Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8052, del 31-05-2017 (2017/3835)

RESOLUCIÓ de 27 d'abril de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 143/15-AIA les Coves de Vinromà.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8052

Data del DOGV
:   31-05-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/3835

CVE


Data del document
:   27-04-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 d'abril de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 143/15-AIA les Coves de Vinromà. [2017/3835]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 143/15-AIA les Coves de Vinromà.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 143/15-AIA.  
Títol: Explotació porcina de 748 mares reproductores per a la producció de gorrins de 20 kg.  
Promotor: Moberse, CB.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de les Coves de Vinromà.  
Localització: parcel·les 98 i 101, del polígon 23, del terme municipal de les Coves de Vinromà (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la llicència ambiental d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental, per a una explotació porcina amb capacitat per a 748 mares reproductores per a la producció de gorrins de 20 kg, ubicada en el terme municipal de les Coves de Vinromà, província de Castelló.  
  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
L'explotació s'ubicarà en les parcel·les 98 i 101, del polígon 23, del terme municipal de les Coves de Vinromà, en sòl no urbanitzable comú. Les parcel·les tenen una superfície total de 28.339 m² i estiguen situades a una distància superior a 1.000 m de nucli urbà. S'aporta l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural que estableix l'article 201 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de data 17 de juny de 2015, ampliat posteriorment en data 23 de juliol de 2015, i modificat en data 2 de febrer de 2017 per a ajustar-lo a la capacitat de 748 mares reproductores.  
  
La parcel·la 98 està dedicada al cultiu d'ametlers en secà, arrancats i pendents de plantar novament, excepte una zona al sud d'aquesta ocupada per matoll. La parcel·la 101 està ocupada per garroferes.  
  
L'accés a l'explotació es realitza a través del camí rural Camí del Mas de Vilallonga. S'hi accedeix per aquest camí al nord de la parcel·la 98 en un recorregut aproximat de 560 metres lineals, en bon estat, però que haurà de condicionar-se en alguns punts per a la circulació dels camions de pinso i animals. Al sud de l'explotació es va projectar inicialment un segon accés a l'explotació. Pel fet que el camí es troba en zona forestal es va sol·licitar al promotor informació addicional respecte de les actuacions que tenia previst realitzar per al condicionament del camí i les possibles afeccions al terreny forestal. Finalment, el promotor ha optat per no utilitzar el camí d'accés esmentat, segons indica en informe de data 13 de febrer de 2017.  
  
L'explotació porcina es dedicarà a la producció intensiva de gorrins fins que aquests aconseguisquen un pes aproximat de 20 kg, moment en què es traslladen a centres d'engreix per a engreixar-los.  
Descripció de l'activitat i procés productiu.  
L'explotació porcina serà del tipus de producció «de gorrins de tipus mixt» on el procés productiu preveu el naixement i la cria en la transició des del deslletament fins que els gorrins aconsegueixen els 20 kg de pes viu, que després s'envien per al seu engreix posterior a altres explotacions.  
Tindrà capacitat per a 748 mares reproductores i s'hi produiran 20.824 gorrins a l'any, la qual cosa suposa una capacitat per cicle de 3.136 gorrins fins a 20 kg i 122 places per a porques jóvens de reposició i selecció, (les porques jóvens arriben amb 50-80 kg i es mantindran fins que aconseguisquen els 135 kg per al seu primer cobriment).  
L'explotació tindrà un procés productiu amb 22 lots en bandes setmanals de 34 parts/setmana, amb lactació de 28 dies basant-se en una producció mitjana de 12 gorrins deslletats per porca i 2,32 parts/porca/any, ja que es preveu utilitzar porques prolífiques.  
El procés productiu de l'explotació porcina serà:  
1r. Recepció de porques jóvens i període de quarantena en la nau D.  
2n. Adaptació de les porques jóvens en gàbies en la nau D.  
3r. Preparació de les mares jóvens per a cobriment en la nau A de gestació.  
4t. Cobriment i control de les mares en la nau A de gestació.  
5é. Gestació confirmada en la nau A de gestació.  
6é. Part i lactància en la nau B de paritoris i volta a la fase 4t.  
7é. Deslletament dels gorrins als 6 kg i transició fins a 20 kg en la nau C de deslletament.  
Descripció de les construccions i instal·lacions.  
L'explotació estarà delimitada en una àrea de l'interior de les parcel·les 98 i 101, d'11.278 m², tancada perimetralment en un contorn de 470 ml i que comptarà amb un subrecinte sanitari interior a la dita àrea, de 9.522 m², envoltat per 82 ml de tanca de protecció addicional a la tanca que delimita l'explotació, de manera que quedarà aïllada de l'exterior amb un control de les entrades i eixides de vehicles i permetent l'aportació del pinso sense haver d'accedir a l'interior del recinte.  
Es disposarà d'un gual sanitari a l'entrada de l'explotació disposat amb gual de formigó armat estanc per a emmagatzemar-hi aigua tractada amb sosa càustica, i junt amb ell, s'instal·larà un punt d'aigua dotat amb llança difusora d'alta pressió per a neteja i desinfecció dels vehicles que necessiten accedir a l'interior de l'explotació.  
Nau A: nau per a mares gestants, de 2.132,00 m² de superfície (82 m de llarg x 26 m d'ample) i 3 m d'alçària interior. Amb allotjaments de porques en grups, que agruparà porques de reposició, porques en cobriment-control i porques amb gestació confirmada, així com cinc parcs per a verros, de dimensions 4,32 m x 2,95 m.  
Nau B: nau de maternitat o paritoris. Dimensionada per a 170 places en cinc sales. Tindrà forma rectangular, amb estructura de formigó prefabricat, de 42,70 m x 24 m, i alçària lliure de 3 metres.  
Nau C: nau de deslletament. Amb forma rectangular i adossada a la façana est de la nau B de paritoris, amb dimensions de 42,45 m x 19,70 m, compartimentada en set sales independents amb accés a corredor lateral.  
Junt amb la façana est de la nau C de deslletament s'adossarà un mòdul F, de les mateixes característiques constructives que la nau, de dimensions 19,70 m x 6 m, compartimentat en dos zones, una per a la sala de calefacció i l'altra per a magatzem de pinso especial vitaminat per als gorrins acabats de deslletar. Aquest adossat F tindrà una superfície construïda de 118,20 m², amb dos sales interiors de 55,68 m² (F1- sala de calefacció) i de 47,56 m² (F2- magatzem de pinso).  
En la sala de calefacció s'instal·larà una caldera de biomassa apta per a materials combustibles sòlids de 180 kW de potència tèrmica i una tremuja d'acer per a 3.600 kg de capacitat de corfa d'ametla o pinyolada, en forma troncocònica elevada i dotada d'alimentador sense fi fins a la caldera.  
Nau D: nau per a porques jóvens de reposició. De dimensions 24 m x 12 m, amb capacitat per a 122 porques.  
Edifici E: edifici de serveis. Tindrà unes dimensions en planta de 15 m x 10 m, amb dos plantes i coberta a dos aigües. Albergarà unes quantes dependències, destinades a vestuaris i WC, amb accés des de l'exterior del recinte ramader i eixida obligatòria a l'interior, sala oficina de veterinari, sala de descans i el local lateral per a emmagatzematge d'ús ramader i per a albergar el tanc d'extracció dels purins i els utensilis necessaris (canonades del sistema d'abeuradors, reposició de tremuges defectuoses, [...]).  
En capçalera de les naus s'ubicaran un total de huit sitges per a emmagatzematge del pinso: dos per a la nau A i dos per a la nau B, amb capacitat per a 16.000 kg/sitja, dues sitges per a la nau C i un per a la nau D, amb capacitat per a 12.000 kg i una sitja de pinso medicat per a la nau C, de 8.000 kg de capacitat. Les huit sitges estaran ubicades a l'exterior de les naus, però a l'interior del recinte sanitari tancat, de diferents capacitats però les mateixes característiques tècniques, fabricades amb xapa galvanitzada ondulada i ancorades en una base de formigó armat disposades de manera que la seua càrrega es realitzarà des del camió-cisterna sense accedir a l'interior del recinte sanitari de l'explotació.  
La càrrega d'animals per a l'enviament exterior únicament es realitzarà en la nau de deslletament C on es produiran els gorrins, en les naus A i B es disposaran molls de càrrega en la cara sud per a l'arreplega de cadàvers o porques per a infermeria, que permeten realitzar aquesta operació sense accés directe a l'explotació.  
La xarxa d'arreplega de dejeccions estarà formada per fosses davall les naus coincidents amb les línies de parcs en cada una de les quatre naus ramaderes que conformen la zona de producció de l'explotació porcina. La capacitat d'emmagatzematge total d'aquestes fosses és de 1450,66 m³. La necessitat de disposar d'una capacitat de retenció mínima de 3 mesos alhora que evitar l'accés del tractor per a arreplega de purins a l'interior de l'explotació porcina obliga a l'execució d'una bassa d'emmagatzematge de 363 m³.  
A l'interior de les dependències amb animals de les naus A, B, C i D es facilitarà la circulació de l'aire, de forma natural amb obertura automàtica de finestres, i de forma artificial per mitjà d'extractors per damunt de l'alçària dels animals. Es disposarà de control ambiental de la temperatura, tant a l'hivern com a l'estiu, per mitjà de calefacció produïda per caldera de combustible sòlid (biomassa) i refrigeració a través d'un sistema de refredament en les naus B i C, mentre que en les naus A i D únicament es necessitarà control ambiental de les necessitats climàtiques per mitjà de ventilació dinàmica.  
El paviment interior de les naus de l'explotació porcina presenta dos zones, els corredors i els parcs dels porcs. En els parcs es disposa una zona amb paviment rugós a base de solera de formigó armat i la resta consisteix en reixeta PVC, per a desaiguar purins en fosses inferiors. En els dos corredors longitudinals de les naus B i C i en els transversals situats a l'interior de cada sala es disposa d'un paviment rugós de formigó armat.  
La bassa d'emmagatzematge de purins disposarà de segellat per mitjà de geotèxtil Polyfelt TS-700 de 280 g/m² amb una resistència a perforació de 3000 N i una resistència a la tracció de 18 KN/m, una capa drenant i damunt una capa d'una geomembrana flexible a base de làmina de policlorur de vinil plastificat PVC-P de 1,5 mm de grossària, disposada en bandes contínues des de la coronació fins al fons amb unions per cavalcament termosoldades.  
L'explotació disposarà en les quatre naus d'un sistema automàtic d'alimentació del pinso per mitjà d'espiral transportadora o de cadenes i de sistema centralitzat de subministrament d'aigua fins als abeuradors integrats en tremuges tipus «holandeses». Es consideren abeuradors de cassoleta PVC, amb vàlvula de nivell constant, amb un consum puntual màxim de 7.200 litres/minut.  
La instal·lació d'aigua potable procedirà d'una captació d'aigües subterrànies de 220 metres de profunditat entubada de 180 mm, executada en el nord de la parcel·la 98, des d'on escometrà a l'explotació i a les distintes edificacions.  
L'explotació porcina executarà una connexió elèctrica en baixa tensió procedent d'un centre de transformació intempèrie, propietat de la companyia Iberdrola, situat a 420 metres, en les proximitats del Mas de Rosca, al nord-est de la parcel·la d'ubicació de l'explotació en projecte, es disposa una potència sol·licitada de 20 kW.  
Tramitació administrativa  
En data 15 de desembre de 2015 s'inicia la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de la documentació relativa al projecte d'explotació porcina de mares reproductores per a la producció de gorrins, amb capacitat per a 748 places, ubicada en les parcel·les 98 i 101 del polígon 23, partida el Medissé del terme municipal de les Coves de Vinromà, promoguda per Moberse, CB. La dita documentació consta d'estudi d'impacte ambiental i còpia de l'expedient administratiu municipal.  
L'expedient administratiu municipal inclou els següents informes, autoritzacions i certificats:  
- Informe tecnicosanitari favorable de la Direcció General de Salut Pública de Castelló, de data 17 de novembre de 2015.  
- Certificat de compatibilitat urbanística municipal favorable per a la parcel·la 101, del polígon 23, de data 15 de juliol de 2015.  
- Certificat de compatibilitat urbanística municipal favorable per a la parcel·la 98, del polígon 23, de data 13 de maig de 2015.  
- Informe de l'arquitecte municipal, de data 25 de novembre de 2015.  
- Autorització de prospecció arqueològica, de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport de Castelló, de data 18 de novembre de 2015.  
- Informe favorable de l'ajuntament en què es valora la incidència de l'activitat sobre matèries que són de competència municipal, emés en data 27 de novembre de 2015.  
En data 18 de febrer de 2016 es realitza un requeriment d'esmena de documentació al promotor, amb remissió de còpia a l'òrgan substantiu. Se sol·licitava la remissió del projecte d'activitat així com l'ampliació de diversos aspectes del contingut de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
En data 1 de març de 2016, l'Ajuntament de les Coves de Vinromà remet cd amb còpia de la documentació presentada pel promotor en l'ajuntament.  
En data 7 d'abril de 2016 es realitza nou requeriment al promotor, per considerar incompleta la documentació aportada. Es remet una còpia del requeriment a l'ajuntament.  
El 13 de maig de 2016, la Direcció Territorial de Castelló, remet la documentació presentada pel promotor en resposta al requeriment.  
  
El 20 de juny de 2016 el promotor remet documentació complementària.  
El 24 de juny de 2016 l'ajuntament remet documentació addicional aportada pel promotor.  
El 21 de juliol de 2016 es realitza nou requeriment de documentació al promotor a través de l'òrgan substantiu, per resultar insuficient la documentació aportada per a la resolució de l'expedient.  
El 25 d'agost de 2016 l'ajuntament remet documentació presentada pel promotor en resposta al requeriment.  
El 16 de setembre de 2016 l'ajuntament remet certificat del resultat de la informació pública i còpia de les dues al·legacions presentades.  
  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per terme de trenta dies, per mitjà de la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 94, de data 4 d'agost de 2016, així com en el tauler d'edictes i en la pàgina web de l'ajuntament. Segons certifica l'Ajuntament, durant l'esmentat termini es van presentar dins del termini i en la forma corresponent les al·legacions següents:  
- Denis John Green i Wendy Louise Rose Green al·leguen la perillositat de la circulació de camions pesants pels camins d'accés a la zona, l'efecte perjudicial dels sorolls i olors, l'impacte sobre el paisatge, així com l'efecte que puguen tindre les aigües residuals sobre els aqüífers.  
- L'empresa Fobesa indica que compta amb 2 captacions d'aigua per a reg en la parcel·la 501 del polígon 23 del terme municipal d'Alcalá de Xivert, amb concessió administrativa atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i que hauran de determinar-se les mesures preventives corresponents, si és el cas, perquè l'activitat sol·licitada no interferisca en l'activitat i/o instal·lacions desenvolupades per Fobesa.  
  
En data 26 de gener de 2017 es realitza nou requeriment de documentació a l'ajuntament i al promotor.  
En data 20 de febrer de 2017 es completa l'expedient amb la remissió per l'ajuntament del projecte d'activitat i la resta de documentació sol·licitada.  
Consideracions ambientals  
Ubicació  
L'explotació se situarà en la partida el Medissé, al sud del terme municipal de les Coves de Vinromà, contigu amb el terme municipal d'Alcalà de Xivert, en una zona de cultius fruiters de secà, principalment ametlers i garroferes i últimament algunes transformacions a finques de cítrics en regadiu.  
Es troba a uns 560 m de sòl urbanitzable dotacional i a uns 700 m de sòl urbanitzable industrial. Segons el certificat de compatibilitat urbanística municipal de data 13 de maig de 2015, i l'ampliació d'aquest, de data 15 de juliol de 2015, l'activitat projectada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal. S'aporta, així mateix, informe dels serveis tècnics municipals, de data 22 de febrer de 2017, en el qual s'indica que no s'observa incompatibilitat entre la instal·lació amb els usos permesos en el polígon, en no estar previst la possibilitat d'instal·lar en el sector B una àrea de soterrament de cadàvers d'animals, instal·lació de tractament de fem ni fems municipals.  
  
D'acord amb l'informe d'agricultura, de data 17 de juny de 2015, la distància des del lloc on el sol·licitant pretén construir l'explotació de bestiar porcí respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 1.000 metres i respecte al nucli urbà és superior a 1.000 metres, la qual cosa està d'acord amb la normativa de distàncies establides en el Reial decret 324/2000, sobre ordenació d'explotacions porcines i la llei de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Així mateix, segons el BDB, no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat de l'activitat. Tan sols una xicoteta superfície en l'extrem sud-oest de la parcel·la 98 és terreny forestal però no es veurà afectada per les construccions. El segon accés a l'explotació que es va projectar inicialment en aquesta zona finalment no es realitzarà, segons indica el promotor en informe de data 13 de febrer de 2017. En tot cas, s'haurà de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
Principals impactes deguts a l'activitat descrits en l'EIA  
1. Fase de construcció  
No s'han descrit en l'estudi d'impacte ambiental. Hauran de considerar-se la contaminació atmosfèrica per emissió de pols durant les tasques de moviment de terres, la contaminació acústica produïda per la maquinària de construcció, la possible contaminació de l'aigua subterrània i superficial produïda per una mala gestió dels residus i per la presència de vehicles i maquinària. S'adoptaran les mesures correctores i preventives adequades per a reduir els possibles impactes durant aquesta fase, com ara regs periòdics durant els moviments de terres, manteniment adequat de la maquinària, així com la gestió adequada dels residus produïts durant l'excavació i construcció de les naus.  
  
2. Fase d'explotació  
- Impacte sobre la qualitat de l'aire.  
En l'explotació es produeixen les emissions següents:  
- Amoníac, en les fosses davall de les quals s'ubiquen els allotjaments on s'emplacen les porques en les quatre naus de gestació, maternitat, deslletament i reposició.  
- Amoníac en la bassa d'emmagatzematge de purins.  
- Òxid nitrós, en les fosses dels allotjaments.  
- Metà, per fermentació entèrica.  
També es produeixen emissions d'amoníac, òxid nitrós i metà durant l'aplicació dels purins en els camps de cultiu.  
- Impacte per olors.  
Les males olors generades per l'activitat procediran de les emanacions d'amoníac, òxid nitrós i metà produïdes per la fermentació dels purins a l'interior de les naus. També es produeixen emissions durant l'aplicació dels purins al terreny.  
La grandària i ubicació de l'explotació allunyada del nucli urbà de la població més pròxima a 3,77 km en línia recta permet afirmar que de les instal·lacions permanents de l'activitat no es produiran molèsties a la població.  
El funcionament de la calefacció per mitjà de sòl radiant amb circulació d'aigua calenta, que utilitza com a combustible biomassa, podria produir fums per mala combustió, per la qual cosa el promotor optarà per la mescla d'un combustible d'alt poder calorífic, com la pinyolada, que es mesclarà amb un altre més net com és la corfa d'ametla però de major facilitat de combustió i menor arrossegament d'olors residuals.  
En la sala de caldera es preveu ximenera per a eixida de fums en la caldera de biomassa per mitjà de doble xapa d'acer inoxidable amb aïllament de llana de roca a l'interior, de diàmetre 250 mm que sobreeixirà 2,5 metres del nivell de carener de l'adossat F que l'alberga.  
- Impacte sobre la hidrologia.  
Sobre les aigües subterrànies l'impacte seria important si els purins es filtraren al subsòl. S'ha considerat l'execució de les fosses de dejeccions amb estructura de formigó armat hidrofugat, és a dir, s'assegurarà la impermeabilitat del formigó i no es produiran afeccions a la hidrogeologia de l'entorn. La bassa d'emmagatzematge de purins s'executarà amb talussos excavats en terra i compactats amb tot-u i serà segellada i impermeabilitzada amb geotèxtil Polyfelt TS-700 de 280 g/m² amb una resistència a perforació de 3.000 N i una resistència a la tracció de 18 KN/m, una capa drenant i damunt una capa d'una geomembrana flexible a base de làmina de policlorur de vinil plastificat PVC-P d'1,5 mm de grossària, disposada en bandes contínues des de la coronació fins al fons amb unions per cavalcament termosoldades. El tècnic redactor certifica la impermeabilitat i estanquitat de les fosses d'arreplega de dejeccions i de la bassa d'emmagatzematge de purins.  
  
Les aigües dels lavabos i neteja s'uniran amb els purins i s'evacuaran conjuntament en les fosses de dejeccions i fossa de purins. Les aigües pluvials sobre les cobertes de les naus no s'arrepleguen ni s'aprofiten aboquen directament al sòl sense escolaments, ja que l'entorn de la zona ho permet.  
- Impacte sobre la fauna.  
L'impacte que es produirà durant la construcció de les naus serà moderat i temporal en els quatre mesos de termini d'execució de les obres, per fugida i alteració dels animals en estat salvatge. L'impacte temporal sever podria vindre produït per la propagació de malalties contagioses i epidèmies, des dels animals estabulats cap a la fauna silvestre que podria ser vector transmissor (ratolins, rabosots i porcs senglars són animals que ronden les explotacions ramaderes en busca d'aliment), per això s'exigixen mesures preventives.  
- Impacte sobre la vegetació.  
Afecció sobre una superfície d'11.278 m² (6.318 m² ocupats per ametlers i 4.960 m² de garroferes), dels quals 4.902,75 m² corresponen a les naus i edifici de serveis «E» i a la bassa d'emmagatzematge de purins «H» i la resta, 6.375 m² a zona de circulació, reculades sense ús i al camí d'accés a través de la parcel·la 98 i els vials d'aproximació al perímetre de l'explotació porcina per a càrrega/descàrrega de pinso, animals i dels purins.  
No hi ha ocupació de sòl forestal ni d'un altre tipus de sòl amb protecció urbanística.  
- Impacte sobre el paisatge.  
L'impacte de l'edificació sobre el paisatge és mínim i compatible amb l'entorn ja que, encara que la superfície ocupada és considerable, l'alçària sobre el terreny de 4,40 metres en cornisa i 6,73 metres en carener és reduïda i no crea grans distorsions en l'entorn visual circumdant.  
  
L'obra projectada comportarà les següents afeccions sobre el paisatge:  
- La tanca perimetral de l'explotació porcina (470 ml) i la tanca addicional del recinte sanitari (82 ml) es realitzarà amb malla ròmbica lacada en verd fosc i en el seu perímetre s'aniran plantant bardisses i oliveres que amb el temps la faran cromàtica.  
- En l'execució de les obres no es necessitaran desmunts sinó únicament explanacions d'un metre màxim d'alçària per a anivellació del terreny on s'emplaçaran les quatre naus ramaderes, no són visibles des de cap camí, carretera o una altra infraestructura civil utilitzada pel trànsit en general.  
- No es veurà afectada cap via pecuària ni camí cadastral.  
Es prendran mesures a l'hora de consolidar les noves construccions sobre l'entorn visual, concretament amb coberta de les naus de plaques de fibrociment amb acabat en color granat «bordeus», que eliminaran l'efecte espill de les xapes d'acer galvanitzat.  
L'acabat exterior dels tancaments de formigó prefabricat exteriors per mitjà de pintada amb color gris permetrà que es dissimule l'efecte visual respecte al terreny circumdant, dominat per les parets dels bancals, de semblant color.  
- Impacte sobre el patrimoni cultural i arqueològic.  
No hi ha vies pecuàries pròximes, ni construccions rurals, ni s'afecten estructures de pedra seca. S'adjunta informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 21 de juliol de 2016.  
  
- Sorolls i vibracions.  
El soroll que es generarà en l'explotació serà el produït pels animals i per la maquinària. La maquinària a instal·lar en les distintes naus es resumeix en els 22 motoreductors de funcionament del sistema d'alimentació amb espirals i de cadenes, els 6 motoreductors d'elevació de les finestres de la nau de gestació (A) i de la nau C de reposició, els 4 motoreductors d'accionament de les trapes de ventilació en les naus B (paritoris) i C (deslletament), així com les dues bombes del sistema de refredament d'aquestes naus B i C. També es consideren els 8 extractors helicoïdals d'1,00 CV en la nau A de gestació, els 7 extractors de 0,50 CV de ventilació de la nau C, els 10 extractors de 0,75 CV de la nau B per a ventilació forçada, i els ventiladors calefactors.  
  
El màxim nivell de pressió sonora global transmés als habitatges més pròxims (3.770 metres del nucli urbà de Torreblanca) serà de 38 dB, per la qual cosa els nivells de recepció interns en l'habitatge més pròxim no superaran els límits establits, xifrats en 70 dB(A) de dia i 60 dB(A) en horari nocturn, i per tant no s'hauran d'adoptar mesures correctores, es considera suficient l'aïllament de la coberta.  
  
- Consum de recursos.  
Aigua: l'aigua consumida en l'explotació es destina a alimentació dels animals, a la neteja de les instal·lacions i aigua sanitària en WC i vestuari, amb un consum anual estimat de tota l'explotació de 8 418 m³. Aquest consum no afectarà el conjunt d'aigües subterrànies de la zona, ja que l'aqüífer del sistema Maestrat no està sobreexplotat, i a més s'enquadra dins de la U.H. 8.07, amb risc baix d'afecció a la resta d'unitats. S'aporta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 20 de maig de 2016, en el qual s'indica que la concessió d'aigua subterrània sol·licitada, d'un volum màxim anual de 13.423 m³/any per a reg per goteig d'ametlers i ús ramader (granja porcina), és compatible amb el pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer. Així mateix, s'hi adjunta sol·licitud de concessió d'aigües subterrànies, de data 21 de setembre de 2015, que està pendent de resolució.  
  
- Impactes derivats de la gestió del fem.  
Els purins generats en l'explotació s'utilitzaran després de la seua fermentació adequada i després d'un període de retenció mínim de tres mesos per a l'adob orgànic d'una sèrie de parcel·les agrícoles. S'aporta un pla d'abonat adequat, amb suficient superfície per a la gestió dels purins generats i que compleix la normativa vigent. No obstant això, la granja haurà de comptar amb un llibre de registre en què s'anotaran totes eixides de purins que es produïsquen, indicant: data, identificació de les parcel·les que s'han d'adobar i volum de purins aplicat en cada una d'elles. Aquest llibre estarà actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
  
Mesures correctores proposades en l'EIA.  
- Barreres per a disminuir el risc de difusió de malalties infectocontagioses:  
a) La protecció contra agents transmissors de malalties es garantirà en estar tota l'explotació porcina aïllada de l'exterior per mitjà de tanca perimetral de 470 ml en un recinte de 9.550 m². De la mateixa manera, el recinte ocupat per la bassa d'emmagatzematge de purins, separat de la resta de l'explotació porcina també estarà tancat perimetralment. Amb la finalitat que els vehicles no hagen d'accedir a l'interior de l'explotació s'ha creat un subrecinte sanitari delimitat per tanca de 82 ml.  
  
b) En el camí d'accés nord a la parcel·la 98 i abans d'entrar al recinte tancat es disposarà un gual sanitari dotat amb llança d'aigua a pressió per al llavat de les rodes dels vehicles que hi accedisquen, amb la finalitat de garantir la protecció contra agents transmissors de malalties.  
  
c) Les sitges d'alimentació de les quatre naus porcines s'han ubicat de manera que seran accessibles des de l'exterior de l'explotació per a descàrrega del pinso sense accedir a l'explotació. Igualment la càrrega-descàrrega d'animals es realitzarà sense haver d'accedir al recinte sanitari.  
d) Es disposarà la instal·lació de malles ocellaires en la totalitat de les finestres i trapes d'entrada d'aire de les quatre naus porcines, en nombre total de 127, formades per fils d'acer.  
e) En les dotze portes d'accés a les naus s'executaran pediluvis de 7 cm de profunditat per al calçat.  
f) Eliminació d'animals morts: es disposarà d'un contracte per a la retirada i arreplega de cadàvers per l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de la Província de Castelló. S'hi adjunta còpia del compromís de subscripció de l'assegurança de l'explotació en projecte, per a 748 porques reproductores.  
g) Durant el buit sanitari després de cada engreixament es realitzarà una neteja i desinfecció de tota la nau, profilaxi antiparasitàries i vacunals, i el personal disposarà de vestuari adequat d'ús exclusiu en l'explotació.  
h) Contenidors per a arreplega de restes de medicaments zoosanitaris i útils, per mitjà de retirada pel mateix gestor autoritzat. S'hi adjunta còpia del compromís de subscripció de contracte amb el gestor autoritzat.  
- Correcció de l'impacte per producció de residus i abocaments:  
L'activitat produeix residus i abocaments contaminants:  
- 5.442 m³ de purins generats per les dejeccions dels porcs. Valoritzable com a adob.  
- 18 m³ d'aigües residuals WC, que es depuraran per mitjà d'un depòsit decantador de sòlids i depòsit dotat d'un filtre biològic, i es procedirà periòdicament a la retirada dels llots arreplegats en el depòsit decantador i el líquid depurat s'afegirà al depòsit de purins per al seu ús en l'adobament organicomineral de camps de cultiu.  
  
- Residus procedents de restes de medicaments d'ús zoosanitari, a retirar i gestionar per gestor autoritzat. Es disposarà de dos contenidors per a arreplega de restes de medicaments zoosanitaris i útils, que seran retirats pel gestor autoritzat contractat.  
- Cadàvers que es gestionaran per mitjà de retirada a una caseta municipal i posteriorment tractament per gestor autoritzat.  
Les fosses d'arreplega de purins s'executaran amb formigó armat amb additiu hidròfug, per la qual cosa no es produiran filtracions al subsòl i per tant no es produirà contaminació subterrània. La bassa d'emmagatzematge de purins disposarà de segellament per mitjà de geotèxtil, una capa drenant i damunt una capa d'una geomembrana flexible a base de làmina de policlorur de vinil plastificat PVC-P de 1,5 mm de grossària, disposada en bandes contínues des de la coronació fins al fons amb unions per cavalcament termosoldades. El tècnic redactor certifica la impermeabilitat i estanquitat de les fosses d'arreplega de dejeccions i de la bassa d'emmagatzematge de purins.  
- Tractament desinfectant i desodorant dels purins:  
Els parcs d'engreixament es netejaran amb aigua a pressió per mitjà de la llança d'aigua a 180 atmosferes, que redueix el consum d'aigua i, per tant, la producció de purins. D'aquesta manera, els excrements i residus cauen pels slats i reixetes a les fosses de dejeccions, des de les quals hi haurà comunicació, per mitjà d'arquetes sifòniques i canonades de PE amb el depòsit de formigó per a emmagatzematge de purins a on desembocaran.  
Els purins es trauran cada tres mesos per mitjà del tractor tanc propietat del promotor, tractat amb el complex de fermentació Tradilyse que, utilitzant la tècnica Cobiotex, permetrà el control de la transformació de les dejeccions i la transformació de la majoria del nitrogen soluble en nitrogen proteic bacterià, alhora que reduirà les olors. Posteriorment es transportarà a les diverses parcel·les agrícoles de què es disposa d'autorització per a adobar-les. El tractament amb el complex de fermentació es realitzarà per mitjà d'aplicació del producte, tant en les fosses de dejecció com en la bassa d'emmagatzematge.  
  
Es procedirà a treballar les terres agrícoles abans de 24-48 hores des de l'aplicació dels purins.  
Pla de vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental que es proposa consisteix en la consecució i el manteniment de les mesures correctores proposades:  
Cada 3 mesos es vigilarà la correcta impermeabilització de la bassa i de les fosses d'arreplega de dejeccions per mitjà d'inspecció visual que no s'observen taques humides en els voltants de les naus o de la bassa, detectables també per la proliferació d'herbes tipus gram o semblants que puguen denotar presència d'humitats davall la terra. També es vigilarà que el geotèxtil i la geomembrana de recobriment de la bassa no presente ruptures.  
Durant els tres mesos de la tardor només i prèviament a l'adobament d'hivern s'afegirà a les fosses de purins un producte del mercat que rebaixe la demanda biològica d'oxigen, que tampone l'augment del pH dels purins i millore la seua qualitat equilibrant el seu contingut en N, P, K.  
Es vigilarà la correcta aplicació dels purins disposant del llibre de registre actualitzat amb les parcel·les on s'aplique, fent constar per a cada parcel·la i en cada aplicació la data i la quantitat de purins aplicat; es disposarà sempre d'autorització dels titulars i en el cas que alguna parcel·la cause baixa s'actualitzarà el llibre de registre amb noves parcel·les d'igual o superior superfície apta i es comunicarà a l'òrgan ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, apartat 1 h) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina amb capacitat per a 748 mares reproductores per a la producció de gorrins de 20 kg, ubicada en les parcel·les 98 i 101, del polígon 23, del terme municipal de les Coves de Vinromà, província de Castelló, promogut per Moberse, CB, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
  
1. L'explotació porcina s'ha avaluat per a una capacitat màxima de 748 porques reproductores. Qualsevol increment d'aquesta capacitat requerirà la revisió de la declaració d'impacte ambiental.  
2. Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, haurà de disposar de concessió d'aigües subterrànies de Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per al volum requerit per l'explotació.  
3. Es realitzaran regs periòdics durant els moviments de terres a realitzar en la fase de construcció.  
4. Es realitzarà el manteniment adequat de la maquinària utilitzada per a l'excavació i construcció de les naus.  
5. Els residus produïts durant l'excavació i construcció de les naus es gestionaran adequadament per gestor autoritzat.  
6. L'aplicació dels purins es realitzarà seguint el codi de bones pràctiques agràries establit en l'Ordre 7/2010, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
7. El titular mantindrà un llibre de registre actualitzat amb les parcel·les on s'efectue l'aplicació dels purins. En aquest registre s'anotaran totes les eixides de purins que es produïsquen, indicant: data, identificació de les parcel·les que s'han d'adobar, cultiu i volum de purins aplicat en cada una d'elles. Així mateix, es comptarà en tot moment amb les autoritzacions actualitzades dels titulars de les parcel·les. En el cas que alguna parcel·la cause baixa serà substituïda per una altra o altres que compten amb una superfície equivalent als efectes d'adobament i es comunicarà a l'òrgan ambiental. El llibre de registre estarà actualitzat en tot moment i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
8. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 21 de març de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 27 d'abril de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8052, del 31-05-2017 (2017/3835)

RESOLUCIÓN de 27 de abril de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 143/15-AIA Les Coves de Vinromà.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8052

Fecha DOGV
:   31-05-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/3835

CVE


Fecha del documento
:   27-04-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de abril de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 143/15-AIA Les Coves de Vinromà. [2017/3835]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 143/15-AIA Les Coves de Vinromà.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 143/15-AIA.  
Título: explotación porcina de 748 madres reproductoras para la producción de lechones de 20 kg.  
Promotor: Moberse, CB.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Les Coves de Vinromà.  
Localización: parcelas 98 y 101, del polígono 23 del término municipal de Les Coves de Vinromà (Castelló).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la obtención de la licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental, para una explotación porcina con capacidad para 748 madres reproductoras para la producción de lechones de 20 kg, ubicada en el término municipal de Les Coves de Vinromà, provincia de Castelló.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada  
La explotación se ubicará en las parcelas 98 y 101, del polígono 23, del término municipal de Les Coves de Vinromà, en suelo no urbanizable común. Las parcelas tienen una superficie total de 28.339 m² y se encuentran situadas a una distancia superior a 1.000 m de casco urbano. Se aporta el informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural que establece el artículo 201 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de fecha 17 de junio de 2015, ampliado posteriormente en fecha 23 de julio de 2015, y modificado en fecha 2 de febrero de 2017 para ajustarlo a la capacidad de 748 madres reproductoras.  
La parcela 98 está dedicada al cultivo de almendros en secano, arrancados y pendientes de plantar de nuevo, excepto una zona al sur de la misma ocupada por matorral. La parcela 101 está ocupada por algarrobos.  
El acceso a la explotación se realiza a través del camino rural Camí del Mas de Villalonga. Se accede por este camino al norte de la parcela 98 en un recorrido aproximado de 560 metros lineales, en buen estado, pero que deberá acondicionarse en algunos puntos para la circulación de los camiones de pienso y animales. Al sur de la explotación se proyectó inicialmente un segundo acceso a la explotación. Debido a que dicho camino se encuentra en zona forestal se solicitó al promotor información adicional respecto de las actuaciones que tenía previsto realizar para el acondicionamiento del camino y las posibles afecciones al terreno forestal. Finalmente, el promotor ha optado por no utilizar dicho camino de acceso, según indica en informe de fecha 13 de febrero de 2017.  
La explotación porcina se dedicará a la producción intensiva de lechones hasta que estos alcanzan un peso aproximado de 20 kg, momento en que se trasladan a centros de cebo para su engorde.  
Descripción de la actividad y proceso productivo.  
La explotación porcina será del tipo de «producción de lechones de tipo mixto» donde el proceso productivo contempla el nacimiento y la cría en la transición desde el destete hasta que los lechones alcanzan los 20 kg de peso vivo, que después se envían para su cebo posterior a otras explotaciones.  
Tendrá capacidad para 748 madres reproductoras y en ella se producirán 20.824 lechones al año, lo que supone una capacidad por ciclo de 3.136 lechones hasta 20 kg y 122 plazas para cerdas jóvenes de reposición y selección, (las cerdas jóvenes llegan con 50-80 kg y se mantendrán hasta que alcancen los 135 kg para su primera cubrición).  
La explotación tendrá un proceso productivo con 22 lotes en bandas semanales de 34 partos/semana, con lactación de 28 días en base a una producción media de 12 lechones destetados por cerda y 2,32 partos/cerda/año, ya que se prevé utilizar cerdas prolíficas.  
El proceso productivo de la explotación porcina será:  
1.º Recepción de cerdas jóvenes y periodo de cuarentena en la nave D.  
2.º Adaptación de las cerdas jóvenes en jaulas en la nave D.  
3.º Preparación de las madres jóvenes para cubrición en la nave A de gestación.  
4.º Cubrición y control de las madres en la nave A de gestación.  
5.º Gestación confirmada en la nave A de gestación.  
6.º Parto y lactancia en la nave B de paritorios y vuelta a la fase 4.º.  
7.º Destete de los lechones a los 6 kg y transición hasta 20 kg en la nave C de destete.  
Descripción de las construcciones e instalaciones.  
La explotación estará delimitada en un área del interior de las parcelas 98 y 101, de 11.278 m², vallada perimetralmente en un contorno de 470 ml y que contará con un subrecinto sanitario interior a dicha área, de 9.522 m², cercado por 82 ml de valla de protección adicional a la que delimita la explotación, de forma que quedará aislada del exterior con un control de las entradas y salidas de vehículos y permitiendo el aporte del pienso sin tener que acceder al interior del recinto.  
Se dispondrá de un vado sanitario a la entrada de la explotación dispuesto con badén de hormigón armado estanco para almacenar agua tratada con sosa cáustica, y junto a él, se instalará un punto de agua dotado con lanza difusora de alta presión para limpieza y desinfección de los vehículos que precisen el acceso al interior de la explotación.  
Nave A: nave para madres gestantes, de 2.132,00 m² de superficie (82 m de largo x 26 m de ancho) y 3 m de altura interior. Con alojamientos de cerdas en grupos, que agrupará cerdas de reposición, cerdas en cubrición-control y cerdas con gestación confirmada, así como cinco parques para verracos, de dimensiones 4,32 m x 2,95 m.  
Nave B: nave de maternidad o paritorios. Dimensionada para 170 plazas en cinco salas. Tendrá forma rectangular, con estructura de hormigón prefabricado, de 42,70 m x 24 m, y altura libre de 3 metros.  
Nave C: nave de destete. Con forma rectangular y adosada a la fachada este de la nave B de paritorios, con dimensiones de 42,45 m x 19,70 m, compartimentada en siete salas independientes con acceso a pasillo lateral.  
Junto a la fachada este de la nave C de destete se adosará un módulo F, de iguales características constructivas que la nave, de dimensiones 19,70 m x 6 m, compartimentado en dos zonas, una para la sala de calefacción y la otra para almacén de pienso especial vitaminado para los lechones recién destetados. Este adosado F tendrá una superficie construida de 118,20 m², con dos salas interiores de 55,68 m² (F1- sala de calefacción) y de 47,56 m² (F2- almacén de pienso).  
En la sala de calefacción se instalará una caldera de biomasa apta para materiales combustibles sólidos de 180 kW de potencia térmica y una tolva de acero para 3.600 kg de capacidad de cáscara de almendra u orujillo de aceituna, en forma troncocónica elevada y dotada de sinfín alimentador hasta la caldera.  
Nave D: nave para cerdas jóvenes de reposición. De dimensiones 24 m x 12 m, con capacidad para 122 cerdas.  
Edificio E: edificio de servicios. Tendrá unas dimensiones en planta de 15 m x 10 m, con dos plantas y cubierta a dos aguas. Albergará varias dependencias, destinadas a vestuarios y WC, con acceso desde el exterior del recinto ganadero y salida obligatoria al interior, sala oficina veterinario, sala de descanso y el local lateral para almacenamiento de uso ganadero y para albergar la cuba de extracción del purín y los utensilios necesarios (tuberías del sistema de bebederos, reposición de tolvas defectuosas, [...]).  
En cabecera de las naves se ubicarán un total de ocho silos para almacenaje del pienso: dos para la nave A y dos para la nave B, con capacidad para 16.000 kg/silo, dos silos para la nave C y uno para la nave D, con capacidad para 12.000 kg y un silo de pienso medicado para la nave C, de 8.000 kg de capacidad. Los ocho silos estarán ubicados en el exterior de las naves, pero en el interior del recinto sanitario vallado, de diferentes capacidades pero iguales características técnicas, fabricados con chapa galvanizada ondulada y anclados en una base de hormigón armado dispuestos de forma que su carga se realizará desde el camión-cuba sin acceder al interior del recinto sanitario de la explotación.  
La carga de animales para el envío exterior únicamente se realizará en la nave de destete C donde se producirán los lechones, disponiéndose en las naves A y B muelles de carga en la cara sur para recogida de cadáveres o cerdas para enfermería, permitiendo realizar esta operación sin acceso directo a la explotación.  
La red de recogida de deyecciones estará formada por fosos bajo las naves coincidentes con las líneas de parques en cada una de las cuatro naves ganaderas que conforman la zona de producción de la explotación porcina. La capacidad de almacenamiento total de estas fosas es de 1450,66 m³. La necesidad de disponer de una capacidad de retención mínima de 3 meses al mismo tiempo que evitar el acceso del tractor para recogida de purines al interior de la explotación porcina obliga a la ejecución de una balsa de almacenamiento de 363 m³.  
En el interior de las dependencias con animales de las naves A, B, C y D se facilitará la circulación del aire, de forma natural con apertura automática de ventanas, y de forma artificial mediante extractores por encima de la altura de los animales. Se dispondrá de control ambiental de la temperatura, tanto en invierno como en verano, mediante calefacción producida por caldera de combustible sólido (biomasa) y refrigeración a través de cooling system en las naves B y C, mientras que en las naves A y D únicamente se precisará control ambiental de las necesidades climáticas mediante ventilación dinámica.  
El pavimento interior de las naves de la explotación porcina presenta dos zonas, los pasillos y los parques de los cerdos. En los parques se dispone una zona con pavimento rugoso a base de solera de hormigón armado y el resto consiste en rejilla PVC, para desaguar purines en fosos inferiores. En los dos pasillos longitudinales de las naves B y C y en los transversales situados en el interior de cada sala se dispone de un pavimento rugoso de hormigón armado.  
La balsa de almacenamiento de purín dispondrá de sellado mediante geotextil POLYFELT TS-700 de 280 g/m² con una resistencia a perforación de 3000 N y una resistencia a la tracción de 18 KN/m, una capa drenante y encima una capa de una geomembrana flexible a base de lámina de policloruro de vinilo plastificado PVC-P de 1,5 mm de espesor, dispuesta en bandas continuas desde la coronación hasta el fondo con uniones por solape termosoldadas.  
La explotación dispondrá en las cuatro naves de un sistema automático de alimentación del pienso mediante sinfín transportador en espiral o de cadenas y de sistema centralizado de suministro de agua hasta los bebederos integrados en tolvas tipo «holandesas». Se consideran bebederos de cazoleta PVC, con válvula de nivel constante, con un consumo puntual máximo de 7.200 litros/minuto.  
La instalación de agua potable procederá de una captación de aguas subterráneas de 220 metros de profundidad entubada de 180 mm, ejecutada en el norte de la parcela 98, desde donde acometerá a la explotación y a las distintas edificaciones.  
La explotación porcina ejecutará una acometida eléctrica en baja tensión procedente de un centro de transformación intemperie, propiedad de la compañía Iberdrola, situado a 420 metros, en las cercanías del Mas de Rosca, al noreste de la parcela de ubicación de la explotación en proyecto, disponiéndose una potencia solicitada de 20 kW.  
Tramitación administrativa  
En fecha 15 de diciembre de 2015 se inicia la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental, con la remisión por parte de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de la documentación relativa al proyecto de explotación porcina de madres reproductoras para la producción de lechones, con capacidad para 748 plazas, ubicada en las parcelas 98 y 101 del polígono 23, partida El Medissé del término municipal de Les Coves de Vinromà, promovida por Moberse, CB. Dicha documentación consta de: Estudio de impacto ambiental y copia del expediente administrativo municipal.  
El expediente administrativo municipal incluye los siguientes informes, autorizaciones y certificados:  
- Informe técnico-sanitario favorable de la Dirección General de Salud Pública de Castellón, de fecha 17 de noviembre de 2015.  
- Certificado de compatibilidad urbanística municipal favorable para la parcela 101, del polígono 23, de fecha 15 de julio de 2015.  
- Certificado de compatibilidad urbanística municipal favorable para la parcela 98, del polígono 23, de fecha 13 de mayo de 2015.  
- Informe del arquitecto municipal, de fecha 25 de noviembre de 2015.  
- Autorización de prospección arqueológica, de la Dirección Territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte de Castellón, de fecha 18 de noviembre de 2015.  
- Informe favorable del ayuntamiento en el que se valora la incidencia de la actividad sobre materias que son de competencia municipal, emitido en fecha 27 de noviembre de 2015.  
En fecha 18 de febrero de 2016 se realiza un requerimiento de subsanación de documentación al promotor, con remisión de copia al órgano sustantivo. Se solicitaba la remisión del proyecto de actividad así como la ampliación de diversos aspectos del contenido del estudio de impacto ambiental.  
En fecha 1 de marzo de 2016, el Ayuntamiento de Les Coves de Vinromà remite cd con copia de la documentación presentada por el promotor en el ayuntamiento.  
En fecha 7 de abril de 2016 se realiza nuevo requerimiento al promotor, por considerar incompleta la documentación aportada. Se remite copia del requerimiento al ayuntamiento.  
El 13 de mayo de 2016, la Dirección Territorial de Castellón, remite la documentación presentada por el promotor en respuesta al requerimiento.  
El 20 de junio de 2016 el promotor remite documentación complementaria.  
El 24 de junio de 2016 el ayuntamiento remite documentación adicional aportada por el promotor.  
El 21 de julio de 2016 se realiza nuevo requerimiento de documentación al promotor a través del órgano sustantivo, por resultar insuficiente la documentación aportada para la resolución del expediente.  
El 25 de agosto de 2016 el Ayuntamiento remite documentación presentada por el promotor en respuesta al requerimiento.  
El 16 de septiembre de 2016 el Ayuntamiento remite certificado del resultado de la información pública y copia de las dos alegaciones presentadas.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo por término de treinta días, mediante la inserción del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón núm. 94, de fecha 4 de agosto de 2016, así como en el tablón de edictos y en la página web del ayuntamiento. Según certifica el ayuntamiento, durante el citado plazo se presentaron en tiempo y forma las siguientes alegaciones:  
  
- Denis John Green y Wendy Louise Rose Green alegan la peligrosidad de la circulación de camiones pesados por los caminos de acceso a la zona, el efecto perjudicial de los ruidos y olores, el impacto sobre el paisaje, así como el efecto que puedan tener las aguas residuales sobre los acuíferos.  
- La empresa Fobesa indica que cuenta con 2 captaciones de agua para riego en la parcela 501 del polígono 23 del término municipal de Alcalà de Xivert, con concesión administrativa otorgada por la Confedereción Hidrográfica del Júcar y que deberán determinarse las medidas preventivas correspondientes, en su caso, para que la actividad solicitada no interfiera en la actividad y/o instalaciones desarrolladas por Fobesa.  
En fecha 26 de enero de 2017 se realiza nuevo requerimiento de documentación al Ayuntamiento y al promotor.  
En fecha 20 de febrero de 2017 se completa el expediente con la remisión por el Ayuntamiento del proyecto de actividad y demás documentación solicitada.  
Consideraciones ambientales  
Ubicación  
La explotación se situará en la partida El Medissé, al sur del término municipal de Les Coves de Vinromà, colindante con el término municipal de Alcalà de Xivert, en una zona de cultivos frutales de secano, principalmente almendros y algarrobos y últimamente algunas transformaciones a fincas de cítricos en regadío.  
Se encuentra a unos 560 m de suelo urbanizable dotacional y a unos 700 m de suelo urbanizable industrial. Según el certificado de compatibilidad urbanística municipal de fecha 13 de mayo de 2015, y la ampliación del mismo, de fecha 15 de julio de 2015, la actividad proyectada es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal. Se aporta, asimismo, informe de los servicios técnicos municipales, de fecha 22 de febrero de 2017, en el que se indica que no se observa incompatibilidad entre la instalación con los usos permitidos en el polígono, al no estar previsto la posibilidad de instalar en el sector B un área de enterramiento de cadáveres de animales, instalación de tratamiento de estiércol ni basuras municipales.  
De acuerdo con el informe de agricultura, de fecha 17 de junio de 2015, la distancia desde el lugar donde el solicitante pretende construir la explotación de ganado porcino respecto a otras explotaciones de la misma especie es superior a 1000 metros y respecto al casco urbano es superior a 1000 metros, lo cual está de acuerdo con la normativa de distancias establecidas en el Real decreto 324/2000 sobre ordenación de explotaciones porcinas y la Ley de ganadería de la Comunitat Valenciana.  
La localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana. Asimismo, según el BDB, no consta la presencia de especies prioritarias en el entorno inmediato de la actividad. Tan solo una pequeña superficie en el extremo suroeste de la parcela 98 es terreno forestal pero no se verá afectada por las construcciones. El segundo acceso a la explotación que se proyectó inicialmente en esta zona finalmente no se realizará, según indica el promotor en informe de fecha 13 de febrero de 2017. En cualquier caso, se deberá respetar el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen e terreno forestal o en sus inmediaciones.  
Principales impactos debidos a la actividad descritos en el EIA  
1. Fase de construcción  
No se han descrito en el estudio de impacto ambiental. Deberán considerarse la contaminación atmosférica por emisión de polvo durante las tareas de movimiento de tierras, la contaminación acústica producida por la maquinaria de construcción, la posible contaminación del agua subterránea y superficial producida por una mala gestión de los residuos y por la presencia de vehículos y maquinaria. Se adoptarán las medidas correctoras y preventivas adecuadas para reducir los posibles impactos durante esta fase, tales como, riegos periódicos durante los movimientos de tierras, mantenimiento adecuado de la maquinaria, así como la gestión adecuada de los residuos producidos durante la excavación y construcción de las naves.  
2. Fase de explotación  
- Impacto sobre la calidad del aire.  
En la explotación se producen las siguientes emisiones:  
- Amoniaco, en los fosos bajo los que se ubican los alojamientos donde se emplazan las cerdas en las cuatro naves de gestación, maternidad, destete y reposición.  
- Amoniaco en la balsa de almacenamiento de purines.  
- Óxido nitroso, en los fosos de los alojamientos.  
- Metano, por fermentación entérica.  
También se producen emisiones de amoniaco, óxido nitroso y metano durante la aplicación de los purines en los campos de cultivo.  
- Impacto por olores.  
Los malos olores generados por la actividad procederán de las emanaciones de amoniaco, óxido nitroso y metano producidas por la fermentación del purín en el interior de las naves. También se producen emisiones durante la aplicación del purín al terreno.  
El tamaño y ubicación de la explotación alejada del casco urbano de la población más cercana a 3,77 km en línea recta permite afirmar que de las instalaciones permanentes de la actividad no se producirán molestias a la población.  
El funcionamiento de la calefacción mediante suelo radiante con circulación de agua caliente, que utiliza como combustible biomasa, podría producir humos por mala combustión, por lo que el promotor optará por la mezcla de un combustible de alto poder calorífico, como el orujillo, que se mezclará con otro más limpio como es la cáscara de almendra pero de mayor facilidad de combustión y menor arrastre de olores residuales.  
En la sala de caldera se prevé chimenea para salida de humos en la caldera de biomasa mediante doble chapa de acero inoxidable con aislamiento de lana de roca en el interior, de diámetro 250 mm que sobresaldrá 2,5 metros del nivel de cumbrera del adosado F que la alberga.  
- Impacto sobre la hidrología.  
Sobre las aguas subterráneas el impacto sería importante si los purines se filtrarán en el subsuelo. Se ha considerado la ejecución de los fosos de deyecciones con estructura de hormigón armado hidrofugado, es decir, se asegurará la impermeabilidad del hormigón y no se producirán afecciones a la hidrogeología del entorno. La balsa de almacenamiento de purines se ejecutará con taludes excavados en tierra y compactados con zahorras y será sellada e impermeabilizada con geotextil Polyfelt TS-700 de 280 g/m² con una resistencia a perforación de 3000 N y una resistencia a la tracción de 18 KN/m, una capa drenante y encima una capa de una geomembrana flexible a base de lámina de policloruro de vinilo plastificado PVC-P de 1,5 mm de espesor, dispuesta en bandas continuas desde la coronación hasta el fondo con uniones por solape termosoldadas. El técnico redactor certifica la impermeabilidad y estanqueidad de los fosos de recogida de deyecciones y de la balsa de almacenamiento de purines.  
Las aguas de limpieza y aseo se unirán con los purines, evacuándose conjuntamente en los fosos de deyecciones y fosa de purines. Las aguas pluviales sobre las cubiertas de las naves no se recogen ni se aprovechan vertiendo directamente al suelo sin escorrentías, ya que el entorno de la zona lo permite.  
- Impacto sobre la fauna.  
El impacto que se producirá durante la construcción de las naves será moderado y temporal en los cuatro meses de plazo de ejecución de las obras, por ahuyentamiento y alteración de los animales en estado salvaje. El impacto temporal severo podría venir producido por la propagación de enfermedades contagiosas y epidemias, desde los animales estabulados hacia la fauna silvestre que podría ser vector transmisor (ratones, zorros y jabalíes son animales que rondan las explotaciones ganaderas en busca de alimento), por lo que se exigen medidas preventivas.  
- Impacto sobre la vegetación.  
Afección sobre una superficie de 11.278 m² (6.318 m² ocupados por almendros y 4.960 m² de algarrobos), de los cuales 4.902,75 m² corresponden a las naves y edificio de servicios «E» y a la balsa de almacenamiento de purín H y el resto, 6.375 m² a zona de circulación, retranqueos sin uso y al camino de acceso a través de la parcela 98 y los viales de aproximación al perímetro de la explotación porcina para carga/descarga de pienso, animales y del purín.  
No hay ocupación de suelo forestal ni de otro tipo de suelo con protección urbanística.  
- Impacto sobre el paisaje.  
El impacto de la edificación sobre el paisaje es mínimo y compatible con el entorno ya que, aunque la superficie ocupada es considerable, la altura sobre el terreno de 4,40 metros en cornisa y 6,73 metros en cumbrera es reducida y no crea grandes distorsiones en el entorno visual circundante.  
La obra proyectada conllevará las siguientes afecciones sobre el paisaje:  
- El vallado perimetral de la explotación porcina (470 ml) y el vallado adicional del recinto sanitario (82 ml) se realizará con malla rómbica lacada en verde oscuro y en su perímetro se irán plantando setos y olivos que con el tiempo la cromatizarán.  
- En la ejecución de las obras no se precisarán desmontes sino únicamente explanaciones de un metro máximo de altura para nivelación del terreno en el que se emplazarán las cuatro naves ganaderas, no siendo visible desde ningún camino, carretera u otra infraestructura civil utilizada por el tráfico en general.  
- No se verá afectada ninguna vía pecuaria ni camino catastral.  
Se tomarán medidas a la hora de consolidar las nuevas construcciones sobre dicho entorno visual, concretamente con cubierta de las naves de placas de fibrocemento con acabado en color granate burdeos, que eliminarán el efecto espejo de las chapas de acero galvanizado.  
El acabado exterior de los cerramientos de hormigón prefabricado exteriores mediante pintado con color gris permitirá que se disimule el efecto visual respecto al terreno circundante, dominado por las paredes de los bancales, de similar color.  
- Impacto sobre el patrimonio cultural y arqueológico.  
No existen vías pecuarias cercanas, ni construcciones rurales, ni se afectan estructuras de piedra seca. Se adjunta informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 21 de julio de 2016.  
- Ruidos y vibraciones.  
El ruido que se generará en la explotación será el producido por los animales y por la maquinaria. La maquinaria a instalar en las distintas naves se resume en los 22 motorreductores de funcionamiento del sistema de alimentación con espirales y de cadenas, los 6 motorreductores de elevación de las ventanas de la nave de gestación (A) y de la nave C de reposición, los 4 motorreductores de accionamiento de las trampillas de ventilación en las naves B (paritorios) y C (destete), así como las dos bombas del cooling-system de estas naves B y C. También se consideran los 8 extractores helicoidales de 1,00 CV en la nave A de gestación, los 7 extractores de 0,50 CV de ventilación de la nave C, los 10 extractores de 0,75 CV de la nave B para ventilación forzada, y los ventiladores calefactores.  
El máximo nivel de presión sonora global transmitido a las viviendas más cercanas (3770 metros del casco urbano de Torreblanca) será de 38 dB, por lo que los niveles de recepción internos en la vivienda más próxima no superarán los límites establecidos, cifrados en 70 dB(A) de día y 60 dB(A) en horario nocturno, y por tanto no se deberán adoptar medidas correctoras, considerándose suficiente el aislamiento de la cubierta.  
- Consumo de recursos.  
Agua: El agua consumida en la explotación se destina a alimentación de los animales, al baldeo de las instalaciones y agua sanitaria en WC y vestuario, con un consumo anual estimado de toda la explotación de 8 418 m³. Este consumo no afectará al conjunto de aguas subterráneas de la zona, por cuanto el acuífero del sistema Maestrazgo no está sobreexplotado, y además se encuadra dentro de la U.H. 8.07, con riesgo bajo de afección al resto de unidades. Se aporta informe de Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 20 de mayo de 2016, en el que se indica que la concesión de agua subterránea solicitada, de un volumen máximo anual de 13.423 m³/año para riego por goteo de almendros y uso ganadero (granja porcina), es compatible con el plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar. Asimismo, se adjunta solicitud de concesión de aguas subterráneas, de fecha 21 de septiembre de 2015, que está pendiente de resolución.  
- Impactos derivados de la gestión del estiércol.  
Los purines generados en la explotación se utilizarán después de su fermentación adecuada y tras un periodo de retención mínimo de tres meses para el abonado orgánico de una serie de parcelas agrícolas. Se aporta un plan de abonado adecuado, con suficiente superficie para la gestión de los purines generados y que cumple con la normativa vigente. No obstante, la granja deberá contar con un libro de registro en el que se anotarán todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Este libro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
Medidas correctoras propuestas en el EIA.  
- Barreras para disminuir el riesgo de difusión de enfermedades infecto-contagiosas:  
a) La protección contra agentes transmisores de enfermedades se garantizará al estar toda la explotación porcina aislada del exterior mediante vallado perimetral de 470 ml en un recinto de 9.550 m². De igual forma, el recinto ocupado por la balsa de almacenamiento de purines, separado del resto de la explotación porcina también estará vallado perimetralmente. Con la finalidad de que los vehículos no tengan que acceder al interior de la explotación se ha creado un subrecinto sanitario delimitado por vallado de 82 ml.  
b) En el camino de acceso norte a la parcela 98 y antes de entrar al recinto vallado se dispondrá un vado sanitario dotado con lanza de agua a presión para el lavado de las ruedas de los vehículos que accedan a la misma, con la finalidad de garantizar la protección contra agentes transmisores de enfermedades.  
c) Los silos de alimentación de las cuatro naves porcinas se han ubicado de forma que serán accesibles desde el exterior de la explotación para descarga del pienso sin acceder a la explotación. Igualmente la carga-descarga de animales se realizará sin tener que acceder al recinto sanitario.  
d) Se dispondrá la instalación de mallas pajareras en la totalidad de las ventanas y trampillas de entrada de aire de las cuatro naves porcinas, en número total de 127, formadas por hilos de acero.  
e) En las doce puertas de acceso a las naves se ejecutarán pediluvios de 7 cm de profundidad para el calzado.  
f) Eliminación de animales muertos: se dispondrá de un contrato para la retirada y recogida de cadáveres por la Associació de Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de la Província de Castelló. Se adjunta copia del compromiso de suscripción del seguro de la explotación en proyecto, para 748 cerdas reproductoras.  
g) Durante el vacío sanitario tras cada engorde se realizará una limpieza y desinfección de toda la nave, profilaxis antiparasitarias y vacunales, y el personal dispondrá de vestuario adecuado de uso exclusivo en la explotación.  
h) Contenedores para recogida de restos de medicamentos zoosanitarios y útiles, mediante retirada por mismo gestor autorizado. Se adjunta copia del compromiso de suscripción de contrato con el gestor autorizado.  
- Corrección del impacto por producción de residuos y vertidos:  
La actividad produce residuos y vertidos contaminantes:  
- 5.442 m³ de purín generado por las deyecciones de los cerdos. Valorizable como abono.  
- 18 m³ de aguas residuales WC, que se depurarán mediante un depósito decantador de sólidos y depósito dotado de un filtro biológico, y procediendo periódicamente a la retirada de los lodos recogidos en el depósito decantador y el líquido depurado se añadirá al depósito de purines para su uso en el abonado orgánico-mineral de campos de cultivo.  
- Residuos procedentes de restos de medicamentos uso zoosanitario, a retirar y gestionar por gestor autorizado. Se dispondrá de dos contenedores para recogida de restos de medicamentos zoosanitarios y útiles, que serán retirados por el gestor autorizado contratado.  
- Cadáveres que se gestionarán mediante retirada a una caseta municipal y posteriormente tratamiento por gestor autorizado.  
Los fosos de recogida de purín se ejecutarán con hormigón armado con aditivo hidrófugo, por lo que no se producirán filtraciones al subsuelo y por tanto no se producirá contaminación subterránea. La balsa de almacenamiento de purín dispondrá de sellado mediante geotextil, una capa drenante y encima una capa de una geomembrana flexible a base de lámina de policloruro de vinilo plastificado PVC-P de 1,5 mm de espesor, dispuesta en bandas continuas desde la coronación hasta el fondo con uniones por solape termosoldadas. El técnico redactor certifica la impermeabilidad y estanqueidad de los fosos de recogida de deyecciones y de la balsa de almacenamiento de purines.  
- Tratamiento desinfectante y desodorizador de los purines:  
Los parques de engorde se limpiarán con agua a presión mediante la lanza de agua a 180 atmósferas, que reduce el consumo de agua y, por tanto, la producción de purín. De esta forma, los excrementos y residuos caen por los slats y rejillas a los fosos de deyecciones, desde los cuales existirá comunicación, mediante arquetas sifónicas y tuberías de PE con el depósito de hormigón para almacenamiento de purines a donde desembocarán.  
El purín se sacará cada tres meses mediante el tractor cuba propiedad del promotor, tratado con el complejo de fermentación Tradilyse que, utilizando la técnica Cobiotex, permitirá el control de la transformación de las deyecciones y la transformación de la mayoría del nitrógeno soluble en nitrógeno proteico bacteriano, al mismo tiempo que reducirá los olores. Posteriormente se transportará a las diversas parcelas agrícolas de las que se dispone de autorización para su abonado. El tratamiento con el complejo de fermentación se realizará mediante aplicación del producto, tanto en los fosos de deyección como en la balsa de almacenamiento.  
Se procederá al laboreo de las tierras agrícolas antes de 24-48 horas desde la aplicación de los purines.  
Plan de vigilancia ambiental  
El plan de vigilancia ambiental que se propone consiste en la consecución y el mantenimiento de las medidas correctoras propuestas:  
Cada 3 meses se vigilará la correcta impermeabilización de la balsa y de los fosos de recogida de deyecciones mediante inspección visual que no se observen manchas húmedas en los alrededores de las naves o de la balsa, detectables también por la proliferación de hierbas tipo grama o similares que puedan denotar presencia de humedades bajo la tierra. También se vigilará que el geotextil y la geomembrana de recubrimiento de la balsa no presente roturas.  
Durante los tres meses del otoño solamente y previamente al abonado de invierno se añadirá a las fosas de purines un producto del mercado que rebaje la demanda biológica de oxígeno, que tampone el aumento del pH del purín, mejore la calidad del mismo equilibrando su contenido en N, P, K.  
Se vigilará la correcta aplicación de los purines disponiendo del libro de registro actualizado con las parcelas en las que se efectúe la aplicación de los mismos, haciendo constar para cada parcela y en cada aplicación la fecha y la cantidad de purín aplicado, disponiendo siempre de autorización de los titulares y en el caso de que alguna parcela cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas de igual o superior superficie apta comunicando al órgano ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, apartado 1 h) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Resolución  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina con capacidad para 748 madres reproductoras para la producción de lechones de 20 kg, ubicada en las parcelas 98 y 101, del polígono 23, del término municipal de Les Coves de Vinromà, provincia de Castellón, promovido por Moberse, CB, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. La explotación porcina se ha evaluado para una capacidad máxima de 748 cerdas reproductoras. Cualquier incremento de esta capacidad requerirá la revisión de la declaración de impacto ambiental.  
2. Previamente a la obtención de la licencia ambiental, deberá disponer de concesión de aguas subterráneas de Confederación Hidrográfica del Júcar, para el volumen requerido por la explotación.  
3. Se realizarán riegos periódicos durante los movimientos de tierras a realizar en la fase de construcción.  
4. Se realizará el mantenimiento adecuado de la maquinaria utilizada para la excavación y contrucción de las naves.  
5. Los residuos producidos durante la excavación y construcción de las naves se gestionarán adecuadamente por gestor autorizado.  
6. La aplicación de los purines se realizará siguiendo el código de buenas prácticas agrarias establecido en la Orden 7/2010, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
7. El titular mantendrá un libro de registro actualizado con las parcelas en las que se efectúe la aplicación de los purines. En este registro se anotarán todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar, cultivo y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Asimismo, se contará en todo momento con las autorizaciones actualizadas de los titulares de las parcelas. En el caso de que alguna parcela cause baja será sustituida por otra u otras que cuenten con una superficie equivalente a efectos de abonado, comunicándolo al órgano ambiental. El libro de registro estará actualizado en todo momento y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
8. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 21 de marzo de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 27 de abril de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML