Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9738, del 04-12-2023 (2023/11526)

RESOLUCIÓ de 16 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural d'Altea, en el terme municipal d'Altea. Expedient 19/2011-EAE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9738

Data del DOGV
:   04-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/11526

CVE


Data del document
:   16-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural d'Altea, en el terme municipal d'Altea. Expedient 19/2011-EAE. [2023/11526]  
D'acord amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 19/2011-EAE Altea (Alacant).  
Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural d'Altea  
Tràmit: Avaluació ambiental de pla  
Promotor: Ajuntament d'Altea  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
  
Localització: Terme Municipal d'Altea (Alacant)  
Expedient: 019 - 2011 - EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 29 d'octubre de 2020, va adoptar el següent  
  
ACORD  
«Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural d'Altea, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera, punt 2, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), a aquest pla se li aplica la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per la LOTUP esmentada.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a fer-ho, es verificarà tot el procediment seguit i s'analitzaran els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, amb l'establiment, si és procedent, de les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a l'aprovació.  
El 9 d'agost de 2019 l'Ajuntament d'Altea remet la proposta del Pla general estructural i l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica d'aquest. Després de comprovar la documentació remesa es va observar que estava incompleta i es van realitzar diversos requeriments d'esmena. Finalment, el 7 d'octubre de 2020 es va entregar l'última documentació i es va considerar l'expedient complet per a ser avaluat. Aquest consta de:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (juliol de 2019).  
- Document de participació pública (relació de les consultes realitzades a les administracions afectades, a les persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives...).  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Informe de contestació a les al·legacions presentades.  
- Resultats del Pla de participació pública.  
- Document de participació pública en què se'n sintetitzen els resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es deriven de l'aplicació del pla.  
- Certificat d'aprovació de la proposta de pla.  
- Annex explicatiu del 22 de juliol de 2020, sobre com s'incorporen a la proposta aprovada pel Ple els informes sectorials rebuts posteriorment.  
Proposta de pla (juliol de 2019):  
Memòria informativa  
Memòria justificativa  
Plànols d'informació  
Plànols d'ordenació estructural  
Normes urbanístiques  
Fitxes de zona  
Fitxes de gestió  
Catàleg de proteccions (amb les tres seccions)  
- Estudis complementaris:  
Estudi d'inundabilitat (febrer de 2015)  
Estudi de paisatge  
Estudi acústic (juliol de 2018)  
Estudi de recursos hídrics (sense data)  
Indicadors de seguiment  
Informe de viabilitat econòmica  
Memòria de sostenibilitat econòmica (juny de 2018)  
Estudi de trànsit i mobilitat (juny de 2018)  
Estudi de reserves escolars (juny de 2018)  
Estudi socioeconòmic d'ocupació i turisme (sense data)  
Estudi de reserves d'habitatge protegit  
Estudi de reserves de cementeri (febrer de 2015)  
A) Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici i document consultiu 18.02.11  
Emissió del document de referència  
(equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic) 15.02.13  
Participació pública i consultes del pla general estructural adaptat a la LOTUP durant 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 10.04.15  
Ampliació del termini de participació pública i consultes durant un període addicional de 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 01.06.15  
Segona ampliació del termini de participació pública i consultes durant un període addicional de 90 dies. Data de publicació en el DOGV: 23.07.15  
Participació pública i consultes de la segona versió del Pla general estructural durant 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 14.08.18  
Participació pública i consultes de la modificació de la segona versió del Pla general estructural durant 20 dies. Data de publicació en el DOGV: 24.10.18  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de pla 01.08.19  
Sol·licitud d'emissió del DATE 09.08.19  
Documentació completa per a poder ser avaluada 07.10.20  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0 - Antecedents. Resum del document de referència  
B.0.1 -- Informació territorial  
El terme municipal d'Altea es troba a la comarca de la Marina Baixa i té una extensió de 34,4 km². Limita cap al nord amb Calp, Benissa i Xaló, a l'oest amb Callosa d'en Sarrià i la Nucia, al sud amb l'Alfàs del Pi i a l'est amb la mar Mediterrània.  
La depressió topogràfica d'Altea està dominada al nord per la serra de Bèrnia, alineació muntanyenca que descendeix suaument des del nord de Callosa d'en Sarrià fins al Mediterrani, amb una longitud d'uns 9 quilòmetres, i que constitueix el límit entre les comarques de la Marina Alta i la Marina Baixa. La resta del terme queda conformat per la vall del riu Algar, en què destaca la presència de xicotetes llomes i turons, que s'eleven entre 40 i 60 metres sobre la vall.  
En relació amb la hidrologia, hi ha diversos llits fluvials entre els quals destaca la presència del riu Algar, que travessa el municipi per la part central fins a la desembocadura. La conca vessant s'estén cap a l'interior a través del riu Guadalest.  
L'àmbit ocupat pel llit principal del riu ha sigut inclòs com la zona humida «desembocadura del riu Algar» en el Catàleg de zones humides aprovat per la Generalitat Valenciana mitjançant l'Acord del 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià (DOGV 16.09.2002).  
  
Altres conques de menys importància que desemboquen en la mar són les que pertanyen al barranc dels Arcs, al Barranquet, al barranc de l'Aigua, al barranc de Septa i al barranc Salat.  
Altea es troba emmarcada en el litoral alacantí i es conforma per tres nuclis de població principals que són: Altea, Altea la Vella i l'Olla; el primer se situa al sud del terme, en la zona de la costa, el segon centrat i cap a l'interior, i el tercer al nord del riu Algar, pròxim a la zona de la costa. La resta del terme està ocupat per grans urbanitzacions de baixa densitat, situades la majoria en el vessant sud de la serra de Bèrnia i per habitatges en sòl no urbanitzable.  
L'autopista AP-7 i l'N-332 constitueixen els vials de comunicació principals a escala supracomarcal; el primer travessa el terme de sud-oest a nord-oest i el segon és paral·lel a la línia del litoral. Així mateix, trobem la CV-760, que uneix el nucli urbà amb la Nucia i la CV-755, que l'uneix amb Callosa d'en Sarrià.  
La població d'Altea ascendia a 21.995 habitants en 2018 (IVE), i es concentra aproximadament el 66,5 % al nucli urbà principal, el 26 % en habitatges dins de grans urbanitzacions de baixa densitat i al nucli d'Altea la Vella, i el 7,5 % en habitatges disseminats.  
  
Tradicionalment, Altea ha sigut un municipi l'economia del qual ha girat al voltant de l'agricultura i la pesca. En les últimes dècades, ha experimentat un progressiu abandonament de l'activitat agrícola i ha passat a dependre en gran manera del turisme, els serveis associats a aquest i el sector de la construcció.  
B.0.2 - Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi el constitueix el Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 20 de setembre de 1982. L'objecte era l'adaptació i revisió del planejament anterior, el Pla comarcal de la Costa Blanca de 1975.  
  
El planejament vigent classifica el sòl en urbà, urbanitzable (programat i no programat) i no urbanitzable (de règim normal i de protecció).  
  
Aquest pla ha tingut diverses modificacions, algunes de les quals afecten la classificació del sòl. Entre aquestes es troben:  
- Revisió del Programa d'actuació urbanística, aprovat definitivament el 7 de març de 1991 (DIA de 23.10.90, expedient 196/90 AIA). S'amplia el sòl urbanitzable en la part nord de la costa i el sector Alhama Springs se subdivideix i es classifica parcialment com a urbà.  
  
- Homologació modificativa del sector SR8, en la qual s'ampliava aquest sector per a implantar-hi una facultat de Belles Arts (DIA 28.06.00, expedient 476/99 AIA).  
- Modificació puntual del sector RS-11, en la qual es creava aquest sector al costat del riu Algar (DIA 03.12.04, expedient 467/02 AIA). No obstant això, finalment aquest sector va ser anul·lat pels tribunals.  
En l'òrgan ambiental hi ha altres expedients que finalment no s'han aprovat definitivament, com són:  
- Pla parcial del parc empresarial Expoaltea, que comprén l'ampliació del sector Montagut. Al principi es va obrir l'expedient 306/2008 AIA, però finalment va ser acumulat a l'expedient del Pla general estructural present.  
- Modificació puntual per a l'ampliació del cementeri (expedient 41/2017 EAE): el 28 de setembre de 2017, la Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre un IATE.  
- Pla especial d'Altea la Vella (expedient 44/2011 EAE): el 7 de setembre es va emetre una resolució de no generació d'efectes significatius sobre el medi ambient.  
Pla especial de protecció de la zona humida del riu Algar (expedient 67/2013 EAE): el 27 de novembre de 2013 la Comissió d'Avaluació Ambiental va acordar que no produïa efectes significatius sobre el medi ambient.  
Després d'aquests canvis, la classificació del sòl vigent és la següent:  
- El sòl urbà residencial se subdivideix en diversos àmbits: al nucli tradicional podem trobar el barri antic, el passeig marítim, el Pla de Castell i Sant Xotxim. Al nord del riu Algar, de manera dispersa es troba Cap Negret - l'Olla i la Galera i en la costa, mentre que a l'interior es troba Altea la Vella, Alhama i Mimoses.  
  
Com a sòl urbà industrial es delimita l'àmbit «zones de tolerància industrial» al sud del terme, al costat de la via del ferrocarril.  
- El sòl urbanitzable programat d'ús residencial comprén:  
Els plans parcials aprovats amb anterioritat al PG: Santa Clara, El Paradís, Alhama Springs, Finca Alhama (també denominat Alhama Candela), El Áramo (que se subdivideix en Serra d'Altea I i II, Serra d'Altea Golf, Urlisa I, II i III, La Mallà i la part oest de la serra de Bèrnia), Galera de les Palmeres, Tossal del Molar - l'Olla, Mascarat i Montagut.  
  
Els nous sectors delimitats pel Pla general: el sector 1 Eixample casc (Garganes) que se subdivideix en tres polígons R1, R2 i R3.  
  
- D'ús industrial es preveuen dos àmbits de sòl urbanitzable programat, I-1 i I-2, situats al nord del riu Algar, al costat de l'AP-7 (posteriorment inclosos en el sector RS-11 anul·lat).  
- El sòl urbanitzable no programat d'ús residencial es distribueix al llarg del terme de la manera següent:  
Zona Cap Blanc, al sud del port (en la costa) amb sis polígons, RS-1 a RS-6.  
Zona Carbonera, al sud del casc, el polígon RS-7.  
Zona Belles Arts, a l'oest del casc, el polígon RS-8.  
Zona del Pontet, al nord del casc, els polígons RS-9 i RS-10.  
En la costa al nord del riu Algar, tres polígons IT-1 a IT-3.  
En la costa, entre Cap Negret i la Galera: al principi es van delimitar dos polígons, IT-4 i IT-5, però després de la revisió del programa de l'any 1991 se'n van concretar quatre: S3 Vila Gadea, S4 Marimuntanya, S5 Caralmar i IT-4 Marimuntanya II.  
Un altre sòl urbanitzable d'ús industrial que preveu l'Ajuntament és el sector parc empresarial Expoaltea - Montagut, industrial ja que té aprovació municipal, si bé no disposa d'aprovació autonòmica.  
  
- El sòl no urbanitzable disposa de quatre qualificacions:  
SNU protecció forestal: inclou els paisatges i ecosistemes rellevants i també els barrancs.  
SNU protecció agrícola: zones aptes per a potenciar i mantindre l'aprofitament agrícola.  
Sistemes generals: els eixos de comunicació i les zones de protecció d'aquests, el cementeri, l'abocador, les instal·lacions especials...  
SNU comú: la resta del sòl.  
B.0.3 - Alternativa 0  
En execució del planejament vigent s'han anat urbanitzant els diferents sectors i transformant el sòl urbanitzable en urbà. S'han aportat les dades dels diferents graus de desenvolupament dels sectors previstos, per la qual cosa es pot determinar com és la situació actual en la qual es troba el planejament:  
- Sòl urbà d'ús residencial.  
Casc tradicional d'Altea: barri antic, passeig marítim, Pla de Castell, Gires - Sant Xotxim, sector 1 Garganes-Baseta i una part xicoteta del RS-7 Carbonera.  
Costa al nord del riu Algar: Cap Negret - l'Olla, Tossal del Molar - l'Olla, S3 Vila Gadea, S4.1 Marimuntanya, la Galera i Mascarat.  
Interior, al nord del riu Algar i a l'oest de l'AP-7: Altea la Vella, Mimoses, Santa Clara, El Paradís, Jardins d'Alhama (una part d'Alhama Springs), El Áramo (Serra d'Altea I i II, Serra d'Altea Golf, Urlisa I, II i III i La Mallà) i Galera de les Palmeres.  
Interior, al sud del riu Algar i a l'oest de l'AP-7: Montagut.  
- Sòl urbà destinat a activitats econòmiques:  
Al sud del terme al costat de la via del ferrocarril: sector I de tolerància industrial.  
- Sòl urbanitzable d'ús residencial.  
Al costat del nucli urbà: RS-7 Carbonera, RS-8 Belles Arts, RS-9 i RS-10 Pontet.  
Costa al sud del nucli urbà: Cap Blanc (RS-1 a RS-6).  
Costa al nord del riu Algar: IT-1, IT-2, IT-3, IT-4 Marimuntanya II, S4.2 Marimuntanya i S-5 Caralmar.  
Interior, al nord del riu Algar i a l'oest de l'AP-7: Alhama Springs, Serra Alta, Finca Alhama (també denominada Alhama Candela).  
- Sòl urbanitzable destinat a activitats econòmiques:  
Al nord del riu Algar, al costat de l'AP-7: sectors I-1 i I-2.  
- El sòl no urbanitzable en manté les quatre qualificacions, cosa que produeix les reclassificacions a costa del SNU comú.  
  
S. urbà S. urbanitzable S. no urbanitzable Total (ha)  
986,15 887,21 1.569,64 3.443  
  
  
B.0.4 - Alternativa proposada en el document consultiu  
El 18 de febrer de 2011 es va sol·licitar l'inici del procés d'avaluació ambiental estratègica amb l'adjuntament de dues còpies en format paper del document consultiu inicial i deu còpies en format electrònic.  
  
A més de la descripció de la situació del planejament vigent, es va proposar una nova alternativa d'ordenació. En aquesta es pretén aconseguir un model de creixement que es basa en els objectius de la nova estratègia territorial valenciana, però s'assumeix i s'integra, en la mesura del possible, els usos històrics que hi ha en el territori derivats d'instruments de planejament anteriors.  
Amb aquesta finalitat es proposa la desclassificació parcial del sector El Áramo, concretament els àmbits denominats Serra de Bèrnia i el sector Serra Alta. El sector RS-11 al costat del riu Algar no s'inclou tampoc en la proposta, ni els industrials (I-1 i I-2) que se superposaven.  
  
Com a sòl urbà s'inclouen els que es consideren així pel planejament vigent i els urbanitzables que han desenvolupat la urbanització en més o menys mesura, i s'estableixen diferents categories de sòl urbà: amb urbanització consolidada, sense consolidar subjecte a actuació integrada per urbanització, sense consolidar subjecte a actuació integrada i no gestionat, i sense consolidar de nova urbanització.  
Com a nous creixements urbans es proposen ampliacions xicotetes dels sòls urbans aïllats de Mimoses, Altea la Vella o Tossal del Molar.  
  
De creixements nous de sòl urbanitzable, se'n plantegen diversos: a l'oest de Cap Negret, a l'oest del sector I de tolerància industrial (sobre la urbanització El Planet), a més dels esmentats Montagut industrial i Expoaltea.  
La resta de sectors de sòl urbanitzable no desenvolupats es mantenen (de sud a nord): Cap Blanc, Carbonera, Belles Arts, Pontet, IT-1 a IT-3, Marimuntanya II, Marimuntanya I, Caralmar, Galera de les Muntanyes i Finca Alhama.  
El sòl no urbanitzable pot ser comú o d'especial protecció. En el protegit podem distingir les qualificacions següents: hàbitats d'interés comunitari (SNUEP-H), ecològica i forestal (SNUEP-F), zona humida catalogada (SNUEP-ZHC), alt valor agrícola (SNUEP-AVA), paisatgístic (SNUEP-P), llits i barrancs (SNUEP-C), domini públic marítim (SNUEP\_DPM), via pecuària (SNUEP-VP), històrica arqueològica (SNUEP-HA) i històrica arqueològica aqüeducte (SNUEP-HAC).  
  
  
S. urbà S. urbanitzable S. no urbanitzable Total (ha)  
920,66 347,82 2.174,53 3.443  
  
  
B.0.5 - Resum de determinacions que cal tindre en consideració i assenyalades en el document d'abast.  
- La problemàtica principal del terme municipal d'Altea és que no hi ha un model territorial concorde amb els principis de sostenibilitat preconitzats per la legislació urbanística i mediambiental vigent. El model que ha permés el creixement urbanístic del municipi està basat en la ciutat dispersa, la base de la qual són les urbanitzacions de baixa densitat que donen resposta a una demanda turística. Tot això agreujat perquè el model no va ser avaluat ambientalment per ser d'aprovació anterior a l'entrada en vigor de la legislació en matèria de medi ambient.  
  
- Amb la finalitat de solucionar-ho, es valoren positivament els objectius del pla encaminats a aquest efecte, així com la desclassificació parcial del sector El Áramo i la no classificació del sector RS-11 Algar.  
- No és procedent la classificació de nous sòls urbanitzables d'ús residencial. Només sobre la base de l'estudi de demanda d'habitatge i la capacitat d'acolliment del planejament vigent juntament amb la dada de l'ETCV (669.954 m²), s'estudiarà la inclusió de sectors nous.  
Haurà d'avaluar-se la desclassificació dels sòls urbanitzables situats al sud del terme municipal (Cap Blanc), que podrien constituir l'única franja de costa lliure d'edificació.  
- El creixement de l'ús destinat a activitats econòmiques s'adequarà a un estudi de demanda i es tindrà en compte la dada de l'Estratègia territorial (178.695 m²).  
Sectors Montagut industrial i parc empresarial Expoaltea: haurà de justificar-se, sobre la base de les unitats ambientals, la no protecció d'aquest sòl si tinguera les mateixes característiques que el confrontant sòl no urbanitzable protegit d'alt valor agrícola; a més de la compatibilitat de l'industrial a implantar amb el sòl urbà residencial que hi ha. Hauran de proposar-se alternatives d'ubicació.  
No es permetran activitats que puguen suposar un empitjorament dels nivells de qualitat de l'aire.  
- Haurà d'estudiar-se el grau de desenvolupament dels sectors perquè els que hi ha estan executats parcialment.  
- En el sòl no urbanitzable, haurà de justificar-se els criteris de zonificació de la proposta basats en l'estudi d'unitats ambientals, i s'ha de posar l'accent principalment en el sòl no urbanitzable d'alt valor agrícola.  
- Haurà de buscar-se la connexió ecològica entre els espais de més valor ambiental, la serra de Bèrnia al nord, el riu Algar al centre i serra Gelada al sud. Per a fer-ho, es poden utilitzar els sòls de més valor agrícola.  
- Haurà d'estudiar-se la inclusió d'una categoria de sòl no urbanitzable comú en què l'habitatge aïllat no tinga cabuda.  
- Respecte al sòl no urbanitzable, també es deu:  
Tindre en compte els hàbitats d'interés comunitari.  
Protegir els barrancs i els punts de captació d'aigua.  
Localitzar les àrees amb risc de lliscament.  
Delimitar la Via Litoral.  
Localitzar totes les EDAR que hi haja.  
Respectar les distàncies de seguretat de les granges.  
Identificar les vies pecuàries.  
Adoptar mesures de protecció contra els incendis forestals.  
- S'haurà de realitzar un estudi d'afeccions a Xarxa Natura 2000, estudi acústic, d'inundabilitat, de paisatge i de mobilitat.  
- Analitzar la circumval·lació del nucli urbà amb l'estudi de diverses alternatives.  
B.1 - Continguts concordes amb el document d'abast  
En l'apartat 2.3.3 de la memòria justificativa, s'indica com s'adapta la proposta al document d'abast.  
- En cerca de la sostenibilitat del model, s'han desclassificat sectors en els sòls amb més valor ambiental i s'ha canviat el model edificatori a un de més densitat.  
- S'aconsegueix la connexió ecològica entre la serra de Bèrnia i el límit del terme amb l'Alfàs del Pi, amb la utilització de sòls amb valors agrícoles (on deu continuar fins a assolir la serra Gelada)  
- No s'han proposat nous sectors de sòl urbanitzable d'ús residencial. S'han mantingut els previstos en el planejament vigent i se n'han eliminat alguns per a ajustar-se als paràmetres de l'ETCV.  
  
- Els creixements dels usos destinats a activitats econòmiques s'han ajustat igualment als paràmetres de l'ETCV.  
- S'ha justificat el grau de desenvolupament dels sectors actuals.  
- A l'oest de l'AP-7 s'ha delimitat la zona de sòl no urbanitzable amb alt valor agrícola.  
- Respecte al sòl no urbanitzable:  
S'han protegit els barrancs.  
S'han identificat les àrees amb risc de lliscament.  
S'ha delimitat la Via Litoral.  
S'han localitzat les EDAR que hi ha.  
S'ha establit una normativa de separació amb les granges.  
S'han previst les vies pecuàries.  
El municipi compta amb un pla de prevenció d'incendis forestals.  
  
- S'han elaborat els estudis complementaris requerits, excepte el d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, que finalment s'ha informat que no era necessari.  
- No s'ha previst l'estudi de la inclusió d'una categoria de sòl no urbanitzable comú en el qual l'habitatge aïllat no tinga cabuda. Aquesta anàlisi es realitzarà més endavant en l'apartat D.  
- Tampoc s'han inclòs les justificacions relatives als sectors Montagut industrial, parc empresarial Expoaltea i Cap Blanc, per la qual cosa igualment l'anàlisi es realitzarà més endavant en l'apartat D.  
B.2 - Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
L'EATE presentat disposa dels continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, amb el mateix ordre però amb una denominació de capítols diferent.  
En la versió de l'EATE informada al públic en 2015 s'ha inclòs el resum no tècnic, però no ha ocorregut el mateix amb l'última versió elaborada.  
Com a annexos a l'EATE s'incorporen els estudis realitzats relatius a la mobilitat, a l'acústica, a la inundabilitat, a l'ocupació, a la demanda d'habitatge protegit, als recursos hídrics, a les necessitats escolars i a la capacitat del cementeri.  
S'aporta cartografia diversa, sent més àmplia la de la versió de l'any 2015. Entre aquesta s'inclou la d'unitats ambientals, la de riscos o la d'infraestructura verda.  
Les mesures de seguiment es descriuen en l'EATE, en l'expedient de l'EATE i en un document complementari denominat «indicadors de seguiment».  
B.3 - Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
La documentació conté un estudi de quatre alternatives: la del planejament vigent, la proposta del document consultiu (Alt 1), la derivada del document de referència i sotmesa a informació pública l'any 2015 (Alt 2) i la presentada finalment (Alt 3), que es passa a descriure.  
  
B.3.1 - Objectius  
Es descriuen en la memòria i en l'EATE. De manera resumida són:  
Adaptar-se a la normativa urbanística vigent.  
Proposar un model territorial ambientalment sostenible.  
Aconseguir un model de creixement basat en els objectius de la nova estratègia territorial valenciana, per a un model semiintensiu en comptes del model extensiu de les últimes dècades.  
Incloure el patrimoni historicoartístic en el pla.  
Protecció dels sòls amb valor ambiental i dels elements naturals d'especial rellevància, amb la classificació com a sòl no urbanitzable de protecció especial dels terrenys de la serra de Bèrnia i d'altres inclosos en sectors urbanitzables no desenvolupats, cosa que elimina la possibilitat de degradació de zones d'alt valor paisatgístic.  
Dotar d'un contingut ampli a la infraestructura verda i potenciar-ne la connectivitat de tots els elements. Aconseguir la unió real dels tres grans espais naturals d'Altea: serra de Bèrnia - riu Algar - badia d'Altea.  
Ajustar les determinacions del planejament a la realitat actual en les zones consolidades del municipi i apostar per una gestió d'equipaments vertadera. Aconseguir una xarxa viària uniforme en les urbanitzacions.  
  
Ajustar el desenvolupament previst a les necessitats reals del municipi.  
Preservar i millorar la imatge del paisatge d'Altea com a actiu cultural diferenciador. Protecció dels elements patrimonials d'interés.  
  
Reforçar el caràcter singular d'Altea, amb l'obtenció d'un gran espai per a l'ús i gaudi públics en la primera línia de la franja litoral. Per a fer-ho, es donarà continuïtat al passeig marítim des d'Alfàs del Pi fins al port d'Altea, es crearà un parc públic i es garantirà la continuïtat visual i paisatgística condicionant l'ordenació detallada del sector actual.  
  
Aconseguir que el medi natural siga l'element vertebrador del territori.  
Diversificar les activitats productives en el municipi de manera compatible amb la conservació del medi natural. Centralitzar aquest ús en la zona de Montagut - Expoaltea, Pontet i Cap Blanc.  
Fomentar la imatge de qualitat integral inclusiva i diferenciada del municipi, amb el foment dels valors intrínsecs i de la mobilitat sostenible, com a mitjans d'atracció del turisme i de satisfacció de la població.  
Adoptar mesures dirigides a lluitar contra el canvi climàtic.  
B.3.2 - Infraestructura verda  
L'art 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV se'n van concretar els elements.  
Tal com s'ha descrit en els objectius, s'ha tingut en compte en l'elaboració del pla. En l'apartat 3.2 de la memòria justificativa se'n descriuen els elements i s'hi incorpora un plànol informatiu específic.  
  
B.3.3 - Modificacions principals introduïdes respecte al planejament vigent  
- El Pla distingeix tres zones: zones urbanitzades (ZUR), zones de nou desenvolupament (ZND) i zones rurals (ZR).  
Les zones urbanitzades classifiquen com a sòl urbà els sòls que compten amb els serveis urbanístics i els terrenys contigus que permeten la culminació de trames, i els que presenten dèficit d'urbanització. Per a cada ZUR o ZND el Pla estableix un ús dominant que pot ser residencial, industrial o terciari.  
- En relació amb l'ús residencial, i amb la finalitat de potenciar els valors ambientals i paisatgístics de la serra de Bèrnia, es desclassifiquen els sectors El Áramo superior (denominat Serra de Bèrnia), Serra Alta, part d'Alhama Candela, part del sòl urbà d'Alhama Springs, el sector 5 Caralmar i el sector 4.II Marimuntanya.  
Igualment, per a millorar la connectivitat del riu Algar s'eliminen els sectors que estaven pendents de desenvolupar i situats en els marges del riu com són els IT-1, IT-2, IT-3 Cap Negret i els I-1, I-2 Sogai d'ús industrial.  
En el sector Cap Blanc es destinarà el 52 % a ús residencial i el 48 % a ús terciari (hoteler principalment). Part d'aquest (àmbit ocupat per un càmping i altres edificacions) es classifica com a urbà que conforma la zona ZUR-TR-3.  
D'aquesta manera, els creixements residencials de sòl urbanitzable que finalment es proposen són el ZND-RE-1 Finca Alhama, ZND-RE-2 Marimuntanya II, ZND-RE-3 Carbonera, ZND-RE-4 Belles Arts i ZND-RE-5 Cap Blanc.  
En el sòl urbà també es preveuen creixements amb la finalitat de tancar la trama i homogeneïtzar la vora urbana. D'aquesta manera es preveu el ZUR-RE7 ampliació Altea la Vella.  
  
Nom Superfície (m²) Edificabilitat Habitatges  
ZND-RE-1 Finca Alhama 198.600 (+) 39.720 397  
ZND-RE-2 Marimuntanya II 135.990 55.070 451  
ZND-RE-3 Carbonera 82.300 27.319,60 246  
ZND-RE-4 Belles Arts 275.024 (+) 169.908 1.220  
ZND-RE-5 Cap Blanc 417.951 87.824,25 457  
Total residencial 1.109.865 2.771  
ZND-TR-1 el Pontet 116.826 (+) 46.002 216  
ZND-IN-1 SI1 Montagut 72.800 (+) 41.005   
ZND-IN-1 SI2 Expoaltea 200.100 116.160   
Total act. econòmica 389.726 216  
  
  
(+) Sòl parcialment consolidat, per la qual cosa no computa al 100 % a l'efecte de l'ETCV.  
- El nou sòl destinat a activitats econòmiques es concreta en la possibilitat d'establir un parc tecnològic-cultural compatible amb l'ús industrial (ZND-IN-1, amb els sectors SI1 Montagut i SI2 Expoaltea). La intenció municipal és desplaçar les activitats industrials que hi ha en el nucli urbà a aquesta zona.  
En el Pontet s'estableix una zona terciària-assistencial (ZND-TR-1 amb el sector ST-1 el Pontet).  
Una part del sòl urbà de les Rotes - Sant Xotxim està ocupat per una empresa de transformació de fruita seca. Aquest sòl es zonifica com a urbà terciari ZUR-TR-2 costanera Ametles. A més de la zona ZUR-TR-3 Cap Blanc esmentada, es manté El ZUR-TR-1 de tolerància industrial com l'extensió d'ús terciari més gran del municipi.  
- Les zones rurals són les que mantenen la situació bàsica de rural i es distingeixen entre comunes i protegides:  
ZRP-NA protegida natural, subdividida en:  
ZRP-NA-LG1 legislació mediambiental Xarxa Natura 2000: LIC Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa, ZEPA Illots de Benidorm i Serra Gelada, LIC Serra de Bèrnia i Ferrer i ZEPA Muntanyes de la Marina, a més d'altres terrenys forestals del vessant meridional de la serra de Bèrnia, incloent-hi la muntanya d'utilitat pública AL071 - serra de Bèrnia.  
ZRP-NA-LG2 zona rural protegida natural per legislació mediambiental del Catàleg de zones humides, que es correspon amb la desembocadura del riu Algar.  
+ZRP-NA-LG3 zona rural protegida natural pel PATIVEL, que inclou els terrenys classificats com a sòl no urbanitzable de protecció del litoral en aquest en la desembocadura del riu Algar i en els paratges de la Pila i l'Horta en els dos marges del llit en els primers 1.000 m de franja litoral.  
ZRP-NA-MU d'interés municipal: el sòl forestal del PATFOR i els que han quedat preservats en Galera de les Palmeres i en Serra d'Altea.  
  
ZRP-AG protegit agrícola,  
Inclou els sòls d'alt valor agrícola, majoritàriament en règim de regadiu, situats en la zona localitzada a l'oest de l'autopista AP-7, delimitada al nord pels terrenys forestals de la serra de Bèrnia, a l'est pel barranc de Sogai i al sud per la nova zona industrial. Es tracta dels paratges de Riquet, Mosmai, Sogai, Mandem, Benimusa i el Barranquet.  
  
ZRP-AF afeccions territorials  
Distingint entre ZRP-AF-CA llits, ZRP-AF-CT costes, ZRP-AF-CR carreteres (també inclou el ferrocarril) i ZRP-AF-VP vies pecuàries.  
ZRC-AG comú agropecuària, subdividida en:  
  
ZRC-AG1, que s'estén per terrenys rurals agraris (uns cultivats i altres abandonats), en què proliferen habitatges de primera i segona residència disseminats. S'han delimitat quatre localitzacions.  
  
ZRC-AG1\*, es tracta del nucli rural tradicional de l'Horta, al voltant de l'ermita de Sant Roc, identificat com a bé de rellevància local de caràcter etnològic.  
ZRC-AG2, que comprén terrenys agrícoles d'importància paisatgística per correspondre amb les perspectives visuals des de les vies de comunicació als principals recursos paisatgístics del municipi: la cresteria calcària de la serra de Bèrnia i els centres històrics d'Altea i Altea la Vella.  
ZRC-EX comú d'explotacions de recursos naturals  
Inclou els terrenys afectats directament per l'activitat minera a cel obert de la pedrera d'extracció d'àrids dels Quintanes, en el marge dret del riu Algar. La vocació és mantindre'ls en l'estat actual fins que s'escometa el projecte de restauració de l'espai afectat per l'explotació, dins del pla de regeneració paisatgística.  
  
- De manera resumida, els usos que es permeten en cada zona són:  
  
(L: amb limitacions) ZRC ZRC ZRC ZRP  
Usos LOTUP: AG 1 AG 2 AG 1\* NA-MU  
Article 197.1.a: agropecuària (no granges)... Sí Sí Sí Sí  
Article 197.1.a: granges Sí Sí   
Article 197.1.b: habitatge aïllat Sí Sí, L Sí L  
Article 197.1.c: pedreres... Sí Sí   
Article 197.1.d: energia renovable (solar)   
Article 197.1.e.2: indústria del sector primari. Sí Sí   
Article 197.1.e.1 i 3: indústria (no primari) Sí   
Article 197.1.f.1: allotjament turístic... L L L L  
Article 197.1.f.2 recreatiu, esportiu... Sí Sí L  
Article 197.1.f.3: campament turisme... Sí Sí   
Article 197.1.f.4: docent, assistencial... L L   
Article 197.1.f.5: tractament de residus...   
Article 197.1.f.6: infraestructures Sí Sí   
Article 197.1.f.7: subministrament de carburant...   
  
  
  
(L: amb limitacions) ZRP ZRP ZRP ZRP  
Usos LOTUP: AG NA-LG1 NA-LG2 NA-LG3  
Article 197.1.a: agropecuària (no granges)... Sí Sí Sí  
Article 197.1.a: granges Sí   
Article 197.1.b: habitatge aïllat L L L L  
Article 197.1.c: pedreres...   
Article 197.1.d: energia renovable (solar)   
Article 197.1.e.2: indústria sector primari Sí   
Article 197.1.e.1 i 3: indústria (no primari)   
Article 197.1.f.1: allotjament turístic... L  
Article 197.1.f.2: recreatiu, esportiu... L Sí  
Article 197.1.f.3: campament turisme... Sí  
Article 197.1.f.4: docent, assistencial... L L  
Article 197.1.f.5: tractament de residus... L   
Article 197.1.f.6: infraestructures... Sí   
Article 197.1.f.7: subministrament de carburant...   
  
  
(\*) Regulats per la legislació sectorial  
Per a la implantació de granges de ramaderia intensiva s'estableix una distància de separació de 100 metres amb els habitatges preexistents.  
Les limitacions per a la implantació d'habitatge aïllat i familiar es refereixen a la vinculació amb l'ús agrari (ZRP-AG), la necessitat d'estudiar l'afecció en el paisatge (ZRC AG2) o que únicament es permeten si es rehabiliten edificacions actuals.  
Les instal·lacions per al tractament de residus es limiten al tractament de productes vegetals procedents de l'agricultura, la jardineria o forestal.  
S'han delimitat dos àmbits amb grups d'habitatges per a minimitzar-ne l'impacte ambiental i territorial. Un es troba al sud, urbanització Planet, i un altre al nord, Alhama Springs. L'article 86 de les NU recull els criteris per a la regularització.  
En les normes urbanístiques s'han inclòs disposicions derivades dels estudis d'inundabilitat, de paisatge, acústic i de mobilitat.  
Com a instal·lacions esportives dins del terme cal destacar quatre ports esportius (Marina de Greenwich, Mar i Muntanya, Portet de l'Olla i port d'Altea) i un camp de golf.  
- El Pla preveu ampliar els equipaments de la xarxa primària estructural, com per exemple:  
Dos enllaços en la nova variant Benidorm - Altea, una per a donar accés al nucli urbà i l'altra d'accés a Altea la Vella i a l'AP-7.  
Nou vial interior de connexió Altea la Vella / urbanitzacions de la serra, amb el nucli urbà.  
Viari estructural en Cap Blanc per a alliberar de circulació el tram costaner.  
Zones verdes a raó d'almenys 10 m² per habitant (es descriuen a continuació).  
Quatre equipaments docents, PQEd1 a PQEd4, referits a dos instituts, a la Facultat de Belles Arts i a una nova parcel·la de 9.000 m² per a segon cicle.  
Tres cementeris.  
Dos equipaments culturals PQEc relatius al Palau de la Música i a la finca Santa Bàrbara.  
Dues zones esportives disponibles (PQD1, PQD2), i una nova (PQD3) d'uns 50.000 m² al costat de la nova parcel·la docent.  
Dins de les infraestructures es pot destacar l'estació de ferrocarril (PQI6), l'EDAR (PQI2) i una bassa de laminació (PQI10) per a solucionar la inundabilitat del barranc del Barranquet i que l'Ajuntament haurà de gestionar per expropiació.  
Respecte a les zones verdes, el Pla preveu un gran parc de 290.688 m² a Serra d'Altea II (PVP-1) i dèsset jardins (PVJ-1 a PVJ-16) que sumen 728.390 m², que en total ascendeixen a 1.031.360 m². D'aquests últims es poden destacar els de La Mallà (serra de Bèrnia), Punta del Mascarat, al costat de les vies en Carbonera i Foieta, en la zona central del Pontet, o la creació d'un passeig marítim en els primers 100 metres des de la costa en el sector Cap Blanc.  
  
- A l'efecte del còmput de zones verdes s'ha considerat una població de 47.532 habitants (sense corregir per segones residències). Per a justificar els recursos hídrics s'ha considerat una població de 47.975 habitants (segons l'IVE, la població permanent el 2019 és de 22.290 habitants).  
En l'EATE es descriuen els llindars de creixement per a 4, 10 i 20 anys. Segons aquestes dades, el desenvolupament complet del Pla suposarà un increment de 3.638 habitatges, en què tindran cabuda 9.957 nous habitants (dels quals 528 habitatges i 1.319 habitants es localitzaran en el sòl urbà).  
C. Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració  
C.1 Fase de posada a la disposició del públic  
Posteriorment a l'emissió del document de referència, l'esborrany del Pla s'ha sotmés en dues ocasions a informació pública.  
En la primera, iniciada l'abril de 2015, es van presentar 431 al·legacions i 31 informes. Una vegada analitzats i contestats es van realitzar algunes modificacions a la proposta, sent novament sotmesa a informació pública mitjançant anunci del DOGV del 14 d'agost de 2018.  
  
En aquest segon procés es van presentar 128 al·legacions, de les quals 38 van ser estimades, 54 parcialment estimades, 28 desestimades i 8 no es van admetre.  
Les al·legacions es refereixen, resumidament, a la classificació de les propietats, als camins i vials, a la instal·lació de campaments de turisme, a la delimitació d'unitats d'execució, a l'excés de càrregues dels sectors, a elements del patrimoni cultural o a la gestió del sòl.  
S'ha buscat una participació pública àmplia amb l'elaboració d'enquestes, reunions d'experts i jornades divulgatives (es descriuen en l'expedient de l'EATE).  
C.2 Fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan promotor  
Durant la informació pública realitzada l'any 2015 es van rebre 31 informes sectorials de les diferents administracions. Un resum d'aquests s'ha inclòs en la pàgina 17 de l'expedient de l'EATE i en la pàgina 9 de la memòria justificativa.  
Es va repetir el procés durant la segona fase d'informació pública realitzada l'agost de 2018. En aquesta fase es va rebre resposta dels departaments següents:  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada  
12.09.18 03.10.18  
22.01.19 Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient  
Agricultura  
Ramaderia  
Secció Forestal, vies pecuàries  
Qualitat Ambiental (acústica)  
11.09.18   
31.10.18 Subdirecció General de Medi Natural:  
Parc Natural de la Serra Gelada  
11.09.18 Subdirecció General de Canvi Climàtic i de Qualitat Ambiental  
11.09.18 28.02.19 i  
21.03.19  
13.06.19  
18.01.19  
22.07.19 CHOPVT. DG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. ETCV  
  
CHOPVT. DG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Paisatge  
CHOPVT. DG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
  
11.09.18 09.07.19  
03.06.19 CHOPVT. DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: Subdirecció General de Mobilitat  
\* Servei de Planificació  
\* Servei de Mobilitat  
11.09.18 04.12.18 DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes  
11.09.18 DG. d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: Subdirecció General de Transports  
20.09.18 24.01.19 Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
21.09.18  
12.09.18 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:  
\* Servei d'Infraestructures Educatives  
\* DG de Cultura i Patrimoni  
12.09.18 12.02.19 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball  
DG de Comerç i Consum  
DG d'Indústria i Energia  
12.09.18 Servei Territorial d'Indústria i Energia  
12.09.18 Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública  
21.09.18 Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana  
20.09.18 Consorci Pla Zonal  
20.09.18 Diputació d'Alacant (cicle hídric)  
20.09.18 Diputació d'Alacant (carreteres)  
04.10.18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
28.09.18 07.03.19 DG de Sostenibilitat de la Costa i la Mar. Servei Provincial de Costes  
28.09.18 31.01.19 Ministeri de Foment. Demarcació de Carreteres  
28.09.18 18.10.18 Ministeri d'Economia i Empresa. DG de Telecomunicacions  
20.09.18 Ajuntaments confrontants (entre parèntesis les dates dels informes de contestació):  
l'Alfàs del Pi (08.10.18), Benissa (27.11.18), Callosa d'en Sarrià (24.10.18), Calp, la Nucia, Xaló  
  
  
- El Servei d'Ordenació del Territori informa que els creixements previstos en l'ETCV per a ús residencial són d'1.154.324 m² i per a activitats econòmiques són de 312.446 m². Respecte a l'ús residencial, a pesar que la proposta supera aquesta quantia, s'informa favorablement a causa del canvi de model de creixement que passa de dispers en baixa densitat a un model de mitjana i baixa densitat, a més de la quantitat de sòl desclassificat. Respecte a les activitats econòmiques es proposen 207.200 m² de sòl vacant que no excedeixen el que es preveu en l'ETCV.  
- El Servei d'Ordenació del Territori, en relació al PATRICOVA, en un primer informe assenyala la necessitat de l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat. Després de la presentació de nova documentació, es considera que ja no és necessari aquest estudi i s'informa en sentit favorable.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en l'informe del 13 de juny de 2019, estableix una sèrie de determinacions que han d'incorporar-se a la proposta, que es resumeixen en l'apartat següent.  
- L'EPSAR informa sobre la viabilitat del sistema de tractament de les aigües residuals del municipi i estableix catorze condicionants (se'n realitza un resum en l'apartat següent).  
- El Servei de Planificació de la Generalitat Valenciana ha informat favorablement condicionat a tres qüestions que s'han d'esmenar relatives a la representació dels plànols, les condicions que cal introduir en les fitxes dels sectors i respecte al finançament d'algunes actuacions.  
- La Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment informa en sentit desfavorable, per pretendre la creació d'un nou enllaç en l'AP-7 sense haver presentat l'estudi corresponent i no representar gràficament correctament les carreteres de l'Estat.  
- En relació al domini públic marítim-terrestre, la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i de la Mar ha emés un informe referent a la fitació, a la classificació del sòl de l'àmbit afectat per la normativa de costes, als usos proposats, a la regulació normativa i al catàleg. Prèviament a l'aprovació definitiva, se'ls haurà de sol·licitar nou informe.  
  
Entre les diferents observacions que s'indiquen pot destacar-se la que es refereix a l'article 30 de la Llei de costes relativa a la no formació de pantalles amb les edificacions i a la limitació de l'edificabilitat dels sectors situats en la zona d'influència (500 metres).  
- L'Ajuntament de l'Alfàs del Pi informa en sentit desfavorable per la mala coordinació de les classificacions del sòl limítrof en la zona de Cap Blanc i pel traçat d'unes noves carreteres que n'afecten el terme.  
  
- L'Ajuntament de Benissa al·lega sobre edificacions i reserves de zones verdes classificades dins del LIC Serra de Bèrnia i Ferrer.  
- L'Ajuntament de Callosa d'en Sarrià assenyala, de manera resumida, incloure la xarxa de sanejament com a element estructural perquè les aigües residuals del municipi són tractades en l'EDAR d'Altea o el no preveure una variant a Altea la Vella per a millorar el trànsit de vehicles de transport de mercaderies per la CV-755 procedents de Callosa.  
  
Després que l'Ajuntament sol·licitara la DATE, el Servei Territorial d'Urbanisme ha remés els informes següents:  
  
Informe Administració pública consultada  
12.11.18 Servei Territorial d'Indústria i Energia  
27.09.19 Direcció General de Cultura i Patrimoni  
24.02.20 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
- Respecte al patrimoni cultural, l'informe del 27 de setembre de 2019 és desfavorable. De manera resumida, es refereix al contingut del Catàleg, als elements catalogats i a la no inclusió d'alguns elements, com podrien ser dues troballes paleontològiques.  
- L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, signat el 24 de febrer de 2020. És de caràcter favorable a l'efecte de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, si bé amb un condicionant per als instruments de desenvolupament dels sectors de sòl urbanitzable (es descriu en l'apartat següent).  
També consta en l'expedient l'informe favorable al Pla de mobilitat. Va ser emés el 9 de desembre de 2019 pel Servei de Mobilitat a l'efecte de l'article 10.6 de la Llei 6/2011.  
Igualment, després d'aquesta sol·licitud l'Ajuntament ha remés el 22 de juliol de 2020 els informes següents, juntament amb un annex explicatiu sobre com s'incorporaran en la proposta de planejament:  
  
Informe Administració pública consultada  
12.02.20  
05.03.20 Direcció Territorial de la Conselleria Agricultura:  
- Demarcació Forestal  
- Secció de Qualitat Ambiental (matèria acústica)  
08.01.20 Subdirecció General de Medi Natural. Servei de Vida Silvestre (Xarxa Natura 2000)  
02.06.20 Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Servei d'Ordenació del Territori (PATIVEL)  
20.02.20 Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (Paisatge)  
20.11.19 Diputació d'Alacant (carreteres)  
  
  
- L'informe de la demarcació forestal és favorable condicionat al fet que s'introduïsquen una sèrie de correccions en el document relatives a l'afecció al terreny forestal i a les vies pecuàries. En l'annex explicatiu es justifica com s'incorporarà en la proposta abans de l'aprovació definitiva.  
- La Secció de Qualitat Ambiental assenyala que, atés que es produeix una desclassificació de sòl respecte al planejament vigent i que no es proposen noves classificacions de sòl urbanitzable, no s'informa en relació als nivells acústics que hi ha. No obstant això, s'assenyala una sèrie de sectors i usos en què s'haurà de parar atenció als nivells sonors de recepció.  
- L'informe del 2 de juny de 2020, relatiu al PATIVEL, indica que la regulació d'usos ha d'ajustar-se als articles 12 i 13 de la normativa del PAT, justificar el percentatge de consolidació en la franja de 1.000 metres i concretar-se el traçat de la Via Litoral.  
- L'informe de la Diputació és favorable al tractament donat a la carretera CV-760.  
- El 8 de gener de 2020 s'emet una resolució que indica que el Pla no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, pel que no ha de sotmetre's a una avaluació detallada de repercussions sobre aquesta xarxa. A més, s'indica que les espècies catalogades es troben en espais de la Xarxa Natura o en sòls en què no es preveu cap afecció i que tampoc resulta afectada la microreserva del barranc de les Penyes.  
- En l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge del 20 de febrer de 2020 s'assenyalen les determinacions que cal incloure en el document (es descriuen en l'apartat següent), la verificació del qual es realitzarà per aquest servei prèviament a l'aprovació definitiva del pla.  
  
A instàncies de l'òrgan ambiental es va sol·licitar un informe aclaridor a la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge relatiu al còmput de sòl vacant de les activitats econòmiques, emés el 15 d'octubre de 2020.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
D.0 - Valoració  
Es valora positivament l'interés per preservar els valors naturals de la serra de Bèrnia i possibilitar la desclassificació de sòls en l'àmbit d'aquesta, així com l'increment de la quantia de sòl no urbanitzable protegit.  
També és destacable l'esforç per a adaptar-se als criteris d'ordenació establits per l'ETCV i es valora favorablement la no inclusió del sector Algar.  
També es destaca el procés de participació pública que s'ha desenvolupat durant l'elaboració de la proposta de planejament.  
  
En línies generals, en la proposta d'ordenació s'han tingut en compte les afeccions ambientals existents, els informes sectorials rebuts i la legislació aplicable. No obstant això, es descriuen a continuació algunes diferències de criteri que convé que siguen solucionades.  
  
D.1 - Risc d'inundació. Adaptació al PATRICOVA  
- El 19 de juliol de 2019, el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe favorable en relació al PATRICOVA i al risc d'inundació.  
  
En un primer moment, aquest departament va requerir l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat i s'ha aportat amb el pla. No obstant això, no s'ha entrat a valorar i no ha sigut aprovat perquè finalment s'ha optat per adaptar-se a la cartografia i mesures correctores del Pla director de defensa contra les avingudes a la comarca de la Marina Baixa, elaborat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Segons la cartografia, el risc està generat pel barranc dels Arcs i pel barranc del Barranquet. El primer afecta els sectors SR-3 Carbonera i l'SR-5 Cap Blanc. El segon, el sector ST-1 Pontet.  
El pla director esmentat adopta una sèrie de mesures correctores que eviten que aquests sectors siguen inundables, i es condiciona el desenvolupament d'aquests a l'execució, circumstància que s'ha inclòs en les fitxes de gestió dels tres sectors afectats:  
«El sector no podrà desenvolupar-se sense la prèvia o simultània execució de les obres necessàries per a complir amb les mesures correctores d'inundabilitat contingudes en el Pla director d'avingudes de la Marina Baixa».  
Les mesures que s'indiquen per als sectors SR-3 Carbonera i l'SR-5 Cap Blanc són:  
«En un primer tram aigües amunt de la rotonda del Camí Vell d'Alacant, la secció consisteix en l'execució de murs de maçoneria d'altura variable entre 1,50 i 2,00 metres. La longitud que han de cobrir aquests murs de maçoneria és de 610 metres, en dos trams discontinus de 500 i 110 metres en el marge esquerre i de 390 metres en tres trams discontinus de 35. 245 i 110 metres en el marge dret.  
Des d'aigües avall de l'encreuament amb l'N-332, es proposa una secció de 7 metres d'ample, amb solera de formigó i llit d'aigües baixes d'un metre d'ample. En el marge esquerre es manté el mur de formigó actual i en el marge dret es proposa un mur d'escullera formigonada de 0,5 m de grossària en la part superior i 2 metres en la part inferior consolidada en formigó en massa, amb una altura variable entre 2 i 5 metres. Aquesta secció es prolonga fins a la desembocadura en l'entorn de la zona de jocs infantils del marge esquerre. A partir d'aquest punt es planteja una secció de la mateixa amplària de 7 metres, amb un llit d'aigües baixes d'1 metre d'amplària i 0,5 metres de calat i amb les vores flanquejades per sengles murs de formigó revestits de maçoneria i d'altura variable entre 1 i 2 metres».  
  
I les mesures que s'indiquen per al sector ST-1 Pontet.  
«A. Adequació del llit i millora de les obres de pas. La solució en el cas del Barranquet està conformada per l'adequació del llit actual a una secció trapezial de 6 metres de base 2,0 metres d'altura, talussos 1H/2V revestits d'escullera de 0,8 metres de grossària. Se substituiran els pontons i passos inundables que no tenen secció suficient. En el cas del gual actual de 2,00 x 0,70, no es proposa augmentar-ne la capacitat, es deixa com a gual inundable en cas d'avingudes, sense que es produïsquen afeccions a habitatges. Ampliació de l'entrada al col·lector urbà que hi ha, actualment de dimensions d'1,50 x 2,00, per a augmentar l'amplària a 3,00 metres. Aquesta ampliació de l'entrada al col·lector ve motivada perquè la longitud de la transició, que ha de disposar de la secció del barranc al col·lector, siga la menor possible. Al final d'aquesta transició ha de disposar-se d'un arener per a la retenció de sòlids abans de l'entrada al col·lector.  
B. Àrea de laminació controlada. És necessària l'execució d'una àrea de laminació d'un volum aproximat de 125.000 m³, amb una profunditat de 2,00 metres, perquè el cabal punta que discorre per la canalització del barranc no siga superior als 35 m³/s, que és la capacitat màxima del col·lector en què acaba el traçat del barranc. La superfície és aproximadament de 6,20 ha. La ubicació de l'àrea de laminació està situada aigües amunt de l'AP-7 i queda reflectida en els plànols OE1. Està prevista l'adequació ambiental de la zona ocupada per l'àrea de laminació mitjançant la plantació de xops (Populis alba) i de matolls del tipus tamarit (Tamarix sp) i baladres (Nerium oleander)».  
  
- En l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 24 de febrer de 2020, es posa com a condicionant que prèviament a l'aprovació dels instruments de planejament de desenvolupament dels sectors de sòl urbanitzable situats en zona de policia de llit públic o en el moment d'autorització de les obres es justifique la no afecció al règim de corrents i la viabilitat d'acord amb el Reglament de domini públic hidràulic.  
Els sectors afectats són ZND-RE1 Finca Alhama, ZND-RE2 Marimuntanya II, ZND-RE3 Carbonera, ZND-RE5 Cap Blanc, ZND-TR1 Pontet i ZND-IN1 Montagut/Expoaltea.  
- A més d'aquest condicionant, a l'hora de delimitar el sector i establir l'ordenació detallada s'hauran de tindre en compte dos articles de la legislació:  
Article 21 del RDL 7/15. El domini públic hidràulic se'n preservarà de la transformació urbanística mitjançant la classificació com a sòl rural (no urbanitzable).  
Article 23 del PATRICOVA, en què, entre altres qüestions, s'indica que «en cap cas s'inclouran els llits de rius o barrancs en l'àmbit d'un sector» i que «l'ordenació detallada dels sòls urbanitzables confrontants amb els llits haurà de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques».  
- El Pla de gestió de riscos d'inundació de la demarcació hidrogràfica del Xúquer (PGRI) vigent assenyala com una àrea de risc els barrancs Soler i Seguet situats a l'Àlfàs del Pi, per la qual cosa resulta afectat el sòl urbà ZUR-TR3 Cap Blanc.  
Perquè aquesta zona deixe de ser inundable requereix l'execució de mesures correctores (canalitzacions, àrees de laminació), que han d'executar-se en el terme municipal d'Alfàs del Pi. Fins hui no s'ha justificat el moment en què s'executaran aquestes ni qui les abonarà.  
  
Com se situen a l'Alfàs del Pi, es troben fora de l'àmbit d'actuació del Pla general estructural d'Altea, per la qual cosa l'execució no pot resoldre's des d'aquest pla. Actualment, s'està tramitant el Pla general de l'Alfàs del Pi (expediente 104/09 EAE) i l'últim informe del Servei d'Ordenació del Territori que consta en l'expedient relatiu al PATRICOVA és del 29 de novembre de 2019 i s'hi indica que per a poder comptar amb aquestes obres és necessari que tinguen consignació pressupostària.  
  
Per això, al contrari del que ocorre amb els tres sectors anteriors (SR-3 Carbonera, SR-5 Cap Blanc i ST-1 Pontet), no s'ha justificat que les obres vagen a executar-se de manera que la zona deixe de ser inundable. A més, ha de tindre's en compte que l'estudi d'inundabilitat presentat no es troba aprovat, sinó que segons s'assenyala en l'informe de la Confederació Hidrogràfica hauria d'esmenar-se.  
En conseqüència, fins hui no és viable el desenvolupament de l'àmbit del ZUR-TR3 Cap Blanc perquè no està solucionat el risc d'inundació pel qual no es pot classificar com a urbà i s'ha de conservar la condició de sòl rural. Més endavant, l'Ajuntament podrà justificar i certificar si tot o part de l'àmbit ZURT-TR3 té la condició d'urbà i detallar quines són les mesures que cal adoptar per a minimitzar els riscos d'inundabilitat. Aquestes mesures hauran d'obtindre l'informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori, competent en la matèria, perquè puga considerar-se urbà.  
Nota: en la fitxa de zona s'adjudica un índex d'edificabilitat bruta de 0,81. Si bé ja no resulta aplicable pel que s'ha exposat anteriorment, s'entén que ha de tractar-se d'un error perquè supera el valor mitjà en relació amb l'article 30 de la Llei de costes.  
D.2 Adaptació al PATIVEL  
De manera resumida, podria indicar-se que el PATIVEL incideix en quatre aspectes de la proposta presentada:  
a) Percentatge de consolidació de l'edificació en la franja dels primers 1.000 metres des de la riba de la mar: per a poder classificar nous sòls urbanitzables en aquest àmbit aquest percentatge ha de superar el 70 %. La justificació que es compleix aquest aspecte s'ha aportat directament al Servei d'Ordenació del Territori (segons s'indica en l'informe del 02.06.2020) i serà incorporada en la memòria justificativa segons l'escrit explicatiu de l'Ajuntament del 22 de juliol de 2020.  
  
b) En la desembocadura del riu Algar, el Pla ha delimitat la zona ZRP-NA-LG3, que correspon amb un àmbit classificat com a sòl no urbanitzable de protecció litoral (litoral 1) pel PATIVEL. En aquesta zona preval el règim d'usos establit per l'article 9 del PATIVEL i la incorporació al Pla no ha quedat prou clara en l'escrit explicatiu del 22 de juliol de 2020.  
Deurà, per tant, modificar-se la redacció dels articles 61.6 i 62.6 de les normes urbanístiques amb la transcripció totalment o parcialment del text dels apartats de l'article 9 del PATIVEL que l'Ajuntament considere ajustats a les característiques concretes del municipi. Els apartats que no s'hi incloguen, així com la resta d'usos no previstos pel PATIVEL, no estaran permesos.  
Igualment, haurà de modificar-se la fitxa de la zona corresponent.  
c) El PATIVEL considera el riu Algar i el barranc dels Arcs com a corredors ecològics. En aquests, s'ha de mantindre una franja de 50 metres des de cada marge en la situació bàsica de sòl rural (article 12 del PATIVEL).  
El text explicatiu del 22 de juliol de 2020 és insuficient en aquest aspecte, per la qual cosa aquesta limitació també ha de traslladar-se a l'article 69 de les normes urbanístiques i a la delimitació dels sectors (i les fitxes d'aquests) ZND-RE- 3 i ZND-RE-5, perquè resulten afectats pel barranc dels Arcs.  
d) La Via Litoral és un itinerari apte per a la mobilitat no motoritzada que connecta tot el litoral de la Comunitat i que pertany a la infraestructura verda. Es regula en l'article 17 del PATIVEL i en la directriu 137 de l'ETCV.  
S'ha aportat un esborrany del traçat que en línies generals discorre prop de la costa; s'hi aprofiten majoritàriament els carrils bici disponibles. El traçat es complica entre els dos ports esportius de la Marina de Greenwich i Mar i Muntanya perquè el relleu és més accidentat.  
Respecte als principals elements naturals del municipi, se sobrevola el riu Algar per un pont amb un carril bici ja executat i en la zona del Mascarat s'aprofiten els camins disponibles.  
Igualment, es proposa realitzar els ajustos corresponents en les normes urbanístiques en la part corresponent a la infraestructura verda i s'incorpora un nové programa de paisatge.  
Aquesta proposta de traçat i de canvis legislatius ha sigut realitzada amb posterioritat a l'emissió de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, per la qual cosa no ha pogut ser analitzada per aquest servei, cosa que fa necessari que es pronuncien sobre aquest tema per ser un element integrant de la infraestructura verda.  
D.3 - Adaptació a l'ETCV. Segellat de sòl  
- El planejament proposat ha de justificar i limitar el segellament del sòl. La Comissió Europea, per mitjà de l'Estratègia temàtica per a la protecció del sòl, ha inclòs el segellament del sòl (ocupació del sòl) com un greu problema a escala de la UE, que té en procés l'elaboració d'una directiva marc. El segellament del sòl provoca una pèrdua irreversible de les funcions biològiques del sòl, tant a escala del control de la infiltració/evaporació de l'aigua de pluja, com pel que fa al control dels escolaments, la fragmentació de paisatges i hàbitats, així com la pèrdua definitiva de sòl per a la producció d'aliments.  
L'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana es pronuncia en els mateixos termes i determina els creixements màxims admissibles per a cada municipi. En aquest cas, per a usos residencials el límit s'estableix en 1.154.324 m² i per a activitats econòmiques s'estableix en 312.446 m².  
Nota: en el document de referència s'indicava, sobre la base dels informes sectorials emesos, que les quanties eren de 669.954 m² i de 178.695 m² respectivament. No obstant això, en els nous informes elaborats, aquestes quanties han sigut modificades per considerar més creixement demogràfic i més creixement econòmic que la resta de la comarca en què s'inscriu. La taxa de creixement demogràfic passa de l'1,25 % anual al 2 %, mentre que la taxa de creixement econòmic passa de l'1,4 % al 2,25 %.  
El Servei d'Ordenació del Territori ha emés informes el 28 de febrer i el 21 de març de 2019, relatius al compliment d'aquests dos paràmetres, i es descriu a continuació el que s'hi indica.  
- El Pla proposa 1.241.593 m² de creixement residencial que superen en un 7 % el límit de l'ETCV. No obstant això, l'informe considera admissible aquesta superació sobre la base de tres premisses:  
D'una banda, per la gran quantitat de sòl desclassificat respecte al planejament vigent (s'estima en 8.037.300 m²). D'altra banda, pel canvi de model de creixement proposat que passa del model dispers de baixa densitat al model compacte de mitjana i alta densitat. Finalment, al fet que no es proposen nous creixements de sòl, sinó que s'utilitzen els que ja estan classificats en el planejament vigent.  
- Respecte a les activitats econòmiques, el Pla proposa tres sectors que sumen 390.900 m². Descomptades les àrees consolidades, suposen aproximadament 325.000 m² de nou sòl segellable. Aquesta quantia excedeix un 4 % respecte al que ha considerat l'ETCV (312.446 m²), però la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge l'ha considerat com a admissible.  
- Un dels principis que estableix l'ETCV per a l'ocupació racional i sostenible de sòl per a ús residencial (Directriu 78.h) és el d'evitar els continus urbans i les conurbacions no desitjades que afavoreixen models compactes discontinus. Per a evitar les conurbacions (directriu 90) s'indica que «els plans territorials i urbanístics establiran, com a mínim, una franja de sòl no urbanitzable de 500 metres entre els sòls urbans i urbanitzables d'uns nuclis urbans amb uns altres, sempre que la realitat física i ambiental ho permeten».   
En la zona de Cap Blanc, en el límit amb l'Alfàs del Pi, aquest criteri no s'està complint perquè s'ha dut el sector fins al límit del terme.  
  
Tal com ha manifestat l'Ajuntament de l'Alfàs del Pi durant la tramitació del nou Pla general propi, estan projectant connectors ambientals entre l'interior i la costa per a deixar zones lliures d'edificació. Per a això, en l'última proposta han deixat lliure d'edificació la zona que confronta amb el sector Cap Blanc, per la qual cosa han eliminat un sòl urbanitzable previst pel planejament vigent.  
En el municipi d'Altea s'ha d'actuar de la mateixa manera amb el manteniment d'una zona de sòl no urbanitzable al costat del límit del terme, a fi d'evitar la conurbació esmentada i procurar classificacions de sòl concordants.  
D.4 - Sòl no urbanitzable: ús d'habitatge aïllat i familiar  
- L'article 197.1.b de la LOTUP regula la implantació d'habitatges aïllats i familiars en el sòl no urbanitzable i estableix una parcel·la mínima d'1 ha. D'aquesta manera, la legislació urbanística ha definit la capacitat de càrrega del sòl per a albergar aquesta mena d'ús, a fi de mantindre'n el caràcter rural.  
El Pla preveu la possibilitat de construir noves edificacions per a implantar aquest ús en les zones ZRC-AG1 i ZRC-AG2. La superfície d'aquestes zones, d'acord amb les fitxes aportades, ascendeix a 612,97 ha (284,73 + 328,24), per la qual cosa aquest sòl tindria capacitat per a albergar 613 habitatges.  
No s'han aportat dades dels habitatges que hi ha actualment. No obstant això, per mitjà de l'estudi de la foto aèria s'han pogut comptabilitzar aproximadament uns 647 habitatges en la zona ZRC-AG1 i altres 369 habitatges en la zona ZRC-AG2, que sumen entre els dos 1.016 habitatges.  
Això suposa que amb els habitatges disponibles en l'actualitat ja s'ha absorbit la capacitat que té el sòl per a albergar noves edificacions destinades a aquest ús en les dues zones esmentades.  
- Si l'habitatge està vinculat a l'activitat agrícola, la LOTUP permet eximir del requisit de la superfície mínima de parcel·la d'1 ha sempre que es complisquen una sèrie de requisits.  
En la zona ZRP-AG l'habitatge que es permet implantar és el que està vinculada a l'activitat agrària, per la qual cosa s'ha d'incloure en la redacció de les normes urbanístiques del Pla els requisits descrits en l'article 197.b de la LOTUP (informes previs necessaris, condició d'agricultor professional, superfície mínima, vinculació a l'explotació...).  
- En les zones de sòl no urbanitzable protegit ZRP-NA-MU i ZRP-NA-LG es permet implantar nous habitatges mitjançant la rehabilitació d'edificacions que hi ha legalment establides.  
L'EATE no ha identificat el tipus, el nombre, ni la localització de les construccions que podrien ser objecte de rehabilitació, ni s'han avaluat els efectes que causaria sobre el medi la implantació d'habitatges en el sòl protegit i amb consideració de les obres complementàries necessàries per al condicionament (accessibilitat, trasllat de materials o d'implantació d'instal·lacions per a dotar als habitatges dels serveis bàsics).  
Tampoc s'han valorat els riscos naturals o induïts que afecten aquests sòls i que poden ser determinants en la viabilitat de l'ús (risc d'incendi forestal en les zones de ZRP-NA-MU; risc d'inundació en determinades àrees de ZRP-NA-LG, etc.).  
Igualment, hauria de justificar-se que aquestes actuacions s'emmarquen dins de les previstes per l'article 26.c de la LOTUP, circumstància que tampoc s'ha realitzat.  
Els efectes derivats de l'ús de nous habitatges en construccions actuals tenen un elevat grau d'incertesa. No es pot concloure que la preservació dels valors que han motivat la protecció d'aquests sòls quede garantida i, per tant, des del punt de vista ambiental, no es considera un ús acceptable.  
- En la zona ZRC-AG1\*, per tractar-se d'un nucli tradicional catalogat, pot permetre's aquest ús.  
D.5 - Sòl no urbanitzable: ús d'explotació de pedreres, extracció d'àrids i similars  
- En l'article 61.1 NU es permet aquest ús en les zones ZRC-AG1 i ZRC-AG2.  
En l'article 197.1.c de la LOTUP es regula aquest ús i per a la implantació s'imposa la condició de separar-se 500 metres de l'ús residencial, llevat que s'adopten mesures correctores. Per la gran profusió d'habitatges aïllats que hi ha en aquesta zona, es fa molt difícil que s'implanten noves activitats d'aquesta mena perquè no es compliria amb el requisit de la distància i seria complex adoptar mesures correctores per a evitar les molèsties que pogueren generar.  
A més, per les característiques econòmiques del municipi, vinculat majoritàriament al turisme de platja, no resulta molt adequat per l'afecció paisatgística que generen aquestes activitats quan se situen prop de la costa com es proposa.  
Per això, s'ha de prohibir la implantació de noves activitats vinculades a aquest ús en aquestes zones i procedir a regular el manteniment i la restauració de les activitats que ja hi són presents.  
- S'ha establit una zona específica per a aquest ús, ZRC-EX, en què s'emplaça una activitat actual. Respecte als sòls urbans i urbanitzables es compleix la distància de separació, però no respecte a l'ús residencial que hi ha en l'SNU.  
Per aquest motiu, en les NU s'hauran d'introduir les mesures correctores necessàries per a fer compatibles els dos usos.  
D.6 - Sòl no urbanitzable: ús de ramaderia intensiva.  
L'article 60.1 i les NU permeten la implantació d'aquest ús en les zones ZRC- AG1, ZRC-AG2 i ZRP-AG, amb l'establiment com a condició d'una distància de separació de 100 metres amb els habitatges preexistents.  
Es desconeix com s'ha obtingut aquesta distància de 100 metres perquè no s'ha trobat cap justificació per a establir-la en l'EATE.  
  
La legislació vigent del sector porcí estableix una distància mínima de 1.000 metres respecte als sòls urbans, urbanitzables i nuclis de població en compliment de l'article 5.2.4 del RD 324/2000, de 3 de març, per a bestiar porcí (i per l'actual RD 306/2020).  
Per a la resta d'espècies no hi ha cap legislació que n'establisca perquè l'article 53 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, s'ha derogat, si bé davant la falta d'estudis específics que ajuden a determinar com seria la distància, s'estima convenient adoptar la que establia aquest article 53, que per a la població estimada pel Pla per a aquest municipi seria igualment de 1.000 metres.  
Una vegada es trasllada la limitació de la distància a la proposta d'ordenació s'observa que no resulta físicament possible implantar aquesta mena d'activitats en les zones en què les NU ho permeten.  
Consegüentment, s'eliminarà l'article 60.1.i NU. Respecte a les granges que hi ha legalment establides, haurà de decidir-se si queden fora d'ordenació o si se'n regula el manteniment i, en cas d'ampliació, serà necessari que s'estudien les molèsties sobre l'ús residencial (entre les quals almenys s'inclourà l'elaboració d'estudis olfatomètrics) i es determine cas per cas la viabilitat d'aquesta ampliació (nota: en l'EATE s'indica que l'ús és pràcticament inexistent).  
  
D.7 - Sòl no urbanitzable: activitats terciàries  
- Les zones ZRC-AG1 i ZRC-AG2 són les triades perquè alberguen aquests usos, que són més restrictius en la resta de zones.  
De manera resumida, de la resta de zones poden destacar-se els usos permesos següents:  
ZRP-AG: Tractament de residus procedents de podes vegetals i de xarxes de subministrament.  
ZRP-NA-MU (forestal): turisme actiu i d'aventura.  
ZRP-NA-LG1 (Xarxa Natura 2000): turisme actiu i d'aventura.   
ZRP-NA-LG2 (zona humida): centres científics o de conservació.  
  
- Els usos d'establiment d'allotjament turístic i restauració venen regulats en l'article 197.1.f.1 de la LOTUP i la implantació requereix una distància mínima de separació de 5 km amb sòl vacant amb qualificació apta per a albergar-los. A causa de la disponibilitat de sòl en l'urbà i en els nous urbanitzables, aquest requisit n'hi impossibilita l'emplaçament i així s'ha considerat en les NU, sense preveure-ho en cap de les zones.  
La proposta tampoc recull les dues excepcions a aquesta regla que preveu aquest article de la LOTUP: que siga d'interés per al desenvolupament del turisme rural (que requerirà un informe favorable en matèria de turisme) o bé que es procedisca a la recuperació del patrimoni arquitectònic en el medi rural (per aplicació de l'article 201.3 de la LOTUP).  
D.8 - Sòl no urbanitzable: ús d'activitats industrials i productives  
  
- De la mateixa manera que en el cas anterior, no tots els usos previstos per la LOTUP es permeten en el pla.  
D'aquesta manera, únicament les activitats de transformació i comercialització del sector primari es preveuen en ZRC-AG1, ZRC-AG2 i ZRP-AG, mentre que les de baixa rendibilitat per unitat de superfície únicament en ZRC-AG1 (en les zones costaneres s'ha tingut en compte també la limitació de 1000 metres des de la riba de la mar establida pel PATIVEL).  
- Malgrat això, ha de recordar-se que en ZRC-AG1 i ZRC-AG2 són els llocs en què més abunda la presència d'habitatges unifamiliars, per la qual cosa la implantació de nous usos industrials podria generar una afecció sobre aquests (soroll, pols, aire, mobilitat…) que ha de ser estudiada.  
Per això, haurà d'incloure's en les normes urbanístiques que la implantació dels usos industrials en el sòl no urbanitzable requerirà l'estudi de les afeccions possibles que es pogueren generar sobre els habitatges i l'adopció de les mesures correctores corresponents, a més de donar audiència durant la tramitació als usuaris d'aquests habitatges.  
  
D.9 - Sòl no urbanitzable: règim d'usos en el sòl protegit  
- La regulació general d'usos que es realitza en l'article 197 de la LOTUP per al sòl no urbanitzable, l'anàlisi de la qual s'ha realitzat en els apartats anteriors, està supeditada a les determinacions de l'article 26 de la LOTUP per als sòls protegits pels valors ambientals, paisatgístics, culturals, econòmics d'aquests o per la presència de riscos naturals i induïts. En aquests sòls protegits únicament es permeten:  
Els usos que són compatibles amb el manteniment, la conservació, la millora, l'aprofitament i la posada en valor dels recursos protegits, així com els necessaris per a limitar els riscos.  
Les activitats relacionades amb la utilització, l'aprofitament o la captura dels recursos naturals (vent, sol, aigua, minerals), sempre que no generen impactes significatius en el medi ambient o si l'interés públic preval (o és compatible) amb els valors ambientals amb avaluació prèvia de l'impacte ambiental.  
  
Obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic, serveis públics i activitats d'utilitat pública o d'interés general.  
  
- En la proposta realitzada, pels valors ambientals s'han delimitat les zones ZRP-NA-LG1 (Xarxa Natura 2000), ZRP-NA-LG2 (zones humides), ZRP-NA-LG3 (PATIVEL) i ZRP-NA-MU (sòl forestal); pels valors econòmics s'ha delimitat la zona ZRP-AG (agrícola).  
  
- En general, els usos previstos en les normes urbanístiques en aquesta mena de sòl són admissibles amb les excepcions següents:  
Article 61.5.c NU: en les zones rurals protegides (ZRP-NA-LG1 i ZRP-NA-LG-2) es permet la implantació d'instal·lacions recreatives públiques. La descripció de l'ús esmentat és molt àmplia i pot donar lloc a males interpretacions. S'haurà de modificar per a ajustar-la a un ús previst en la LOTUP, tenint també en compte que per tractar-se d'un sòl protegit haurà de complir-se l'art.26.c de la LOTUP.  
  
Article 61.6.d NU: en la zona ZRP-NA-LG3, es repeteix aquesta circumstància i haurà de ser corregit de la mateixa manera.  
(nota: la incidència respecte als habitatges unifamiliars ja s'ha descrit en l'apartat D.4)  
D.10 - Sectors Montagut industrial - Expoaltea  
Els dos es troben al costat del terme municipal de la Nucia, confrontant amb la CV-760.  
- Segons s'indica en la memòria justificativa:  
Montagut es va generar a conseqüència d'erradicar del nucli urbà algunes indústries pels problemes de trànsit i d'incompatibilitat amb els usos residencials. Es troba parcialment consolidat.  
Expoaltea pretén proporcionar sòl apte per a la implantació de l'activitat industrial del municipi. L'empresa pública municipal i la cooperativa agrícola plantegen localitzar-s'hi (la cooperativa ja està instal·lada sobre la base d'una DIC). L'objecte també és traslladar la resta d'indústries que hi ha en el casc, així com generar una oferta per a diversificar l'activitat econòmica del municipi. Amb la seua gestió es pretén obtindre sòl per a un nou cementeri i un tanatori.  
  
- En el document de referència emés s'indicava, perquè foren viables aquests sectors, que es devia:  
Justificar «sobre la base de les unitats ambientals, la no protecció d'aquest sòl si tinguera les mateixes característiques que el confrontant».  
Justificar «la compatibilitat de l'industrial per a implantar amb el sòl urbà residencial disponible».  
«Proposar-se alternatives d'ubicació».  
«Adequarà el creixement d'aquesta mena de sòl a un estudi de demanda».  
«Es tindrà en compte la dada de l'Estratègia territorial».  
Els dos últims aspectes han quedat justificats per aproximar-se a les quanties assenyalades per l'ETCV i obtindre l'informe favorable sobre aquest tema. No obstant això, la resta de qüestions no han sigut analitzades en la documentació presentada.  
En qualsevol cas, si la justificació per a crear el sector és allunyar els usos industrials disponibles en el nucli urbà per les molèsties que causa a l'ús residencial i pels problemes de trànsit que es generen, aquest mateix argument serviria per a justificar que l'emplaçament triat no és l'adequat per les molèsties que es causarien als usos residencials que hi ha en les urbanitzacions confrontants de la Nucia. El que s'estaria fent és traslladar un problema d'un lloc a un altre, canviar una població afectada per una altra.  
Quant a la zona proposada per a transformar cal diferenciar dos àmbits separats per la presència de la CV-760.  
Respecte als sòls situats al sud de la CV-760, no hi ha cap inconvenient perquè es mantinga l'extensió proposada com a sòl urbanitzable industrial pel fet que en l'actualitat ja es troba edificada majoritàriament per a aquests usos. No obstant això, a l'hora de realitzar l'ordenació detallada haurà de situar-se la zona verda confrontant el sòl urbà residencial Montagut, tenint en compte que han de preservar-se els exemplars de Teucrium lepicephalum identificats.  
No obstant això, els terrenys situats al nord de la CV-760 no es considera que deguen destinar-se a ús industrial. D'una banda, ha d'haver-hi una zona de transició amb la zona residencial de la Nucia per a evitar la conurbació amb aquest municipi i amb el sòl no urbanitzable protegit. Per a això, s'haurà de mantindre en l'estat actual el Tossal de Montagut i la zona arbrada confrontant, amb sòls de més pendent considerats com a forestals pel PATFOR.  
En aquesta zona arbrada s'ha proposat el PQI-7, per la qual cosa se li haurà de buscar un emplaçament alternatiu. El Tossal s'ha classificat com a PVJ-12 i és una qüestió urbanística determinar si és compatible amb el manteniment del sòl en l'estat actual.  
La resta del sòl proposat com a urbanitzable al nord de la carretera ja es troba transformat per la presència d'una nau industrial i de diversos habitatges, per la qual cosa no hi ha continuïtat amb l'SNU protegit. En aquesta zona hauria de proposar-se un ús que siga compatible amb els habitatges actuals, sense ser adequat l'ús industrial proposat i ser més recomanable un ús dotacional (per exemple, el PQI-7).  
  
D.11 - Sector RE-5 Cap Blanc  
- Confrontant amb el terme de l'Alfàs del Pi, se situa entre el sòl urbà de tolerància industrial i la mar Mediterrània. Pretén donar continuïtat i tancar el sòl urbà pel sud. El 52 % es destinarà a residencial, el 35 % a ús hoteler i un 13 % a terciari.  
El desenvolupament possibilitarà la creació d'un passeig marítim i una zona verda que connecte l'Albir amb el port d'Altea i crear un viari que permeta alliberar el trànsit de la primera línia de la mar.  
En els primers 100 metres des de la costa es localitzarà el passeig esmentat, a més d'espais lliures i zones esportives, amb el respecte de les edificacions que hi ha legalment implantades.  
Entre els 100 i els 200 metres des de la costa es mantindran les edificacions actuals, permetent la possibilitat de construir habitatges unifamiliars en els espais buits.  
Els usos terciaris es localitzaran majoritàriament al costat del sòl urbà industrial.  
L'edificació es realitzarà de manera escalonada fins a un màxim de quatre altures.  
- En el document de referència emés s'indicava per a aquest sector que:  
«Haurà d'avaluar-se la desclassificació dels sòls urbanitzables no ordenats detalladament situats al sud del terme municipal que, encara que estiguen classificats pel planejament vigent, no s'han desenvolupat i podrien constituir l'única franja de costa lliure d'edificació, cosa que garanteix al seu torn el compliment de l'article 32 de la LOTPP i el 42 del Reglament de paisatge».  
Referent a això, s'ha de tindre en compte que el document de referència és anterior a l'elaboració i l'aprovació del PATIVEL. Ha sigut en aquest PAT en què s'han establit els criteris per a desenvolupar o desclassificar sectors en la zona de costa.  
D'una banda, en el PATIVEL no es preveu la desclassificació del sector; d'altra banda, per situar-se en sòl comú del litoral resultaria d'aplicació l'article 13. En aquest sentit, tal com es descriu en l'apartat D.2, ha sigut el Servei d'Ordenació del Territori el que ha verificat el compliment de l'article 13 esmentat i la justificació s'inclourà en la documentació del pla.  
L'article 32 de la LOTPP es refereix a l'objecte dels estudis de paisatge, mentre que l'article 42 del Reglament de paisatge es refereix a les normes d'integració paisatgística (totes dues legislacions han sigut substituïdes per la LOTUP). Es refereixen a l'estudi de l'afecció paisatgística pel qual s'ha elaborat un estudi de paisatge específic en el Pla general. En la fitxa del sector s'han introduït els condicionants per a una adequada integració i que breument s'han descrit en els paràgrafs anteriors.  
- S'ha de tindre en compte que els límits d'aquest sector patiran una variació tal com ja s'ha indicat. D'una banda, el límit sud s'haurà de recular del límit del terme per a evitar la conurbació (directriu 90 ETCV, veure l'apartat D.3). D'altra banda, el límit nord s'ha d'allunyar 50 metres del barranc dels Arcs per a mantindre el corredor ecològic (article 12 del PATIVEL, veure l'apartat D.2).  
S'ha plantejat la disposició d'un espai lliure en la primera línia de la mar (primers 100 metres), que es considera adequat. No obstant això, en el cas que no siga possible portar-lo a la pràctica per les edificacions actuals, o en el cas que es dispose de més reserva de sòl destinat a zones verdes, aquest es localitzarà de manera preferent en el límit nord-est (al costat del barranc) per a buscar més permeabilitat i més superfície lliure d'edificacions entre la costa i l'interior.  
  
D.12 - Zones verdes de la xarxa primària  
- S'ha proposat la localització de dues zones verdes que pertanyen a la xarxa primària, el PVP-1 parc Serra d'Altea i el PVJ-1, dins del LIC Serra de Bèrnia i Ferrer.  
Els sòls triats es caracteritzen per un elevat pendent, per ser rocosos i de difícil accessibilitat.  
En l'annex IV punt III.3 de la LOTUP, s'estableixen les condicions funcionals i dimensionals que han de complir aquestes zones verdes públiques:  
Posseir condicions apropiades per a la plantació d'espècies vegetals en almenys un 50 % de la superfície.  
La posició serà la que preste millor servei als residents i usuaris; queden prohibides les localitzacions de difícil accés per als vianants o la falta de centralitat que no es compense amb uns altres avantatges per a aquests.  
Mai es destinaran a zona verda porcions residuals de la parcel·lació.  
  
L'emplaçament evitarà les zones de topografia natural que encarisquen en excés la urbanització o que impliquen desmunts d'impacte paisatgístic inadequat.  
El 25 de setembre de 2015 l'Assemblea General de l'ONU va adoptar l'Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible. L'Agenda planteja 17 objectius (ODS) amb 169 metes de caràcter integrat i indivisible que abasten les esferes econòmica, social i ambiental. L'estratègia és una guia per als programes de desenvolupament durant els 15 anys següents mitjançant la qual els Estats s'han compromés a implementar-la.  
L'objectiu número 11, ODS 11, pretén aconseguir que les ciutats i els assentaments humans siguen inclusius, segurs, resilients i sostenibles. Una de les metes és proporcionar accés universal a zones verdes i espais públics, especialment per a dones, xiquets, gent gran i persones amb discapacitat.  
Es considera que els espais designats no compleixen aquest requisit perquè no persegueixen un desenvolupament sostenible, ni els criteris de la LOTUP.  
- La viabilitat d'aquest sòl com a zona verda de la xarxa primària correspon determinar-la a la Direcció General d'Urbanisme, encara que no s'ha d'oblidar l'informe recent emés per al Pla general de la Nucia pel Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant, que entre altres qüestions assenyalava que «els PVP han d'estar interconnectats i distribuïts de manera equilibrada en el territori i la posició serà la que preste millor servei als residents i usuaris».  
En qualsevol cas, des del punt de vista ambiental, aquestes zones han de conservar-se en l'estat actual i evitar-ne la transformació.  
D.13 - Infraestructura verda i paisatge  
L'últim informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge que consta en l'expedient és del 20 de febrer de 2020 i es conclou de manera resumida que es deurà:  
- Subdividir la unitat de paisatge de l'Horta.  
- Completar la infraestructura verda a escala estructural amb els sòls urbanitzats situats en la zona sud de la desembocadura del riu Algar.  
- Establir en la normativa o en les fitxes dels sectors l'obligació que tenen aquests de completar la infraestructura verda.  
- Modificar de manera expressa l'objecte dels estudis d'integració paisatgística.  
Aquest servei comprovarà que s'han complit aquestes qüestions amb caràcter previ a l'aprovació definitiva.  
En l'annex justificatiu presentat per l'Ajuntament se n'indica la introducció en la proposta.  
D.14 - Recurs hídric  
D'acord amb el que indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del 24 de febrer de 2020, el municipi es proveeix dels drets següents:  
  
Titular Proveïment de cabal m³/any  
Ajuntament Terme municipal 1.451.049  
APOBERSA Urbanitzacions serra 928.623  
Aryjan La Nucia, SL. Serra d'Altea II, Urlisa III, El Áramo 566.141  
Consorci d'aigües de la Marina Baixa Terme municipal 1.200.000  
 Total 4.145.813  
  
  
Segons les dades aportades a la Confederació, la demanda requerida pel Pla és de 4.113.577 m³/any, que és inferior a la quantia de subministrament per la qual s'emet un informe favorable als efectes previstos en l'article 25.4 TR de la Llei d'aigües.  
S'ha aportat un estudi de disponibilitat de recursos hídrics en el qual es justifica la demanda necessària. Al municipi hi ha dues empreses subministradores.  
Una d'aquestes proveeix a algunes urbanitzacions situades en la serra (Alhama Candela, Serra d'Altea, Urlisa, Mascarat). En aquesta zona s'estima una població potencial de 16.335 habitants amb unes necessitats hídriques de 195 l/hab/any (calculades segons el consum actual), que suposaran 1.167.530,25 m³/any.  
L'altra empresa subministra a la resta del municipi (excepte el sector Santa Clara que es proveeix des de Callosa d'en Sarrià). En aquesta zona s'estima una població potencial de 31.640 habitants amb unes necessitats hídriques de 136,11 l/hab/any (calculades segons el consum actual), que suposaran 1.571.892,63 m³/any.  
Les necessitats de l'ús terciari es realitzen en funció de la superfície prevista i d'un consum de 0,5 m³/m²/any. L'estudi preveu una superfície d'ús terciari de 425.445 m² (hi inclou 90.000 m² en Cap Blanc), cosa que suposarà una nova demanda de 212.722,66 m³/any. Si se suma als consums actuals, suposarà uns requeriments de 593.983,66 m³/any.  
  
L'estudi posteriorment estima el rendiment de la xarxa en un 80 % i incrementa el cabal necessari fins a aconseguir els 4.113.577 m³/any considerats per la Confederació.  
S'ha trobat a faltar la inclusió d'una normativa per a protegir els punts de captació d'aigua per al consum humà.  
D.15 - Aigües residuals  
Les aigües residuals generades en el municipi són tractades pels sistemes de depuració següents:  
  
Nom Capacitat disseny   
(m³/dia) Influent actual  
 (m³/dia)  
Altea 12.000 11.256  
Santa Clara 140 59  
Paradís 217 14  
Golf 168 43  
Golf-viver 96 46  
La Llenya 139 36  
Mascarat 580 364  
Monterrico 80 9  
Galera de les Palmeres 96 24  
Toix-Mascarat 800 128  
Total 14.316 11.979  
  
  
De l'anàlisi de la taula es desprén que, excepte l'EDAR d'Altea, la resta de les EDAR tenen un volum d'influent actual molt inferior al cabal de disseny, cosa que pot ser l'indici que una part important dels sectors que serveixen no es troben connectats i, per tant, no efectuen una gestió de les aigües residuals adequada.  
Es considera, per tant, que el POP haurà d'abordar aquesta problemàtica i establir els terminis i mesures que cal aplicar per a corregir-ho.  
Totes donen servei al municipi, excepte la d'Altea, a què també aboquen els municipis de la Nucia, Callosa d'en Sarrià i Polop.  
L'EPSAR assenyala en l'informe que el desenvolupament del Pla suposarà un increment de 513 m³/dia de cabal, i la viabilitat dels sistemes públics de tractament que hi ha sempre que es complisquen catorze condicionants, dels quals se'n poden destacar la previsió d'una àrea de reserva per a ampliacions possibles, l'ordenació dels col·lectors generals o la sol·licitud d'informe sobre la capacitat del sistema de sanejament en el moment de tramitació dels instruments de desenvolupament.  
L'EDAR d'Altea es denomina PQI-2 (xarxa primària / equipament / infraestructura) i preveu una superfície per a ampliar-lo.  
D.16 - Contaminació acústica  
- Tant l'estudi acústic elaborat com l'informe de la secció de qualitat ambiental del 5 de març de 2020 parteixen d'una premissa errònia, per la qual cosa han de ser revisats.  
En l'estudi acústic s'indica que en la proposta es produeix una desclassificació (cert) de sòl respecte al planejament vigent, que no es proposen noves classificacions de sòl urbanitzable (error), que, per tant, no és necessari realitzar assajos acústics, i que les mesures correctores adoptades són informatives.  
Si bé s'han realitzat assajos acústics per a conéixer la situació del municipi, a causa de l'afirmació realitzada, la Secció de Qualitat Ambiental no ha informat en relació als nivells acústics actuals.  
L'error s'ha produït perquè no s'ha tingut en compte que el sector Montagut/Expoaltea és nou, que no està previst en el planejament vigent i que no se n'ha aprovat definitivament la reclassificació.  
  
Si bé els usos del sector industrial/terciari són els més tolerants respecte als nivells de soroll previstos en la normativa, això no impedeix que s'hagen d'estudiar i informar, i més tenint en compte que es localitza al costat d'una font de soroll com és la carretera CV-760. També s'ha de considerar que són una font de soroll i que poden generar molèsties als usos residencials veïns.  
- La resta de sectors sí que estaven previstos en el planejament vigent, però això no significa que no s'haja d'estudiar l'afecció acústica i adoptar mesures correctores en cas necessari.  
Segons l'informe de la secció de qualitat ambiental en els sectors ZND-RE2 Marimuntanya II, ZND-RE3 Carbonera, ZND-RE5 Cap Blanc i ZND-TR-1 Pontet serà necessari comprovar els nivells sonors perquè no se superen els que s'estableix en l'annex de la Llei 7/2002.  
Aquesta afecció podrà incidir en l'ordenació detallada d'aquests sectors i és possible que siga necessari adoptar mesures correctores.  
  
L'anàlisi de l'afecció, i si és procedent la correcció, s'haurà de realitzar en la tramitació dels plans d'ordenació detallada corresponents o en el POP del PGE, per la qual cosa serà necessari introduir en la fitxa d'aquests sectors la necessitat d'elaborar estudis acústics.  
  
En el cas que siga necessari adoptar mesures correctores, s'optarà prioritàriament per allunyar la font de soroll dels receptors. Com a última mesura s'instal·laran pantalles acústiques per l'afecció paisatgística que generen i, en aquest cas, són preferibles les executades amb elements naturals.  
- La implantació del nou equipament docent, PQE-d4, tampoc estava prevista en el planejament vigent. Per això, per a la implantació d'aquest serà necessari estudiar els nivells sonors, més encara si tenim en compte que se situa al costat de la ronda de circumval·lació.  
D.17 - Gestió de residus en sòl industrial  
El 26 d'abril de 2019 es va publicar en el DOGV la revisió del PIRCV (el PIRCVA), el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, que té per objecte establir les disposicions necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus, per la qual cosa caldrà atendre'n les determinacions.  
En el planejament urbanístic de noves zones industrials o que preveja l'ordenació de sectors de sòl urbanitzable d'ús predominant industrial s'haurà de preveure que hi haja una o diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos.  
  
En aquesta llei s'indica que, en relació amb els polígons industrials actuals, aquesta obligatorietat deurà també ser prevista en les revisions del planejament general que s'efectuen a partir de l'entrada en vigor del PIRCVA.  
D.18 - Errors materials  
S'han observat alguns errors de redacció o mancances en el document que convé corregir:  
En l'apartat 7.1 de l'EATE (mesures protectores) es fa referència a classificacions de sòl d'un altre municipi.  
En l'última versió de l'EATE no s'ha inclòs el resum no tècnic, tal com s'indica en l'apartat k de l'annex VII de la LOTUP.  
No concorden les superfícies dels quadres de la memòria justificativa i els de les fitxes de gestió dels sectors.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament  
L'apartat 3.1.3 de la memòria justificativa descriu el procés que cal seguir. Es proposa la creació d'un sistema d'indicadors de sostenibilitat emmarcats en set àmbits d'actuació (sis d'ocupació de sòl, un d'espai públic i habitabilitat, tres de mobilitat i serveis, un de complexitat urbana, cinc d'espais verds i biodiversitat, set de metabolisme urbà, tres de cohesió social, i dos d'infraestructura verda i paisatge). Aquests indicadors s'incorporen en l'article 11 NU, en l'EATE, en l'expedient de l'EATE i en un document independent.  
Aquest sistema d'indicadors està basat en el que proposa el Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí, aprovat el 25 de novembre de 2010 pel grup de treball d'indicadors del projecte de la Xarxa de Xarxes de Desenvolupament Local Sostenible amb la col·laboració de l'Agència d'Ecologia Urbana de Barcelona, amb l'adaptació de la llista d'indicadors a les necessitats i les característiques d'Altea.  
L'Ajuntament elaborarà un informe de seguiment cada quatre anys.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals  
D'acord amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP i amb els fonaments que s'han exposat, es PROPOSA considerar acceptable des del punt de vista ambiental aquesta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural d'Altea presentada per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de l'aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. No es podrà classificar com a sòl urbà la zona ZUR-TR3 Cap Blanc i haurà de considerar-se com a sòl rural fins que no es justifique que no hi ha risc d'inundació. Per a fer-ho, s'haurà d'obtindre un informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori (veure l'apartat D.1).  
Una vegada realitzada aquesta justificació, correspondrà a l'òrgan substantiu valorar si el sòl urbà delimitat compleix els requisits per a aquesta classificació o si ha de considerar-se una altra classificació.  
2. Haurà d'excloure's dels sectors els llits dels rius i barrancs per aplicació de l'article 21 del RDL 7/15, del domini públic hidràulic, i l'article 23 del PATRICOVA. Igualment, s'haurà d'incloure en les fitxes dels sectors afectats la disposició d'espais lliures i zones verdes al costat d'aquests (veure l'apartat D.1).  
A més, el riu Algar i el barranc dels Arcs són considerats corredors ecològics pel PATIVEL, per la qual cosa s'haurà de mantindre una franja de 50 metres des de cada marge en la situació bàsica de sòl rural, amb excepció dels trams de sòl classificat com a urbà pel planejament vigent (veure l'apartat D.2).  
3. Com a adaptació al PATIVEL, haurà de modificar-se la redacció dels articles 61.2, 62.6 i 69 de les NU en els termes assenyalats en l'apartat D.2.  
En la memòria justificativa s'inclourà la justificació del compliment de l'article 13 del PATIVEL.  
4. El límit sud del sector Cap Blanc es tornarà a delimitar de manera que s'evite la conurbació amb l'Alfàs del Pi en aplicació de la directriu 90 de l'ETCV (veure els apartats D.3 i D11).  
5. No es considera acceptable des del punt de vista ambiental l'ús de nou habitatge aïllat i familiar en tot el sòl no urbanitzable del municipi, excepte en la zona ZRP-AG, en què es permetrà si està vinculada a l'activitat agrària i, en aquest cas, serà necessari modificar l'article 61.8 de les normes urbanístiques per a incloure tots els requisits descrits en l'article 197.b de la LOTUP (veure l'apartat D.4).  
També es permetrà en ZRC-AG1\*, per tractar-se d'un nucli tradicional catalogat.  
6. Haurà de modificar-se la regulació dels usos en el sòl no urbanitzable en els termes expressats en l'apartat D.5 (explotació de pedreres, extracció d'àrids i similars), D.6 (ramaderia intensiva), D.7 (activitats terciàries), D.8 (activitats industrials) i D.9 (sòl protegit).  
  
7. En relació amb la proposta de delimitació dels sectors urbanitzables d'ús industrial Montagut industrial i Expoaltea, en la zona situada al nord de la carretera CV-760 no podran implantar-se usos destinats a activitats econòmiques (veure l'apartat D.10).  
Els sòls destinats a PVJ-12 i PQI-7 hauran de conservar-se en l'estat actual i no transformar-se.  
A l'hora de realitzar l'ordenació detallada de l'àmbit situat al sud de la carretera esmentada haurà de situar-se la zona verda que confronta amb el sòl urbà residencial Montagut, tenint en compte que han de preservar-se els exemplars de Teucrium lepicephalum identificats.  
8. Els àmbits designats com a zones verdes de la xarxa primària PVP-1 i PVJ-1 hauran de mantindre's, en tot cas, en l'estat actual.  
Correspon a la Direcció General d'Urbanisme determinar si deuen o no considerar-se zones verdes de la xarxa primària (veure l'apartat D.12).  
9. En les NU s'inclourà la regulació de protecció dels punts de captació d'aigua destinada al consum humà.  
10. En relació al sistema de tractament de les aigües residuals es deurà (veure l'apartat D.15):  
Posar com a condicionant, en les fitxes de gestió dels sectors, la necessitat de sol·licitar un informe a l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament.  
Considerar com a PQI totes les estacions depuradores disponibles.  
Representar gràficament la xarxa de col·lectors generals (en el PGE o en el POP, segons es determine urbanísticament).  
En el POP, s'haurà d'analitzar per què l'influent de les EDAR és molt inferior al cabal de disseny i conseqüentment s'establiran els terminis i mesures que cal aplicar perquè els habitatges inclosos en el sòl urbà depuren les aigües residuals i es connecten a la xarxa de sanejament, amb especial atenció a les urbanitzacions situades en la serra de Bèrnia.  
  
11. En la fitxa dels sectors següents es posarà el condicionant assenyalat per l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del 24 de febrer de 2020 (prèviament a l'aprovació dels instruments de planejament de desenvolupament dels sectors de sòl urbanitzable situats en zona de policia de llit públic o en el moment d'autorització de les obres es justifique la no afecció al règim de corrents i la viabilitat d'acord amb el Reglament de domini públic hidràulic):  
  
ZND-RE1 Finca Alhama, ZND-RE2 Marimuntanya II, ZND-RE3 Carbonera, ZND-RE5 Cap Blanc, ZND-TR1 Pontet i ZND-IN1 Montagut/Expoaltea.  
12. En les fitxes de gestió dels sectors següents s'haurà d'incloure la necessitat d'elaborar un estudi acústic en el moment de desenvolupament dels sectors, per a concretar les mesures correctores necessàries per a complir els nivells de qualitat acústica establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica: ZND-RE2 Marimuntanya II, ZND-RE3 Carbonera, ZND-RE5 Cap Blanc i ZND-TR-1 Pontet.  
  
La implantació del nou equipament docent PQE-d4 també requerirà l'estudi de l'afecció sonora.  
En el cas que siga necessari adoptar mesures correctores, s'optarà prioritàriament per allunyar la font de soroll dels receptors. Com a última mesura, s'instal·laran pantalles acústiques per l'afecció paisatgística que generen i, en aquest cas, són preferibles les executades amb elements naturals.  
En el Programa de vigilància s'inclourà el control periòdic dels nivells de soroll per a assegurar-ne el funcionament correcte.  
13. En la fitxa del sector ZND-RE1 Finca Alhama s'inclourà la necessitat d'estudiar el risc de despreniments quan es vaja a desenvolupar.  
14. En les fitxes de gestió dels sectors de sòl urbanitzable d'ús predominant industrial es deurà preveure la reserva d'una o de diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos (veure l'apartat D.17).  
15. Hauran de corregir-se els errors materials observats en els termes indicats en l'apartat D.18.  
16. El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge verificarà la introducció en el Pla de les determinacions assenyalades en l'informe del 20 de febrer de 2020 prèviament a l'aprovació definitiva. Igualment, es pronunciarà sobre el traçat de la Via Litoral i la normativa reguladora d'aquesta.  
17. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla haurà d'obtindre's el pronunciament definitiu de la Demarcació de Carreteres de l'Estat, del Servei de Planificació, de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i la Mar, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, i sol·licitar un informe del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i de l'Ajuntament d'Alfàs del Pi, referents a les carreteres de l'Estat, les carreteres de la Generalitat, costes/DPMT, l'afecció paisatgística, el patrimoni cultural i les reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjudici dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural d'Altea, havent d'incorporar-se al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
I se certifica abans d'aprovar l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 11 de novembre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9738, del 04-12-2023 (2023/11526)

RESOLUCIÓN de 16 de octubre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Altea, en el término municipal de Altea. Expediente 19/2011-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9738

Fecha DOGV
:   04-12-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/11526

CVE


Fecha del documento
:   16-10-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de octubre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Altea, en el término municipal de Altea. Expediente 19/2011-EAE. [2023/11526]  
De conformidad con el artículo 56.8 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 19/2011-EAE Altea (Alicante).  
Declaración ambiental y territorial estratégica del plan general estructural de Altea  
Trámite: Evaluación Ambiental de Plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Altea  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante  
Localización: Término Municipal de Altea (Alicante)  
Expediente: 019 - 2011 - EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 29 de octubre de 2020, adoptó el siguiente  
  
ACUERDO  
«Vista la propuesta de Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Altea, en los siguientes términos:  
A la vista de la fecha de información pública (que más adelante se detalla) y conforme a lo establecido en la Disposición Transitoria Primera, punto 2, de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) a este Plan le es de aplicación la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de Evaluación Ambiental, desarrollada en la Comunidad Valenciana por la mencionada LOTUP.  
El objeto de la Declaración Ambiental Estratégica y Territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 9 de agosto de 2019 el Ayuntamiento de Altea remite la propuesta del Plan General Estructural y su expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. Tras comprobar la documentación remitida se observó que estaba incompleta realizándose diversos requerimientos de subsanación. Finalmente, el 7 de octubre de 2020 se entrega la última documentación considerándose el expediente completo para ser evaluado, constando de:  
Expediente de evaluación ambiental y territorial:  
- Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (julio 2019)  
- Documento de Participación Pública (relación de las consultas realizadas a las administraciones afectadas, personas interesadas y empresas suministradoras, reuniones explicativas...)  
- Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas.  
- Alegaciones presentadas durante el plazo legalmente establecido  
- Informe de contestación a las alegaciones presentadas.  
- Resultados del Plan de Participación Pública.  
- Documento de participación pública en el que se sintetizan sus resultados y se justifica como se han tomado en consideración en la propuesta de Plan o Programa.  
- Descripción de cómo se han integrado en el Plan o Programa los aspectos ambientales, funcionales y territoriales, y de como se han tomado en consideración el documento de alcance y el estudio ambiental y territorial estratégico.  
- Descripción de la previsión de los efectos significativos sobre el medio ambiente que se derivarán de la aplicación del plan.  
- Certificado de aprobación de la Propuesta de Plan.  
- Anexo explicativo de 22 de julio de 2020, de cómo se incorporan a la propuesta aprobada por el Pleno los informes sectoriales recibidos posteriormente.  
Propuesta de plan (julio 2019):  
Memoria Informativa  
Memoria Justificativa.  
Planos de información.  
Planos de Ordenación Estructural.  
Normas Urbanísticas  
Fichas de Zona  
Fichas de Gestión  
Catálogo de Protecciones (con las tres secciones)  
- Estudios complementarios:  
Estudio de Inundabilidad (febrero 2015)  
Estudio de Paisaje.  
Estudio Acústico. (julio 2018)  
Estudio de Recursos Hídricos (sin fecha)  
Indicadores de Seguimiento  
Informe de Viabilidad Económica  
Memoria de Sostenibilidad Económica. (junio 2018)  
Estudio de Tráfico y Movilidad (junio 2018)  
Estudio reservas escolares (junio 2018)  
Estudio socioeconómico de empleo y turismo (sin fecha)  
Estudio Reservas Vivienda Protegida  
Estudio Reservas cementerio (febrero 2015)  
A) Análisis del proceso de evaluación.  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio y Documento Consultivo 18.02.11  
Emisión del Documento de Referencia  
(Equivale al Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico). 15.02.13  
Participación Pública y Consultas del Plan General Estructural adaptado a la LOTUP durante 45 días. Fecha de publicación en el DOGV: 10.04.15  
Ampliación del plazo de Participación Pública y Consultas durante un periodo adicional de 45 días. Fecha de publicación en el DOGV: 01.06.15  
Segunda ampliación del plazo de Participación Pública y Consultas durante un periodo adicional de 90 días. Fecha de publicación en el DOGV: 23.07.15  
Participación Pública y Consultas de la segunda versión Plan General Estructural durante 45 días. Fecha de publicación en el DOGV: 14.08.18  
Participación Pública y Consultas de la modificación de la segunda versión Plan General Estructural durante 20 días. Fecha de publicación en el DOGV: 24.10.18  
Pleno Municipal de aprobación de la propuesta de Plan. 01.08.19  
Solicitud de emisión de DATE 09.08.19  
Documentación completa para poder ser evaluada 07.10.20  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico.  
B.0 - Antecedentes. Resumen del documento de referencia  
B.0.1 - Información Territorial:  
El término municipal de Altea se encuentra la comarca de la Marina Baixa y tiene una extensión de 34,4 km². Limita hacia el norte con Calp, Benissa y Xaló, al oeste con Callosa d'en Sarrià y la Nucia, al sur con L'Alfàs del Pi y al este con el Mar Mediterráneo.  
La depresión topográfica de Altea está dominada al norte por la Sierra de Bernia, alineación montañosa que desciende suavemente desde el norte de Callosa d'en Sarrià hasta el Mediterráneo, con una longitud de unos 9 kilómetros, constituyendo el límite entre las comarcas de la Marina Alta y la Marina Baixa. El resto del término queda conformado por el valle del río Algar, en el que destaca la presencia de pequeñas lomas y cerros, que se elevan entre 40 y 60 metros sobre el valle.  
En relación con la hidrología, existen varios cauces fluviales entre los que destaca la presencia del río Algar, que atraviesa el municipio por su parte central hasta su desembocadura. La cuenca vertiente se extiende hacia el interior a través del río Guadalest.  
El ámbito ocupado por el cauce principal del río ha sido incluido como Zona Húmeda «Desembocadura del río Algar» en el Catálogo de Zonas Húmedas aprobado por la Generalitat Valenciana, mediante el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, de Gobierno Valenciano (DOGV 16.09.2002).  
Otras cuencas de menor importancia que desembocan en el mar son las pertenecientes al Barranco dels Arcs, Barranquet, Barranc de l'Aigua, Barranc de Septa y Barranc Salat.  
Altea se encuentra enmarcada en el litoral alicantino, lo conforman tres núcleos de población principales; estos son: Altea, Altea la Vella y La Olla, se ubican el primero al sur del término, en la zona de costa, el segundo centrado y hacia el interior y el tercero al norte del río Algar, cercano a la zona de costa. El resto del término está ocupado por grandes urbanizaciones de baja densidad, ubicadas en su mayoría en la ladera sur de la Sierra de Bernia y por viviendas en suelo no urbanizable.  
La Autopista AP-7 y la N-332 constituyen los principales viales de comunicación a nivel supracomarcal, atravesando la primera el término de suroeste a noroeste y la segunda paralela a la línea del litoral. Asimismo, encontramos la CV-760 que une el núcleo urbano con La Nucia y la CV-755 que lo une con Callosa d'en Sarrià.  
La población de Altea ascendía a 21.995 habitantes en 2018 (IVE), concentrándose aproximadamente el 66,5 % en el núcleo urbano principal, el 26 % en viviendas dentro de las grandes urbanizaciones de baja densidad y el núcleo de Altea la Vella y el 7,5 % en viviendas en diseminado.  
Tradicionalmente Altea ha sido un municipio cuya economía ha girado entorno a la agricultura y la pesca. En las últimas décadas, ha ido experimentando un progresivo abandono de la actividad agrícola, pasando a depender en gran medida del turismo, los servicios asociados al mismo y del sector de la construcción.  
B.0.2 - Planeamiento vigente:  
El planeamiento vigente en el municipio lo constituye un Plan General de Ordenación Urbana aprobado por la Comisión Provincial de Urbanismo el 20 de septiembre de 1982. Su objeto era la adaptación y revisión del planeamiento anterior, el Plan Comarcal de la Costa Blanca de 1975.  
El planeamiento vigente clasifica el suelo en urbano, urbanizable (programado y no programado) y no urbanizable (de régimen normal y de protección).  
Este Plan ha sufrido diversas modificaciones algunas de las cuales afectan a la clasificación del suelo. Entre ellas se encuentran:  
- Revisión del Programa de Actuación Urbanística, aprobado definitivamente el 7 de marzo de 1991 (DIA de 23.10.90, expediente 196/90 AIA). Se amplía el suelo urbanizable en la parte norte de la costa y el sector Alhama Springs se subdivide clasificándose parcialmente como urbano.  
- Homologación Modificativa del Sector SR8, en la que se ampliaba dicho sector para implantar una Facultad de Bellas Artes. (DIA 28.06.00, expediente 476/99 AIA)  
- Mod Puntual Sector RS-11, en la que se creaba dicho sector junto al río Algar. (DIA 03.12.04, expediente 467/02 AIA). No obstante, finalmente este sector fue anulado por los tribunales.  
En el órgano ambiental existen otros expedientes que finalmente no se han aprobado definitivamente, como son:  
- Plan Parcial Parque Empresarial Expoaltea que comprende la ampliación del sector Montahud. En un principio se abrió el expediente 306/2008 AIA, pero finalmente fue acumulado al expediente del presente Plan General Estructural.  
- Modificación Puntual para ampliación del cementerio (expediente 41/2017 EAE): El 28 de septiembre de 2017 la Comisión de Evaluación Ambiental emitió un IATE.  
- Plan Especial de Altea la Vella (expediente 44/2011 EAE): El 7 de septiembre se emitió Resolución de no generación de efectos significativos sobre el medio ambiente.  
- Plan especial de Protección de la Zona Húmeda del río Algar (expediente 67/2013 EAE): El 27 de noviembre de 2013 la Comisión de Evaluación Ambiental acordó que no producía efectos significativos sobre el medio ambiente.  
Tras estos cambios, la clasificación del suelo vigente sería la siguiente:  
- El suelo urbano residencial se subdivide en diversos ámbitos: En el núcleo tradicional podemos encontrar el Casco Antiguo, Paseo Marítimo, Llano del Castillo y San Chuchim. Al norte del río Algar, de manera dispersa se encuentra Cap Negret-La Olla y la Galera y en la costa, mientras que en el interior se encuentra Altea la Vieja, Alhama y Mimosas.  
Como suelo urbano industrial se delimita el ámbito «Zonas de Tolerancia Industrial» al sur del término, junto a la vía del ferrocarril.  
- El Suelo Urbanizable Programado de uso residencial comprende:  
Los Planes Parciales aprobados con anterioridad al PG: Santa Clara, El Paradiso, Alhama Springs, Finca Alhama (también denominado Alhama Candela), El Áramo (que se subdivide en Sierra Altea I y II, Sierra Altea Golf, Urlisa I, II y III, La Mallá y la parte de oeste de la Sierra Bernia), Galera de las Palmeras, Tossal del Molar-la Olla, Mascarat y Montahud.  
Los nuevos sectores delimitados por el Plan General: El Sector 1 Ensanche Casco (Garganes) que se subdivide en tres polígonos R1, R2 y R3.  
- De uso industrial se contemplan dos ámbitos de Suelo urbanizable programado, I-1 y I-2, situados al norte del río Algar, junto a la AP-7. (posteriormente incluidos en el sector RS-11 anulado)  
- El Suelo Urbanizable No Programado de uso residencial se distribuye a lo largo del término de la siguiente manera:  
Zona Cap Blanc, al sur del puerto (en la costa) con 6 polígonos, RS-1 a RS-6.  
Zona Carbonera, al sur del casco, el polígono RS-7.  
Zona Bellas Artes, al oeste del casco, el polígono RS-8.  
Zona el Pontet, al norte del casco, los polígonos RS-9 y RS-10.  
En la costa al norte del río Algar, 3 polígonos IT-1 a IT-3.  
En la costa, entre Cap Negret y la Galera: En un principio se delimitaron 2 polígonos, IT-4 y IT-5, pero tras la Revisión del Programa del año 1991 se concretaron 4: S3 Villa Gadea, S4 Marymontaña, S5 Caralmar y el IT-4 Marymontaña II.  
Otro suelo urbanizable de uso industrial que contempla el Ayuntamiento es el Sector Parque Empresarial Expoaltea-Montahud industrial ya que tiene aprobación municipal, si bien no dispone de aprobación autonómica.  
- El Suelo No Urbanizable dispone de cuatro calificaciones:  
SNU Protección forestal: Incluye los paisajes y ecosistemas relevantes además de los barrancos.  
SNU Protección agrícola: Zonas aptas para potenciar y mantener el aprovechamiento agrícola.  
Sistemas Generales: Los ejes de comunicación y sus zonas de protección, cementerio, vertedero, instalaciones especiales...  
SNU común: El resto del suelo.  
B.0.3 - Alternativa 0:  
En ejecución del planeamiento vigente se han ido urbanizando los distintos sectores y transformando el suelo urbanizable en urbano. Se han aportado los datos de los distintos grados de desarrollo de los sectores previstos por lo que se puede determinar cuál es la situación actual en la que se encuentra el planeamiento:  
- Suelo Urbano de uso residencial.  
Casco tradicional de Altea: Casco Antiguo, Paseo Marítimo, Llano del Castillo, Rotes-San Chuchim, Sector 1 Garganes-Baseta y una pequeña parte del RS-7 Carbonera.  
Costa al norte del río Algar: Cap Negret-La Olla, Tossal del Molar-la Olla, S3 Villa Gadea, S4.1 Marymontaña, la Galera y Mascarat.  
Interior, al norte del río Algar y al oeste de la AP-7: Altea la Vieja, Mimosas, Santa Clara, El Paradiso, Jardines de Alama (una parte de Alhama Springs), El Áramo (Sierra Altea I y II, Sierra Altea Golf, Urlisa I, II y III y La Mallá) y Galera de las Palmeras.  
Interior, al sur del río Algar y al oeste de la AP-7: Montahud  
- Suelo Urbano destinado a actividades económicas:  
Al sur del término junto a la vía del ferrocarril: Sector I «Tolerancia Industrial».  
- Suelo Urbanizable de uso residencial.  
Junto al casco urbano: RS-7 Carbonera, RS-8 Bellas Artes, RS-9 y RS-10 Pontet.  
Costa al sur del casco urbano: Cap Blanc (RS-1 a RS-6).  
Costa al norte del río Algar: IT-1, IT-2, IT-3, IT-4 Marymontaña II, S4.2 Marymontaña y S-5 Caralmar.  
Interior, al norte del río Algar y al oeste de la AP-7: Alhama Springs, Sierra Alta, Finca Alhama (también denominada Alhama Candela)  
- Suelo Urbanizable destinado a actividades económicas:  
Al norte del río Algar, junto a la AP-7: Sectores I-1 y I-2.  
- El Suelo No Urbanizable mantiene sus cuatro calificaciones produciéndose las reclasificaciones a costa del SNU común.  
  
S. Urbano S. Urbanizable S. No urbanizable Total (ha)  
986,15 887,21 1.569,64 3.443  
  
  
B.0.4 - Alternativa propuesta en el Documento Consultivo.  
El 18 de febrero de 2011 se solicitó el inicio del proceso de Evaluación Ambiental Estratégica adjuntado para ello 2 copias en formato papel del Documento Consultivo Inicial y 10 copias en formato electrónico.  
Además de la descripción de la situación del planeamiento vigente se propuso una nueva alternativa de ordenación. En ella se pretende lograr un modelo de crecimiento basado en los objetivos de la nueva Estrategia Territorial Valenciana, pero asumiendo e integrando en la medida de lo posible los usos históricos existentes en el territorio derivados de instrumentos de planeamiento anteriores.  
Con esta finalidad se propone la desclasificación parcial del sector El Áramo concretamente los ámbitos denominados Sierra de Bernia y del sector Sierra Alta. El sector RS-11 junto al río Algar no se incluye tampoco en la propuesta, ni los industriales (I-1 y I-2) que se superponían.  
Como suelo urbano se incluyen los así considerados por el planeamiento vigente y aquellos urbanizables que han desarrollado su urbanización en mayor o menor medida, estableciendo distintas categorías de suelo urbano: con urbanización consolidada, sin consolidar sujeto a actuación integrada por urbanización, sin consolidar sujeto a actuación integrada y no gestionado y sin consolidar nueva urbanización.  
Como nuevos crecimientos urbanos se proponen pequeñas ampliaciones de los suelos urbanos aislados de Mimosas, Altea la Vella o Tossal del Molar.  
Crecimientos nuevos de suelo urbanizable se plantean varios: Al oeste de Cap Negret, al oeste del Sector I Tolerancia Industrial (sobre la urbanización El Planet), además de los ya mencionados Montahud industrial y Expoaltea.  
El resto de sectores de suelo urbanizable no desarrollados se mantienen: (de sur a Norte) Cap Blanc, Carbonera, Bellas Artes, Pontet, IT-1 a IT-3, Marymontaña II, Marymontaña I, Caralmar, Galera de las Montañas y Finca Alhama.  
El Suelo no urbanizable puede ser común o de especial protección. En el protegido podemos distinguir las siguientes calificaciones: Hábitats de interés comunitario (SNUEP-H), Ecológica y Forestal (SNUEP-F), Zona Húmeda Catalogada (SNUEP-ZHC), Alto Valor Agrícola (SNUEP-AVA), Paisajístico (SNUEP-P), Cauces y Barrancos (SNUEP-C), Dominio Público Marítimo (SNUEP\_DPM), Vía Pecuaria (SNUEP-VP), Histórico Arqueológica (SNUEP-HA) e Histórico Arqueológica Acueducto (SNUEP-HAC).  
  
S. urbano S. urbanizable S. no urbanizable Total (ha)  
920,66 347,82 2.174,53 3.443  
  
  
B.0.5 - Resumen de determinaciones a tener en consideración señaladas en el Documento de Alcance  
- La problemática principal del término municipal de Altea es la no existencia de un modelo territorial acorde a los principios de sostenibilidad preconizados por la legislación urbanística y medioambiental vigente. El modelo que ha permitido el crecimiento urbanístico del municipio está basado en la ciudad dispersa cuya base son las urbanizaciones de baja densidad que dan respuesta a una demanda turística. Todo ello agravado porque el modelo no fue evaluado ambientalmente por ser su aprobación anterior a la entrada en vigor de la legislación en materia medio ambiental.  
- Con el fin de solventarlo, se valoran positivamente los objetivos del Plan encaminados a este fin, así como la desclasificación parcial del Sector El Áramo y la no clasificación del sector RS-11 Algar.  
- No procede la clasificación de nuevos suelos urbanizables de uso residencial. Sólo en base al estudio de demanda de vivienda y a la capacidad de acogida del planeamiento vigente junto con el dato de la ETCV (669.954 m²), se estudiará la inclusión de nuevos sectores.  
Deberá evaluarse la desclasificación de los suelos urbanizables situados al sur del término municipal (Cap Blanc) que podrían constituir la única franja de costa libre de edificación.  
- El crecimiento del uso destinado a actividades económicas se adecuará a un estudio de demanda y se tendrá en cuenta el dato de la Estrategia Territorial (178.695 m²).  
Sectores Montahud industrial y Parque Empresarial Expoaltea: Deberá justificarse, en base a las unidades ambientales, la no protección de este suelo si tuviera las mismas características que el colindante suelo no urbanizable protegido Alto Valor Agrícola; además de la compatibilidad del industrial a implantar con el suelo urbano residencial existente. Deberán proponerse alternativas de ubicación.  
No se permitirán actividades que puedan suponer un empeoramiento de los niveles de calidad del aire.  
- Deberá estudiarse el grado de desarrollo de los sectores ya que los existentes están parcialmente ejecutados.  
- En el suelo no urbanizable, deberá justificarse los criterios de zonificación de la propuesta basados en el estudio de unidades ambientales, debiendo hacer especial hincapié en el suelo no urbanizable Alto Valor Agrícola.  
- Deberá buscarse la conexión ecológica entre los espacios de mayor valor ambiental, la Sierra de Bernia al norte, el río Algar en el centro y Serra Gelada al sur. Para ello se pueden utilizar los suelos de mayor valor agrícola.  
- Deberá estudiarse la inclusión de una categoría de suelo no urbanizable común en el que la vivienda aislada no tenga cabida.  
- Respecto al Suelo No Urbanizable, además se debe:  
Tener en cuenta los habitats de interés comunitario.  
Proteger los barrancos y los puntos de captación de agua.  
Localizar las áreas con riesgo de deslizamiento.  
Delimitar la Vía Litoral.  
Localizar todas las EDAR existentes.  
Respetar las distancias de seguridad de las granjas.  
Identificar las vías pecuarias.  
Adoptar medidas de protección contra los incendios forestales.  
- Se deberá realizar un Estudio de afecciones a Red Natura 2000, Estudio Acústico, Inundabilidad, de Paisaje y de Movilidad.  
- Analizar la circunvalación del núcleo urbano estudiando diversas alternativas.  
B.1 - Contenidos acordes con el documento de alcance  
En el apartado 2.3.3 de la Memoria Justificativa se indican como se adapta la propuesta al Documento de Alcance.  
- Buscando la sostenibilidad del modelo se han desclasificado sectores en los suelos con mayores valores ambientales y se ha cambiado el modelo edificatorio a uno de mayor densidad.  
- Se consigue la conexión ecológica entre la Sierra de Bernia y el límite de término con Alfas del Pi utilizando los suelos con valores agrícolas (en donde debe continuar hasta alcanzar Serra Gelada)  
- No se han propuesto nuevos sectores de suelo urbanizable de uso residencial. Se han mantenido los contemplados en el planeamiento vigente, eliminando algunos de ellos para ajustarse a los parámetros de la ETCV.  
- Los crecimientos de los usos destinados a actividades económicas se han ajustado igualmente a los parámetros de la ETCV.  
- Se ha justificado el grado de desarrollo de los sectores existentes.  
- Al oeste de la AP7 se ha delimitado la zona de suelo no urbanizable con alto valor agrícola.  
- Respecto al Suelo No Urbanizable:  
Han protegido los barrancos.  
Se han identificado las áreas con riesgo de deslizamiento.  
Delimitar la Vía Litoral.  
Se han localizado las EDAR existentes.  
Se ha establecido una normativa de separación con las granjas.  
Se han contemplado las vías pecuarias.  
El municipio cuenta con un Plan de Prevención de Incendios Forestales.  
- Se han elaborado los Estudios complementarios requeridos, excepto el de afecciones a Red Natura 2000 que finalmente se ha informado que no es necesario.  
- No se ha contemplado el estudio de la inclusión de una categoría de suelo no urbanizable común en el que la vivienda aislada no tenga cabida. Este análisis se realizará más adelante en el apartado D.  
- Tampoco se han incluido las justificaciones relativas a los sectores Montahud industrial, Parque Empresarial Expoaltea y Cap Blanc, por lo que igualmente el análisis se realizará más adelante en el apartado D.  
B.2 - Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El EATE presentado dispone de los contenidos señalados en el anexo VII de la LOTUP, con el mismo orden si bien con una distinta denominación de capítulos.  
En la versión del EATE informada al público en 2015 se ha incluido el Resumen no Técnico, pero no ha ocurrido lo mismo con la última versión elaborada.  
Como anexos al EATE se incorporan los estudios realizados relativos a la movilidad, acústica, inundabilidad, empleo, demanda de vivienda protegida, recursos hídricos, necesidades escolares y capacidad del cementerio.  
Se aporta diversa cartografía, siendo más amplia la de la versión del año 2015. Entre ella se incluye la de unidades ambientales, riesgos o el de la Infraestructura Verde.  
Las medidas de seguimiento se describen en el EATE, en el expediente del EATE y en un documento aparte denominado indicadores de seguimiento.  
B.3) Descripción de la alternativa elegida: Propuesta de plan.  
La documentación contiene un estudio de 4 alternativas: La del planeamiento vigente, la propuesta del Documento Consultivo (Alt 1), la derivada del Documento de Referencia y sometida a información pública en el año 2015 (Alt 2) y la finalmente presentada (Alt 3), pasando a describir esta última.  
B.3.1 - Objetivos  
Se describen en la memoria y el EATE. De manera resumida son:  
Adaptarse a la normativa urbanística vigente  
Proponer un modelo territorial ambientalmente sostenible.  
Lograr un modelo de crecimiento basado en los objetivos de la nueva Estrategia Territorial Valenciana, buscando un modelo semi-intensivo frente al modelo extensivo de las últimas décadas.  
Incluir el patrimonio histórico artístico en el plan.  
Protección de los suelos con valor ambiental y de los elementos naturales de especial relevancia, con la Clasificación como suelo no urbanizable de protección especial de los terrenos de la Sierra de Bernia y de otros incluidos en sectores urbanizables no desarrollados, eliminando la posibilidad de degradación de zonas de alto valor paisajístico.  
Dotar de un contenido amplio a la Infraestructura verde potenciando la conectividad de todos sus elementos. Conseguir la unión real de los tres grandes espacios naturales de Altea: Sierra de Bernia-Río Algar-Bahía de Altea  
Ajustar las determinaciones del planeamiento a la realidad existente en las zonas consolidadas del municipio, y apostar por una verdadera gestión de equipamientos. Conseguir una red viaria uniforme en las urbanizaciones.  
Ajustar el desarrollo previsto a las necesidades reales del municipio.  
  
Preservar y mejorar la imagen del paisaje de Altea como activo cultural que lo diferencia. Protección de los elementos patrimoniales de interés.  
Reforzar el carácter singular de Altea, con la obtención de un gran espacio, para el uso y disfrute públicos en la primera línea de la franja litoral. Para ello se dará continuidad al paseo marítimo desde Alfas del Pi hasta el Puerto de Altea, crear un parque público y garantizar la continuidad visual y paisajística condicionando la ordenación pormenorizada del sector existente.  
Conseguir que el Medio Natural sea el elemento vertebrador del territorio  
Diversificar las actividades productivas en el municipio de forma compatible con la conservación del medio natural. Centralizar este uso en la zona de Montahud - Expoaltea, Pontet y Cap Blanc.  
Fomentar la imagen de calidad integral inclusiva y diferenciada del municipio, fomentando sus valores intrínsecos y la movilidad sostenible, como medios de atracción del turismo y de satisfacción de la población  
Adoptar medidas dirigidas a luchar contra el cambio climático.  
B.3.2 - Infraestructura Verde.  
El art 19 bis de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, (añadido por la Ley 12/2009, de 23 de diciembre) introdujo en la normativa urbanística el concepto de la Infraestructura Verde y en el Decreto 1/2011 de la ETCV fueron concretados sus elementos.  
Tal como se ha descrito en los objetivos, ha sido tenido en cuenta en la elaboración del plan. En el apartado 3.2 de la Memoria Justificativa se describen sus elementos, incorporando un plano informativo específico.  
B.3.3 - Principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente  
- El Plan distingue 3 zonas: Zonas Urbanizadas (ZUR), Zonas de nuevo desarrollo (ZND), Zonas Rurales (ZR).  
Las Zonas Urbanizadas clasifican como suelo urbano aquellos suelos que cuentan con los servicios urbanísticos y los terrenos contiguos que permitan la culminación de tramas y los que presentan deficit de urbanización. Para cada ZUR o ZND el Plan establece un uso dominante pudiendo ser residencial, industrial o terciario.  
- En relación con el uso residencial, y con el fin de potenciar los valores ambientales y paisajísticos de la Sierra de Bernia, se desclasifican los sectores El Áramo Superior (denominado Sierra de Bernia), Sierra Alta, parte de Alhama Candela, parte del suelo urbano de Alhama Springs, Sector 5 Caralmar y Sector 4.II Marymontaña.  
Igualmente, para mejorar la conectividad del río Algar se eliminan los sectores que estaban pendientes de desarrollar situados en suS márgenes como son los IT-1, IT-2, IT-3 Cap Negret y los I-1, I-2 Sogay de uso industrial.   
En el sector Cap Blanc se destinará el 52 % a uso residencial y el 48 % a uso terciario. (hotelero principalmente). Parte de él (ámbito ocupado por un camping y otras edificaciones) se clasifica como urbano conformando la zona ZUR-TR-3.  
De esta manera, los crecimientos residenciales de suelo urbanizable que finalmente se proponen son el ZND-RE-1 Finca Alhama, ZND-RE-2 Marymontaña II, ZND-RE-3 Carbonera, ZND-RE-4 Bellas Artes y ZND-RE-5 Cap Blanc.  
En el suelo urbano también contemplan crecimientos con el fin de cerrar la trama y homogeneizar el borde urbano. De esta manera se contemplan el ZUR-RE7 Ampliación Altea La Vella.  
  
Nombre Superficie (m²) Edificabilidad Viviendas  
ZND-RE-1 Finca Alhama 198.600 (+) 39.720 397  
ZND-RE-2 Marymontaña II 135.990 55.070 451  
ZND-RE-3 Carbonera 82.300 27.319,60 246  
ZND-RE-4 Bellas Artes 275.024 (+) 169.908 1.220  
ZND-RE-5 Cap Blanc 417.951 87.824,25 457  
Total Residencial 1.109.865 2.771  
ZND-TR-1 El Pontet 116.826 (+) 46.002 216  
ZND-IN-1 SI1 Montahud 72.800 (+) 41.005   
ZND-IN-1 SI2 Expoaltea 200.100 116.160   
Total Act. Económica 389.726 216  
  
  
(+) Suelo parcialmente consolidado, por lo que no computa al 100 % a efectos de la ETCV)  
- El nuevo suelo destinado a actividades económicas se concreta en la posibilidad de establecer un Parque Tecnológico-cultural compatible con el uso industrial. (ZND-IN-1, con los Sectores SI1 Montahud y SI2 Expoaltea). La intención municipal es desplazar las actividades industriales existentes en el casco urbano a esta zona.  
En el Pontet se establece una zona terciario-asistencial (ZND-TR-1 con el sector ST-1 El Pontet)  
Una parte del suelo urbano de Les Rotes-San Chuchim está ocupado por una empresa de transformación de frutos secos. Este suelo se zonifica como urbano terciario ZUR-TR-2 Costera Almendras. Además de la ya mencionada zona ZUR-TR-3 Cap Blanc, se mantiene El ZUR-TR-1 Tolerancia Industrial como la mayor extensión de uso terciario del municipio.  
- Las Zonas Rurales son aquellas que mantienen su situación básica de rural distinguiéndose entre comunes y protegidas:  
ZRP-NA Protegida Natural, subdividido en:  
ZRP-NA-LG1 Legislación Medioambiental Red natura 2000: LIC de la Serra Gelada i Litoral de la marina Baixa, ZEPA Ilots de Benidorm i Serra Gelada, el LIC Serra de Bérnia i Ferrer y ZEPA Muntanyes de la Marina, además de otros terrenos forestales de la ladera meridional de la Serra de Bérnia, incluyendo el Monte de Utilidad Pública AL071-Serra de Bérnia.  
ZRP-NA-LG2 Zona Rural Protegida Natural por legislación medioambiental del Catálogo de Zonas Húmedas, que se corresponde con la Desembocadura del río Algar.  
ZRP-NA-LG3 Zona Rural Protegida Natural por el PATIVEL, que incluye los terrenos clasificados como Suelo No Urbanizable de Protección del Litoral en el mismo en la desembocadura del riu Algar y en los parajes de la Pila y l'Horta en ambas márgenes del cauce en los primeros 1.000 m de franja litoral.  
ZRP-NA-MU Interés Municipal: El suelo forestal del PATFOR y los que han quedado preservados en la Galera de las Palmeras y en Sierra Altea.  
ZRP-AG protegido agrícola,  
Incluye los suelos de alto valor agrícola, mayoritariamente en régimen de regadío, situados en la zona localizada al oeste de la Autopista AP 7, delimitada al norte por los terrenos forestales de la Serra de Bérnia, al este por el barranc de Sogai, y al sur por la nueva zona industrial. Se trata de los parajes de Riquet, Mosmai, Sogai, Mandem, Benimusa y el Barranquet.  
ZRP-AF Afecciones territoriales   
Distinguiendo entre ZRP-AF-CA Cauces, ZRP-AF-CT Costas, ZRP-AF-CR Carreteras (también incluye el ferrocarril) y ZRP-AF-VP Vías Pecuarias.  
ZRC-AG común agropecuaria, subdividido en:  
ZRC-AG1 que se extiende por terrenos rurales agrarios (unos cultivados y otros abandonados), donde proliferan viviendas de primera y segunda residencia diseminadas. Se han delimitado cuatro localizaciones.  
ZRC-AG1\* se trata del núcleo rural tradicional de l'Horta, en torno a la Ermita de Sant Roc, identificado como Bien de Relevancia Local de carácter Etnológico.  
ZRC-AG2 que comprende terrenos agrícolas de importancia paisajística por corresponder con las perspectivas visuales desde las vías de comunicación a los principales recursos paisajísticos del municipio: la crestería caliza Serra de Bérnia y los centros históricos de Altea y Altea la Vella.  
ZRC-EX común explotaciones de recursos naturales  
Que incluye los terrenos afectados directamente por la actividad minera a cielo abierto de la cantera de extracción de áridos de les Quintanes, en el margen derecho del riu Algar. Su vocación es mantenerlos en su estado actual hasta que se acometa el proyecto de restauración del espacio afectado por la explotación, dentro de su plan de regeneración paisajística.  
- De manera resumida los usos que se permiten en cada zona son:  
  
(L: con limitaciones) ZRC ZRC ZRC ZRP  
Usos LOTUP: AG 1 AG 2 AG 1\* NA-MU  
Artículo 197.1.a. Agropecuaria (no granjas)... Si Si Si Si  
Artículo 197.1.a. Granjas Si Si   
Artículo 197.1.b: Vivienda aislada Si Si, L Si L  
Artículo 197.1.c: Canteras…. Si Si   
Artículo 197.1.d: Energía renovable (solar)   
Artículo 197.1.e.2: Industria sector primario. Si Si   
Artículo 197.1.e.1 y 3: Industria (no primario) Si   
Artículo 197.1.f.1: Alojamiento turístico... L L L L  
Artículo 197.1.f.2: Recreativo, deportivo... Si Si L  
Artículo 197.1.f.3: Campamento turismo... Si Si   
Artículo 197.1.f.4: Docente, asistencial... L L   
Artículo 197.1.f.5: Tratamiento residuos...   
Artículo 197.1.f.6: Infraestructuras... Si Si   
Artículo 197.1.f.7: Suministro carburante...   
  
  
  
(L: con limitaciones) ZRP ZRP ZRP ZRP  
Usos LOTUP: AG NA-LG1 NA-LG2 NA-LG3  
Artículo 197.1.a. Agropecuaria (no granjas)... Si Si Si  
Artículo 197.1.a. Granjas Si   
Artículo 197.1.b: Vivienda aislada L L L L  
Artículo 197.1.c: Canteras….   
Artículo 197.1.d: Energía renovable (solar)   
Artículo 197.1.e.2: Industria sector primario. Si   
Artículo 197.1.e.1 y 3: Industria (no primario)   
Artículo 197.1.f.1: Alojamiento turístico... L  
Artículo 197.1.f.2: Recreativo, deportivo... L Si  
Artículo 197.1.f.3: Campamento turismo... Si  
Artículo 197.1.f.4: Docente, asistencial... L L  
Artículo 197.1.f.5: Tratamiento residuos... L   
Artículo 197.1.f.6: Infraestructuras... Si   
Artículo 197.1.f.7: Suministro carburante...   
  
  
(\*) Regulados por la legislación sectorial  
Para la implantación de granjas de ganadería intensiva se establece una distancia de separación de 100 metros con las viviendas preexistentes.  
Las limitaciones para la implantación de la vivienda aislada y familiar se refieren a la vinculación con el uso agrario (ZRP-AG), necesidad de estudiar la afección en el paisaje (ZRC AG2) o que únicamente se permitan rehabilitando edificaciones existentes.  
Las instalaciones para el tratamiento de residuos se limitan al tratamiento de productos vegetales procedentes de la agricultura, jardinería o forestal.  
Se han delimitado dos ámbitos con grupos de viviendas para minimizar su impacto ambiental y territorial. Una se encuentra al sur, urbanización Planet, y otra al norte, Alhama Springs. El artículo 86 de las NNUU recoge los criterios para su regularización.  
En las Normas Urbanísticas se han incluido disposiciones derivadas de los Estudios de Inundabilidad, Paisaje, Acústica y Movilidad.  
Como instalaciones deportivas dentro del término cabe destacar 4 puertos deportivos (Marina de Greenwich, Mar y Montaña, Portet de l'Olla y puerto de Altea) y un campo de golf.  
- El Plan Prevé ampliar los equipamientos de la red primaria estructural, como por ejemplo:  
Dos enlaces en la nueva variante Benidorm - Altea, una para dar acceso al casco urbano y la otra acceso a Altea La Vella y a la AP7.  
Nuevo vial interior de conexión de Altea la Vella / urbanizaciones de la Sierra, con el núcleo urbano.  
Viario estructural en Cap Blanc para liberar de circulación el tramo costero.  
Zonas verdes a razón de al menos 10 m² por habitante (se describen a continuación)  
Cuatro equipamientos docentes PQEd1 a PQEd4, referidos a dos institutos, la facultad de bellas artes y una nueva parcela de 9.000 m² para segundo ciclo.  
Tres cementerios  
Dos equipamientos culturales PQEc relativos al Palau de la Música y a la finca Santa Bárbara.  
Dos zonas deportivas existentes (PQD1, PQD2) y una nueva (PQD3) de unos 50.000 m² junto a la nueva parcela docente.  
Dentro de las infraestructuras pueden destacar la estación de ferrocarril (PQI6), la EDAR (PQI2) y una balsa de laminación (PQI10) para solucionar la inundabilidad del barranco del Barranquet y que el Ayuntamiento deberá gestionar por expropiación.  
Respecto a las zonas verdes, el Plan contempla un gran Parque de 290.688 m² en Sierra Altea II (PVP-1) y 17 jardines (PVJ-1 a PVJ-16) que suman 728.390 m², que en total ascienden a 1.031.360 m². De estos últimos se pueden destacar los de La Malla (sierra de Bernia), Punta del Mascarat, junto a las vías en Carbonera y Foieta, en la zona central de El Pontet, o la creación de un paseo marítimo en los primeros 100 metros desde la costa en el sector Cap Blanc.  
  
- A efectos del cómputo de zonas verdes se ha considerado una población de 47.532 habitantes (sin corregir por segundas residencias). Para justificar los recursos hídricos se ha considerado una población de 47.975 habitantes. (según el IVE, la población permanente en el 2019 es de 22.290 habitantes)  
En el EATE se describen los umbrales de crecimiento a 4, 10 y 20 años. Según estos datos el desarrollo completo del Plan supondrá un incremento de 3.638 viviendas en la que tendrán cabida 9.957 nuevos habitantes. (de las que 528 viviendas y 1.319 habitantes se localizarán en el suelo urbano).  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
C.1 - Fase de puesta a disposición del público  
Posteriormente a la emisión del Documento de Referencia, el borrador del Plan se ha sometido en dos ocasiones a información pública.  
En la primera iniciada en abril de 2015 se presentaron 431 alegaciones y 31 informes. Una vez analizados y contestados los mismos se realizaron algunas modificaciones a la propuesta, siendo nuevamente sometida a información pública mediante anuncio del DOGV de 14 de agosto de 2018.  
En este segundo proceso se presentaron 128 alegaciones de las que 38 fueron estimadas, 54 parcialmente estimada, 28 desestimadas y 8 inadmitidas.  
Las alegaciones se refieren, resumidamente, a la clasificación de sus propiedades, a los caminos y viales, instalación de campamentos de turismo, delimitación de unidades de ejecución, exceso de cargas de los sectores, a elementos del Patrimonio Cultural o la gestión del suelo.  
Se ha buscado una amplia participación pública con la elaboración de encuestas, reuniones de expertos y jornadas divulgativas. (se describen en el expediente del EATE)  
C.2) - Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
Durante la información pública realizada en el año 2015 se recibieron 31 informes sectoriales de las distintas administraciones. Un resumen de los mismos se ha incluido en la página 17 de expediente del EATE y en la página 9 de la memoria justificativa.  
Se repitió el proceso durante la segunda fase de información pública realizada en agosto de 2018. En esta fase se recibió respuesta de los siguientes departamentos:  
  
Solicitud Informe Administración pública consultada  
12.09.18 03.10.18  
22.01.19 Dirección Territorial de Agricultura y Medio Ambiente  
Agricultura  
Ganadería  
Sección forestal, Vías pecuarias  
Calidad Ambiental (acústica)  
11.09.18   
31.10.18 Subdirección General del Medio Natural:  
Parque Natural Serra Gelada  
11.09.18 SubDG del Cambio Climático y Calidad Ambiental  
11.09.18 28.02.19 y  
21.03.19  
13.06.19  
18.01.19  
22.07.19 CHOPVT. DG Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. ETCV  
  
CHOPVT. DG Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. Paisaje  
CHOPVT. DG Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. (PATRICOVA)  
  
11.09.18 09.07.19  
03.06.19 CHOPUT: DG. Obras Púbicas, Transporte y Movilidad: SubDG Movilidad  
\* Servicio de Planificación  
\* Servicio de Movilidad  
11.09.18 04.12.18 DG. Obras Púbicas, Transporte y Movilidad: SubDG Puertos, Aeropuertos y Costas  
11.09.18 DG. Obras Púbicas, Transporte y Movilidad: SubDG Transportes  
20.09.18 24.01.19 Entitat de Sanejament d'Aigües. (EPSAR)  
21.09.18  
12.09.18 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte:  
\* Servicio de Infraestructuras Educativas  
\* DG de Cultura y Patrimonio.  
12.09.18 12.02.19 C. Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo.  
DG Comercio y Consumo  
DG Industria y Energía  
12.09.18 Servicio Territorial Industria y Energía  
12.09.18 Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública  
21.09.18 Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana  
20.09.18 Consorcio Plan Zonal  
20.09.18 Diputación de Alicante (ciclo hídrico)  
20.09.18 Diputación de Alicante. (carreteras)  
04.10.18 Confederación Hidrográfica del Júcar  
28.09.18 07.03.19 DG Sostenibilidad de la Costa y el Mar. Serv Provincial Costas.  
28.09.18 31.01.19 Ministerio de Fomento. Demarcación de Carreteras  
28.09.18 18.10.18 Ministerio de Economía y Empresa. DG Telecomunicaciones  
20.09.18 Ayuntamientos Colindantes: (entre paréntesis fechas informes contestación)  
Alfaz del Pi (08.10.18), Benissa (27.11.18), Callosa Sarria (24.10.18), Calpe, La Nucía, Xaló  
  
  
- El Servicio de Ordenación del Territorio informa que los crecimientos contemplados en la ETCV para uso residencial son de 1.154.324 m² y para actividades económicas son de 312.446 m². Respecto al uso residencial, a pesar de que la propuesta supera esta cuantía se informa favorablemente debido al cambio de modelo de crecimiento pasando de disperso en baja densidad a un modelo de media y baja densidad, además de la cantidad de suelo desclasificado. Respecto a las actividades económicas se proponen 207.200 m² de suelo vacante que no exceden lo contemplado en la ETCV.  
- El Servicio de Ordenación del Territorio, en relación al PATRICOVA en un primer informe se señala la necesidad de la elaboración de un Estudio de Inundabilidad. Tras la presentación de nueva documentación se considera que ya no es necesario dicho estudio y se informa en sentido favorable.  
- El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en su informe de 13 de junio de 2019 establece una serie de determinaciones que deben incorporarse a la propuesta, que se resumen en el apartado siguiente.  
- La EPSAR informa sobre la viabilidad del sistema de tratamiento de las aguas residuales del municipio estableciendo 14 condicionantes. (se realiza un resumen en el apartado siguiente).  
- El Servicio de Planificación de la Generalitat Valenciana ha informado favorable condicionado a tres cuestiones que se deben subsanar relativas al grafiado de planos, condiciones a introducir en las fichas de los sectores y a la financiación de algunas actuaciones.  
- La demarcación de Carreteras del Ministerio de Fomento informa en sentido desfavorable, por pretender la creación de un nuevo enlace en la AP-7 sin haber presentado el correspondiente Estudio y no grafiar correctamente las carreteras del Estado.  
- En relación al Dominio Público Marítimo-Terrestre, la Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el Mar ha emitido informe referente al deslinde, a la clasificación del suelo del ámbito afectado por la normativa de costas, a los usos propuestos, la regulación normativa y el Catálogo. Previamente a la aprobación definitiva se les deberá solicitar nuevo informe.  
Entre las distintas observaciones que se indican puede destacarse la referente al articulo 30 de la Ley de Costas relativa a la no formación de pantallas con las edificaciones y a la limitación de la edificabilidad de los sectores situados en la zona de influencia (500 metros).  
- El Ayuntamiento de Alfas del Pi informa en sentido desfavorable por la mala coordinación de las clasificaciones del suelo limítrofes en la zona de Cap Blanc y por el trazado de unas nuevas carreteras que afectan a su término.  
- El Ayuntamiento de Benissa alega sobre edificaciones y reservas de zonas verdes clasificadas dentro del LIC Serres de Bernia i Ferrer.  
- El Ayuntamiento de Callosa d'en Sarrià señala, de manera resumida, incluir la red de saneamiento como elemento estructural ya que las aguas residuales de su municipio son tratadas en la EDAR de Altea o el no contemplar una variante en Altea la Vella para mejorar el tráfico de vehículos de transporte de mercancías por la CV-755 procedentes de Callosa.  
Después de que el Ayuntamiento solicitase la DATE, el Servicio Territorial de Urbanismo ha remitido los informes siguientes:  
  
Informe Administración pública consultada  
12.11.18 Servicio Territorial de Industria y Energía  
27.09.19 Dirección General de Cultura y Patrimonio  
24.02.20 Confederación Hidrográfica del Júcar  
  
  
- Respecto al Patrimonio Cultural, el informe de 27 de septiembre de 2019 es en sentido desfavorable. De manera resumida se refiere al contenido del Catálogo, a los elementos catalogados y a la no inclusión de algunos elementos, como podrían ser dos hallazgos paleontológicos.  
- El informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar firmado el 24 de febrero de 2020. El informe es de carácter favorable a los efectos del artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, si bien con un condicionante para los instrumentos de desarrollo de los sectores de suelo urbanizable (se describe en el apartado siguiente).  
También consta en el expediente el informe favorable al Plan de Movilidad. Fue emitido el 9 de diciembre de 2019 por el Servicio de Movilidad a los efectos del artículo 10.6 de la Ley 6/2011.  
Igualmente, después de dicha solicitud el Ayuntamiento ha remitido, el 22 de julio de 2020, los informes siguientes, junto con un Anexo explicativo de cómo se incorporarán en la propuesta de planeamiento:  
  
Informe Administración pública consultada  
12.02.20  
05.03.20 Dirección Territorial Conselleria Agricultura:  
- Demarcación Forestal  
- Sección Calidad Ambiental (materia acústica)  
08.01.20 SubDG Medio Natural: Ser. Vida Silvestre  
 (Red Natura 2000)  
02.06.20 DG Política Territorial y Paisaje. Ser. Ordenación del Territorio (PATIVEL)  
20.02.20 DG Política Territorial y Paisaje. Ser. Infraestructura Verde y Paisaje (Paisaje)  
20.11.19 Diputación de Alicante. (carreteras)  
  
  
- El informe de la demarcación forestal es favorable condicionado a que se introduzcan una serie de correcciones en el documento relativas a la afección al terreno forestal y a las vías pecuarias. En el anexo explicativo se justifica como se incorporará en la propuesta antes de su aprobación definitiva.  
- La Sección de Calidad Ambiental señala que dado que se produce una desclasificación de suelo respecto al planeamiento vigente y que no se proponen nuevas clasificaciones de suelo urbanizable no se informa en relación a los niveles acústicos existentes. No obstante, se señala una serie de sectores y usos en los que se deberá prestar atención a los niveles sonoros de recepción.  
- El informe de 2 de junio de 2020, relativo al PATIVEL indica que la regulación de usos debe ajustarse a los artículos 12 y 13 de la normativa del PAT, justificar el porcentaje de consolidación en la franja de 1.000 metros y concretarse el trazado de la Vía Litoral.  
- El informe de la diputación es favorable al tratamiento dado a la carretera CV-760.  
- El 8 de enero de 2020 se emite Resolución de que el Plan no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 por lo que no debe someterse a una evaluación detallada de repercusiones sobre dicha red. Además se indica que las especies catalogadas se encuentran en espacios red natura o en suelos donde no se prevé ninguna afección y que tampoco resulta afectada la Microreserva Barranc de les Penyes.  
- En el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 20 de febrero de 2020 se señalan las determinaciones a incluir en el documento (se describen en el apartado siguiente) cuya verificación se realizará por dicho Servicio previamente a la aprobación definitiva del plan.  
A instancias del órgano ambiental se solicitó informe aclaratorio a la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje relativo al cómputo de suelo vacante de las actividades económicas habiéndose emitido el mismo el 15 de octubre de 2020.  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
D.0. Valoración.  
Se valora positivamente el interés por preservar los valores naturales de la Sierra de Bernia posibilitando la desclasificación de suelos en su ámbito así como el incremento de la cuantía del suelo no urbanizable protegido.  
También es destacable el esfuerzo para adaptarse a los criterios de ordenación establecidos por la ETCV valorando favorablemente la no inclusión del sector Algar.  
También es destacable el amplio proceso de participación pública que se ha desarrollado durante la elaboración de la propuesta de planeamiento  
En líneas generales, en la propuesta de ordenación se han tenido en cuenta las afecciones ambientales existentes, los informes sectoriales recibidos y la legislación aplicable; no obstante, se pasan a describir a continuación algunas diferencias de criterio que conviene que sean solventadas.  
D.1. Riesgo de Inundación. Adaptación al PATRICOVA.  
- El 19 de julio de 2019 el Servicio de Ordenación del Territorio emite informe favorable en relación al PATRICOVA y al riesgo de inundación.  
En un primer momento este departamento requirió la elaboración de un Estudio de Inundabilidad y se ha aportado uno junto al Plan. No obstante, no se ha entrado a valorar y no ha sido aprobado ya que finalmente se ha optado por adaptarse a la cartografía y medidas correctoras del «Plan director de Defensa contra las avenidas en la comarca de la Marina Baja» elaborado por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Según la cartografía el riesgo está generado por el Barranc dels Arcs y por el Barranc del Barranquet. El primero afecta a los sectores SR-3 Carbonera y al SR-5 Cap Blanc. El segundo al sector ST-1 Pontet.  
El mencionado Plan director adopta una serie de medidas correctoras que evitan que dichos sectores sean inundables, condicionándose el desarrollo de los mismos a su ejecución, circunstancia que se ha incluido en las Fichas de Gestión de los tres sectores afectados:  
«El sector no podrá desarrollarse sin la previa o simultanea ejecución de las obras necesarias para cumplir con las medidas correctoras de inundabilidad contenidas en el Plan director de Avenidas de la Marina Baixa».  
Las medidas que se indican para los sectores SR-3 Carbonera y al SR-5 Cap Blanc son:  
«En un primer tramo aguas arriba de la rotonda del Camí Vell d'Alacant, la sección consiste en la ejecución muros de mampostería de altura variable entre 1.50 y 2.00 metros. La longitud a cubrir por estos muros de mampostería es de 610 metros, en dos tramos discontinuos de 500 y 110 metros en la margen izquierda y de 390 metros en tres tramos discontinuos de 35. 245 y 110 metros en la margen derecha.  
Desde aguas bajo del cruce con la N-332, se propone una sección de 7 metros de ancho, con solera de hormigón y cauce de aguas bajas de 1 metro de ancho. En la margen izquierda se mantiene el muro de hormigón existente y en la margen derecha se propone un muro de escollera hormigonada de 0,5 m de espesor en la parte superior y 2 metros en la parte inferior cimentada en hormigón en masa, con una altura variable entre 2 y 5 metros. Esta sección se prolonga hasta la desembocadura en el entorno de la zona de juegos infantiles de la margen izquierda. A partir de este punto se plantea una sección de la misma anchura de 7 metros, teniendo un cauce de aguas bajas de 1 metro de anchura y 0,5 metros de calado y estando sus bordes flanqueados por sendos muros de hormigón revestidos de mampostería y de altura variable entre 1 y 2 metros.»  
Y las medidas que se indican para el sector ST-1 Pontet.  
«A) Adecuación del cauce y mejora de las obras de paso. La solución en el caso del Barranquet, está conformada por la adecuación del cauce existente a una sección trapecial de 6 metros de base 2,0 metros de altura, taludes 1H/2V revestidos de escollera de 0,8 metros de espesor. Se sustituirán los pontones y pasos inundables que no tienen sección suficiente. En el caso del badén existente de 2.00x0.70, no se propone aumentar su capacidad, dejándolo como badén inundable en caso de avenidas, sin que se produzcan afecciones a viviendas La ampliación de la entrada al colector urbano existente, actualmente de dimensiones de 1.50x2.00, aumentando la anchura a 3.00 metros. Esta ampliación de la entrada al colector viene motivada para que la longitud de la transición, que se debe de disponer de la sección del barranco al colector, sea lo menor posible. Al final de esta transición debe de disponerse de un arenero para retención de sólidos antes de la entrada al colector.  
B) Área de laminación controlada Es necesaria la ejecución de un Área de laminación de un volumen aproximado de 125.000m³, con una profundidad de 2.00 metros, con el fin de que el caudal punta que discurra por el encauzamiento del barranco no sea superior a los 35 m³/s, que es la capacidad máxima del colector en el que termina el trazado del barranco. La superficie es aproximadamente de 6.20 has. La ubicación del Área de laminación está situada aguas arriba de la AP-7, y queda reflejada en los planos OE1 Está previsto la adecuación ambiental de la zona ocupada por el Área de laminación mediante plantación de chopos (Populis alba) y de matorrales del tipo taray (Tamarix sp) y adelfas (Nerium oleander).»  
- En el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar el 24 de febrero de 2020 se pone como condicionante que previamente a la aprobación de los instrumentos de planeamiento de desarrollo de los sectores de suelo urbanizable ubicados en zona de policía de cauce público o en el momento de autorización de las obras se justifique la no afección al régimen de corrientes y su viabilidad de acuerdo con Reglamento de Dominio Público Hidráulico.  
Los sectores afectados son ZND-RE1 Finca Alhama, ZND-RE2 Mar y Montaña II, ZND-RE3 Carbonera, ZND-RE5 Cap Blanc, ZND-TR1 Pontet y ZND-IN1 Montahud/Expoaltea.  
- Además de dicho condicionante, a la hora de delimitar el sector y establecer la ordenación pormenorizada se deberá tener en cuenta dos artículos de la legislación:  
 Artículo 21 RDL 7/15, el dominio público hidráulico se preservará de su transformación urbanística mediante su clasificación como suelo rural (no urbanizable).  
Artículo 23 del PATRICOVA, donde entre otras cuestiones se indica que «En ningún caso se incluirán cauces de ríos o barrancos en el ámbito de un sector» y que «La ordenación pormenorizada de los suelos urbanizables colindantes con los cauces deberá disponer terrenos destinados a espacios libres y zonas verdes públicas».  
- El Plan de Gestión de Riesgos de Inundación de la Demarcación Hidrográfica del Júcar (PGRI) vigente señala como un área de riesgo los barrancos Soler y Seguet situados en Alfas del Pi, resultando afectado el suelo urbano ZUR-TR3 Cap Blanc.  
Para que esta zona deje de ser inundable requiere de la ejecución de medidas correctoras (encauzamientos, áreas de laminación) que deben ejecutarse en el término municipal de Alfas del Pi. Hasta la fecha no se ha justificado el momento en el que se ejecutarán las mismas ni quien las abonará.  
Al ubicarse en Alfas del Pi se encuentran fuera del ámbito de actuación del Plan General Estructural de Altea por lo que su ejecución no puede resolverse desde este plan. En la actualidad se está tramitando el Plan General de Alfas del Pi (expediente 104/09 EAE) y el último informe del Servicio de Ordenación del Territorio que consta en el expediente relativo al PATRICOVA es del 29 de noviembre de 2019 y se indica que para poder contar con dichas obras es necesario que tengan consignación presupuestaria.  
Por ello, al contrario de lo que ocurre con los tres sectores anteriores (SR-3 Carbonera, SR-5 Cap Blanc y ST-1 Pontet) no se ha justificado que estas obras vayan a ejecutarse de manera que la zona deje de ser inundable; además debe tenerse en cuenta que el Estudio de Inundabilidad presentado no se encuentra aprobado sino que según se señala en el informe de la Confederación Hidrográfica debería subsanarse.  
En consecuencia, hasta la fecha no es viable el desarrollo del ámbito del ZUR-TR3 Cap Blanc puesto que no está solucionado el riesgo de inundación por lo que no se puede clasificar como urbano debiendo conservar su condición de suelo rural. Más adelante, el ayuntamiento podrá justificar y certificar si todo o parte del ámbito ZURT-TR3 tiene la condición de urbano y detallar cuales son las medidas a adoptar para minimizar los riesgos de inundabilidad. Estas medidas deberán obtener informe favorable del Servicio de Ordenación del Territorio, competente en la materia, para que pueda considerarse urbano.  
Nota: En la Ficha de Zona se adjudica un índice de edificabilidad bruta de 0,81. Si bien ya no resulta aplicable por lo anteriormente expuesto, se entiende que debe tratarse de un error ya que supera el valor medio en relación al artículo 30 Ley de Costas.  
D.2. Adaptación al PATIVEL  
De manera resumida podría indicarse que el PATIVEL incide en cuatro aspectos en la propuesta presentada:  
a) Porcentaje de consolidación de la edificación en la franja de los primeros 1000 metros desde la ribera del mar: Para poder clasificar nuevos suelos urbanizables en dicho ámbito este porcentaje debe superar el 70 %. La justificación de que se cumple este aspecto se ha aportado directamente al Servicio de Ordenación del Territorio (según se indica en su informe de 02.06.2020) y será incorporada en la memoria justificativa según el escrito explicativo del ayuntamiento de 22 de julio de 2020.  
b) En la desembocadura del río Algar el Plan ha delimitado la zona ZRP-NA-LG3 que corresponde con un ámbito clasificado como Suelo no urbanizable de protección litoral (Litoral 1) por el PATIVEL. En esta zona prevalece el régimen de usos establecido por el artículo 9 del PATIVEL y su incorporación al Plan no ha quedado suficientemente clara en el escrito explicativo de 22 de julio de 2020.  
Deberá por tanto modificarse la redacción de los artículos 61.6 y 62.6 de las Normas Urbanísticas transcribiendo total o parcialmente el texto de los apartados del artículo 9 del PATIVEL que el Ayuntamiento considere ajustados a las características concretas de su municipio. Los apartados que no se incluyan, así como el resto de los usos no contemplados por el PATIVEL, no estarán permitidos.  
Igualmente deberá modificarse la ficha de la zona correspondiente.  
c) El PATIVEL considera el río Algar y el Barranc dels Arcs como corredores ecológicos. En ellos se debe mantener una franja de 50 metros desde cada margen en la situación básica de suelo rural (art. 12 PATIVEL).  
El texto explicativo de 22 de julio de 2020 es insuficiente en este aspecto y por lo que esta limitación también debe trasladarse al artículo 69 de las Normas Urbanísticas y a la delimitación de los sectores (y sus fichas) ZND-RE- 3 y ZND-RE-5 ya que resultan afectados por el Barranc dels Arcs.  
d) La Vía Litoral es un itinerario apto para la movilidad no motorizada que conecta todo el litoral de la Comunidad, perteneciendo a la Infraestructura Verde. Se regula en el artículo 17 del PATIVEL y en la directriz 137 de la ETCV.  
Se ha aportado un borrador de trazado que en líneas generales discurre cerca de la costa, aprovechando mayormente carriles bici existentes. El trazado se complica entre los dos puertos deportivos de Marina de Greenwich y Mar y Montaña ya que el relieve es más accidentado.  
Respecto a los principales elementos naturales del municipio, se sobrevuela el río Algar por un puente con carril bici ya ejecutado y en la zona del Mascarat se aprovechan los caminos existentes.  
Igualmente se propone realizar los correspondientes ajustes en las Normas Urbanísticas en la parte correspondiente a la Infraestructura Verde y se incorpora un noveno programa de paisaje.  
Esta propuesta de trazado y cambios legislativos ha sido realizada con posterioridad a la emisión del informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje por lo que no ha podido ser analizado por ellos, siendo necesario que se pronuncien al respecto por ser un elemento integrante de la Infraestructura Verde.  
D.3. Adaptación a la ETCV. Sellado de suelo.  
- El planeamiento propuesto debe justificar y limitar el sellado del suelo. La Comisión Europea, a través de la Estrategia temática para la protección del suelo, ha incluido el sellado del suelo (ocupación del suelo) como un grave problema a escala de la UE, estando en proceso la elaboración de una Directiva Marco. El sellado del suelo provoca una pérdida irreversible de las funciones biológicas del suelo, tanto a nivel de control de la infiltración/evaporación del agua de lluvia, como el control de las escorrentías, la fragmentación de paisajes y hábitats, así como la pérdida definitiva de suelo para la producción de alimentos.  
La Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana se pronuncia en los mismos términos y determina los crecimientos máximos admisibles para cada municipio. En este caso para usos residenciales el límite se establece en 1.154.324 m² y para actividades económicas se establece en 312.446 m².  
Nota: En el Documento de Referencia se indicaba, en base a los informes sectoriales emitidos, que las cuantías eran de 669.954 m² y de 178.695 m² respectivamente; no obstante, en los nuevos informes elaborados, estas cuantías han sido modificadas al considerar un mayor crecimiento demográfico y un mayor crecimiento económico que el resto de la comarca en la que se inscribe. La tasa de crecimiento demográfico pasa del 1,25 % anual al 2 % mientras que la tasa de crecimiento económico pasa del 1,4 % al 2,25 %.  
El Servicio de Ordenación del Territorio ha emitido informes el 28 de febrero y el 21 de marzo de 2019 relativos al cumplimiento de estos dos parámetros, describiéndose a continuación lo que en ellos se indica.  
- El Plan propone 1.241.593 m² de crecimiento residencial superando un 7 % el límite de la ETCV. No obstante, el informe considera admisible esta superación en base a tres premisas:   
Por un lado, a la gran cantidad de suelo desclasificado respecto al planeamiento vigente (lo estiman en 8.037.300 m²); por otro lado al cambio de modelo de crecimiento propuesto pasando del modelo disperso en baja densidad al modelo compacto de media y alta densidad; y por último a que no se proponen nuevos crecimientos de suelo sino que utilizan los ya clasificados por el planeamiento vigente.  
- Respecto a las actividades económicas el Plan propone tres sectores que suman 390.900 m². Descontando las áreas consolidadas suponen aproximadamente 325.000 m² de nuevo suelo a sellar; esta cuantía excede un 4 % respecto a lo considerado por la ETCV (312.446 m².) pero la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje lo ha considerado como admisible.  
- Uno de los principios que establece la ETCV para la ocupación racional y sostenible de suelo para uso residencial (Directriz 78.h) es el de evitar los continuos urbanos y conurbaciones no deseadas favoreciendo modelos compactos discontinuos. Para evitar las conurbaciones (directriz 90) se indica que «Los Planes territoriales y urbanísticos establecerán, como mínimo, una franja de suelo no urbanizable de 500 metros entre los suelos urbanos y urbanizables de unos núcleos urbanos con otros, siempre que la realidad física y ambiental lo permitan.»  
En la zona de Cap Blanc, en el linde con Alfas del Pi, este criterio no se estaría cumpliendo, ya que se ha llevado el sector hasta el límite de término.  
Tal como ha manifestado el Ayuntamiento de Alfas del Pi, durante la tramitación de su nuevo Plan General están proyectando conectores ambientales entre el interior y la costa dejando zonas libres de edificación. Para ello, en su última propuesta han dejado libre de edificación la zona colindante al sector Cap Blanc eliminando para ello un suelo urbanizable previsto por el planeamiento vigente.  
En el municipio de Altea se debe actuar de igual modo manteniendo una zona de suelo no urbanizable junto al límite de término a fin de evitar la mencionada conurbación y procurando clasificaciones de suelo concordantes.  
D.4. Suelo No Urbanizable: Uso de Vivienda aislada y familiar.  
- El artículo 197.1.b LOTUP regula la implantación de viviendas aisladas y familiares en el Suelo No Urbanizable estableciendo una parcela mínima de 1 ha. De esta manera, la legislación urbanística está definiendo la capacidad de carga del suelo para albergar este tipo de uso con el objeto de mantener su carácter rural.  
El Plan contempla la posibilidad de construir nuevas edificaciones para implantar este uso en las zonas ZRC-AG1 y ZRC-AG2. La superficie de estas zonas, conforme a las fichas aportadas, asciende a 612,97 ha (284,73+328,24) por lo que este suelo tendría capacidad para albergar 613 viviendas.  
No se han aportado datos de las viviendas existentes actualmente. No obstante, a través del estudio de la foto aérea se han podido contabilizar aproximadamente unas 647 viviendas en la zona ZRC-AG1 y otras 369 viviendas en la zona ZRC-AG2, sumando entre ambas 1.016 viviendas.  
Ello supone que con las viviendas existentes en la actualidad ya se ha absorbido la capacidad que tiene el suelo para albergar nuevas edificaciones destinadas a este uso en las dos zonas mencionadas.  
- Si la vivienda está vinculada a la actividad agrícola, la LOTUP permite eximir del requisito de la superficie mínima de parcela de 1 ha siempre que se cumplan una serie de requisitos.  
En la zona ZRP-AG la vivienda que se permite implantar es la que está vinculada a la actividad agraria por lo que se debe incluir en la redacción de las Normas Urbanísticas del Plan los requisitos descritos el artículo 197.b LOTUP (informes previos necesarios, condición de agricultor profesional, superficie mínima, vinculación a la explotación...)  
- En las zonas de Suelo No Urbanizable Protegido ZRP-NA-MU, ZRP-NA-LG se permite implantar nuevas viviendas si es mediante la rehabilitación de edificaciones existentes legalmente establecidas.  
El EATE no ha identificado el tipo, el número, ni la localización de las construcciones que podrían ser objeto de rehabilitación, ni se han evaluado los efectos que causaría sobre el medio la implantación de viviendas en el suelo protegido considerando las obras complementarias necesarias para su acondicionamiento (accesibilidad, traslado de materiales o de implantación de instalaciones para dotar a las viviendas de los servicios básicos).  
Tampoco se han valorado los riesgos naturales o inducidos que afectan a estos suelos y que pueden ser determinantes en la viabilidad del uso (riesgo de incendio forestal en las zonas de ZRP-NA-MU; risgo de inundación en determinadas áreas de ZRP-NA\_LG, etc)  
Igualmente debería justificarse que estas actuaciones se enmarcan dentro de las contempladas por el artículo 26.c LOTUP, circunstancia que tampoco se ha realizado.  
Los efectos derivados del uso de nuevas viviendas en construcciones existentes tienen un elevado grado de incertidumbre. No se puede concluir que la preservación de los valores que han motivado la protección de estos suelos quede garantizada y por tanto desde el punto de vista ambiental no se considera un uso aceptable.  
- En la zona ZRC-AG1\*, al tratarse de un núcleo tradicional catalogado, puede permitirse este uso.  
D.5. Suelo No Urbanizable: Uso de explotación de canteras, extracción de áridos y similares  
- En el artículo 61.1 NNUU se permite este uso en las zonas ZRC-AG1 y ZRC-AG2.  
En el artículo197.1.c LOTUP se regula este uso y para su implantación se impone la condición de separarse 500 metros del uso residencial salvo que se adopten medidas correctoras. Dada la gran profusión de viviendas aisladas existentes en esta zona se hace muy difícil que se implanten nuevas actividades de este tipo porque no se cumpliría el requisito de la distancia y sería complejo adoptar medidas correctoras para evitar las molestias que pudieran generar.  
Además, dadas las características económicas del municipio, vinculado mayormente al turismo de playa, no resulta muy adecuado por la afección paisajística que generan que estas actividades se sitúen cerca de la costa tal como se propone.  
Por ello se debe prohibir la implantación de nuevas actividades vinculadas a dicho uso en dichas zonas y proceder a regular el mantenimiento y restauración de las actividades ya existentes.  
- Se ha establecido una zona específica para este uso, ZRC-EX, donde se emplaza una actividad existente. Respecto a los suelos urbanos y urbanizables se cumple la distancia de separación, pero no respecto al uso residencial existente en el SNU.  
Por dicho motivo, en las NNUU se deberán introducir las medidas correctoras necesarias para hacer compatibles ambos usos.   
D.6. Suelo No Urbanizable: Uso de ganadería intensiva.  
El artículo 60.1.i de las NNUU permite la implantación de este uso en las zonas ZRC- AG1, ZRC-AG2 y ZRP-AG, estableciendo como condición para ello una distancia de separación de 100 metros con las viviendas preexistentes.  
Se desconoce cómo se ha obtenido esta distancia de 100 metros ya que no se ha encontrado ninguna justificación para su establecimiento en el EATE.  
La legislación vigente del sector porcino establece una distancia mínima de 1.000 metros respecto a los suelos urbanos, urbanizables y núcleos de población en cumplimiento del artículo 5.2.4 RD 324/2000 de 3 de marzo para ganado porcino. (y por el actual RD 306/2020)  
Para el resto de especies no existe legislación que establezca la misma ya que el artículo 53 de la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana se ha derogado, si bien ante la falta de estudios específicos que ayuden a determinar cuál sería la distancia se estima conveniente adoptar la que establecía dicho artículo 53, que para la población estimada por el Plan para este municipio sería igualmente de 1.000 metros.  
Una vez se traslada la limitación de la distancia a la propuesta de ordenación se observa que no resulta físicamente posible implantar este tipo de actividades en las zonas en las que las NNUU lo permite.  
Consecuentemente se eliminará el artículo 60.1.i NNUU. Respecto a las granjas existentes legalmente establecidas, deberá decidirse si quedan fuera de ordenación o si bien se regula su mantenimiento y en caso de su ampliación será necesario que estudien las molestias sobre el uso residencial (entre las que por lo menos se incluirá la elaboración de Estudios olfatométricos) y se determine caso por caso la viabilidad de dicha ampliación (nota: en el EATE se indica que el uso es prácticamente inexistente)  
D.7. Suelo No Urbanizable: Actividades terciarias.  
- Las zonas ZRC-AG1 y ZRC-AG2 son las elegidas para que alberguen estos usos siendo más restrictivos en el resto de zonas.  
De manera resumida, del resto de zonas, pueden destacarse los siguientes usos permitidos:  
ZRP-AG: Tratamiento de residuos procedentes de podas vegetales y redes de suministro.  
ZRP-NA-MU (forestal): Turismo activo y de aventura.  
ZRP-NA-LG1 (Red Natura 2000): Turismo activo y de aventura  
ZRP-NA-LG2 (zona húmeda): Centros científicos o de conservación.  
- Los usos de establecimiento de alojamiento turístico y restauración vienen regulados en el artículo 197.1.f.1 LOTUP y su implantación requiere una distancia mínima de separación de 5 km con suelo vacante con calificación apta para albergarlos. Debido a la disponibilidad de suelo en el urbano y en los nuevos urbanizables este requisito imposibilita su emplazamiento y así se ha considerado en las NNUU, no contemplándolo en ninguna de las zonas.  
La propuesta tampoco recoge las dos excepciones a dicha regla que contempla dicho artículo de la LOTUP: Que sea de interés para el desarrollo del turismo rural (que requerirá informe favorable en materia de turismo) o bien se proceda a la recuperación del patrimonio arquitectónico en el medio rural (siendo aplicable el artículo 201.3 LOTUP).  
D.8. Suelo No Urbanizable: Uso de actividades industriales y productivas.  
- Igual que en el caso anterior, no todos los usos contemplados por la LOTUP se permiten en el plan.  
De esta manera únicamente las actividades de transformación y comercialización del sector primario se contemplan en ZRC-AG1, ZRC-AG2 y ZRP-AG, mientras que las de baja rentabilidad por unidad de superficie únicamente en ZRC-AG1. (En las zonas costeras se ha tenido en cuenta además la limitación de 1000 metros desde la ribera del mar establecida por el PATIVEL).  
- A pesar de ello debe recordarse que en ZRC-AG1 y ZRC-AG2 son los lugares donde más abunda la presencia de viviendas unifamiliares por lo que la implantación nuevos usos industriales podría generar una afección sobre las mismas (ruido, polvo, aire, movilidad…) que debe ser estudiada.  
Por ello deberá incluirse en las normas urbanísticas que la implantación de los usos industriales en el suelo no urbanizable requerirá del estudio de las posibles afecciones que se pudieran generar sobre las viviendas y la adopción de las correspondientes medidas correctoras, además de dar audiencia durante la tramitación a los usuarios de dichas viviendas.  
D.9. Suelo No Urbanizable: Régimen de usos en el suelo protegido.  
- La regulación general de usos que se realiza en el artículo 197 LOTUP para el Suelo No Urbanizable cuyo análisis se ha realizado en los apartados anteriores, está supeditada a las determinaciones del artículo 26 LOTUP para los suelos protegidos por sus valores ambientales, paisajísticos, culturales, económicos o por la presencia de riesgos naturales e inducidos. En estos suelos protegidos únicamente se permiten:  
Los usos que son compatibles con el mantenimiento, conservación, mejora, aprovechamiento y puesta en valor de los recursos protegidos, así como las necesarias para limitar los riesgos.  
Las actividades relacionadas con la utilización, aprovechamiento, o captura de los recursos naturales (viento, sol, agua, minerales) siempre que no generen impactos significativos en el medio ambiente o si su interés público prevalece (o es compatible) con los valores ambientales previa evaluación de su impacto ambiental.  
Obras e instalaciones necesarias para la gestión de los bienes de dominio público, servicios públicos y actividades de utilidad pública o interés general.  
- En la propuesta realizada, por sus valores ambientales se han delimitado las zonas ZRP-NA-LG1 (Red Natura 2000), ZRP-NA-LG2 (Zonas Húmedas), ZRP-NA-LG3 (PATIVEL) y ZRP-NA-MU (suelo forestal); por sus valores económicos se ha delimitado la zona ZRP-AG (agrícola).  
- En general los usos contemplados en las Normas Urbanísticas en este tipo de suelo son admisibles con las siguientes salvedades:  
Artículo 61.5.c NNUU: En las zonas rurales protegidas (ZRP-NA-LG1 y ZRP-NA-LG-2) se permite la implantación de instalaciones recreativas públicas. La descripción del uso mencionado es muy amplia y puede dar lugar a malas interpretaciones. Se deberá modificar para ajustarla a un uso contemplado en la LOTUP, teniendo además en cuenta que al tratarse de un suelo protegido deberá cumplirse el art.26.c LOTUP.  
Artículo 61.6.d NNUU: En la zona ZRP-NA-LG3 se repite esta circunstancia por lo que deberá ser corregido del mismo modo.  
(nota: la incidencia respecto a las viviendas unifamiliraes ya se ha descrito en el apartado D.4)  
D.10. Sectores Montahud Industrial - Expoaltea  
Ambos se encuentran junto al término municipal de La Nucia, colindantes a la CV-760.  
- Según se indica en la Memoria Justificativa:  
Montahud se generó como consecuencia de erradicar del casco urbano algunas industrias por los problemas de tráfico y de incompatibilidad con los usos residenciales. Se encuentra parcialmente consolidado.  
Expoaltea pretende proporcionar suelo apto para la implantación de la actividad industrial del municipio. La empresa pública municipal y la Cooperativa Agrícola plantean su localización. (la Cooperativa ya se encuentra instalada en base a una DIC). Su objeto igualmente es trasladar el resto de industrias existentes en el casco así como generar una oferta para diversificar la actividad económica del municipio. Con su gestión se pretende obtener suelo para un nuevo cementerio y un tanatorio.  
- En el Documento de Referencia emitido se indicaba para que fuesen viables estos sectores que debía:  
Justificar «en base a las unidades ambientales, la no protección de este suelo si tuviera las mismas características que el colindante».  
  
Justificar «la compatibilidad del industrial a implantar con el suelo urbano residencial existente».  
«Proponerse alternativas de ubicación»  
«Adecuará el crecimiento de este tipo de suelo a un estudio de demanda».  
«Se tendrá en cuenta el dato de la Estrategia Territorial».  
Los dos últimos aspectos han quedado justificados al aproximarse a las cuantías señaladas por la ETCV y obtener informe favorable al respecto. No obstante, el resto de cuestiones no han sido analizadas en la documentación presentada.  
En cualquier caso, si la justificación para crear el sector es el alejar los usos industriales existentes en el casco urbano por las molestias que se causa al uso residencial y por los problemas de tráfico que se generan, ese mismo argumento serviría para justificar que el emplazamiento elegido no es el adecuado por las molestias que se causarían a los usos residenciales existentes en las urbanizaciones colindantes de La Nucia. Lo que se estaría haciendo es trasladar un problema de un lugar a otro, cambiando una población afectada por otra.  
En cuanto a la zona propuesta para transformar cabe diferenciar dos ámbitos separados por la presencia de la CV-760.  
Respecto a los suelos situados al sur de la CV-760, no hay inconveniente en que se mantenga la extensión propuesta como suelo urbanizable industrial ya que en la actualidad ya se encuentran edificado en su mayor parte por estos usos. No obstante, a la hora de realizar la ordenación pormenorizada deberá situarse la zona verde colindante al suelo urbano residencial Montahud, teniendo en cuenta que deben preservarse los ejemplares de Teucrium lepicephalum identificados.  
Sin embargo, los terrenos situados al norte de la CV-760 no se considera que deban destinarse a uso industrial. Por un lado, debe existir una zona de transición con la zona residencial de La Nucia, evitando la conurbación con dicho municipio, y con el Suelo no Urbanizable Protegido. Para ello se deberá mantener en su actual estado el Tossal de Montagut y la zona arbolada colindante, con suelos de más pendiente considerados como forestales por el PATFOR.  
En dicha zona arbolada se ha propuesto el PQI-7 por lo que se le deberá buscar un emplazamiento alternativo; el Tossal se ha clasificado como PVJ-12, siendo una cuestión urbanística determinar si la misma es compatible con el mantenimiento del suelo en su estado actual.  
El resto del suelo propuesto como urbanizable al norte de la carretera ya se encuentra transformado por la presencia de una nave industrial y varias viviendas, por lo que no hay continuidad con el SNU protegido. En esta zona debería proponerse un uso que sea compatible con las viviendas existentes, no siendo adecuado el uso industrial propuesto y siendo más recomendable un uso dotacional (como por ejemplo el PQI-7).  
D.11. Sector RE-5 Cap Blanc  
- Colindante con el término de Alfas del Pi, se sitúa entre el suelo urbano de Tolerancia Industrial y el mar Mediterráneo. Pretende dar continuidad y cerrar el suelo urbano por el sur. El 52 % se destinará a residencial, el 35 % a uso hotelero y un 13 % a terciario.  
Su desarrollo posibilitará la creación de un paseo marítimo y zona verde que conecte el Albir con el Puerto de Altea y crear un viario que permita liberar el tráfico de la primera línea del mar.  
En los primeros 100 metros desde la costa se localizará el mencionado paseo, además de espacios libres y zonas deportivas, respetándose las edificaciones existentes legalmente implantadas.  
Entre los 100 y 200 metros desde la costa se mantendrán las edificaciones existentes, permitiendo la posibilidad de construir vivienda unifamiliar en los espacios vacíos.  
Los usos terciarios se localizarán mayoritariamente junto al suelo urbano industrial.  
La edificación se realizará de manera escalonada hasta un máximo de 4 alturas.  
- En el Documento de Referencia emitido se indicaba para este sector que:  
«Deberá evaluarse la desclasificación de los suelos urbanizables no ordenados pormenorizadamente situados al sur del término municipal que, aun estando clasificados por el planeamiento vigente no se han desarrollado y podrían constituir la única franja de costa libre de edificación, garantizando a su vez el cumplimiento del artículo 32 de la LOTPP y el 42 del Reglamento de Paisaje».  
A este respecto se debe tener en cuenta que el Documento de Referencia es anterior a la elaboración y aprobación del PATIVEL. Ha sido en este PAT donde se han establecido los criterios para desarrollar o desclasificar sectores en la zona de costa.  
Por un lado, en el PATIVEL no se contempla la desclasificación del sector, y por otro al situarse en suelo común del litoral le resultaría de aplicación su artículo 13. En este sentido, tal como se describe en el apartado D.2 ha sido el Servicio de Ordenación del Territorio el que ha verificado el cumplimiento de dicho artículo 13 y su justificación se incluirá en la documentación del plan.  
El artículo 32 de la LOTPP se refiere a los Objeto de los Estudios de Paisaje, mientras que el artículo 42 del Reglamento de Paisaje se refiere a las Normas de Integración Paisajística (ambas legislaciones han sido sustituidas por la LOTUP). Se refieren al estudio de la afección paisajística habiéndose elaborado un Estudio de Paisaje específico en el Plan General. En la ficha del sector se han introducido los condicionantes para una adecuada integración y que brevemente se han descrito en los párrafos anteriores.  
- Se debe tener en cuenta que los límites de este sector sufrirán una variación tal como ya se ha indicado. Por un lado, su linde sur se deberá retranquear del límite de término para evitar la conurbación (directriz 90 ETCV) (ver apartado D.3) y por otro lado su linde norte se debe alejar 50 metros del Barranc dels Arcs para mantener el corredor ecológico (art. 12 PATIVEL) (ver apartado D.2)  
Se ha planteado la disposición de un espacio libre en la primera línea de mar (primeros 100 metros) lo cual se considera adecuado. No obstante, en el caso de que no sea posible llevarlo a la práctica por las edificaciones existentes, o en el caso de que se disponga de una mayor reserva de suelo destinado a zonas verdes, este se localizará de manera preferente en el linde nordeste (junto al barranco) buscando una mayor permeabilidad y una mayor superficie libre de edificaciones entre la costa y el interior.  
D.12. Zonas Verdes de la Red Primaria  
- Se ha propuesto la localización de dos zonas verdes pertenecientes a la red primaria, el PVP-1 Parque Sierra Altea y el PVJ-1, dentro del LIC Serres del Ferrer i Bernia.  
Los suelos elegidos se caracterizan por su elevada pendiente, rocosidad y difícil accesibilidad.  
En el anexo IV punto III.3 LOTUP se establecen las condiciones funcionales y dimensionales que deben cumplir estas zonas verdes públicas:  
\* Poseer condiciones apropiadas para la plantación de especies vegetales, en al menos un 50% de su superficie.  
\* Su posición será la que preste mejor servicio a los residentes y usuarios, estando prohibidas las localizaciones de difícil acceso peatonal o cuya falta de centralidad no se compense con otras ventajas para aquellos.  
\* Nunca se destinarán a zona verde porciones residuales de la parcelación...  
\* Su emplazamiento evitará aquellas zonas de topografía natural que encarezcan en exceso la urbanización, o impliquen desmontes de impacto paisajístico inadecuado.  
El 25 de septiembre de 2015 la Asamblea General de la ONU adoptó la Agenda 2030 para el Desarrollo Sostenible. La Agenda plantea 17 objetivos (ODS) con 169 metas de carácter integrado e indivisible que abarcan las esferas económica, social y ambiental. La estrategia es una guía para los programas de desarrollo durante los 15 años siguientes mediante la cual los Estados se comprometieron a implementarla.  
El objetivo número 11, ODS 11, pretende lograr que las ciudades y los asentamientos humanos sean inclusivos, seguros, resilentes y sostenibles. Una de sus metas es proporcionar acceso universal a zonas verdes y espacios públicos, especialmente para mujeres, niños, personas con edad y las personas discapacitadas.  
Se considera que los espacios designados no cumplen este requisito por lo no persiguen un desarrollo sostenible, ni los criterios de laLOTUP  
  
- La viabilidad de este suelo como zona verde de la red primaria corresponde determinarlo a la Dirección General de Urbanismo, aunque no se debe olvidar el informe reciente emitido para el Plan General de La Nucia por el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante, que entre otras cuestiones señalaba que «los PVP deben estar interconectados y distribuidos de manera equilibrada en el territorio y su posición será la que preste mejor servicio a los residentes y usuarios»  
En cualquier caso, desde el punto de vista ambiental, estas zonas deben conservarse en su estado actual evitando su transformación.  
D.13. Infraestructura Verde y Paisaje.  
El último informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje que consta en el expediente es de fecha 20 de febrero de 2020 en él que se concluye de manera resumida que se deberá:  
- Subdividir la unidad de paisaje La Huerta  
- Completar la Infraestructura Verde a nivel estructural con los suelos urbanizados situados en la zona sur de la desembocadura del río Algar.  
- Establecer en la normativa o en las fichas de los sectores la obligación que tienen estos de completar la infraestructura verde.  
- Modificar de manera expresa el objeto de los Estudios de Integración Paisajística.  
Este Servicio comprobará que se han cumplimentado estas cuestiones con carácter previo a la aprobación definitiva.  
En el anexo Justificativo presentado por el Ayuntamiento se indica su introducción en la propuesta.  
D.14. Recurso hídrico  
De acuerdo con lo que indica el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 24 de febrero de 2020, el municipio se abastece de los siguientes derechos:  
  
Titular Abastecimiento de Caudal m³/año  
Ayuntamiento Término municipal 1.451.049  
APOBERSA Urbanizaciones sierra 928.623  
Aryjan La Nucia, SL. Sierra Altea II, Urlisa III, El Áramo. 566.141  
Consorcio Aguas   
Marina B Término municipal 1.200.000  
 Total 4.145.813  
  
  
Según los datos aportados a la Confederación la demanda requerida por el Plan es de 4.113.577 m³/año siendo inferior a la cuantía de suministro por lo que emite informe favorable a los efectos contemplados en el artículo 25.4 TR Ley Aguas.  
Se ha aportado un Estudio de Disponibilidad de Recursos Hídricos en el que se justifica la demanda necesaria. En el municipio existen dos empresas suministradoras.  
Una de ellas abastece a algunas urbanizaciones situadas en la sierra. (Alhama Candela, Sierra Altea, Urlisa, Mascarat). En esta zona se estima una población potencial de 16.335 habitantes con unas necesidades hídricas de 195 l/hab/año (calculado según el consumo actual) que supondrán 1.167.53025 m³/ año.  
La otra empresa suministra al resto del municipio (excepto el sector Santa Clara que se abastece desde Callosa d'en Sarrià). En esta zona se estima una población potencial de 31.640 habitantes con unas necesidades hídricas de 136,11 l/hab/año (calculado según el consumo actual) que supondrán 1.571.89263 m³/ año.  
Las necesidades del uso terciario se realizan en función de la superficie prevista y un consumo de 0,5 m³/m²/año. El Estudio contempla una superficie de uso terciario de 425.445 m² (incluye 90.000 m² en Cap Blanc) lo que supondrá una nueva demanda de 212.72266 m³/ año. Sumándolo a los consumos actuales supondrá unos requerimientos de 593.983,66 m³/ año.  
El Estudio posteriormente estima el rendimiento de la red en un 80 % e incrementa el caudal necesario hasta alcanzar los 4.113.577 m³/año considerados por la Confederación.  
Se ha echado en falta la inclusión de una normativa para proteger los puntos de captación de agua para el consumo humano.   
D.15. Aguas residuales  
Las aguas residuales generadas en el municipio son tratadas por los siguientes sistemas de depuración:  
  
Nombre Capacidad diseño  
(m³/día) Influente actual   
(m³/día)  
Altea 12.000 11.256  
Santa Clara 140 59  
Paradiso 217 14  
Golf 168 43  
Golf-Vivero 96 46  
La Leña 139 36  
Mascarat 580 364  
Monterrico 80 9  
Galera de las Palmeras 96 24  
Toix-Mascarat 800 128  
Total 14.316 11.979  
  
  
Del análisis de la tabla se desprende que, excepto la EDAR de Altea, el resto de las EDAR tienen un volumen de influente actual muy inferior al caudal de diseño lo que puede ser un indicio de que una parte importante de los sectores que sirven no se encentran conectados y por tanto no efectúan una adecuada gestión de las aguas residuales.  
Se considera por tanto que el POP deberá abordar esta problemática y establecer los plazos y medias a aplicar para su corrección.  
Todas dan servicio al municipio, excepto la de Altea al que también vierten los municipios de La Nucia, Callosa d'en Sarria y Polop.  
La EPSAR señala en su informe que el desarrollo del Plan supondrá un incremento de 513 m³/día de caudal y la viabilidad de los sistemas públicos de tratamiento existentes siempre que se cumplan 14 condicionantes, de los que se pueden destacar la previsión de un área de reserva para posibles ampliaciones, la ordenación de los colectores generales o la solicitud de informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento en el momento de tramitación de los instrumentos de desarrollo.  
La EDAR de Altea se denomina PQI-2 (red primaria / equipamiento / infraestructura) y contempla una superficie para su ampliación.  
D.16. Contaminación Acústica.  
- Tanto el Estudio Acústico elaborado como el informe de la Sección de Calidad Ambiental de 5 de marzo de 2020 parten de una premisa errónea por lo que deben ser revisados.  
En el Estudio Acústico se indica que en la propuesta se produce una desclasificación (cierto) de suelo respecto al planeamiento vigente y que no se proponen nuevas clasificaciones de suelo urbanizable (error) y que por tanto no es necesario realizar ensayos acústicos, además de que las medidas correctoras adoptadas son informativas.  
Si bien se han realizado ensayos acústicos para conocer la situación del municipio, debido a la afirmación realizada la Sección de Calidad Ambiental no ha informado en relación a los niveles acústicos existentes.  
El error se ha producido porque no se ha tenido en cuenta que el sector Montahud/Expoaltea es nuevo, que no está previsto en el planeamiento vigente y que no se ha aprobado definitivamente su reclasificación.  
Si bien los usos del sector, industrial/terciario, son los más tolerantes respecto a los niveles de ruido contemplado en la normativa, ello no impide que se deban estudiar, e informar, y más teniendo en cuenta que se localiza junto a una fuente de ruido como es la carretera CV-760. También se debe considerar que son una fuente de ruido y que pueden generar molestias a los usos residenciales vecinos.  
- El resto de sectores sí que estaban previstos en el planeamiento vigente, pero ello no significa que no se deba estudiar la afección acústica y adoptar medidas correctoras en caso necesario.  
Según el informe de la Sección de Calidad Ambiental en los sectores ZND-RE2 Marymontaña II, ZND-RE3 Carbonera, ZND-RE5 Cap Blanc y ZND-TR-1 Pontet será necesario comprobar los niveles sonoros para que no se superen los establecidos en el anexo de la Ley 7/2002.  
Esta afección podrá incidir en la ordenación pormenorizada de dichos sectores siendo posible que sea necesario adoptar medidas correctoras.  
El análisis de la afección, y en su caso su corrección, se deberá realizar en la tramitación de los correspondientes Planes de Ordenación Pormenorizada, o bien en el POP del PGE, por lo que será necesario introducir en la ficha de dichos sectores la necesidad de elaborar Estudios Acústicos.  
En el caso de que sea necesario adoptar medidas correctoras, se optará prioritariamente por alejar la fuente de ruido de los receptores. Como última medida se instalarán pantallas acústicas por la afección paisajística que generan, y en este caso son preferibles las ejecutadas con elementos naturales.  
- La implantación del nuevo equipamiento docente, PQE-d4, tampoco estaba prevista en el planeamiento vigente por lo que para su implantación será necesario estudiar los niveles sonoros, más aún si tenemos en cuenta que se ubica junto a la ronda de circunvalación.  
D.17. Gestión de residuos en suelo industrial  
El 26 de abril de 2019 se publicó en el DOGV la revisión del PIRCV (el PIRCVA), Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana, y tiene por objeto establecer las disposiciones necesarias para la ordenación material y territorial de las actividades de gestión de residuos, por lo que habrá que atender sus determinaciones.  
En el planeamiento urbanístico de nuevas zonas industriales o que prevea la ordenación de sectores de suelo urbanizable de uso predominante industrial se deberá prever la existencia de una o varias parcelas cuya calificación urbanística permita albergar, al menos, una infraestructura de transferencia de residuos industriales, peligrosos y no peligrosos.  
En esta Ley se indica que, en relación con los polígonos industriales ya existentes, dicha obligatoriedad deberá también ser contemplada en las revisiones del planeamiento general que se efectúen a partir de la entrada en vigor del PIRCVA.  
D.18. Errores materiales  
Se han observado algunos errores de redacción, o carencias, en el documento que conviene corregir:  
En el apartado 7.1 del EATE (medidas protectoras) se hace referencia a clasificaciones de suelo de otro municipio.  
En la última versión del EATE no se ha incluido el Resumen no Técnico, tal como se indica en el apartado k Anexo VII de la LOTUP.  
No concuerdan las superficies de los cuadros de la Memoria Justificativa y los de las Fichas de Gestión de los Sectores.  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
El apartado 3.1.3 de la Memoria Justificativa describe el proceso a seguir. Se propone la creación de un sistema de indicadores de sostenibilidad enmarcados en siete ámbitos de actuación (6 de ocupación de suelo, 1 de espacio público y habitabilidad, 3 de movilidad y servicios, 1 de complejidad urbana, 5 de espacios verdes y biodiversidad, 7 de metabolismo urbano, 3 de cohesión social, y 2 de infraestructura verde y paisaje). Estos indicadores se incorporan en el artículo 11 NNUU, en el EATE, en el expediente del EATE y en un documento independiente.  
Este sistema de indicadores está basado en el propuesto por el Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino, aprobado el 25 de noviembre de 2010 por el Grupo de Trabajo de Indicadores del proyecto de la «Red de Redes de Desarrollo Local Sostenible» con la colaboración de la Agencia de Ecología Urbana de Barcelona, adaptando el listado de indicadores a las necesidades y características de Altea.  
El Ayuntamiento elaborará un informe de seguimiento cada cuatro años.  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que se han expuesto, se PROPONE considerar aceptable desde el punto de vista ambiental la presente Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Altea presentada por el Ayuntamiento, siempre y cuando se incorporen en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. No se podrá clasificar como suelo urbano la zona ZUR-TR3 Cap Blanc y deberá considerarse como suelo rural hasta que no se justifique que no existe riesgo de inundación (para ello deberá obtener un informe favorable del Servicio de Ordenación del Territorio) (ver apartado D.1)  
Una vez realizada dicha justificación, corresponderá al órgano sustantivo valorar si el suelo urbano delimitado cumple los requisitos para esta clasificación o si bien debe considerarse otra clasificación.  
2. Deberá excluirse de los sectores los cauces de ríos y barrancos por aplicación del artículo 21 RDL 7/15 dominio público hidráulico y el art. 23 PATRICOVA. Igualmente se deberá incluir en las fichas de los sectores afectados la disposición de espacios libre y zonas verdes junto a los mismos. (ver apartado D.1)  
Además, el río Algar y el Barranc dels Arcs son considerados corredores ecológicos por el PATIVEL por lo que se deberá mantener una franja de 50 metros desde cada margen en la situación básica de suelo rural, con excepción de los tramos de suelo clasificado como urbano por el planeamiento vigente. (ver apartado D.2)  
3. Como adaptación al PATIVEL, deberá modificarse la redacción de los artículos 61.2, 62.6 y 69 de las NNUU en los términos señalados en el apartado D.2.  
En la Memoria Justificativa se incluirá la justificación del cumplimiento del art.13 PATIVEL.  
4. El límite sur del Sector Cap Blanc se redelimitará de forma que se evite la conurbación con Alfas del Pi en aplicación de la directriz 90 de la ETCV (ver apartados D.3 y D11)  
5. No se considera aceptable desde el punto de vista ambiental el uso de nueva vivienda aislada y familiar en todo el suelo no urbanizable del municipio., excepto en la zona ZRP-AG en el que se permitirá si está vinculada a la actividad agraria, en cuyo caso será necesario modificar el artículo 61.8 de las Normas Urbanísticas para incluir todos los requisitos descritos en el artículo 197.b LOTUP. (ver apartado D.4)  
También se permitirá en ZRC-AG1\*, al tratarse de un núcleo tradicional catalogado.  
6. Deberá modificarse la regulación de los usos en el suelo no urbanizable en los términos expresados en el apartado D.5 (explotación de canteras, extracción de áridos y similares), D.6 (ganadería intensiva), D.7 (actividades terciarias), D.8 (actividades industriales) y D.9 (suelo protegido).  
7. En relación a la propuesta de delimitación de los sectores urbanizables de uso industrial Montahud industrial y Expoaltea, en la zona situada al norte de la carretera CV-760 no podrán implantarse usos destinados a actividades económicas. (ver apartado D.10)  
Los suelos destinados a PVJ-12 y PQI-7 deberán conservarse en su estado actual y no transformarse.  
A la hora de realizar la ordenación pormenorizada del ámbito situado al sur de la mencionada carretera deberá situarse la zona verde colindante al suelo urbano residencial Montahud, teniendo en cuenta que deben preservarse los ejemplares de Teucrium lepicephalum identificados.  
8. Los ámbitos designados como zonas verdes de la red primaria PVP-1 y PVJ-1 deberán mantenerse, en todo caso, en su estado actual  
Corresponde a la Dirección General de Urbanismo determinar si deben o no considerarse zonas verdes de la red primaria. (ver apartado D.12)  
9. En las NNUU se incluirá la regulación de protección de los puntos de captación de agua destinada al consumo humano.  
10. En relación al sistema de tratamiento de las aguas residuales se deberá: (ver apartado D.15)  
Poner como condicionante, en las fichas de gestión de los sectores, la necesidad de solicitar informe a la EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento.  
Considerar como PQI todas las estaciones depuradoras existentes.  
Grafiar la red de colectores generales (en el PGE o en POP, según se determine urbanísticamente)  
En el POP se deberá analizar por qué el influente de las EDAR es muy inferior al caudal de diseño y consecuentemente se establecerán los plazos y medidas a aplicar para que las viviendas incluidas en el suelo urbano depuren sus aguas residuales conectándose a la red de saneamiento, prestando especial atención a las urbanizaciones situadas en la Sierra de Bernia.  
11. En la ficha de los sectores siguientes se pondrá el condicionante señalado por el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar el 24 de febrero de 2020 (previamente a la aprobación de los instrumentos de planeamiento de desarrollo de los sectores de suelo urbanizable ubicados en zona de policía de cauce público o en el momento de autorización de las obras se justifique la no afección al régimen de corrientes y su viabilidad de acuerdo con Reglamento de Dominio Público Hidráulico):  
ZND-RE1 Finca Alhama, ZND-RE2 Mar y Montaña II, ZND-RE3 Carbonera, ZND-RE5 Cap Blanc, ZND-TR1 Pontet y ZND-IN1 Montahud/Expoaltea.  
12. En las Fichas de Gestión de los siguientes sectores se deberá incluir la necesidad de elaborar un Estudio Acústico, en el momento de desarrollo de los sectores, para concretar las medidas correctoras necesarias para cumplir los niveles de calidad acústica establecidos en la Ley 7/2002, de Protección Contra la Contaminación Acústica: ZND-RE2 Marymontaña II, ZND-RE3 Carbonera, ZND-RE5 Cap Blanc y ZND-TR-1 Pontet.  
La implantación del nuevo equipamiento docente PQE-d4 también requerirá el estudio de la afección sonora.  
En el caso de que sea necesario adoptar medidas correctoras, se optará prioritariamente por alejar la fuente de ruido de los receptores. Como última medida se instalarán pantallas acústicas por la afección paisajística que generan, y en este caso son preferibles las ejecutadas con elementos naturales.  
En el Programa de Vigilancia se incluirá el control periódico de los niveles de ruido para asegurarse de su correcto funcionamiento.  
13. En la ficha del sector ZND-RE1 Finca Alhama se incluirá la necesidad de estudiar el riesgo desprendimientos cuando se vaya a desarrollar.  
14. En las fichas de gestión de los sectores de suelo urbanizable de uso predominante industrial se deberá contemplar la reserva de una o varias parcelas cuya calificación urbanística permita albergar, al menos, una infraestructura de transferencia de residuos industriales, peligrosos y no peligrosos. (ver apartado D.17)  
15. Deberán corregirse los errores materiales observados en los términos indicados en el apartado D.18.  
16. El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje verificará la introducción en el Plan de las determinaciones señaladas en su informe de 20 de febrero de 2020 previamente a su aprobación definitiva. Igualmente se pronunciará sobre el trazado de la Vía Litoral y su normativa reguladora.  
17. Previamente a la aprobación definitiva del Plan deberá obtenerse pronunciamiento definitivo de la demarcación de carreteras del Estado, del Servicio de Planificación, de la Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el Mar, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, y solicitar informe del Servicio de Infraestructuras Educativas de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y Ayuntamiento de Alfas del Pi, referentes a las carreteras del Estado, carreteras de la Generalitat, costas/DPMT, a la afección paisajística, sobre el patrimonio cultural, reservas de suelo dotacional escolar, respectivamente.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso-administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el artículo 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Conselleria. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan General Estructural de Altea, debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 11 de noviembre de 2020.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de octubre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML