial fonamentalment les referides a la gestió dels residus industrials, sistemes de tractament d'aigües residuals industrials i destinació d'aquestes.
  
- En principi pareix que la reducció de sòl urbà de la urbanització Pedralvilla ha exclòs habitatges ja construïts i part dels serveis urbans.
  
- No s'entén quines diferències existeixen entre el sòl no urbanitzable protegit i el sòl no urbanitzable d'espai natural protegit. A més la normativa conjunta per a aquests dos és molt poc precisa i no estableix els usos permesos i els prohibits.
  
- S'apunta a més que la major part dels terrenys naturals del terme d'Olocau estan valorats en el mapa geocientífic de la província de València com de molt elevat interés per a la conservació de la natura.
  
- S'han inclòs en sòl no urbanitzable protegit alguns terrenys molt antropitzats, per exemple l'abocador inert que gestiona l'empresa Girsa. L'esmentada activitat que posseeix totes les autoritzacions pertinents es considera incompatible amb la qualificació de sòl no urbanitzable protegit.
  
S'apuntava a més l'existència d'elements paleontològics d'interés descoberts arran de l'explotació de la pedrera existent al nord de la urbanització dels Puntals. Els camins ramaders com a infraestructures que generen servituds (amplària legal) es grafiaran en el plànol de classificació del sòl i es regularan per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
  
Informe del Servei d'Espais Naturals
  
1. El terme d'Olocau està en part inclòs en l'àmbit del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) de la serra Calderona, aprovat per mitjà de Decret 77/2001, de 2 d'abril del Govern Valencià. A l'efecte del PORN, l'article 4 estableix que serà obligatori i executiu en tot el que afecte a la conservació, millora, protecció o millora de la flora, fauna, ecosistemes, paisatge o recursos naturals i prevaldrà sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física.
  
2. Pel que fa a la classificació de sòls que estableix el projecte de Pla General, en la partida del Campillo (full 668.1-4 de la cartografia a escala 1:10.000) no ha quedat concretada la delimitació entre el sòl no urbanitzable comú i el sòl no urbanitzable protegit-espai natural.
  
3. En relació amb les normes urbanístiques del sòl no urbanitzable d'especial protecció afectat per l'àmbit del PORN el projecte de Pla General és molt poc precís. Per tal de facilitar l'aplicació de la Llei 4/1992, del Sòl No Urbanitzable, és convenient indicar les instal·lacions on de forma excepcional es poden realitzar obres en aquesta categoria de sòls i les limitacions que les condicionen. En aquest sentit el PORN estableix detalladament les normes generals relatives a la regulació d'usos i activitats i les normes particulars referides a la zonificació que han de ser acatades per la normativa del Pla General.
  
4. Pel que fa als camins ramaders, el PORN estableix que els existents en el seu àmbit es consideren patrimoni públic de primera importància per als objectius de conservació natural i de desenvolupament sostenible (article 26.1), per la qual cosa, per tal de determinar les possibles afeccions que es deriven de la classificació de sòls i de l'ordenació establerta pel projecte de Pla General, s'hauria de plasmar el traçat en els plànols del Pla General.
  
5. En relació amb els llits, riberes i marges dels cursos d'aigua, el projecte de Pla General inclou la canalització del barranc d'Olocau en el tram que limita amb el nucli urbà, acció que no es troba suficientment justificada per motius de seguretat de les persones o els béns. El barranc d'Olocau, considerat com d'alt valor ecològic en el PORN (article 9.5) constitueix un corredor natural continu que facilita la mobilitat de la fauna i la migració de tàxons i que contribueix al manteniment de les espècies i dels processos ecològics no sols dels ecosistemes de ribera sinó també dels ecosistemes de l'entorn. La canalització del barranc implicaria la creació d'una discontinuïtat en el corredor per la desaparició de les formacions naturals en el tram executat. Així mateix, el projecte afectaria d'una forma molt negativa la qualitat paisatgística d'aquesta zona del nucli urbà.
  
6. Per una altra part, la xarxa estructural de dotacions públiques que preveu el projecte del Pla General inclou el denominat parc públic l'Arquet i una zona educativa i cultural adjacent. Es tracta d'un espai de 20,370 m² i 5.462 m² respectivament en l'entorn de l'arc romà on actualment, promogut per l'ajuntament, ja hi ha una zona d'esplai de reduïdes dimensions amb jocs infantils. Tot i això, l'àmbit de les dotacions abraça una franja de les vessants del Maimó d'elevats pendents i amb presència de formacions forestals, que pertany a més a la zona de protecció ecològica establerta en el PORN. D'una banda les característiques naturals que reuneix aquesta àrea no són en absolut apropiades per a l'ordenada adequació com a zona d'esplai. D'altra banda, les actuacions necessàries per a l'adequació com a zona d'esplai provocarien la degradació de les formacions naturals. Finalment la normativa particular del PORN a la zona de protecció ecològica únicament permet les adequacions recreatives i naturalístiques de caràcter extensiu i prohibeix amb caràcter general els usos que comporten una degradació de medi.
  
Informe del Servei d'Impacte Ambiental de 20 de setembre de 2002
  
En relació amb la documentació del Pla General d'ordenació urbana aprovada provisionalment i malgrat el temps transcorregut des de la remissió d'aquesta es comunica que la resolució de l'expedient per mitjà de la formulació de la declaració d'impacte ambiental no és possible ja que hi ha nombrosos aspectes d'aquest que no resulten d'acord amb el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals de la Serra Calderona tant pel que fa a la delimitació de les diferents qualificacions com a la normativa. També resulten inadequats, des del punt de vista ambiental aspectes com la gestió dels residus sòlids o la de les aigües residuals.
  
Per tot això se sol·licita que siguen revisats i modificats els aspectes següents:
  
1. En relació amb les propostes del Pla General sobre els terrenys inclosos en l'àmbit del Parc Natural de la Serra Calderona cal fer les següents consideracions:
  
- La delimitació del sòl no urbanitzable d'especial protecció del parc natural de protecció paisatgística i protecció ecològica situades a la zona de protecció és a dir en l'àmbit del Parc Natural de la Serra Calderona, excepte les àrees considerades en aquest com a àrees antropitzades .
  
Sobre el plànol d'ordenació s'ha grafiat el límit del parc natural establert en el PORN i es pot apreciar que no s'hi ha ajustat. En els plànols d'ordenació es pot apreciar que el límit de la zona de protecció (el límit del parc natural no s'ajusta al que preveu el PORN tal com es pot observar en el plànol adjunt).
  
- Al voltant de nucli urbà es projecten dos noves àrees de sòl urbanitzable al sud i a l'est com a ampliació d'aquest i es manté i amplia l'àrea de sòl urbanitzable a l'est i al nord de l'Arquet i es projecta una zona de parc públic. Tots aquests afecten terrenys que pertanyen a àrees de protecció paisatgística i protecció ecològica (segons el PORN) sense que s'haja justificat prou la necessitat de creixement del nucli urbà, tal com s'exigeix en l'article 50.4 del PORN de la serra Calderona.
  
- D'altra banda l'ampliació del nucli urbà per l'oest i tocant el llit del riu Olocau és acord amb el que preveu el PORN ja que aquest el considera com àrea antropitzada. No obstant això, no es considera acceptable des del punt de vista ambiental la canalització del riu tal com es projecta en el Pla General (caixers de formigó d'alçària no menor de 3 metres i amplària major de 30 metres) estimant insuficient l'estudi hidràulic presentat com a annex de la memòria justificativa. A més en els estudis existents sobre prevenció de riscos d'inundacions, en concret el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a la prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana) no detecten cap zona d'inundació al nucli d'Olocau, i preveuen únicament i exclusivament, una actuació estructural i puntual al nord-est del nucli urbà al barranc del Frare l'objectiu del qual és l'increment del llindar de desbordament evitant així que les crescudes del barranc que afecten el nucli urbà d'Olocau. En qualsevol cas si es justificara la necessitat d'adoptar mesures complementàries a les establertes en el PATRICOVA, aquestes, d'acord amb el que estableix la Llei d'impacte ambiental i en l'article 63 del PORN són infraestructures sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental específicament i hauran de projectar-se garantint el manteniment de les condicions naturals del llit.
  
2. Respecte de la resta del terme municipal que pertany a l'àmbit de la zona d'influència del Pla d'Ordenació de Recursos, l'ordenació projectada tampoc respecta en la seua totalitat els criteris establerts en aquest. Així algunes de les àrees de predomini forestal delimitat en el PORN no han sigut arreplegades en la seua totalitat en el Pla General com a sòl no urbanitzable d'especial protecció tal com estableix l'article 50.2 del PORN. En canvi s'han qualificat en aquesta categoria àrees que el PORN qualifica com a àrees de predomini agrícola.
  
S'apunten en el mapa adjunt aquelles àrees que tot i ser àrees de predomini forestal segons el PORN no han sigut considerades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció pel projecte del Pla General, com també aquelles àrees que per ser de predomini agrícola no presenten característiques per a ser incloses en l'esmentada qualificació.
  
3. D'altra banda la diferenciació d'àrees de sòl no urbanitzable de protecció agrícola no obeeix en principi a criteris de capacitat d'ús agrari. S'inclouen en aquest àrees degradades i fins i tot pedreres i zones forestals introduint en la normativa l'excepcionalitat a la protecció de parcel·les aïllades si es comprova que no resulta factible la transformació a regadiu. No obstant això, en l'esmentada qualificació només haurien d'incloure's aquelles àrees agrícoles que realment tenen una elevada capacitat d'ús agrícola i que per tant constitueix un recurs natural que s'ha de protegir, com estableix a més la llei del sòl no urbanitzable.
  
4. La proposta per a la ubicació d'un abocador de residus sòlids com a infraestructura de la xarxa primària en el projecte de Pla General és inadequada des del punt de vista ambiental, ja que la citada ubicació ha sigut rebutjada per a la instal·lació d'un abocador inert (resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi, de data 12 de febrer de 2002) ja que entre altres aspectes no compleix les distàncies mínimes d'allunyament a nuclis de població establerts en el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
5. L'àrea alberga a més un jaciment paleontològic denominat Olocau de gran interés científic i inclòs en l'inventari de la Conselleria de Cultura. Pel que fa a la gestió de les aigües residuals, des del punt de vista ambiental resulta inadmissible que no es permeta l'establiment d'una xarxa de clavegueram i el seu corresponent tractament a les àrees urbanes o urbanitzables consolidades o semiconsolidades. S'entén que el Pla General ha de corregir els impactes negatius heretats del desenvolupament del pla vigent i per tant de fixar com un dels objectius prioritaris, a curt o mig termini, el sanejament integral d'aquestes àrees, establint com a primer pas per a la seua consecució un termini màxim per a l'elaboració d'un estudi detallat que estudie el problema i les possibles solucions.
  
Com a mesura protectora per a evitar possibles impactes derivats de l'agreujament del problema a zones semiconsolidades se suspendrà l'atorgament de llicències d'obra de nous habitatges mentre no s'haja executat un sistema col·lectiu d'evacuació i tractament de les aigües residuals.
  
Les solucions individualitzades de tractament de les aigües residuals només són acceptables per a construccions aïllades i en aquest cas s'hauria d'exigir almenys un sistema d'oxidació total.
  
6. En relació amb les normes de regulació del sòl no urbanitzable s'han de fer les següents consideracions:
  
- Els usos permesos en el sòl de protecció agrícola hauran, en tot cas, d'estar relacionats amb el bé que s'ha de protegir (en aquest cas la productivitat agrícola) pel que es considera que les construccions de categoria quarta no tenen cabuda.
  
- Sobre l'article VI.3.4. reiterem el que apunta el punt 3 d'aquest escrit.
  
- La normativa del sòl no urbanitzable protegit i l'espai natural protegit haurà de fer referència a la normativa especifica i general que en cada cas estableix el PORN.
  
- A les àrees de protecció militar i d'afecció militar s'haurà d'especificar l'afecció igualment pel PORN de la serra Calderona i per tant la necessitat d'observança de les determinacions que aquest estableix per a cadascuna de les categories.
  
7. S'hauran d'incloure normes per a la regulació del tipus d'indústria que es permet en sòl urbanitzable d'ús industrial ja que el polígon projectat es troba pròxim a urbanitzacions del terme d'Olocau i al nucli de població de Marines Nou. En aquest sentit haurà d'ajustar-se a les limitacions que la nomenclatura d'activitats qualificades estableix per a la compatibilitat amb l'ús residencial (Decret 54/19990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
8. No s'han inclòs normes o ordenances per a fixar les condicions d'abocament a la xarxa de clavegueram o per a la prevenció de la contaminació acústica, aspectes especialment importants en el sòl urbanitzable industrial que no han sigut regulats en les normes. En aquest sentit i a falta de legislació sectorial vigent, es recomana el compliment dels criteris establerts en els models d'ordenances elaborats per als esmentats aspectes per l'entitat de sanejament i per la Conselleria de Medi Ambient respectivament en col·laboració, en aquests dos casos, amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
9. Els camins ramaders classificats al terme municipal han de grafiar-se en els plànols d'ordenació com a elements de la xarxa primària, indicant el traçat i l'amplària en la totalitat del terme municipal i garantint la seua continuïtat tant en sòl urbà, urbanitzable i no urbanitzable.
  
10. Entre els elements catalogats haurà d'incloure's el jaciment paleontològic denominat Olocau en el lloc on es proposa l'abocador de fems, jaciment que té un elevat interés, com es va posar de manifest en el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental de l'abocador abans citat.
  
Afeccions legals
  
- Espais Naturals Protegits. Gran part del terme municipal pertany al Parc Natural de la Serra Calderona, declarat per mitjà de Decret 10/2001, de 15 de gener, del Govern Valencià.
  
- Xarxa Natura 2000. La serra Calderona es troba així mateix inclosa entre els llocs d'interés comunitari aprovats per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana, de 10 de juliol de 2001.
  
- Camins ramaders. Al terme municipal es troben classificats dos camins ramaders, ambdós proposats com d'interés natural:
  
Sendera d'Olocau amb una amplària legal de 20,.89 m i
  
Assagador de la Garrofera amb 37,61 m.
  
- Domini públic i hidràulic. El principal llit és el barranc d'Olocau o del Carraixet que travessa el terme municipal de nord a sud.
  
- Coves. Al terme municipal abunden les cavitats, coves i avencs, i destaca la denominada cova del Cavall, inclosa en la proposta de Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana en el grup de criteris geològics I (Geomorfologia subterrània).
  
- Patrimoni cultural. El Pla General inclou un catàleg de béns i espais protegits que inclou tots els jaciments inventariats de la Conselleria de Cultura al terme municipal.
  
Consideracions ambientals
  
La documentació datada al novembre de 2002 ha esmenat les deficiències apuntades en els diversos informes emesos per aquesta conselleria, excepció feta dels aspectes següents:
  
En relació amb la gestió de les aigües residuals:
  
- La directriu D que fa referència a la no-concessió de noves llicències d'edificació mentre no s'haja executat un sistema d'evacuació i tractament d'aigües residuals ha d'abraçar no sols els sòls urbanitzables sinó també els sòls urbans consolidats.
  
- En aquest sentit i com a programa de vigilància ambiental s'haurà de remetre el Pla Especial de Sanejament previst en la directriu A per tal de supervisar-lo per aquesta conselleria.
  
- D'altra banda ha de ser anul·lada la normativa especifica dels sòls urbans consolidats sobre la prohibició d'existència de xarxa de clavegueram ja que no són acceptables des del punt de vista ambiental i són contradictòries amb el que preveuen les directrius d'evolució urbana i que d'acord amb la documentació remesa es concreten en els següents articles:
  
- Article 16 del sòl urbà dels Puntals.
  
- Article 18 del sòl urbà la Lloma.
  
- Article 12 del sòl urbà de la Pedralvilla.
  
- Es desconeix la normativa de la Lloma de les Clotxes i voltants de la Lloma.
  
- Les exigències per als habitatges unifamiliars aïllats en sòl no urbanitzable han de ser les mateixes que per a la resta d'edificacions, és a dir, s'instal·larà un tractament d'oxidació total, considerant insuficient, des del punt de vista ambiental, el que estableixen els punts IIII.9 VI.3.6 de les normes urbanístiques.
  
- En relació amb els camins ramaders classificats al terme municipal:
  
El camí ramader número 1 denominat assagador de la Garrofera s'ha grafiat incorrectament en el tram comprés entre el barranc de la Pedralvilla i la segona rotonda de la CV-333.
  
La norma reguladora dels camins ramaders (apuntada en l'apartat VI.10.2) està derogada; és d'aplicació la Llei 3/1995, de 23 de maig, de Camins Ramaders.
  
- S'ha omés la grafia de la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits en el tram nord, la qual cosa haurà d'esmenar-se independentment que se superpose amb la qualificació d'especial protecció de qualsevol índole (ecològica, agrícola, paisatgística, de predomini forestal o de regeneració)
  
- El traçat de la variant d'Olocau no es considera inclòs en l'avaluació ambiental del Pla General i per tant no es troba implícit en la declaració d'impacte ambiental d'aquest.
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i les estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental el projecte del Pla General d'Ordenació Urbana d'Olocau promogut per l'ajuntament sempre que aquest s'ajuste a la documentació presentada el dia 13 d'abril de 2003 (datada al novembre de 2002) i als condicionants establerts en el punt segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1) Perquè en qualsevol moment del desenvolupament del Pla General es realitze una correcta gestió de les aigües residuals generades al terme municipal:
  
1.1) La directriu D que fa referència a la no-concessió de noves llicències d'edificació mentre no s'haja executat un sistema d'evacuació i tractament d'aigües residuals es farà extensiva als sòls urbans consolidats que manquen de xarxa de clavegueram.
  
1.2) Com a part del programa de vigilància ambiental s'haurà de remetre el Pla Especial de Sanejament, previst en la directriu A, a fi que siga supervisat per aquesta conselleria.
  
1.3) S'anul·larà de la normativa especifica dels sòls urbans consolidats la prohibició d'existència de xarxa de clavegueram per no ser acceptable des del punt de vista ambiental i contradictòria amb el que preveuen les directrius d'evolució urbana. D'acord amb la documentació remesa es concreten en els següents articles:
  
- Article 16 del sòl urbà dels Puntals.
  
- Article 18 del sòl urbà la Lloma.
  
- Article 12 del sòl urbà de la Pedralvilla.
  
- L'article corresponent a la normativa de la urbanització Lloma de les Clotxes i voltants de la Lloma si és procedent.
  
1.4) Es considera insuficient, des del punt de vista ambiental, el que estableixen els punts IIII.9 VI.3.6 de les normes urbanístiques en relació amb el tractament de les aigües residuals en habitatges unifamiliars aïllats en sòl no urbanitzable, haurà d'instal·lar, igual que s'exigeix per a altres activitats en sòl no urbanitzable, un sistema individual d'oxidació total .
  
2) En relació amb els camins ramaders classificats al terme municipal:
  
- En els plànols d'ordenació generals (plànols a escala 1:10.000) com en els plànols d'ordenació detallats (corresponents al sòl urbà de la Pedralvilla), s'ajustarà el traçat del camí ramader número 1, denominat assagador de la Garrofera, respectant en tota la seua longitud l'amplària legal aprovada en l'ordre de classificació dels camins ramaderes del terme municipal, el plànol dels quals s'inclouen com a plànol d'ordenació número 8.
  
- La norma reguladora dels camins ramaders (apartat VI.10.2) vigent és la Llei 3/1995, de 23 de maig, de Camins Ramaders.
  
3) Se grafiarà en els plànols d'ordenació general (escala 1:10.000) la totalitat dels terrenys inclosos en el sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits, sense perjudici de les limitacions derivades de qualsevol altra qualificació d'especial protecció sobre els mateixos terrenys (ecològica, paisatgística, de predomini forestal, arqueològica o agrícola).
  
4) El traçat de la variant d'Olocau i la resta de condicionants haurà de sotmetre's a un procediment especific d'avaluació d'impacte ambiental no estant inclòs en la present resolució.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 18 de juliol de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 117/1999'AIA
  
Títol: : Nou accés a Alacant des de l'autovia d'Alcoi, CV-80
  
Promotor: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports
  
Objecte: Diversificació d'accessos a la ciutat d'Alacant així com descongestió dels ja existents
  
Localització: Municipi d'Alacant
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.
  
El traçat definitivament triat per a l'accés a Alacant des de l'autovia d'Alcoi té el seu començament a la rotonda de la CV-80 situada enfront del parc comarcal de bombers i finalitza en un vial principal del programa d'actuació urbanística número 1. Discorre, una vegada superada l'A-7, sobre la traça d'un camí existent de forma paral·lela al ferrocarril i s'allunya de les llacunes de Rabassa.
  
La secció tipus del projecte consta de dos carrils per sentit, amb mitjana de 4 m, 0,5 m de berma, 2 m de vorera d'emergència exterior, 7 m de calçada i 1 m de vorera d'emergència interior.
  
2. Alternatives.
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, en un principi van ser un total de quatre les que es van plantejar, totes elles van ser, així mateix, sotmeses a una anàlisi multicriteri. Pràcticament totes elles mantenen el mateix traçat fins al punt d'encreuament amb l'autopista A-7, a partir del qual és l'alternativa número 4 la que queda més a l'oest, és a dir, més pròxima a les llacunes de Rabassa. No obstant això, la seua menor sinuositat i la millor adaptació al planejament urbanístic van portar a decantar-se per l'esmentada alternativa número 4.
  
Malgrat l'anterior, successius esdeveniments, als quals es fa referència en l'apartat següent de la present declaració d'impacte ambiental, van conduir a plantejar una nova alternativa que disminuïra l'afecció que suposava, principalment sobre les llacunes de Rabassa, la fins aquell moment elegida.
  
Amb tot, es va estudiar una cinquena alternativa, la qual té caràcter definitiu en el present procés d'avaluació. Aquesta és la que discorre, aproximadament, sobre la traça d'un camí existent (camí del Toll), la que és paral·lela a una línia de ferrocarril pròxima. Eixa alternativa, encara que suposa un increment de longitud significatiu respecte de les anteriors, disminueix considerablement l'afecció a les llacunes de Rabassa.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 22 de febrer de 1999, procedent de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, es va rebre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte de nou accés a Alacant des de l'autovia d'Alcoi CV-80 Alacant.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic de nou accés a Alacant des de l'autovia d'Alcoi CV-80 Alacant, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el Boletín Oficial del Estado d'11 de març de 1999, i en Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 24 de març de 1999, i s'han rebut diverses al·legacions. De totes elles, només la presentada per la Colla Ecologista d'Alacant feia referència a aspectes ambientals.
  
Així mateix, el certificat d'informació pública remés per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports s'acompanyava de l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
2. Resum d'al·legacions.
  
Seguidament es resumix, de forma molt breu, allò essencial de l'al·legació presentada per la Colla Ecologista d'Alacant, per ser aquesta l'única que abordava qüestions ambientals sobre el traçat de l'alternativa número 4.
  
Aquesta es referia a diversos aspectes dels quals s'han extret, per la seua major rellevància relativa, els següents:
  
- Mostren el seu desacord amb la classificació de moderats impactes ambientals per als traçats proposats, per la gran proximitat a les llacunes de Rabassa. En aquest sentit, s'abunda en l'afecció individualitzada a aquestes com també a la generada sobre la forest el Gall.
  
- Es qüestiona la necessitat real del vial que es planteja.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.
  
En data 7 de juliol de 2000 es van consultar els següents organismes:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
- Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
  
- Ajuntament d'Alacant.
  
En data 2 d'agost de 2000 es va rebre resposta de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Publiques. L'esmentat informe conté importants puntualitzacions respecte de l'afecció al normal funcionament del parc comarcal de bombers, tant durant les fases de construcció com d'explotació. Així, es considera necessari ara transcriure, si més no, les seues conclusions:
  
«Ha de considerar-se el risc sísmic en els càlculs del projecte i les seues infraestructures associades.
  
Han de tindre's en compte els problemes que les obres produiran en l'accés al parc brigada de bombers i preveure els accessos alternatius.
  
En les proximitats de l'eixida de la A-7 a la nova carretera hauria de contemplar-se la ubicació d'una rotonda per a poder realitzar el canvi de sentit de la marxa i així aconseguir la ràpida tornada dels vehicles de bombers al seu parc i quedar operatius, de nou, com més prompte millor.
  
Ha de solucionar-se el problema d'accés al tram de la A-7 comprés entre la rotonda de la universitat i la nova eixida al vial projectat, ja que en cas d'accident en aquest tram els serveis d'emergències perdrien un temps preciós en intervindre».
  
En data 11 d'octubre de 2000 es va rebre l'informe redactat per l'Ajuntament d'Alacant. Aquest es pot sintetitzar en la idea que només l'afecció als terrenys protegits de les llacunes de Rabassa (es recorda que es fa referència al traçat de l'alternativa núm. 4), és ja motiu suficient per a la revisió del traçat si bé, es puntualitzen en aquest, les mesures preventives i correctores proposades per l'estudi es consideren també suficients per a garantir la minimització dels impactes que es generaren.
  
En data 20 de novembre de 2000 es va rebre informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant. Aquest ressaltava la importància, com a punts d'aigua, de les llacunes de Rabassa, i advertia del deteriorament del perímetre d'alguna d'aquestes. Així mateix, no considerava consistent la justificació que sostenia l'elecció de l'alternativa finalment elegida.
  
Amb motiu de tot l'anterior, per mitjà d'escrit datat en el 10 d'abril de 2001 es va comunicar al promotor de les obres el contingut dels anteriors informes, i vam sol·licitar que es garantira que les actuacions necessàries per a l'execució del projecte no suposaren l'aparició d'impactes ambientals no desitjables, com també que es justificara, de forma adequada, el disseny final de la solució que s'estimara més convenient.
  
Finalment, en data 16 de juny de 2003, es va rebre escrit de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, amb el qual es remetia una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en la qual s'estudiava una nova alternativa de traçat per al tram més conflictiu de l'elegit anteriorment, açò és, per al que discorre des de més enllà de l'encreuament de la A-7 fins a l'entroncament amb el vial principal del programa d'actuació urbanística número 1.
  
La descripció d'aquesta nova alternativa s'obviarà ara, en tant que ja ha sigut objecte d'aquesta en l'anterior apartat de la present declaració d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb els informes rebuts i del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que no existeix, per part de les obres projectades, afecció a servituds legals ressenyables.
  
Pel que fa a la classificació i la qualificació del sòl, d'acord amb el que indica l'estudi d'impacte, el traçat del nou accés discorre íntegrament sobre sòl qualificat com no urbanitzable de tipus rústic.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació.
  
- Geologia.
  
La zona d'actuació es troba, majorment, sobre formacions quaternàries, i ocupa un primer tram conformat per calcàries i margues.
  
- Règim hidrològic.
  
Excepte un tram inicial del traçat, contributiu del barranc de les ovelles, la zona no es troba dins de cap conca significativa. Són destacables les llacunes existents en l'entorn de la traça, formades en els fons de les depressions generades per antigues pedreres d'argila. No es té constància de cap formació aqüífera coneguda davall la zona d'actuació.
  
- Vegetació.
  
La vegetació potencial de la zona queda dins de l'àmbit dels llentiscles litorals, actuant com a comunitat permanent, per l'aridesa de la zona. Pel que fa a la vegetació actual, aquesta no presenta cap singularitat, per l'antropització de l'entorn.
  
- Fauna.
  
La fauna de la zona presenta un caràcter marcadament antropòfil, formada majorment per múrids i certes espècies pròpies de l'herpetofauna.
  
A la zona de les llacunes de Rabassa, l'ecosistema d'aiguamoll generat alberga fauna amfíbia, com també l'avifauna pròpia d'aquests espais, ja siga nidificant o hibernant, sense ser aquesta molt exigent a l'hora de buscar llocs on localitzar-se.
  
- Paisatge.
  
El paisatge de la zona d'estudi té un grau d'alteració humana de mitjà a intens. És predominantment pla excepte en el seu tram més pròxim a Alacant. Indica l'estudi que el paisatge no presenta cap interés, si bé el traçat finalment triat salvaguarda les àrees que sí el tenen, com les llacunes de Rabassa.
  
- Camins ramaders.
  
D'acord amb l'estudi, no s'afecta cap camí ramader. El més pròxim a la traça prevista és la sendera del Desert i el barranc de l'Infern. Malgrat que no existix afecció, com s'ha dit, a la citada sendera, el projecte ha previst la reposició del camí del Toll a Sant Vicent i del camí de Piqueres, atés que milloren l'accessibilitat a la sendera del Desert.
  
- Patrimoni cultural.
  
D'acord amb l'estudi arqueològic i patrimonial inclòs en l'estudi, no s'afecta directament cap jaciment arqueològic, i s'establixen, no obstant això, dos àrees de cautela per haver trobat indicis de possibles restes de valor durant la prospecció.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.
  
Durant la fase de construcció, els impactes més importants, d'acord amb el criteri expressat en l'estudi d'impacte ambiental, seran els que es generen sobre la geomorfologia, per l'execució de desmunts i terraplens, aigües superficials, el sòl i el paisatge.
  
Ja en fase d'explotació, els impactes més destacables seran aquells que es donen sobre les aigües superficials, el sòl, els cultius, la fauna i les seues pautes de comportament, l'atmosfera, des del punt de vista acústic en major mesura i el paisatge.
  
En referència a l'impacte acústic a la zona, es vol destacar que l'estudi d'impacte ambiental ha realitzat un estudi acústic per mitjà del qual s'han obtingut, finalment i després de l'aplicació d'un model matemàtic, les línies isòfones en les proximitats de la carretera. No obstant això, aquest no ha precisat per a quins períodes ni a quins punts hi ha afecció als usos del sòl presents o futurs.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.
  
D'entre les mesures correctores disposades cal destacar, més enllà de les habituals en aquest tipus d'actuacions, la restauració vegetal de la zona, talussos estesos per a poder procedir a la hidrosembra i la comprovació de nivells sonors previstos.
  
En línia amb l'anterior, cal referir-se que l'estudi no s'acompanya d'un pla de revegetació que descriga els aspectes concernents a eixa activitat, i tampoc valora econòmicament, ni especifica en quina forma s'executarà, la comprovació de nivells sonors a què es fa referència.
  
Així mateix, s'ha establert que es realitze un seguiment arqueològic de dos zones del traçat delimitades en l'estudi, es localitza la primera en l'entorn de les cases lo Bueno i Fondo Piqueres i la segona en les de Toll i Roca.
  
En el programa de vigilància ambiental que s'inclou en l'estudi s'assenyala que la vigilància correspon als òrgans ambientals competents. És necessari reflectir l'error en què s'incorre quan es diu açò perquè, d'acord amb l'article 35 del Reglament d'Impacte Ambiental, la vigilància correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.
  
Així mateix, el programa, si bé ha detallat succintament alguns paràmetres, no ho ha fet així amb els indicadors i valors límit que s'han d'establir, la qual cosa s'estima necessari, en aquest cas, per l'entitat del projecte, no tant per les seues implicacions ambientals com per la seua envergadura.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.a de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte de nou accés a Alacant des de l'autovia d'Alcoi, CV-80, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Publiques, Urbanisme i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes que concernen a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- En la confecció del projecte de construcció es tindrà en compte l'informe de la Direcció General d'Interior, per la qual cosa s'hauran d'atendre els seus requeriments en la mateixa forma que la resta dels condicionants del present apartat.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
El projecte de construcció haurà de localitzar aquelles àrees on poguera generar-se un impacte acústic puntual tant a habitatges disseminats com a zones residencials o industrials situades a les proximitats de la nova traça. Per a això, a més de tirar mà de l'estudi acústic inclòs en l'estudi d'impacte, haurà de prevore's, ja en fase d'explotació, una campanya de mesuraments acústics que confirme les conclusions d'aquell, la qual haurà de programar-se per als períodes diürn i nocturn.
  
Els valors límit seran els especificats, segons els usos afectats, en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental i en el seu apartat de mesures correctores es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran en munts, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals.
  
- El projecte de construcció incorporarà un estudi específic d'integració paisatgística on s'inclouran les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que es voran afectades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, caldrà fixar-se molt especialment que eixes mesures, o altres addicionals que hagueren de prendre's, siguen efectives contra l'erosió d'aquests. Haurà de procedir-se a descompactar, per mitjà de subenrajolat, aquelles superfícies que s'hagueren vist afectades per accions d'obra que hagueren alterat les seues condicions naturals (trasbals de maquinària pesada, recollides, etc).
  
Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no condicionada a l'efecte, aquesta haurà d'estar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a cunetes o canalitzacions, que els conduïsquen, a la vegada, a punts previstos (per exemple, arquetes cegues suficientment dimensionades).
  
- Haurà de redactar-se un complet programa de vigilància ambiental que reculla totes les variables ambientals afectades, els indicadors que permeten el seu control, valors límit, informes, periodicitat d'aquests, etc. Així mateix, com ja s'ha indicat anteriorment, les despeses derivades del nou programa hauran de ser valorades econòmicament i incloure's en el pressupost del projecte de construcció.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, atés que el traçat finalment triat s'allunya d'aquell que va obtindre l'anterior informe favorable.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 31 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 006/2003-AIA
  
Títol: : Ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Santa Pola (Alacant)
  
Promotor: Sanejament d'Aigües
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques Urbanisme i Transports
  
Localització: A terrenys de l'EDAR existent, al terme municipal de Santa Pola (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte:
  
Actualment hi ha una EDAR de llacunatge que consta de sis llacunes anaeròbies, tres llacunes facultatives i dues llacunes de maduració. Aquesta depuradora va ser dissenyada el 1987 per a un cabal màxim de 20.400 m³/d.
  
El sistema de sanejament de Santa Pola recull també les aigües residuals generades a la Gran Platja, la Platja Llisa i Tamarit. Aquesta aigua presenta altes concentracions de clorurs, la qual cosa impedeix la possible reutilització per a reg de cítrics, i s'ha de mesclar amb aigua dolça per a regar.
  
D'altra banda i pel fet de no haver-hi una altra possibilitat d'abocament, quan no existia demanda o augmentava la salinitat, l'aigua es reconduïa a un saladar.
  
El present projecte preveu la construcció d'una nova EDAR sobre una de les llacunes facultatives actuals, i també l'adaptació i neteja de les restants per a emmagatzemar l'aigua tractada per a reutilització agrícola. La nova EDAR es dimensiona per als següents cabals:
  
- En temporada baixa: 12.000 m³/d
  
- A l'estiu: 24.000 m³/d
  
La capacitat de tractament, per consegüent, és per a una població de 80.000 a 160.000 habitants-equivalents respectivament. El tractament elegit és de fangs activats de baixa càrrega amb les següents etapes:
  
- Pretractament: desbast, tamisatge i desarenatge-desengreixatge.
  
- Tractament secundari: canals d'oxidació, decantadors secundaris i recirculació de fangs.
  
- Tractament terciari compost per decantació lamel·lar amb tractament fisicoquímic, filtració sobre llit d'arena, desinfecció amb radiació ultraviolada i afinament amb hipoclorit sòdic.
  
- Tractament de fangs: espessidor, deshidratació amb centrífugues.
  
S'indica que després del tractament terciari la concentració de fòsfor total ha de ser menor o igual a 2 mg/l, no s'indica concentració de nitrogen total; el Reial Decret 509/1996 diu que per a poblacions superiors a 100.000 habitants equivalents el límit per al fòsfor total és de 1 mg/l, i per al nitrogen total de 10 mg/l.
  
La destinació prioritària que es donarà a l'efluent serà la reutilització agrícola, s'emmagatzemarà l'aigua tractada en les llacunes existents. En casos extraordinaris, es podrà preveure un abocament puntual a la rambla dels voltants, com també a l'emissari submarí de Santa Pola quan es construïsca.
  
2. Alternatives.
  
Es justifica la ubicació en la mateixa parcel·la de les instal·lacions actuals per limitacions de la qualificació urbanística en el Pla General d'Ordenació Urbana de Santa Pola i l'execució de nous traçats de col·lectors, mentre que a la parcel·la de l'EDAR actual es disposa de totes les infrastructures necessàries.
  
Es plantegen també alternatives de tractament, elegint la de fangs activats de baixa càrrega per presentar major estabilitat davant de canvis en les característiques de l'abocament (salinitat, càrregues contaminants i cabals), rendiments òptims en l'eliminació biològica del nitrogen que permeten l'eliminació química del fòsfor amb rendiments elevats, sense afectar la resta del tractament.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:
  
Sanejament d'Aigües remet en data 13 de gener del 2003 la documentació corresponent al projecte i l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria de Medi Ambient publicat en el DOGV núm. 4445, de 21 de febrer de 2003, i no s'han presentat al·legacions al mateix segons consta en els certificats remesos.
  
2. Petició d'informes sectorials:
  
Se sol·licita informe al Servei de Qualitat d'Aigües de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Informes sectorials
  
En contestació a la consulta efectuada es rep l'informe següent:
  
- Servei de Qualitat de les Aigües: Es formulen les consideracions següents:
  
1. Si bé la població empadronada de Santa Pola és de 17.060 habitants, la població real presenta grans variacions al llarg de l'any, i pot arribar als 120.000 habitants en els mesos d'estiu. Per tot això s'ha buscat un disseny de planta que ha de ser capaç d'assumir aquestes variacions de cabal sense alterar els seus rendiments.
  
2. Per tal d'evitar l'entrada d'aigües amb salinitat elevada, s'ha de prestar especial atenció al manteniment de la xarxa de col·lectors i especificar quin tractament i quina destinació es donaran a aquestes aigües en cas que continuen arribant a la planta.
  
3. S'hauran de realitzar controls periòdics de l'efluent generat abans del seu abocament per tal de garantir el compliment del Reial Decret 509/1996 que desenvolupa el Reial Decret Llei 11/1995, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes.
  
4. Atés que, tant les llacunes de Santa Pola, com el front litoral del Parc Natural de les Salines de Santa Pola, han sigut declarades zones sensibles, d'acord amb els criteris establerts en el Reial Decret 509/1996, s'hauran de controlar especialment les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent.
  
5. Igualment, i atés que està previst reutilitzar l'aigua per a reg, s'inclouran controls de paràmetres microbiològics, d'acord amb els criteris establerts per a aigües de reg per organismes internacionals, mentre no es publique una normativa nacional específica.
  
6. Els fangs generats en aquesta planta, com també els procedents de la neteja de la llacuna, una vegada estabilitzats, hauran de gestionar-se d'acord amb el que estableix la normativa vigent en matèria de residus, o bé, en cas d'ús agrícola, al què estableix la Directiva 86/278/CEE i Reial Decret 1.310/1990.
  
7. S'ha de prevore una reserva de sòl que permeta una ampliació de la planta dissenyada, en el cas que l'augment de cabals així ho exigisca.
  
8. L'abocament haurà de disposar de les corresponents autoritzacions d'abocament atorgades pels organismes competents.
  
Afeccions legals
  
L'abocament a llit o per mitjà d'emissari submarí incideix sobre la zona sensible de les aigües marítimes de la franja litoral del parc de Santa Pola declarada per mitjà de l'Ordre de 30 d'agost del 2002. Incideix així mateix sobre el front litoral inclòs en la zona LIC de l'illa de Tabarca. S'haurà de disposar de les corresponents autoritzacions d'abocament amb els límits establerts per a zones sensibles.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte:
  
La ubicació de la planta es realitza en terrenys ja transformats per les instal·lacions existents, no obstant això en l'execució de noves conduccions, segons s'indica en l'informe arqueològic, s'haurà de tenir en compte l'impacte sobre jaciments ja que la zona està considerada com a àrea d'interés arqueològic.
  
En la fase de funcionament, el principal element que pot veure's afectat és el medi hídric per la qualitat de l'efluent depurat la destinació del qual serà la reutilització per a reg o l'abocament a la rambla i l'emissari submarí de Santa Pola quan es construïsca, ja que les aigües marítimes de la franja litoral de Santa Pola estan declarades com a zona sensible i pertanyen a la LIC de l'illa de Tabarca. Així mateix l'emissió d'olors i l'impacte paisatgístic per la presència d'edificacions en una zona de conca visual àmplia són elements que poden produir impactes derivats del funcionament del sistema.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Entre els impactes que s'assenyalen en l'estudi es troben els produïts:
  
- Sobre la qualitat de l'aire, per l'emissió de partícules i gasos durant l'execució de les obres com també olors en la fase de funcionament, tant en la línia d'aigua com en la de fangs.
  
- Sobre el sòl pels canvis en les característiques físiques del sòl i la modificació de la vessament.
  
- Sobre la qualitat de l'aigua depurada, l'objecte de les obres és la millora del tractament actual, per la qual cosa comporta un impacte positiu sobre la qualitat del medi hídric.
  
- Impacte sobre el paisatge per la presència de les instal·lacions, encara que s'indica que quedaran emmascarades per existència de vegetació frondosa.
  
- Sobre la generació de residus s'inclou l'impacte ocasionat pel buidatge de la bassa F-2, a causa dels fangs dipositats en aquesta.
  
En l'estudi, en el capítol d'afeccions també es menciona l'impacte sobre el patrimoni arqueològic i sobre els espais protegits del Clot de Galvany, les Salines de Santa Pola, la microreserva del barranc de l'Escolgador de Crist, la LIC marina de la costa i la reserva marina de l'illa de Tabarca i zona ZEPA. En aquest cas indica que els espais mencionats poden beneficiar-se de la depuració de les aigües.
  
No obstant això, precisament per l'existència d'aquests, la qualitat de l'aigua depurada haurà de respondre a les exigències establertes per al cas.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:
  
S'estableixen mesures correctores tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, les corresponents als impactes més significatius són:
  
- Sobre emissió d'olors: ubicant en edificis amb sistema de desodorització els processos de pretractament, bombaments, tractament de fangs i els processos que produïsquen olors desagradables.
  
- Sobre les emissions acústiques: reduint les emissions per mitjà de la inclusió de les bufadors en cabines d'insonorització i per a la resta tancant la maquinària causant de sorolls en edificis amb aïllament acústic.
  
- Sobre l'afecció a la vegetació, a replantar les zones afectades: mantenint la zona verda on no hi haja elements específics de tractament, maquinària o pas de vehicles. Amb plantació d'espècies arbòries autòctones en el perímetre de la depuradora i amb la reposició de cultius o plantes en el traçat dels col·lectors, indicant que s'hauran de trasplantar tots els arbres afectats per l'execució de les obres, i no s'admetrà la destrucció d'aquests.
  
- Sobre l'alteració del paisatge per la instal·lació, indica que s'adoptarà un disseny i acabat exterior que afavorisquen la integració estètica i s'enjardinarà amb una pantalla vegetal arbòria perimetral per a afavorir la integració paisatgística i limitar l'acció del vent.
  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que es nomenarà un tècnic de medi ambient responsable de la supervisió de les mesures, establint per al seguiment indicadors de realització i indicadors d'eficàcia tant per a la fase d'obres (incloent la vigilància i protecció del patrimoni arqueològic), com per a la fase de funcionament, establint assajos i controls analítics en l'etapa de proves de funcionament, de l'aigua residual bruta (cabal, DBO5, SS, NKT, i Ptotal), de l'aigua residual tractada (DBO5, SS, NKT, Ptotal i coliformes fecals) del fang del reactor biològic (% en pes de sòlids volàtils) i del fang dessecat (% en pes de sòlids).
  
No obstant això, s'hauran d'incloure els paràmetres de control d'aigües destinades per al reg d'acord amb els criteris establerts per organismes internacionals fins a l'aprovació de normativa nacional específica.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I 6.b.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el projecte d'ampliació de la depuradora d'aigües residuals de Santa Pola, que s'ha d'ubicar en els terrenys de l'EDAR existent en el terme municipal de Santa Pola (Alacant), projecte promogut per Sanejament d'Aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1) La qualitat exigible a l'efluent depurat haurà d'ajustar-se al que estableix la Directiva 91/271 sobre tractament d'aigües residuals urbanes, com també en el Reial Decret 509/1996 que la transposa. Així mateix, pel que fa a la qualitat de l'aigua depurada per a reg s'haurà d'atendre a les recomanacions de diversos organismes (FAO, OMS...). Tant les llacunes de Santa Pola, com el front litoral del Parc Natural de les Salines de Santa Pola han sigut declarades zones sensibles, d'acord amb els criteris establerts en el Reial Decret 509/1996, s'hauran de controlar especialment les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent, aplicant els nivells exigibles a poblacions superiors als 100.000 habitants-equivalents.
  
2) Per tal d'evitar l'entrada d'aigües amb salinitat elevada, s'ha de prestar especial atenció al manteniment de la xarxa de col·lectors, especificant quin tractament i quina destinació es donarà a aquestes aigües en el cas que continuen arribant a la planta.
  
3) S'ha de preveure una reserva de sòl que permeta una ampliació de la planta dissenyada, en el cas que l'augment de cabals així ho exigisca.
  
4) S'ha de garantir una xarxa de pluvials separativa en les zones urbanes a les quals dóna servei l'estació depuradora, de forma que s'evite el desbordament de la planta en moments de pluges fortes.
  
5) Com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions es recomana l'adequació del disseny dels edificis a l'entorn agrícola, la utilització de materials que no produïsquen reflectància, com també la incorporació d'una pantalla arbòria en el perímetre de la parcel·la i en forma de cordons que permeten l'ocultació dels elements de l'EDAR, amb espècies acords amb l'entorn. S'assegurarà el manteniment de la mateixa per mitjà de regs periòdics. En les zones no ocupades per instal·lacions s'estendrà a la conservació de la vegetació natural existent i s'evitarà introduir espècies d'enjardinament al·lòctones.
  
6) S'ha de garantir una destinació i gestió adequades per als fangs generats en el procés de depuració com també els procedents de la neteja de la llacuna. En el cas que la destinació siga l'ús agrícola, s'hauran de complir les prescripcions de la Directiva 86/278/CEE, transposada a la nostra normativa a través del Reial Decret 1.310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de fangs de depuració en el sector agrari.
  
7) S'haurà de remetre anualment a aquesta Direcció General un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental incloent:
  
- Resultats analítics obtinguts tant de l'influent com de l'efluent amb una periodicitat mensual almenys dels paràmetres fisicoquímics de pH, DBO5, DQO, sòlids en suspensió, N total i P total, com també dels paràmetres microbiològics en l'efluent de coliformes totals, fecals, estreptococ fecal, nematodes i els quals s'establisquen per a les aigües depurades reutilitzades per al reg. S'indicaran així mateix els cabals d'arribada i cabals tractats.
  
- La gestió i la destinació dels fangs generats, els procedents de la neteja de la llacuna i resultats analítics obtinguts (en el fang dessecat:% en pes sòlids volàtils sobre el total de sòlids (estabilitat),% en pes de sòlids (sequedat)). Així mateix s'especificaran els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades.
  
- Control d'olors: es controlarà el funcionament de les mesures de desodorització de l'EDAR periòdicament i almenys amb caràcter semestral i se serà més exhaustius quan es tinga constància que s'estan produint molèsties en la població. El control serà sistemàticament sensorial o analític, de forma qualitativa.
  
- Control de sorolls: s'efectuaran controls periòdics, almenys semestral, del nivell de sorolls de les instal·lacions en tot el perímetre de la planta, es procurarà minimitzar en la mesura que es puga el nivell sonor de les operacions de manteniment, es detectaran les causes de la seua producció i s'avaluaran les alternatives d'operació.
  
- L'estat del tanca perimetral i la resta d'incidències que s'hagen produït incloent reportatge fotogràfic sobre les mesures de minimització de l'impacte paisatgístic.
  
8) Atés que la zona està considerada àrea d'interés arqueològic és preceptiva la presència d'un arqueòleg que porte a terme el seguiment de les obres, el qual haurà d'actuar conforme al que estableix l'ordre que regula la realització d'activitats arqueològiques de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 645, de 13 d'agost de 1987). Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
9) Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en el present condicionat.
  
10) Haurà de disposar de les autoritzacions preceptives tant per a l'abocament a llit com per a la reutilització de les aigües residuals depurades per al reg. En el cas d'abocament per mitjà d'emissari submarí, s'haurà de disposar així mateix de l'autorització preceptiva, tenint en compte els límits a establir per tractar-se de zona sensible i estar inclosa en la zona de LIC marí de l'illa de Tabarca.
  
11) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via la administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 18 de juliol de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 056/2003-AIA
  
Promotor: Comunitat de regants Pozo La Vaquera
  
Objecte del projecte: Bassa de reg en el projecte d'obres de millora en xarxa de distribució per a reg localitzat d'alta freqüència
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Gestió del Medi Natural
  
Localització: Parcel·la 34 del polígon 20 del terme municipal de Cheste (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte.
  
El projecte consisteix en la construcció d'una bassa de materials solts com a element regulador per a aigua de reg de 13.821 m³ de capacitat total (11.073 m³ de capacitat útil), situada al polígon 20, parcel·la núm. 34 del terme municipal de Cheste.
  
L'embassament es projecta realitzar de materials solts, semienterrat, impermeabilitzat amb làmina de polietilé d'alta densitat d'1,5 mm de gruix. L'alçària des del fons fins a la cota de coronació és de 5,8 m i l'alçària del talús des del punt de tall amb el terreny situat a menor cota és de 13,5 m. El talús interior és d'1,5:1(H/V) i l'exterior d'1,5:1(H/V). La coronació es fixa a 5 m d'amplària, amb rastell perimetral que protegeix i reforça la part superior de la làmina impermeable.
  
El volum de terres sobrant a abocador és de 4.972,51 m³.
  
No indica si cal instal·lar el subministrament elèctric per al funcionament del sistema o si s'aprofita algun subministrament existent.
  
2. Alternatives.
  
Es plantegen altres alternatives d'ubicació que es descarten bé per no posseir prou cota per a satisfer per gravetat la superfície destinada al reg (parcel·la 128 del polígon 20), bé per l'allunyament del sondeig (parcel·la 61 del polígon 22). Per aquest motiu es justifica l'elecció de la parcel·la 34 del polígon 20 per tenir la major cota de les tres, estar més pròxima al sondeig per la qual cosa el traçat de les conduccions de connexió a l'embassament és mínim i perquè l'impacte visual pot ser minimitzat per mitjà de les mesures correctores que es plantegen.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remesa de l'expedient.
  
En data 26 de febrer del 2003, la Direcció Territorial de Medi Ambient de València remet la documentació corresponent al projecte i l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria de Medi Ambient en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.496, de data 9 de maig de 2003, i no consta cap al·legació segons el certificat remés.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.
  
Es va efectuar consulta a la Direcció General d'Interior.
  
Es va sol·licitar ampliació relativa a la modificació de l'emplaçament de l'embassament que figura en el plànol núm. 1 de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Informes sectorials
  
Com a contestació a la consulta efectuada i informes remesos, l'expedient conté els següents informes:
  
- Dels Serveis Territorials de Medi Ambient de València:
  
S'informa dels antecedents de l'expedient, s'indica que té obert expedient d'infracció per haver realitzat les obres prèviament a la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental. No obstant això, indica que els terrenys on s'ubica la bassa de reg, encara considerant-se forestals perquè estan poblats per espècies vegetals silvestres, no poden considerar-se com gran valor ecològic, ja que no disposen d'elements biòtics o abiòtics d'especial rellevància, per la qual cosa en principi no hi hauria hagut impediment per a tramitar l'autorització de l'esmentada instal·lació.
  
- De la Direcció General d'Interior:
  
S'indica que la normativa aplicable relativa al risc sísmic és la norma de construcció sismoresistent NCSE-94, en la qual indica per al municipi de Cheste una acceleració sísmica bàsica de 0'05 g (sent de 0,06 g en la NCSR-02 d'aprovació posterior al projecte), i que segons la citada norma, el projecte és considerat com de moderada importància, segons l'apartat 1.2.2, per no ser esperats la producció de danys significatius a tercers, que es produïsquen víctimes o que s'interrompa un servei primari en cas de destrucció. No obstant això en el projecte no s'inclou un apartat específic d'accions sísmiques, però es tracta aquest risc en l'apartat 6.5, Geotècnia i sismicitat, de la memòria i en l'annex número 5, Estudi geotècnic.
  
Pel que conclou que no es fa cap recomanació pel que fa a l'afecció per risc sísmic, únicament recordar que és preceptiva la inclusió d'un apartat específic amb el títol d'«Accions sísmiques».
  
Així mateix, indica que la ubicació de l'embassament no correspon a la reflectida en els plànols de l'estudi d'impacte ambiental i que per tant, és qüestionable que l'estudi geotècnic corresponga a l'emplaçament finalment elegit.
  
Es va sol·licitar al promotor l'ampliació de la documentació per a esmenar la deficiència assenyalada, per la qual cosa es va aportar un plànol corregit del plànol número 1 de l'estudi d'impacte ambiental, ja que la ubicació correcta de l'embassament correspon a la reflectida en el plànol del projecte tècnic que va ser presentat en la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació en data 15 de juliol del 2002 i que l'estudi geotècnic que es va realitzar és vàlid ja que va ser de l'emplaçament descrit en el projecte.
  
Afeccions legals
  
No hi ha afecció als camins ramaders ni als jaciments arqueològics catalogats i inclosos en el Pla General d'Ordenació Urbana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte:
  
Els elements ambientals amb possibilitat de resultar afectats per la construcció de la bassa com són el sòl, a causa de les transformacions d'adequació de la parcel·la, risc d'erosió, eliminació de vegetació natural, alteracions de la fauna, generació de residus inerts i modificacions en el paisatge.
  
2. Identificació i valoració d'impactes:
  
Es descriuen els impactes previsibles relatius a l'emissió de partícules a l'atmosfera, emissió de sorolls, sobre l'entorn natural: flora (recuperable en part per revegetació de talussos), fauna, alteració del paisatge per modificació de l'orografia, sobre la hidrologia per extracció d'aigües subterrànies, erosió de talussos, etcètera.
  
Això no obstant, cal assenyalar que l'impacte previsible sobre la fauna no resulta únicament per la fauna que es puga desplaçar per l'ocupació de sòl, sinó també pels possibles xocs de l'avifauna amb la tanca, com també per la caiguda accidental d'animals en la bassa o l'efecte barrera de la tanca en els amfibis o xocs de l'avifauna amb la línia elèctrica en el cas que n'hi haja.
  
També hi ha el risc d'inundació per eventual ruptura de l'embassament, com s'ha indicat en el paràgraf anterior.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:
  
S'estableixen mesures correctores en la fase de construcció relatives a la qualitat de l'aire i nivell de sorolls de la maquinària; la protecció del sòl evitant la seua erosió i degradació (retirada de terra vegetal); la protecció d'aigües superficials i subterrànies; la protecció de la vegetació, la fauna i el paisatge per mitjà de la disminució del pendent en els talussos i la revegetació d'aquests amb espècies autòctones, d'aquesta manera també es reserva la terra vegetal excavada per a facilitar les plantacions.
  
Les mesures que s'indiquen per a la fase d'explotació o funcionament es refereixen a la protecció del sòl (mesures per a la revegetació i estabilitat de talussos); la protecció sobre les aigües subterrànies; la protecció del paisatge per mitjà de la revegetació i manteniment de les espècies plantades.
  
No obstant això, no es preveuen mesures correctores per a evitar l'afecció a l'avifauna i facilitar el trànsit d'amfibis. Tampoc s'indica la gestió amb els materials excedentaris de les obres realitzades. No es concreten les espècies a utilitzar per a la revegetació dels talussos.
  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que durant l'execució de les obres es realitzaran controls, entre altres, sobre el lloc d'ubicació de les instal·lacions auxiliars i recollides de material, restauració de les zones compactades per pas de maquinària, de la gestió i la destinació dels distint tipus de residus. Durant l'explotació es realitzaran controls del manteniment de les espècies utilitzades en la revegetació, sobre l'estat de talussos i si cal realitzar noves sembres, dels nivells piezomètrics dels aqüífers i composició de les aigües extretes.
  
No obstant això, no s'indica cap periodicitat per als controls que es proposen.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics de l'annex I 8.e del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I 8.e del Decret 162/1990.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són aplicables.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, el projecte de la bassa de reg en el projecte d'obres de millora en la xarxa de distribució per a reg localitzat d'alta freqüència situat en la parcel·la 34 del polígon 20 del terme municipal de Cheste (València), promogut per la Comunitat de Regants Pozo La Vaquera, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1) S'haurà d'incloure en el projecte un apartat específic d'accions sísmiques.
  
2) Per a garantir l'estabilitat dels talussos i per a evitar l'erosió i aixaragallament d'aquests s'haurà d'efectuar un seguiment de la plantació que es realitze en aquests, assegurant el manteniment de la revegetació per mitjà de la implantació d'un sistema de reg, incloent en el pressupost tant la instal·lació de l'esmentat sistema com els costos de les plantacions. Pel que fa a les espècies a utilitzar per a la revegetació hauran de ser preferentment espècies arbustives (com bruc, timó, argilaga, etc. a portell), herbàcies (margall italià, farratge, trèbol blanc, etc. a portell), amb labors d'implantació consistents en treballlada lleugera d'esponjament, sembra, adobada i reg posterior.
  
3) En el cas que resulte necessari efectuar una línia elèctrica, per a evitar l'electrocució de l'avifauna en la línia elèctrica s'aïllaran els conductors en 0'75 metres a un costat i a l'altre dels aïlladors tant en el suport com en el centre de transformació. També s'aïllaran tots els ponts, grapes i la resta d'elements de tensió.
  
4) S'hi hauran d'instal·lar elements (rampes, escalons, etc.) que permeten l'eixida d'animals de la bassa que entren en aquesta de forma accidental. S'efectuarà la senyalització de la part superior de la tanca per tal de fer-la visible i per evitar la col·lisió de l'avifauna.
  
5) Per a facilitar el trànsit d'amfibis es crearan buits en la base de la tanca, bé en els blocs de formigó o bé amb la instal·lació de la tanca a una determinada alçària del sòl que faça la mateixa funció.
  
6) Els materials sobrants es traslladaran a abocadors autoritzats. S'efectuarà la reposició i la restauració de camins afectats per les obres de les conduccions i la resta de terrenys de dipòsit de materials.
  
7) En el programa de vigilància ambiental s'inclourà la gestió realitzada amb els distints tipus de residus retirats i els generats en l'execució i funcionament de les obres projectades i es remetrà anualment un informe amb el resultat de l'esmentat programa a aquesta direcció general amb indicació dels llocs de destinació del material excedentari i la indicació de la solució adoptada per a l'eixida d'animals de la bassa, incloent reportatge fotogràfic de les obres realitzades i estat de la revegetació de talussos.
  
8) Si durant l'execució de les obres s'hi troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, com també adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
9) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 18 de juliol de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 059/2003-AIA
  
Promotor: Ajuntament de Cocentaina
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant
  
Objecte del projecte: Modificació puntual número 22 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cocentaina (el Comtat)
  
Localització: Sòl confrontant amb el polígon industrial de Sant Cristòfol
  
Descripció del projecte
  
El projecte consisteix en la reclassificació de sòl no urbanitzable de règim general a sòl urbà per a completar la urbanització existent en l'illa afectada remodelada per a l'adequació a les necessitats d'ampliació de les instal·lacions industrials existents.
  
La superfície afectada per la reclassificació és de 5.780,69 m², variant el traçat viari del carrer del Pic Negre fins a l'entroncament amb el carrer de la Torreta obtenint un augment de superfície d'aprofitament privat de 3.295.06 m² i una superfície destinada a dotacions públiques de 2.477.74 m².
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat el dia 27 de febrer amb la remissió des de l'ajuntament de l'estudi d'impacte ambiental i el projecte de modificació puntual (no diligenciats) indicant l'inici de la informació pública.
  
El 25 de març de 2003 es va comunicar a l'ajuntament la documentació necessària per a completar l'expedient que va ser rebuda el dia 9 de maig de 2003.
  
Segons certificats emesos per la secretaria accidental de l'Ajuntament de Cocentaina la informació pública es va portar a terme per mitjà de la publicació de l'edicte en el periòdic Información de 25 de febrer de 2003 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.461, de 17 de març de 2003. No s'hi van presentar al·legacions en el termini establert i es va aprovar provisionalment en la sessió extraordinària del Ple de l'Ajuntament de 28 d'abril de 2003.
  
Informes sectorials
  
Informe del Servei d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, remés a l'ajuntament el 18 de novembre de 2002:
  
«L'Ajuntament de Cocentaina sol·licita un informe previ sobre la modificació del traçat del carrer de del Pic Negre, que comportarà la reclassificació d'una àrea de sòl classificat actualment com a sòl no urbanitzable de règim general a sòl urbà.
  
Segons la documentació aprovada per l'ajuntament l'actuació programada se situa dins de l'àrea que en la cartografia del PORN apareix grafiada com a àrea urbana del Parc Natural de la Serra de Mariola.
  
El referit PORN en l'annex III, epígraf B-5, estableix els usos permesos en les àrees urbanes, mencionant així l'ampliació o modificació del traçat, asfaltat i construcció de nova planta de vials, sempre que no es generen pendents majors al 7% en sòls blans o 15% en sòls durs. Sobre la base d'allò que s'ha exposat considerem compatible amb la normativa del PORN la modificació de traçat sol·licitada.
  
Pel que fa a la reclassificació del sòl que es pretén efectuar simultàniament amb la modificació el traçat del vial, es fa constar que s'observa una contradicció entre la cartografia del PORN i la normativa d'aquest, ja que l'article 10.2 estableix que les àrees urbanes inclouen els sòls urbans i urbanitzables establerts pels planejaments urbanístics municipals vigents en el moment d'aprovació del PORN, mentre que la cartografia recull com a àrea urbana una xicoteta franja contigua al vial que el Pla General d'Ordenació Urbana de Cocentaina qualifica com a sòl no urbanitzable de règim general. Segons el que estipula l'article 7 respecte a la interpretació en cas de conflicte, en el qual preval el que indica la normativa, cap considerar que la zona sol·licitada es troba fora de l'àrea urbana del PORN i que s'ubica en àrea agrícola.
  
Per tant, s'estarà al que disposa l'article 58.3 on diu que ?la classificació de nou sòl urbanitzable o urbà en l'àmbit del PORN només podrà realitzar-se en les àrees agrícoles, seguint els tràmits previstos en la legislació urbanística, previ informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits?.
  
El fet que el legislador haja inclòs en la cartografia del PORN com a àrea urbana la franja de sòl la reclassificació de la qual se sol·licita cap interpretar-se com un indicatiu que les característiques del sòl permetrien considerar-lo així, de la mateixa manera, per part de l'ajuntament s'indica que es tracta d'una zona industrial molt consolidada.
  
Entenem per tant que en base als arguments exposats es pot entendre que la reclassificació proposada és compatible amb la normativa del PORN del Parc Natural de la Serra de Mariola».
  
Afeccions legals
  
- Espais naturals protegits. L'àrea objecte de modificació està inclosa en l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra de Mariola aprovat per mitjà de Decret 76/2001, del Govern Valencià, de 2 d'abril de 2001.
  
- Classificació i qualificació del sòl. La parcel·la afectada està qualificada en el Pla General vigent com a sòl no urbanitzable de règim general.
  
Consideracions ambientals
  
L'ampliació del sòl industrial és d'escassa envergadura; no es preveuen impactes ambientals negatius sempre que s'apliquen les mesures correctores que amb caràcter general es van establir en la declaració d'impacte ambiental de l'homologació del Pla General Urbà (exp. 766/99-AIA).
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i les estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, la modificació puntual número 22 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cocentaina (el Comtat) promoguda pel mateix ajuntament sempre que s'ajuste a la documentació presentada.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 18 de juliol de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4904, del 16-12-2004 (2004/11893)

RESOLUCIÓN de 15 de noviembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4904

Fecha DOGV
:   16-12-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/11893

CVE


Fecha del documento
:   15-11-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [Olocau](javascript:void(0))
    * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de noviembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/Q11893]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 111/1997-AIA, 117/1999-AIA, 006/2003-AIA, 056/2003-AIA y 059/2003-AIA, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 15 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 111/1997-AIA
  
Promotor: Ayuntamiento de Olocau
  
Autoridad sustantiva: : Conselleria de Obras Públicas Urbanismo y Transportes. Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia
  
Objeto del proyecto: Plan General de Ordenación Urbana
  
Localización: Término municipal de Olocau
  
Descripción del proyecto
  
Según documentación remitida fechada en noviembre de 2002 se propone:
  
- Suelo urbano: se clasifican un total de 1.811.873 m² que abarcan el núcleo urbano de Olocau y las urbanizaciones denominadas Els Puntals, La Lloma y La Pedralvilla (cuya superficie se reduce respecto de la prevista en el planeamiento vigente).
  
- Suelo urbanizable: se clasifican 1.276.822 m², de los que se ordenan pormenorizadamente 631.571 m² y sin ordenar pormenorizadamente 648.424 m² distribuyéndose en los siguientes sectores:
  
1. Ampliación del casco urbano (128.092 m²) que incluye dos sectores: 1-A sector noroeste 68.160 m² y 1-B sector noreste (59.932 m²).
  
2. Horta de Baix: 43.646 m²
  
3. Rocha de Quito: 55.459 m²
  
4. El Colmenar: 43.370 m²
  
5. Alrededor de Els Puntals: 99.700 m²
  
6. Pla de Marco: 353.296 m²
  
7. Industrial: 67.269 m²
  
8. Lloma de Les Cloches y alrededores de La Lloma: 106.537 m²
  
9. Cachirulo de El Turó: 99.109 m²
  
10. Pla de la Torre I: 97.437 m²
  
11. Pla de la Torre II: 138.466 m²
  
12. Coveta del Tabaco: 52.597 m²
  
- Suelo no urbanizable: se ha ajustado la clasificación del suelo no urbanizable a lo previsto en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la Sierra Calderona, distinguiendo:
  
- Suelo no urbanizable común: coincide prácticamente con el área grafiada como suelo de predominio agrícola de la zona de influencia del PORN de la sierra Calderona
  
- Suelo no urbanizable de especial protección el que se diferencian a su vez:
  
- Suelo no urbanizable de especial protección ecológica y de especial protección paisajística cuya superficie coincide con los suelos así clasificados en la zona de protección del PORN de la sierra Calderona, exceptuando los sectores 1-A y 1-B de suelo urbanizable ya clasificados en el planeamiento vigente aunque reducido en superficie y el sector de suelo urbanizable que se justifica por la necesidad de ampliación del casco urbano con la tipología tradicional.
  
- Suelo no urbanizable de especial predominio forestal: se califica así el área de predominio forestal de la zona de influencia del PORN.
  
- Suelo no urbanizable de especial protección de regeneración: coincide con el área de regeneración de la zona de influencia del PORN de la sierra Calderona.
  
- Suelo no urbanizable de especial protección agrícola: se califica así el área de predominio agrícola de la zona de influencia el PORN que constituye la huerta tradicional.
  
En aplicación del artículo 7 de la Ley 4/1992, del Suelo No Urbanizable, se han establecido diversas zonas junto al suelo urbano destinados a servicios públicos, tales como parque público de L'Arquet y la zona verde de El Calvari.
  
También se mejora el planeamiento vigente con la ubicación de las zonas de protección arqueológica y protección cultural, con el plano de vías pecuarias como plano de ordenación y con la señalización de las zonas de reserva de las carreteras.
  
Tramitación administrativa
  
El expediente fue incoado por la solicitud de informe sobre el Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de Olocau, el día 12 de marzo de 1997, en base al artículo 38 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística, presentando la siguiente documentación:
  
- Parte de la memoria justificativa.
  
- Parte de las normas urbanísticas.
  
- Plano número 14 de ordenación estructural. Clasificación del suelo.
  
- Estudio de impacto ambiental.
  
El día 29 de mayo de 1997 se remitió informe al ayuntamiento cuyo contenido se resumen en el siguiente apartado.
  
A lo largo del año 1997, Juan Jesús López Máñez presentó alegaciones en las siguientes fechas 3, 5 y 27 de junio, 18 de agosto, 23 y 30 de septiembre, 1 de octubre, 19 de noviembre y finalmente el 23 de enero de 1998.
  
El 8 de agosto de 2001, el ayuntamiento remitió la documentación técnica, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo con aprobación provisional.
  
El día 12 de septiembre de 2001 se formuló consulta al Servicio de Parques Naturales, cuyo informe se recibió el día 16 de noviembre de 2001.
  
Según certificados emitidos por el secretario del ayuntamiento la información pública fue llevada a cabo inicialmente sobre el documento de concierto previo, según Acuerdo de Pleno de 20 de diciembre de 1996. Posteriormente el equipo redactor elaboró un nuevo documento que recogía la resolución de las alegaciones del primer periodo así como las observaciones de Urbanismo. Dicho documento fue sometido a información pública por Acuerdo de Pleno, de 9 de enero 2001, publicándose el anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.931, de 2 de febrero de 2001, y en los diarios Las Provincias y Levante de la misma fecha, así como en el tablón de anuncios del ayuntamiento; presentándose dos alegaciones.
  
El día 20 de septiembre de 2002, se remitió informe al ayuntamiento en el que se indicaban las deficiencias que debían ser subsanadas. El ayuntamiento solicitó la declaración de impacto ambiental el 16 de abril de 2003, adjuntando nueva documentación no diligenciada (fechada en noviembre de 2002), compuesta de los siguientes tomos:
  
- Memoria justificativa.
  
- Normas urbanísticas.
  
- Planos de ordenación.
  
- Catálogo de bienes y espacios protegidos.
  
Alegaciones
  
Las numerosas alegaciones presentadas por Juan Jesús López Máñez se refieren entre otros aspectos a:
  
- La falta de adaptación de Plan General al PORN de la sierra Calderona.
  
- Inexistencia de motivos que justifiquen la revisión ni la variación del planeamiento vigente, considerando suficiente una homologación.:
  
- A la existencia de riesgos geológicos en los suelos urbanizables ubicados al pie de la peña del Maimó y sobre las nuevas infraestructuras educativas.
  
- Respeto de la superficie de zona verde aneja al colegio actual cuya reducción fue informada desfavorablemente por la CTU.
  
- Inclusión del conjunto de El Calvari como patrimonio catalogado.
  
Informes sectoriales
  
Informe del Servicio de Impacto Ambiental, de 29 de mayo de 1997. El contenido del mismo se resume a continuación:
  
1) Se apuntaban los principales aspectos de la tramitación del expediente, así como la documentación necesaria para la formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
2) Se indicaba que el estudio de impacto ambiental era excesivamente escueto y que no se ajustaba a las exigencias de la ley, apuntando a continuación los contenidos mínimos que debían tener dicho estudio.
  
3) Se efectuaban una serie de consideraciones derivadas del análisis de la documentación remitida consistentes en:
  
- El plano de ordenación estructural debería tener referencias topográficas que permitan en cualquier momento delimitar con claridad los límites entre diferentes clasificaciones y calificaciones.
  
- Se deberá justificar la necesidad de ampliación del suelo urbanizable a costa de suelo no urbanizable ya que en principio el suelo urbanizable clasificado en las normas vigentes no parece haberse desarrollado, así como la disponibilidad de recursos hídricos para atender las demandas que el aumento de suelo urbanizable genera y la posibilidad de tratamiento del incremento de volumen de las aguas residuales.
  
- Justificar la reducción de parte del suelo no urbanizable de protección espacio natural respecto de las normas vigentes y en terrenos incluidos en el ámbito del PORN de la sierra Calderona, en la margen derecha del barranco de la Pedralvilla.
  
- Se concretará la ubicación definitiva del suelo urbanizable industrial ya que no coincide la superficie grafiada en el estudio de impacto ambiental con la del plano de clasificación aportado. Además se concretarán las condiciones para el desarrollo del suelo industrial fundamentalmente las referidas a la gestión de los residuos industriales, sistemas de tratamiento de aguas residuales industriales y destino de las mismas.
  
- En principio parece que la reducción de suelo urbano de la urbanización Pedralvilla ha excluido viviendas ya construidas y parte de los servicios urbanos.
  
- No se entiende que diferencias existen entre el suelo no urbanizable protegido y el suelo no urbanizable espacio natural protegido. Además la normativa conjunta para ambos es muy poco precisa, no estableciéndose los usos permitidos y los prohibidos.
  
- Se apunta además que la mayor parte de los terrenos naturales del término de Olocau están valorados en el mapa geocientífico de la provincia de Valencia como de muy elevado interés para la conservación de la naturaleza.
  
- Se han incluido en suelo no urbanizable protegido algunos terrenos muy antropizados, por ejemplo el vertedero de inertes que gestiona la empresa Girsa. Dicha actividad que posee todas las autorizaciones pertinentes se considera incompatible con la calificación de suelo no urbanizable protegido.
  
Se apuntaba además la existencia de elementos paleontológicos de interés descubiertos a raíz de la explotación de la cantera existente al norte de la urbanización de Els Puntals. Las vías pecuarias como infraestructuras que generan servidumbres (anchura legal) se grafiarán en el plano de clasificación del suelo, regulándose por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
Informe del Servicio de Espacios Naturales
  
1. El término de Olocau está en parte incluido en el ámbito del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la sierra Calderona, aprobado mediante Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano. A efectos del PORN, el artículo 4 establece que será obligatorio y ejecutivo en todo lo que afecte a la conservación, mejora, protección o mejora de la flora, fauna. Ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales y prevalecerá sobre cualquier otro instrumento de ordenación territorial o física.
  
2. En lo que se refiere a la clasificación de suelos que establece el proyecto de Plan General, en la partida del Campillo (hoja 668.1-4 de la cartografía a escala 1:10.000) no ha quedado concretado la delimitación entre el suelo no urbanizable común y el suelo no urbanizable protegido-espacio natural.
  
3. En relación con las normas urbanísticas del suelo no urbanizable de especial protección afectado por el ámbito del PORN el proyecto de Plan General es muy poco preciso. Con objeto de facilitar la aplicación de la Ley 4/1992, del Suelo No urbanizable, es conveniente indicar las instalaciones que obras que de forma excepcional se pueden realizar en esta categoría de suelos y las limitaciones que las condicionan. En este sentido el PORN establece pormenorizadamente las normas generales relativas a la regulación de usos y actividades y las normas particulares referidas a la zonificación que deberán ser acatadas por la normativa del Plan General.
  
4. En cuanto a las vías pecuarias el PORN establece que las existentes en su ámbito se consideran patrimonio público de primera importancia para los objetivos de conservación natural y de desarrollo sostenible (artículo 26.1), por lo que, con el fin de determinar las posibles afecciones que se derivan de la clasificación de suelos y de la ordenación establecida por el proyecto de Plan General, se debería plasmar el trazado en los planos del Plan General.
  
5. En relación con los lechos, riberas y márgenes de los cursos de agua, el proyecto de Plan General incluye la canalización del barranco de Olocau en el tramo que limita con el casco urbano, acción que no se encuentra suficientemente justificada por motivos de seguridad de las personas o los bienes. El barranco de Olocau, considerado como de alto valor ecológico en el PORN (artículo 9.5) constituye un corredor natural continuo que facilita la movilidad de la fauna y la migración de taxones y que contribuye al mantenimiento de las especies y de los procesos ecológicos no solamente de los ecosistemas de ribera sino también de los ecosistemas del entorno. La canalización el barranco implicaría la creación de una discontinuidad en el corredor por la desaparición en las formaciones naturales en el tramo ejecutado. Así mismo, el proyecto afectaría de una forma muy negativa a la calidad paisajística de esta zona del núcleo urbano.
  
6. Por otras parte la red estructural de dotaciones públicas que prevé el proyecto de Plan general incluye el denominado parque público L'Arquet y una zona educativo-cultural adyacente. Se trata de un espacio de 20,370 m² y 5.462 m² respectivamente en el entorno del arco romano donde actualmente, promovido por el ayuntamiento, ya existe una zona de esparcimiento de reducidas dimensiones con juegos infantiles. A pesar de ello, el ámbito de las dotaciones abarca una franja de las vertientes del Maigmó de elevadas pendientes y con presencia de formaciones forestales, perteneciente además a la zona de protección ecológica establecida en el PORN. Por una parte las características naturales que reúnen esta área no son en absoluto apropiadas para la ordenada adecuación como zona de esparcimiento. Por otra parte, las actuaciones necesarias para la adecuación como zona de esparcimiento provocarían la degradación de las formaciones naturales. Finalmente la normativa particular del PORN en la zona de protección ecológica únicamente permite las adecuaciones recreativo-naturalísticas de carácter extensivo y prohibe con carácter general los usos que comporten una degradación de medio.:
  
Informe del Servicio de Impacto Ambiental, de 20 de septiembre de 2002
  
En relación con la documentación del Plan General de Ordenación Urbana aprobada provisionalmente y a pesar del tiempo transcurrido desde la remisión de la misma se comunica que la resolución del expediente mediante la formulación de la declaración e impacto ambiental no es posible ya que existen numerosos aspectos del mismo que no resultan acordes con el Plan de Ordenación de Recursos Naturales de la Sierra Calderona tanto en lo que se refiere a la delimitación de las diferentes calificaciones como a la normativa. También resultan inadecuados, desde el punto de vista ambiental aspectos como la gestión de los residuos sólidos o la de las aguas residuales.
  
Por todo ello se solicita sean revisados y modificados los siguientes aspectos:
  
1. En relación con las propuestas del Plan General sobre los terrenos incluidos en el ámbito del Parque Natural de la Sierra Calderona hay que hacer las siguientes consideraciones.
  
- La delimitación del suelo no urbanizable de especial protección parque natural de protección paisajística y protección ecológica situadas en la zona de protección, es decir en el ámbito del Parque Natural de la Sierra Calderona, excepto las áreas consideradas en el mismo como áreas antropizadas.
  
Sobre el plano de ordenación se ha grafiado el límite del parque natural establecido en el PORN pudiendo apreciar qie no se ha ajustado al mismo. En los planos de ordenación se puede apreciar que el límite de la zona de protección (límite del parque natural no se ajusta a lo previsto en el PORN tal y como se puede observar en el plano adjunto).
  
- Alrededor de casco urbano se proyectan dos nuevas áreas de suelo urbanizable al sur y este como ampliación del mismo y se mantiene y amplia el área de suelo urbanizable al este y norte de L'Arquet y se proyecta una zona de parque público. Todos ellos afectan a terrenos pertenecientes a áreas de protección paisajística y protección ecológica (según el PORN) sin que se haya justificado suficientemente la necesidad de crecimiento del casco urbano, tal y como se exige en el artículo 50.4 del PORN de la sierra Calderona.
  
- Por otra parte la ampliación del casco urbano por el oeste y lindante con el cauce del río Olocau es acorde con lo previsto en el PORN puesto que éste lo considera como área antropizada. Sin embargo no se considera aceptable desde el punto de vista ambiental el encauzamiento del río tal y como se proyecta en el Plan General (cajeros de hormigón de altura no menor de 3 metros y ancho mayor de 30 metros) estimando insuficiente el estudio hidraúlico presentado como anexo de la memoria justificativa. Además en los estudios existentes sobre prevención de riesgos de inundaciones, en concreto el PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial para la Prevención de Riesgos de Inundación en la Comunidad Valenciana) no detectan ninguna zona de inundación en el núcleo de Olocau, previendo única y exclusivamente, una actuación estructural y puntual al noreste del casco urbano en el barranco del Frare cuyo objetivo es el incremento del umbral de desbordamiento evitando así que las crecidas del barranco afecten al núcleo urbano Olocau. En cualquier caso si se justificase la necesidad de adoptar medidas complementarias a las establecidas en el PATRICOVA, éstas, de acuerdo con lo establecido en la Ley de Impacto Ambiental y en el artículo 63 del PORN son infraestructuras sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental específicamente, y deberán proyectarse garantizando el mantenimiento de las condiciones naturales del cauce.
  
2. Respecto del resto del término municipal que pertenece al ámbito de la zona de influencia del Plan de Ordenación de Recursos, la ordenación proyectada tampoco respeta en su totalidad los criterios establecidos en el mismo. Así algunas de las áreas de predominio forestal delimitado en el PORN no han sido recogidas en su totalidad en el Plan General como suelo no urbanizable de especial protección tal y como establece el artículo 50.2 del PORN. En cambio se han calificado en esta categoría áreas que el PORN califica como áreas de predominio agrícola.
  
Se apunta en el mapa adjunto aquellas áreas que siendo áreas de predominio forestal según el PORN no han sido consideradas como suelo no urbanizable de especial protección por el proyecto de Plan General, así como aquellas áreas que por ser de predominio agrícola no presentan características para ser incluidos en dicha calificación.
  
3. Por otra parte la diferenciación de áreas de suelo no urbanizable de protección agrícola no obedece en principio a criterios de capacidad de uso agrario. Se incluyen en el mismo áreas degradadas, e incluso canteras y zonas forestales introduciendo en la normativa la excepcionalidad a la protección de parcelas aisladas si se comprueba que no resulta factible su transformación a regadío. Sin embargo en dicha calificación sólo deberían incluirse aquellas áreas agrícolas que realmente tienen una elevada capacidad de uso agrícola y que por tanto constituye un recurso natural a proteger, tal y como establece además la ley del suelo no urbanizable.
  
4. La propuesta para la ubicación de un vertedero de residuos sólidos como infraestructura de la red primaria en el proyecto de Plan General es inadecuada desde el punto de vista ambiental, ya que la citada ubicación ha sido desechada para la instalación de un vertedero de inertes (Resolución de la directora general de Planificación y Gestión del Medio, de fecha 12 de febrero de 2002) ya que entre otros aspecto no cumple las distancias mínimas de alejamiento a núcleos de población establecidos en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
5. El área alberga además un yacimiento paleontológico denominado Olocau de gran interés científico e incluido en el inventario de la Conselleria de Cultura. En cuanto a la gestión de las aguas residuales, desde el punto de vista ambiental resulta inadmisible que no se permita el establecimiento de una red de alcantarillado y su correspondiente tratamiento en las áreas urbanas o urbanizables consolidadas o semiconsolidadas. Se entiende que el Plan General debe corregir los impactos negativos heredados del desarrollo del plan vigente y por tanto fijar como uno de los objetivos prioritarios, a corto-medio plazo, el saneamiento integral de estas áreas, estableciendo como primer paso para su consecución un plazo máximo para la elaboración de un estudio detallado que estudie el problema y las posibles soluciones.
  
Como medida protectora para evitar posibles impactos derivados del agravamiento del problema en zonas semiconsolidadas se suspenderá el otorgamiento de licencias de obra de nuevas viviendas en tanto no se haya ejecutado un sistema colectivo de evacuación y tratamiento de las aguas residuales.
  
Las soluciones individualizadas de tratamiento de las aguas residuales sólo son aceptables para construcciones aisladas y en este caso se debería exigir al menos un sistema de oxidación total.
  
6. En relación con las normas de regulación del suelo no urbanizable se deben hacer las siguientes consideraciones:
  
- Los usos permitidos en el suelo de protección agrícola deberán en todo caso estar relacionados con el bien a proteger (en este caso la productividad agrícola) por lo que se considera que las construcciones de categoría cuarta no tiene cabida.
  
- Sobre el artículo VI.3.4 reiteramos lo apuntado en el punto 3 de este escrito.
  
- La normativa del suelo no urbanizable protegido y espacio natural protegido deberá hacer referencia a la normativa especifica y general que en cada caso establece el PORN.
  
- En las áreas de protección militar y de afección militar se deberá especificar la afección igualmente por el PORN de la sierra Calderona y por tanto la necesidad de observancia de las determinaciones que el mismo establece para cada una de las categorías.
  
7. Deberá incluirse normas para la regulación del tipo de industria que se permiten en suelo urbanizable de uso industrial ya que el polígono proyectado se encuentra próximo a urbanizaciones del termino de Olocau y al núcleo de población de Marines Nuevo. En este sentido deberá ajustarse a las limitaciones que la nomenclatura de actividades calificadas establece para la compatibilidad con el uso residencial (Decreto 54/19990, de 26 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
8. No se han incluido normas u ordenanzas para fijar las condiciones de vertido a la red de alcantarillado o para la prevención de la contaminación acústica, aspectos especialmente importantes en el suelo urbanizable industrial que no ha sido regulado en las normas. En este sentido y a falta de legislación sectorial vigente, se recomienda el cumplimiento de los criterios establecidos en los modelos de ordenanzas elaborados para dichos aspectos por la Entidad de Saneamiento y por la Conselleria de Medio Ambiente, respectivamente, en colaboración, en ambos casos, con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
9. Las vías pecuarias clasificadas en el término municipal deben grafiarse en los planos de ordenación como elementos de la red primaria, indicando la traza y la anchura en la totalidad del término municipal y garantizando su continuidad tanto en suelo urbano, urbanizable y no urbanizable.
  
10. Entre los elementos catalogados deberá incluirse el yacimiento paleontológico denominado Olocau en el lugar donde se propone el vertedero de basuras, yacimiento que tiene un elevado interés, tal y como se pudo de manifiesto en el trámite de evaluación de impacto ambiental del vertedero antes citado.:
  
Afecciones legales
  
- Espacios naturales protegidos. Gran parte del término municipal pertenece al Parque Natural de la Sierra Calderona, declarado mediante Decreto 10/2001, de 15 de enero, del Gobierno Valenciano.
  
- Red Natura 2000 la Sierra Calderona se encuentra asimismo incluido entre los Lugares de Interés Comunitario aprobados por Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana, de 10 de julio de 2001.
  
- Vías pecuarias. En el término municipal se encuentran clasificadas dos vías pecuarias, ambas propuestas como de interés natural:
  
Vereda de Olocau con una anchura legal de 20,89 m y
  
Cordel de La Garrofera con 37,61 m.
  
- Dominio público hidráulico. El principal cauce es el barranco de Olocau o de El Carraixet que atraviesa el término municipal de norte a sur.
  
- Cuevas. En el término municipal abundan las cavidades, cuevas y simas, destacando la denominada Cova del Cavall, incluida en la propuesta de Catálogo de Cuevas de la Comunidad Valenciana en el grupo de criterios geológicos I (Geomorfología subterránea).
  
- Patrimonio cultural. El Plan General incluye un catálogo de bienes y espacios protegidos que incluye todos los yacimientos inventariados de la Conselleria de Cultura en el término municipal.
  
Consideraciones ambientales
  
La documentación fechada en noviembre de 2002 ha subsanado las deficiencias apuntadas en los diversos informes emitidos por esta conselleria, excepción hecha de los siguientes aspectos:
  
- En relación con la gestión de las aguas residuales:
  
- La directriz D referente a la no concesión de nuevas licencias de edificación en tanto no se haya ejecutado un sistema de evacuación y tratamiento de aguas residuales debe abarcar no solo los suelos urbanizables sino también los suelos urbanos consolidados.
  
- En este sentido y como programa de vigilancia ambiental se deberá remitir el Plan Especial de Saneamiento previsto en la directriz A con el fin de supervisarlos por esta conselleria.
  
- Por otra parte debe ser anulada la normativa especifica de los suelos urbanos consolidados sobre la prohibición de existencia de red de alcantarillado ya que no son aceptables desde el punto de vista ambiental y son contradictorias con lo previsto en las directrices de evolución urbana y que de acuerdo a la documentación remitida se concretan en los siguientes artículo:
  
- Artículo 16 del suelo urbano de Els Puntals.
  
- Artículo 18 del suelo urbano La Lloma
  
- Artículo 12 de l suelo urbano de La Pedralvilla.
  
- Se desconoce la normativa de La Lloma de les Cloches y alrededores de La Lloma.
  
- Las exigencia para las viviendas unifamiliares aislada en suelo no urbanizable deben ser las mismas que para el resto de edificaciones, es decir se instalará un tratamiento de oxidación total, considerando insuficiente, desde el punto de vista ambiental, lo establecido en los puntos IIII.9 VI.3.6 de las normas urbanísticas.
  
- En relación con las vías pecuarias clasificadas en el término municipal:
  
La vía pecuaria número 1 denominada Cordel de la Garrofera se ha grafiado incorrectamente en el tramo comprendido entre el barranco de La Pedralvilla y la segunda rotonda de la CV-333.
  
La norma reguladora de las vías pecuarias (apuntada en el apartado VI.10.2) esta derogada, siendo de aplicación la Ley 3/1995, de 23 de mayo, de Vías Pecuarias.
  
- Se ha omitido la grafía de la calificación de suelo no urbanizable de especial protección de cauces en el tramo norte, lo que deberá subsanarse independientemente de que se superponga con la calificación de especial protección de cualquier índole (ecológica, agrícola, paisajística, de predominio forestal o de regeneración).
  
- El trazado de la variante de Olocau no se considera incluido en la evaluación ambiental del Plan General y por tanto no se encuentra implícito en la declaración de impacto ambiental del mismo.
  
Consideraciones jurídicas
  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I del apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
- El artículo 5 del Decreto 1.62/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
- El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental el Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana, de Olocau, promovido por el propio ayuntamiento siempre que se ajuste a la documentación presentada el día 13 de abril de 2003 (fechada en noviembre de 2002) y a los condicionantes establecidos en el punto segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1) Con el fin de que en cualquier momento de desarrollo del Plan General se realice una correcta gestión de las aguas residuales generadas en el término municipal.
  
1.1) La directriz D referente a la no concesión de nuevas licencias de edificación en tanto no se haya ejecutado un sistema de evacuación y tratamiento de aguas residuales se hará extensiva a los suelos urbanos consolidados que carecen de red de alcantarillado.
  
1.2) Como parte del programa de vigilancia ambiental se deberá remitir el Plan Especial de Saneamiento, previsto en la directriz A, con el fin de que sea supervisado por esta conselleria.
  
1.3) Se anulará de la normativa especifica de los suelos urbanos consolidados la prohibición de existencia de red de alcantarillado por no ser aceptable desde el punto de vista ambiental y contradictoria con lo previsto en las directrices de evolución urbana. De acuerdo a la documentación remitida se concretan en los siguientes artículo:
  
- Artículo 16 del suelo urbano de Els Puntals.
  
- Artículo 18 del suelo urbano La Lloma.
  
- Artículo 12 de l suelo urbano de La Pedralvilla.
  
- El artículo correspondiente a la normativa de la urbanización Lloma de les Cloches y alrededores de La Lloma, en su caso.
  
1.4) Se considera insuficiente, desde el punto de vista ambiental, lo establecido en los puntos IIII.9 VI.3.6 de las normas urbanísticas en relación con el tratamiento de las aguas residuales en viviendas unifamiliares aisladas en suelo no urbanizable, debiendo instalar, al igual que se exige para otras actividades en suelo no urbanizable, un sistema individual de oxidación total.
  
2) En relación con las vías pecuarias clasificadas en el término municipal:
  
- En los planos de ordenación generales (planos a escala 1:10.000) como en los planos de ordenación detallados (correspondientes al suelo urbano de La Pedralvilla), se ajustará el trazado de la vía pecuaria número 1, denominada Cordel de la Garrofera, respetando en toda su longitud el ancho legal aprobado en la orden de clasificación de las vía pecuarias del término municipal, cuyo plano se incluye como plano de ordenación número 8.
  
- La norma reguladora de las vías pecuarias (apartado VI.10.2) vigente es la Ley 3/1995, de 23 de mayo, de Vías Pecuarias.
  
3) Se grafíará en los planos de ordenación general (escala 1:10.000) la totalidad de los terrenos incluidos en el suelo no urbanizable de especial protección de cauces, sin perjuicio de las limitaciones derivadas de cualquier otra calificación de especial protección sobre los mismos terrenos (ecológica, paisajística, de predominio forestal, arqueológica o agrícola).
  
4) El trazado de la variante de Olocau y demás condicionantes deberá someterse a un procedimiento especifico de evaluación de impacto ambiental no estando incluido en la presente resolución.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 18 de julio de: 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 117/1999-AIA
  
Título: Nuevo acceso a Alicante desde la autovía de Alcoy, CV-80
  
Promotor: Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes
  
Objeto: Diversificación de accesos a la ciudad de Alicante así como descongestión de los ya existentes
  
Localización: Municipio de Alicante
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.
  
El trazado definitivamente escogido para el acceso a Alicante desde la autovía de Alcoy tiene su comienzo en la rotonda de la CV-80 situada frente al parque comarcal de bomberos, y finaliza terminando en un vial principal del programa de actuación urbanística número 1. Discurre, una vez superada la A-7, sobre la traza de un camino existente de forma paralela al ferrocarril, alejándose de las lagunas de Rabassa.
  
La sección tipo del proyecto consta de dos carriles por sentido, con mediana de 4 m, 0,5 m de berma, 2 m de arcén exterior, 7 m de calzada y 1 m de arcén interior.
  
2. Alternativas
  
En lo que se refiere a las alternativas planteadas, en un principio fueron un total de cuatro las que se plantearon, todas las cuales fueron, asimismo, sometidas a un análisis multicriterio. Prácticamente todas ellas mantienen el mismo trazado hasta el punto de cruce con la autopista A-7, a partir del cual es la alternativa número 4 la que queda más al oeste, es decir, más próxima a las lagunas de Rabassa. No obstante, su menor sinuosidad y mejor adaptación al planeamiento urbanístico llevaron a decantarse por la citada alternativa número 4.
  
A pesar de lo anterior, sucesivos acontecimientos, a los cuales se hace referencia en el apartado siguiente de la presente declaración de impacto ambiental, condujeron a plantear una nueva alternativa que disminuyese la afección que suponía, principalmente sobre las lagunas de Rabassa, la hasta entonces elegida.
  
Con todo, se estudió una quinta alternativa, la cual tiene carácter definitivo en el presente proceso de evaluación. Ésta es la que discurre, aproximadamente, sobre la traza de un camino existente (camí de Toll), lo que hace de forma paralela a una línea de ferrocarril cercana. Tal alternativa, aún cuando supone un incremento de longitud significativo con respecto a las anteriores, disminuye, con mucho, la afección a las lagunas de Rabassa.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública.
  
En fecha 22 de febrero de 1999, procedente de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, se recibieron el documento técnico y el estudio de impacto ambiental correspondientes al proyecto «Nuevo acceso a Alicante desde la autovía de Alcoy CV-80. Alicante».
  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto básico «Nuevo acceso a Alicante desde la autovía de Alcoy CV-80. Alicante», ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el Boletín Oficial del Estado de 11 de marzo de 1999 y Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 24 de marzo de 1999, habiéndose recibido varias alegaciones. De todas ellas, sólo la presentada por Colla Ecologista d'Alacant hacía referencia a aspectos ambientales.
  
Asimismo, el certificado de información pública remitido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes se hacía acompañar del informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Artístico.
  
2. Resumen de alegaciones.
  
Seguidamente se procederá a resumir, de forma muy breve, lo esencial de la alegación presentada por la Colla Ecologista d'Alacant, por ser ésta la única que abordaba cuestiones ambientales sobre el trazado de la alternativa número 4.
  
La misma se refería a diversos aspectos de los que se han extraído, por su mayor relevancia relativa, los siguientes:
  
- Muestran su desacuerdo con la clasificación de moderados impactos ambientales para los trazados propuestos, dada la gran proximidad a las lagunas de Rabassa. En este sentido, se abunda en la afección individualizada a las mismas así como a la generada sobre el monte El Gallo.
  
- Se cuestiona la necesidad real del vial que se plantea.
  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 7 de julio de 2000 se efectuó consulta a los siguientes organismos:
  
- Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante.
  
- Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas.
  
- Ayuntamiento de Alicante.
  
En fecha 2 de agosto de 2000 se recibió respuesta de la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas. El citado informe contiene importantes puntualizaciones al respecto de la afección al normal funcionamiento del parque comarcal de bomberos, tanto durante las fases de construcción como de explotación. Así, se considera necesario, ahora, transcribir, cuando menos, sus conclusiones:
  
«Debe considerarse el riesgo sísmico en los cálculos del proyecto y sus infraestructuras asociadas.
  
Deben tenerse en cuenta los problemas que las obras producirán en el acceso al parque brigada de bomberos, y prever los accesos alternativos.
  
En las proximidades de la salida de la A-7 a la nueva carretra debería contemplarse la ubicación de una rotonda para poder realizar el cambio de sentido de la marcha, y así conseguir el rápido regreso de los vehículos de bomberos a su parque, y quedar operativos, de nuevo, cuanto antes.
  
Debe solucionarse el problema de acceso al tramo de la A-7 comprendido entre la rotonda de la universidad y la nueva salida al vial proyectado, ya que en caso de accidente en este tramo los servicios de emergencias perderían un tiempo precioso en intervenir».
  
En fecha 11 de octubre de 2000 se recibió el informe redactado por el Ayuntamiento de Alicante. El mismo cabe sintetizarse en la idea de que sólo la afección a los terrenos protegidos de las lagunas de Rabassa (se recuerda que se hace referencia al trazado de la alternativa número 4), es ya motivo suficiente para la revisión del trazado si bien, se puntualiza en el mismo, las medidas preventivas y correctoras propuestas por el estudio se consideran también suficientes para garantizar la minimización de los impactos que se generasen.
  
En fecha 20 de noviembre de 2000 se recibió informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante. El mismo resaltaba la importancia, como puntos de agua, de las lagunas de Rabassa, advirtiendo del deterioro del perímetro de alguna de éstas. Asimismo, no consideraba consistente la justificación que sostenía la elección de la alternativa finalmente elegida.
  
Con motivo de todo lo anterior, mediante escrito fechado en el 10 de abril de 2001 se comunicó al promotor de las obras el contenido de los anteriores informes, solicitándosele que se garantizase que las actuaciones necesarias para la ejecución del proyecto no supusiesen la aparición de impactos ambientales no deseables, así como que se justificase, de forma adecuada, el diseño final de la solución que se estimase más conveniente.
  
Finalmente, en fecha 16 de junio de 2003, se recibió escrito de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, juntamente al cual se remitía una adenda al estudio de impacto ambiental en la que se estudiaba una nueva alternativa de trazado para el tramo más conflictivo del anteriormente elegido, esto es, para el que discurre desde más allá del cruce de la A-7 hasta el entronque con el vial principal del programa de actuación urbanística número 1.
  
La descripción de esta nueva alternativa se obviará ahora, en tanto que ya ha sido objeto de ésta en anterior apartado de la presente declaración de impacto ambiental.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con los informes recibidos y del contenido del estudio de impacto ambiental, cabe señalar que no existe, por parte de las obras proyectadas, afección a servidumbres legales reseñables.
  
En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, de acuerdo con lo indicado en el estudio de impacto, el trazado del nuevo acceso discurre íntegramente sobre suelo calificado como no urbanizable de tipo rústico.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
- Geología.
  
La zona de actuación se encuentra, mayormente, sobre formaciones cuaternarias, ocupando un primer tramo conformado por calizas y margas aboudinadas.
  
- Régimen hidrológico
  
Excepto un tramo inicial del trazado, contributivo del barranco de las ovejas, la zona no se encuentra dentro de ninguna cuenca significativa. Son destacables las lagunas existentes en el entorno de la traza, formadas en los fondos de las depresiones generadas por antiguas canteras de arcilla. No se tiene constancia de ninguna formación acuífera conocida bajo la zona de actuación.
  
- Vegetación.
  
La vegetación potencial de la zona queda dentro del ámbito de los lentiscares litorales, actuando como comunidad permanente, dada la aridez de la zona. En cuanto a la vegetación actual, la misma no presenta ninguna singularidad, dado lo antropizado del entorno.
  
- Fauna.
  
La fauna de la zona presenta un carácter marcadamente antropófilo, compuesta mayormente por múridos y ciertas especies propias de la herpetofauna.
  
En la zona de las lagunas de Rabassa, el ecosistema de humedal generado alberga fauna anfibia, así como la avifauna propia de estos espacios, ya sea nidificante o invernante, sin ser ésta muy exigente a la hora de buscar lugares en los que localizarse.
  
- Paisaje.
  
El paisaje de la zona de estudio tiene un grado de alteración humano de medio a intenso. Es predominantemente llano excepto en su tramo más próximo a Alicante. Indica el estudio que el paisaje no presenta ningún interés, si bien el trazado finalmente escogido salvaguarda las áreas que sí lo tienen, como las lagunas de Rabassa.
  
- Vías pecuarias.
  
De acuerdo con el estudio, no se afecta a ninguna vía pecuaria, siendo la más próxima a la traza prevista la vereda del Desierto y barranco del Infierno. A pesar de no existir afección, como se ha dicho, a la citada vereda, el proyecto a previsto la reposición del camino de Toll a San Vicente y del camino de Piqueres, dado que mejoran la accesibilidad a la vereda del Desierto.
  
- Patrimonio cultural.
  
De acuerdo con el estudio arqueológico y patrimonial incluido en el estudio, no se afecta directamente a ningún yacimiento arqueológico, estableciéndose, no obstante, dos áreas de cautela por haberse hallado indicios de posibles restos de valor durante la prospección.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.
  
Durante la fase de construcción, los impactos más importantes, de acuerdo con el criterio expresado en el estudio de impacto ambiental, serán los que se generen sobre la geomorfología, venido de la ejecución de desmontes y terraplenes, aguas superficiales, el suelo y el paisaje.
  
Ya en fase de explotación, los impactos más destacables serán cuantos se den sobre las aguas superficiales, el suelo, los cultivos, la fauna y sus pautas de comportamiento, la atmósfera, desde el punto de vista acústico en mayor medida, y el paisaje.
  
En referencia al impacto acústico en la zona, se quiere destacar que el estudio de impacto ambiental ha realizado un estudio acústico mediante el que se han obtenido, finalmente y tras la aplicación de un modelo matemático, las líneas isófonas en las proximidades de la carretera. No obstante, el mismo no ha precisado para qué periodos ni en qué puntos existe afección a los usos del suelo presentes o futuros.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental
  
De entre las medidas correctoras dispuestas caben ser destacadas, más allá de las habituales en este tipo de actuaciones, la restauración vegetal de la zona, taludes tendidos para poder proceder a su hidrosiembra, y comprobación de niveles sonoros previstos.
  
En línea con lo anterior, hay que referirse a que el estudio no se acompaña de un Plan de Revegetación que describa los aspectos concernientes a tal actividad, así como no valora económicamente, ni especifica en qué forma se ejecutará, la comprobación de niveles sonoros a que se hace referencia.
  
Asimismo, se ha establecido que se realice un seguimiento arqueológico de dos zonas del trazado delimitadas en el estudio, localizándose la primera en el entorno de las casas Lo Bueno y Fondo Piqueres, y la segunda en las de Toll y Roca.
  
En el programa de vigilancia ambiental que se incluye en el estudio se señala que la vigilancia corresponde a los órganos ambientales competentes. Es necesario reflejar el error en que se incurre cuando se dice ésto pues, de acuerdo con el artículo 35 del Reglamento de Impacto Ambiental, la vigilancia corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones locales en el ejercicio de sus atribuciones legales.
  
Asimismo, el programa, si bien ha detallado someramente algunos parámetros, no lo ha hecho así con los indicadores y valores umbral a establecer, lo que se estima necesario, en este caso, dada la entidad del proyecto, no tanto por sus implicaciones ambientales como por su envergadura.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8.a de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Nuevo acceso a Alicante desde la autovía de Alcoy, CV-80, promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del proyecto de construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del programa de vigilancia ambiental.
  
- En la confección del proyecto de construcción se tendrá en cuenta el informe de la Dirección General de Interior, por lo que habrá de atenderse a sus requerimientos en la misma forma que al resto de los condicionantes del presente apartado.
  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
El proyecto de construcción deberá localizar aquéllas áreas en las que pudiera generarse un impacto acústico puntual tanto a viviendas diseminadas como a zonas residenciales o industriales situadas en las proximidades de la nueva traza. Para ello, además de echar mano del estudio acústico incluido en el estudio de impacto, deberá preverse, ya en fase de explotación, una campaña de mediciones acústicas que confirme las conclusiones de aquél, la cual deberá programarse para los periodos diurno y nocturno.
  
Los valores límite serán los especificados, según los usos afectados, en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
- De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán en montones cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del proyecto de construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales.
  
- El proyecto de construcción incorporará un estudio específico de integración paisajística en el que se incluirán las medidas correctoras sobre restauración y revegetación de las áreas que se vayan a ver afectadas, así como de los taludes generados, en los que, además, habrá que fijarse muy especialmente en que tales medidas, u otras adicionales que debieran tomarse, sean efectivas contra la erosión de los mismos. Deberá procederse a descompactar, mediante subsolado, aquellas superficies que se hubiesen visto afectadas por acciones de obra que hubiesen alterado sus condiciones naturales (trasiego de maquinaria pesada, acopios, etc).
  
Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos. En caso de que el parque de maquinaria se localice en un área no acondicionada al efecto, ésta deberá ir provista de una solera impermeable terminada con pendientes que dirijan posibles vertidos a cunetas o canalizaciones, que los conduzcan, a su vez, a puntos previstos (por ejemplo, arquetas ciegas suficientemente dimensionadas).
  
- Habrá de redactarse un completo programa de vigilancia ambiental que recoja todas las variables ambientales afectadas, los indicadores que permitan su control, valores umbral, informes, periodicidad de los mismos, etcétera. Asimismo, como ya se ha indicado anteriormente, los gastos derivados del nuevo programa deberán ser valorados económicamente e incluirse en el presupuesto del proyecto de construcción.
  
- Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, dado que el trazado finalmente escogido se aleja del que obtuviese el anterior informe favorable.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 18 de julio de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 006/2003-AIA
  
Título: Ampliación de la estación depuradora de aguas residuales de Santa Pola (Alicante)
  
Promotor: Sanejament d'Aigües
  
Autoridad Sustantiva: Conselleria de Obras Públicas Urbanismo y Transportes
  
Localización: En terrenos de la estación depuradora de aguas residuales (EDAR) existente, en el término municipal de Santa Pola (Alicante)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:
  
Actualmente existe una EDAR de lagunaje que consta de seis lagunas anaerobias, tres lagunas facultativas y dos lagunas de maduración. Esta depuradora fue diseñada en 1987 para un caudal máximo de 20.400 m³/d.
  
El sistema de saneamiento de Santa Pola recoge también las aguas residuales generadas en Gran Playa, Playa Lisa y Tamarit. Esta agua presenta altas concentraciones de cloruros, lo cual impide su posible reutilización para riego de cítricos, debiendo mezclarse con agua dulce para regar.
  
Por otra parte, y al no existir otra posibilidad de vertido, cuando no existía demanda o aumentaba la salinidad, el agua se reconducía a un saladar.
  
El presente proyecto prevé la construcción de una nueva EDAR sobre una de las lagunas facultativas actuales, así como la adaptación y limpieza de las restantes para almacenar el agua tratada para reutilización agrícola.
  
La nueva EDAR se dimensiona para los siguientes caudales:
  
- En temporada baja: 12.000 m³/d
  
- En verano: 24.000 m³/d
  
La capacidad de tratamiento, por consiguiente, es para una población de 80.000 a 160.000 habitantes-equivalentes, respectivamente. El tratamiento elegido es de fangos activados de baja carga con las siguientes etapas:
  
- Pretratamiento: desbaste, tamizado y desarenado-desengrasado.
  
- Tratamiento secundario: canales de oxidación, decantadores secundarios y recirculación de fangos.
  
- Tratamiento terciario compuesto por decantación lamelar con tratamiento fisico-químico, filtración sobre lecho de arena, desinfección con radiación ultravioleta y afino con hipoclorito sódico.
  
- Tratamiento de fangos: espesador, deshidratación con centrífugas.
  
Se indica que tras el tratamiento terciario la concentración de fósforo total ser menor o igual a 2mg/l, no se indica concentración de nitrógeno total, siendo que en el Real Decreto 509/1996 para poblaciones superiores a 100.000 habitantes equivalentes el límite para el fósforo total es de 1mg/l, y para el nitrógeno total de 10 mg/l.
  
El destino prioritario que se dará al efluente será la reutilización agrícola, almacenando el agua tratada en las lagunas existentes. En casos extraordinarios, se podrá prever un vertido puntual a la rambla de las inmediaciones, así como al emisario submarino de Santa Pola cuando se construya.
  
2. Alternativas.
  
Se justifica a ubicación en la misma parcela de las instalaciones actuales por limitaciones de la calificación urbanística en el Plan General de Ordenación Urbana de Santa Pola, y ejecutar nuevos trazados de colectores, mientras que en la parcela de la EDAR actual se dispone de todas las infraestructuras necesarias.
  
Se plantean también alternativas de tratamiento, eligiendo la de fangos activados de baja carga por presentar mayor estabilidad frente a cambios en las características del vertido (salinidad, cargas contaminantes y caudales), rendimientos óptimos en la eliminación biológica del nitrógeno y permitir la eliminación química del fósforo con rendimientos elevados, sin afectar al resto del tratamiento.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente:
  
Sanejament d'Aigües remite en fecha 13 de enero de 2003 la documentación correspondiente al proyecto, y estudio de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se ha sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Medio Ambiente publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.445, de 21 de febrero de 2003, no habiéndose presentado alegaciones al mismo según consta en los certificados remitidos.
  
2. Petición de informes sectoriales:
  
Se solicita informe al Servicio de Calidad de Aguas de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Informes sectoriales
  
En contestación a la consulta efectuada, se recibe el informe siguiente:
  
- Servicio de Calidad de las Aguas: se formulan las siguientes consideraciones:
  
1. Si bien la población censada de Santa Pola es de 17.060 habitantes, la población real presenta grandes variaciones a lo largo del año, pudiendo alcanzar los 120.000 habitantes en los meses de verano. Por todo ello se ha buscado un diseño de planta que debe ser capaz de asumir estas variaciones de caudal sin alterar sus rendimientos.
  
2. Con el fin de evitar la entrada de aguas con salinidad elevada, se debe prestar especial atención al mantenimiento de la red de colectores, especificando que tratamiento y destino se dará a estas aguas en el caso de que sigan llegando a la planta.
  
3. Se deberán realizar controles periódicos del efluente generado antes de su vertido con el fin de garantizar el cumplimiento del Real Decreto 509/1996, que desarrolla el Real Decreto-Ley 11/1995, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas.
  
4. Dado que, tanto las lagunas de Santa Pola, como el frente litoral del Parque Natural de las Salinas de Santa Pola, han sido declaradas zonas sensibles, de acuerdo con los criterios establecidos en el Real Decreto 509/1996, se deberá controlar especialmente las concentraciones de nitrógeno y fósforo presentes en el efluente.
  
5. Igualmente, y dado que está previsto reutilizar el agua para riego, se incluirán controles de parámetros microbiológicos, de acuerdo con los criterios establecidos para aguas de riego por organismos internacionales, en tanto no se publique una normativa nacional específica.
  
6. Los fangos generados en esta planta, así como los procedentes de la limpieza de la laguna, una vez estabilizados, deberán gestionarse con arreglo a lo establecido en la normativa vigente en materia de residuos, o bien, en caso de uso agrícola, a lo establecido en la Directiva 86/278/CEE y Real Decreto 1.310/1990.
  
7. Se debe prever una reserva de suelo que permita una ampliación de la planta diseñada, en el caso de que el aumento de caudales así lo exija.
  
8. El vertido deberá disponer de las correspondientes autorizaciones de vertido otorgadas por los organismos competentes.
  
Afecciones legales
  
El vertido a cauce o mediante emisario submarino incide sobre la zona sensible de las aguas marítimas de la franja litoral del parque de Santa Pola declarada mediante la Orden de 30 de agosto de 2002. Incide así mismo sobre el frente litoral incluido en la zona LIC de la isla de Tabarca. Se deberá disponer de las correspondientes autorizaciones de vertido con los límites establecidos para zonas sensibles.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto:
  
La ubicación de la planta se realiza en terrenos ya transformados por las instalaciones existentes, no obstante en la ejecución de nuevas conducciones, según se indica en el informe arqueológico, se deberá tener en cuenta el impacto sobre yacimientos ya que la zona está considerada como área de interés arqueológico.
  
En la fase de funcionamiento, el principal elemento que puede verse afectado es el medio hídrico por la calidad del efluente depurado cuyo destino será la reutilización para riego o el vertido a rambla y al emisario submarino de Santa Pola cuando se construya, siendo que las aguas marítimas de la franja litoral de Santa Pola está declarada como zona sensible y pertenece a la LIC de la isla de Tabarca. Asimismo la emisión de olores y el impacto paisajístico por la presencia de edificaciones en una zona de cuenca visual amplia son elementos que pueden producir impactos derivados del funcionamiento del sistema.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Entre los impactos que se señalan en el estudio se encuentran los producidos:
  
- Sobre la calidad del aire, por la emisión de partículas y gases durante la ejecución de las obras así como olores en la fase de funcionamiento, tanto en la línea de agua como en la de fangos.
  
- Sobre el suelo por los cambios en las características físicas del suelo y la modificación de la escorrentía.
  
- Sobre la calidad del agua depurada, el objeto de las obras es la mejora del tratamiento actual, por lo que supone un impacto positivo sobre la calidad del medio hídrico.
  
- Impacto sobre el paisaje por la presencia de las instalaciones, aunque se indica que quedarán enmascaradas por existencia de vegetación frondosa.
  
- Sobre la generación de residuos se incluye el impacto ocasionado por el vaciado de la balsa F-2, debido a los fangos depositados en la misma.
  
En el estudio, en el capítulo de afecciones también se menciona el impacto sobre el patrimonio arqueológico, y sobre los espacios protegidos de El Clot de Galvany, las Salinas de Santa Pola, la microrreserva del barranco de L'Escolgador de Crist, la LIC marina de la costa y la reserva marina de la isla de Tabarca y zona ZEPA. En este caso indica que los espacios mencionados pueden ser beneficiados por la depuración de las aguas.
  
No obstante, precisamente por la existencia de los mismos, la calidad del agua depurada deberá responder a las exigencias establecidas para el caso.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:
  
Se establecen medidas correctoras tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento, las correspondientes a los impactos más significativos son:
  
- Sobre emisión de olores: ubicando en edificios con sistema de desodorización los procesos de pretratamiento, bombeos, tratamiento de fangos y los procesos que produzcan olores desagradables.
  
- Sobre las emisiones acústicas: reduciendo las emisiones mediante la inclusión de las soplantes en cabinas de insonorización y para el resto encerrando la maquinaria causante de ruidos en edificios con aislamiento acústico.
  
- Sobre la afección a la vegetación, en replantar las zonas afectadas (manteniendo la zona verde donde no haya elementos específicos de tratamiento, maquinaria o paso de vehículos. Con plantación de especies arbóreas autóctonas en el perímetro de la depuradora, y reposición de cultivos o plantas en el trazado de los colectores), indicando que se deberán trasplantar todos los árboles afectados por la ejecución de las obras, no admitiendo la destrucción de los mismos.
  
- Sobre la alteración del paisaje por la instalación, indica que se adoptará un diseño y acabado exterior que favorezcan su integración estética y se ajardinará con una pantalla vegetal arbórea perimetral para favorecer la integración paisajística y limitar la acción del viento.
  
En el programa de vigilancia ambiental se indica que se nombrará un técnico de medio ambiente responsable de la supervisión de las medidas, estableciendo para el seguimiento indicadores de realización e indicadores de eficacia tanto para la fase de obras (incluyendo la vigilancia y protección del patrimonio arqueológico), como para la fase de funcionamiento, estableciendo ensayos y controles analíticos en la etapa de pruebas de funcionamiento, del agua residual bruta (caudal, DBO5, SS, NKT, y Ptotal), del agua residual tratada (DBO5, SS, NKT, Ptotal y coliformes fecales) del fango del reactor biológico (%en peso de sólidos volátiles) y del fango desecado (% en peso de sólidos).
  
No obstante, se deberán incluir los parámetros de control de aguas destinadas para el riego de acuerdo con los criterios establecidos por organismos internacionales hasta la aprobación de normativa nacional específica.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/1990, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I 6.b.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de la aplicación de la legislación sectorial específica, el proyecto de ampliación de la depuradora de aguas residuales de Santa Pola, a ubicar en los terrenos de la EDAR existente en el término municipal de Santa Pola (Alicante), proyecto promovido por Sanejament d'Aigües, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1) La calidad exigible al efluente depurado deberá ajustarse a lo establecido en la Directiva 91/271, sobre tratamiento de aguas residuales urbanas, así como en el Real Decreto 509/1996 que la transpone. Así mismo, en lo relativo a la calidad del agua depurada para riego se deberá atender a las recomendaciones de diversos organismos (FAO, OMS...). Siendo que, tanto las lagunas de Santa Pola, como el frente litoral del Parque Natural de las Salinas de Santa Pola, han sido declaradas zonas sensibles, de acuerdo con los criterios establecidos en el Real Decreto 509/1996, se deberá controlar especialmente las concentraciones de nitrógeno y fósforo presentes en el efluente, aplicando los niveles exigibles a poblaciones superiores a los 100.000 habitantes-equivalentes.
  
2) Con el fin de evitar la entrada de aguas con salinidad elevada, se debe prestar especial atención al mantenimiento de la red de colectores, especificando que tratamiento y destino se dará a estas aguas en el caso de que sigan llegando a la planta.
  
3) Se debe prever una reserva de suelo que permita una ampliación de la planta diseñada, en el caso de que el aumento de caudales así lo exija.
  
4) Se debe garantizar una red de pluviales separativa en las zonas urbanas a las que da servicio la estación depuradora, de forma que se evite el desbordamiento de la planta en momentos de lluvias fuertes.
  
5) Como medida de integración paisajística de las instalaciones se recomienda la adecuación del diseño de los edificios al entorno agrícola, utilización de materiales que no produzcan reflectancia, así como la incorporación de una pantalla arbórea en el perímetro de la parcela y en forma de cordones que permitan la ocultación de los elementos de la EDAR, con especies acordes con el entorno. Asegurando el mantenimiento de la misma mediante riegos periódicos. En las zonas no ocupadas por instalaciones se tenderá a la conservación de la vegetación natural existente, evitando introducir especies de ajardinamiento alóctonas.
  
6) Se debe garantizar un destino y gestión adecuados para los fangos generados en el proceso de depuración así como los procedentes de la limpieza de la laguna. En el caso de que el destino sea el uso agrícola, se deberán cumplir las prescripciones de la Directiva 86/278/CEE, traspuesta a nuestra normativa a través del Real Decreto 1.310/1990, y la Orden de 26 de octubre de 1993, sobre utilización de lodos de depuración en el sector agrario.
  
7) Se deberá remitir anualmente a esta Dirección General un informe con los resultados del programa de vigilancia ambiental incluyendo:
  
- Resultados analíticos obtenidos tanto del influente como del efluente con una periodicidad mensual al menos de los parámetros físico-químicos de pH, DBO5, DQO, sólidos en suspensión, N total y P total, así como de los parámetros microbiológicos en el efluente de coliformes totales, fecales, estreptococo fecal, nematodos y los que establezcan para las aguas depuradas reutilizadas para el riego. Se indicarán asimismo los caudales de llegada y caudales tratados.
  
- La gestión y destino de los fangos generados, los procedentes de la limpieza de la laguna, y resultados analíticos obtenidos (en el fango desecado:% en peso sólidos volátiles sobre el total de sólidos (estabilidad),% en peso de sólidos (sequedad)). Asimismo, se especificarán los distintos tipos de residuos generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas.
  
- Control de olores: se controlará el funcionamiento de las medidas de desodorización de la EDAR periódicamente y al menos con carácter semestral siendo más exhaustivos cuando se tenga constancia de que se están produciendo molestias en la población. El control será por sistema sensorial o analítico, de forma cualitativa.
  
- Control de ruidos: efectuando controles periódicos, al menos semestral, del nivel de ruidos de las instalaciones en todo el perímetro de la planta, procurando minimizar en lo posible el nivel sonoro de las operaciones de mantenimiento, detectando las causas de su producción y evaluando alternativas de operación.
  
- El estado del seto perimetral y demás incidencias que se hubieran producido incluyendo reportaje fotográfico sobre las medidas de minimización del impacto paisajístico.
  
8) Dado que la zona está considerada área de interés arqueológico, es preceptiva la presencia de un arqueólogo que lleve a cabo el seguimiento de las obras, el cual actuará conforme a lo establecido en la orden que regula la realización de actividades arqueológicas de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 645, de 13 de agosto de 1987). Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
9) Se presupuestarán en el proyecto tanto las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental como las que se establecen en el presente condicionado.
  
10) Deberá disponer de las autorizaciones preceptivas tanto para el vertido a cauce como para la reutilización de las aguas residuales depuradas para el riego. En el caso de vertido mediante emisario submarino, se deberá disponer asimismo de la autorización preceptiva, teniendo en cuenta los límites a establecer por tratarse de zona sensible y estar incluida en la zona de LIC marino de la isla de Tabarca.
  
11) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 18 de julio de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 056/03-AIA
  
Promotor: Comunidad de Regantes Pozo La Vaquera
  
Objeto del proyecto: Balsa de riego en el proyecto de obras de mejora en red de distribución para riego localizado de alta frecuencia
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Gestión del Medio Natural
  
Localización: Parcela 34 del polígono 20 del término municipal de Cheste (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:
  
El proyecto consiste en la construcción de una balsa de materiales sueltos como elemento regulador para agua de riego de 13.821 m³ de capacidad total (11.073 m³ de capacidad útil), emplazada en P-20, parcela número 34 del término municipal de Cheste.
  
El embalse se proyecta realizar de materiales suelos, semienterrado, impermeabilizado con lámina de polietileno de alta densidad de 1,5 mm de espesor. La altura desde el fondo hasta la cota de coronación es de 5,8 m y la altura del talud desde el punto de corte con el terreno situado a menor cota es de 13.5 m. El talud interior es de 1.5:1(H/V) y el exterior de 1,5:1(H/V). La coronación se fija a 5 m de anchura, con bordillo perimetral que protege y refuerza el borde superior de la lámina impermeable.
  
El volumen de tierras sobrante a vertedero es de 4.972,51 m³.
  
No indica si es necesario instalar el suministro eléctrico para el funcionamiento del sistema o si se aprovecha algún suministro existente.
  
2. Alternativas.
  
Se plantean otras alternativas de ubicación que se descartan bien por no poseer suficiente cota para satisfacer por gravedad la superficie adscrita al riego (parcela 128 del polígono 20), bien por el alejamiento del sondeo (parcela 61 del polígono 22). Por lo que se justifica la elección de la parcela 34 del polígono 20 por tener la mayor cota de las tres, estar más cercana al sondeo por lo que el trazado de las conducciones de conexión al embalse es mínimo, y porque el impacto visual puede ser minimizado mediante las medidas correctoras que se plantean.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En fecha 26 de febrero de 2003, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia remite la documentación correspondiente al proyecto y estudio de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental ha estado sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Medio Ambiente en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.496, de fecha 9 de mayo de 2003, no constando que se hayan formulado alegaciones al mismo según el certificado remitido.
  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
Se efectuó consulta a la Dirección General de Interior.
  
Se solicitó ampliación relativa a la modificación del emplazamiento del embalse que figura en el plano número 1 del estudio de impacto ambiental.
  
Informes sectoriales
  
Como contestación a la consulta efectuada e informes remitidos, el expediente contiene los siguientes informes:
  
- De los Servicios Territoriales de Medio Ambiente de Valencia:
  
Se informa de los antecedentes del expediente, indicando que tiene abierto expediente de infracción por haberse realizado las obras previamente a la tramitación de la evaluación de impacto ambiental. No obstante indica que los terrenos donde se ubica la balsa de riego, aún considerándose forestales por cuanto están poblados por especies vegetales silvestres, no pueden considerarse como de gran valor ecológico, ya que no disponen de elementos bióticos o abióticos de especial relevancia, por lo que en principio no habría habido impedimento para tramitar la autorización de dicha instalación.
  
- De la Dirección General de Interior:
  
Se indica que la normativa aplicable relativa al riesgo sísmico es la norma de construcción sismorresistente NCSE-94, en la que indica para el municipio de Cheste una aceleración sísmica básica de 0,05 g (siendo de 0,06 g en la NCSR-02 de aprobación posterior al proyecto), y que según la citada norma, el proyecto es considerado como de moderada importancia, según el apartado 1.2.2, por no ser esperados la producción de daños significativos a terceros, que se produzcan víctimas o que se interrumpa un servicio primario en caso de destrucción. No obstante en el proyecto no se incluye un apartado específico de acciones sísmicas, pero se trata este riesgo en el apartado 6.5, Geotecnia y sismicidad, de la memoria y en el anejo número 5, Estudio geotécnico.
  
Por lo que concluye que no se hace ninguna recomendación en cuanto a la afección por riesgo sísmico, únicamente recordar que es preceptiva la inclusión de un apartado específico con el título de «Acciones sísmicas».
  
Asimismo indica que la ubicación del embalse no corresponde a la reflejada en los planos del estudio de impacto ambiental, y que por lo tanto es cuestionable que el estudio geotécnico corresponda al emplazamiento finalmente escogido.
  
Se solicitó al promotor ampliación de la documentación para subsanar la deficiencia señalada, por lo que se aportó un plano corregido del plano número 1 del estudio de impacto ambiental, ya que la ubicación correcta del embalse corresponde a la reflejada en el plano del proyecto técnico que fue presentado en la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, en fecha 15 de julio de 2002, y que el estudio geotécnico que se realizó es válido puesto que fue del emplazamiento descrito en el proyecto.
  
Afecciones legales
  
No hay afección a vías pecuarias ni a yacimientos arqueológicos catalogados e incluidos en el Plan General de Ordenación Urbana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto:
  
Los elementos ambientales con posibilidad de resultar afectados por la construcción de la balsa como son el suelo, debido a las transformaciones de adecuación de la parcela, riesgo de erosión, eliminación de vegetación natural, alteraciones de la fauna, generación de residuos inertes y modificaciones en el paisaje.
  
2. Identificación y valoración de impactos:
  
Se describen los impactos previsibles relativos a la emisión de partículas a la atmósfera, emisión de ruidos, sobre el entorno natural: flora (recuperable en parte por revegetación de taludes), fauna, alteración del paisaje por modificación de la orografía, sobre la hidrología por extracción de aguas subterráneas, erosión de taludes, etcétera.
  
Sin embargo, hay que señalar que el impacto previsible sobre la fauna no resulta únicamente por la fauna que se pueda desplazar por la ocupación de suelo, sino también por los posibles choques de la avifauna con el vallado así como por la caída accidental de animales en la balsa o el efecto barrera del vallado en los anfibios o choques de la avifauna con el tendido eléctrico en el caso de que éste exista.
  
También existe el riesgo de inundación por eventual rotura del embalse como se ha indicado en el párrafo anterior.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:
  
Se establecen medidas correctoras en la fase de construcción relativas a la calidad del aire y nivel de ruidos de la maquinaria; La protección del suelo evitando su erosión y degradación (retirada de tierra vegetal); Protección de aguas superficiales y subterráneas; Protección de la vegetación, la fauna y el paisaje mediante la disminución de la pendiente en los taludes y la revegetación de éstos con especies autóctonas, reservando asimismo la tierra vegetal excavada para facilitar las plantaciones.
  
Las medidas que se indican para la fase de explotación o funcionamiento se refieren a la protección del suelo (medidas para la revegetación y estabilidad de taludes); protección sobre las aguas subterráneas; protección del paisaje mediante la revegetación y mantenimiento de las especies plantadas.
  
No obstante, no se contemplan medidas correctoras para evitar la afección a la avifauna y facilitar el tránsito de anfibios. Tampoco se indica la gestión con los materiales excedentarios de las obras realizadas. No se concretan las especies a utilizar para la revegetación de los taludes.
  
En el programa de vigilancia ambiental se indica que durante la ejecución de las obras se realizarán controles, entre otros, sobre el lugar de ubicación de las instalaciones auxiliares y acopios de material, restauración de las zonas compactadas por paso de maquinaria, de la gestión y destino de los distinto tipos de residuos. Durante la explotación se realizarán controles del mantenimiento de las especies utilizadas en la revegetación, sobre el estado de taludes y si es necesario realizar nuevas siembras, de los niveles piezométricos de los acuíferos y composición de las aguas extraídas.
  
No obstante no se indica ninguna periodicidad para los controles que se proponen.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del anexo I 8.e del Decreto 162/1990, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. Anexo I 8.e del Decreto 162/1990.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de balsa de riego en el proyecto de obras de mejora en red de distribución para riego localizado de alta frecuencia, situado en la parcela 34 del polígono 20 del término municipal de Cheste (Valencia), promovido por la Comunidad de Regantes Pozo La Vaquera, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1) Se deberá incluir en el proyecto un apartado específico de acciones sísmicas.
  
2) Para garantizar la estabilidad de los taludes, evitando la erosión y acarcavamiento de los mismos, se deberá efectuar un seguimiento de la plantación que se realice en los mismos, asegurando el mantenimiento de la revegetación mediante la implantación de un sistema de riego, incluyendo en el presupuesto tanto la instalación de dicho sistema como los costes de las plantaciones. En cuanto a las especies a utilizar para la revegetación, deberán ser preferentemente especies arbustivas (como brezo, tomillo, aliaga, etc., al tresbolillo), herbáceas (vallico, esparceta, trébol blanco, etc., al tresbolillo), con labores de implantación consistentes en labor ligera de esponjamiento, siembra, abonado y riego posterior.
  
3) En el caso de que resulte necesario efectuar un tendido eléctrico, para evitar la electrocución de la avifauna, en la línea eléctrica se procederá a aislar los conductores en 0,75 metros a ambos lados de los aisladores tanto en el apoyo como en el centro de transformación. También se procederá a aislar todos los puentes, grapas y demás elementos de tensión.
  
4) Se instalarán elementos (rampas, escalones, etc.) que permitan la salida de animales de la balsa que entrasen en la misma de forma accidental. Se efectuará la señalización de la parte superior del vallado con el fin de hacerlo visible para la evitar la colisión de la avifauna.
  
5) Para facilitar el tránsito de anfibios se crearán oquedades en la base de la valla, bien en los bloques de hormigón o bien instalando la valla a una determinada altura del suelo que haga la misma función.
  
6) Los materiales sobrantes se trasladarán a vertederos autorizados. Se efectuará la reposición y restauración de caminos afectados por las obras de las conducciones y demás terrenos de depósito de materiales.
  
7) En el programa de vigilancia ambiental se incluirá la gestión realizada con los distintos tipos de residuos retirados y los generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas, remitiendo anualmente un informe con el resultado del citado programa a esta dirección general con indicación de los lugares de destino del material excedentario, indicación de la solución adoptada para la salida de animales de la balsa, incluyendo reportaje fotográfico de las obras realizadas y estado de la revegetación de taludes.
  
8) Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
9) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente estimación de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia,18 de julio de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 59/2003-AIA:
  
Promotor: Ayuntamiento de Cocentaina
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes. Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante
  
Objeto del proyecto: Modificación puntual número 22 del Plan General de Ordenación Urbana de Cocentaina (El Comtat)
  
Localización: Suelo colindante con el polígono industrial Sant Cristòfol
  
Descripción del proyecto
  
El proyecto consiste en la reclasificación de suelo no urbanizable de régimen general a suelo urbano para completar la urbanización existente en la manzana afectada remodelada para la adecuación a las necesidades de ampliación de las instalaciones industriales existentes.
  
La superficie afectada por la reclasificación es de 5.780,69 m², variando el trazado viario de la calle del Pic Negre hasta el entronque con la calle de la Torreta, obteniendo un aumento de superficie de aprovechamiento privado de 3.295.06 m² y una superficie destinada a dotaciones pública de 2.477.74 m²
  
Tramitación administrativa
  
El expediente fue incoado el día 27 de febrero con la remisión desde el ayuntamiento del estudio de impacto ambiental y proyecto de modificación puntual (no diligenciados) indicando el inicio de la información pública.
  
El 25 de marzo de 2003 se comunicó al ayuntamiento la documentación necesaria para completar el expediente que fue recibida el día 9 de mayo de 2003.
  
Según certificados emitidos por la secretaria accidental del Ayuntamiento de Cocentaina la información pública se llevó a cabo mediante publicación del edicto en el periódico Información de 25 de febrero de 2003 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.461, de 17 de marzo de 2003, no presentándose alegaciones en el plazo establecido, aprobándose provisionalmente en la sesión extraordinaria del Pleno del Ayutamiento de 28 de abril de 2003.:
  
Informes sectoriales
  
Informe del Servicio de Espacios Naturales de la Conselleria de Medio Ambiente, remitido al ayuntamiento el 18 de noviembre de 2002:
  
«Por el Ayuntamiento de Cocentaina se solicita informe previo sobre la modificación del trazado de la calle del Pic Negre, que conllevará la reclasificación de un área de suelo clasificado actualmente como suelo no urbanizable de régimen general a suelo urbano.
  
Según la documentación aprobada por el ayuntamiento la actuación programada se sitúa dentro del área que en la cartografía del PORN aparece grafiada como área urbana del Parque Natural de la Serra Mariola.
  
El referido PORN en su anexo III, epígrafe B-5, establece los usos permitidos en las áreas urbanas, mencionando como tal la ampliación o modificación del trazado, asfaltado y construcción de nueva planta de viales, siempre que no se generen pendientes mayores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros. En base a lo expuesto consideramos compatible con la normativa del PORN la modificación de trazado solicitada.
  
En cuanto a la reclasificación del suelo que se pretende efectuar simultáneamente con la modificación el trazado del vial, de hace constar que se aprecia una contradicción entre la cartografía del PORN y la normativa del mismo, puesto que el artículo 10.2 establece que las áreas urbanas incluyen los suelos urbanos y urbanizables establecidos por los planeamientos urbanísticos municipales vigentes en el momento de aprobación del PORN, mientras que la cartografía recoge como área urbana una pequeña franja contigua al vial que el PGOU de Cocentaina califica como suelo no urbanizable de régimen general. Ateniéndonos a lo estipulado en el artículo 7 respecto a la interpretación en caso de conflicto, en el que prevalece lo indicado en la normativa, cabe considerar que la zona solicitada se halla fuera del área urbana del PORN, ubicándose en área agrícola.
  
Por tanto se estaría a lo dispuesto en el artículo 58.3 en el que estipula que ?la clasificación de nuevo suelo urbanizable o urbano en el ámbito del PORN solo podrá realizarse en las áreas agrícolas, siguiendo los trámites previstos en la legislación urbanística, previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos?.
  
El hecho de que el legislador haya incluido en la cartografía del PORN como área urbana la franja de suelo cuya reclasificación se solicita cabe interpretarse como un indicativo de que las características del suelo permitirían considerarlo como tal, asimismo por parte del ayuntamiento se indica que se trata de una zona industrial muy consolidada.
  
Entendemos por tanto que en base a los argumentos expuestos pueden entenderse que la reclasificación propuesta es compatible con la normativa del PORN del Parque Natural de la Serra Mariola».
  
Afecciones legales
  
- Espacios naturales protegidos. El área objeto de modificación está incluida en el ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Mariola aprobado mediante Decreto 76/2001, del Gobierno Valenciano, de 2 de abril de 2001.
  
- Clasificación y calificación del suelo. La parcela afectada está calificada en el Plan General vigente como suelo no urbanizable de régimen general.
  
Consideraciones ambientales
  
La ampliación del suelo industrial es de escasa envergadura, no previéndose impactos ambientales negativos siempre y cuando se apliquen las medidas correctoras que con carácter general se establecieron en la declaración de impacto ambiental de la homologación del Plan General Urbano (exp. 766/1999-AIA).
  
Consideraciones jurídicas
  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I del apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
- El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, la modificación puntual número 22 del Plan General de Ordenación Urbana de Cocentaina (El Comtat) promovida por el propio ayuntamiento siempre que se ajuste a la documentación presentada.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 18 de julio de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML