Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5306, del 19-07-2006 (2006/7790)

Resolució de 26 de juny de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5306

Data del DOGV
:   19-07-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/7790

CVE


Data del document
:   26-06-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Montaverner](javascript:void(0))
    * [Vilavella, la](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [Novelda](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [Higueruelas](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 26 de juny de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/7790]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això, he resolt  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 086/05-AIA Novelda, 101/05-AIA Montaverner, 107/04-AIA Higueruelas, 114/03-AIA Alacant, 120/05-AIA Vila-real, 122/05-AIA La Vilavella, 130/05-AIA Nules i 142/05-AIA Tuejar, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 26 de juny de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 86/05-AIA  
Títol: Subestació transformadora de 220/66/20 kV, Novelda.  
Promotor: Iberdrola  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte: Millora del subministrament d'energia elèctrica al municipi de Novelda.  
Localització: Terme municipal de Novelda.  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'actual subestació denominada STR Novelda, que en la nova configuració d'aquesta, disposarà dels nivells de tensió a 220, 66 i 20 kV, per a atendre les demandes actuals i futures del municipi de Novelda.  
L'ampliació prevista es portarà a terme en un terreny annex, separat de la subestació actual per un camí, ja que els equips actuals i els nous que s'han d'instal.lar són interdependents i han d'estar mútuament connectats mitjançant cablejats de control i potència.  
El nou sistema de 220 kV s'instal.larà en l'interior d'un edifici, utilitzant una tecnologia d'avantguarda (Gas Insulated System), que reduirà la superfície d'ocupació i l'impacte visual.  
La subestació, una vegada ampliada, quedarà a la tensió de 220 kV amb les subestacions de Saladas, Petrer i Beneixama, mitjançant quatre circuits a l'esmentada tensió que es preveuen escometen en subterrani, en els voltants de la subestació, per a eliminar en la seua totalitat l'impacte que puguen provocar les línies aèries d'aquestes línies en l'entorn urbà, atesa la relativa proximitat d'aquestes a la població de Novelda.  
L'ampliació prevista es realitzarà al nord de la instal.lació actual, i ocuparà una superfície de 11.743 m², classificats com a sòl no urbanitzable per a ús agrícola.  
Una vegada duta a terme l'ampliació prevista, la ST Novelda en la seua nova configuració constarà de les instal.lacions següents:  
. Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i nou posicions corresponents a quatre de línia, quatre de transformador i l'adaptament de barres.  
. Un sistema elèctric de 66 kV, en intempèrie, amb una configuració de simple barra (SB) i sis posicions corresponents a cinc de línia i una de transformador.  
. Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de simple barra partida (SBP) tipus interior i aïllament a l'aire, conformat per dos mòduls de cel.les amb un total de vint-i-una posicions de les quals, dotze seran eixides de línia, dos de transformador, dos de serveis auxiliars, dos de mesura, una de partició barres i dos de bateries de condensadors. Aquest sistema es completa amb dues bateries de condensadors (BC) instal.lades en el parc d'intempèrie.  
. Una transformació amb una potència total de 250 MVA, dotada amb quatre transformadors de potència, un de 100 MVA i relació 220/66 kV (recuperat), i tres de 50 MVA cada un i relació 220/20 kV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació disposarà, en la mateixa ubicació dels actuals, de dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 kV i 250 KVA de potència cada un, i d'una tercera unitat en l'interior del nou edifici, de la mateixa relació i potència.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 17 de març de 2005 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal.lació de: Subestació transformadora de 220/66/20 kV, Novelda.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Subestació transformadora de 220/66/20 kV, Novelda, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 68 de data 26 de març de 2005, i no s'hi han presentat al.legacions.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
La majoria de l'àrea analitzada no presenta cap tipus d'interés, açò és degut al fet que es troba ocupada per cultius de regadiu. Tan sols destaca una zona coberta per espinar-romerar al sud de l'emplaçament de la ST de Novelda, una xicoteta taca de pineda al sud-oest i una zona ocupada per tamarits a la vora del Vinalopó.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre un terreny pla. A més no serà necessari obrir noves vies d'accés a la parcel.la, ja que aquesta es troba perfectament comunicada mitjançant un camí que l'envolta. També es produirà l'eliminació de tota la coberta vegetal, actualment composta per vinyes.  
La implantació de la subestació tindrà efectes sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics, efectes que seran pràcticament inapreciables a causa de l'apantallament de la vegetació existent.  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissions de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Minimització de les zones d'abassegament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
. Els canvis d'oli, reparacions i llavats de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
. Per a la instal.lació dels transformadors de potència està prevista la construcció sota les bótes d'aquests, d'una safata de formigó armat estanca, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i canonada de fibrociment després, fins a un depòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de subestació transformadora de 220/66/20 kV, Novelda, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Una vegada efectuada la instal.lació s'haurà de procedir a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la zona, en l'interior de la parcel.la de manera aleatòria, fugint de les disposicions lineals.  
2. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de setembre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 101/05-AIA  
Títol: Central generadora d'energia elèctrica  
Promotor: Kanui Energía, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme  
Localització: Polígon industrial la Cava, c/ Alfarasí s/n, del terme municipal de Montaverner (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Kanui Textil, SA, és una indústria del sector tèxtil. La seua factoria del polígon industrial la Cava, c/ Alfarasí s/n, del terme municipal de Montaverner (València), es dedica a fabricació, tractament i acabat de teixits. Per a l'optimització del consum d'energia tèrmica, l'empresa ha optat per la instal.lació d'una planta de generació d'energia elèctrica amb recuperació de calor interconnectada en paral.lel amb la xarxa distribuïdora de la companyia distribuïdora Iberdrola, SA. L'activitat de generació d'energia elèctrica la desenvolupa l'empresa Kanui Energía, SL el principal accionista de la qual és Kanui Textil, SA.  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la instal.lació per part de Kanui Energía, SL, en l'interior de la planta industrial que l'empresa Kanui Textil, SA té al terme municipal de Montaverner, d'una planta de cogeneració que, en utilitzar com a combustible gas natural, cobrirà les necessitats tèrmiques i elèctriques de la fàbrica, i exportarà el romanent elèctric a la xarxa.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
Les instal.lacions de Kanui Energía, SL, s'alcen sobre una parcel.la classificada com a sòl urbà i de qualificació industrial.  
La planta de cogeneració funciona mitjançant motor de combustió interna alimentat per gas natural de 1.942 Kw. El motor està connectat a un alternador síncron de 2.500 kVA que genera energia elèctrica a 690V. La producció d'energia elèctrica és de 10.875.200 Kwh, dels quals el 78% és exportat a la xarxa, i n'és consumit per l'empresa el 22% restant.  
L'escapament dels gasos procedents de la combustió del motor anirà connectat a una caldera que aprofitarà la calor d'aquests per a la generació de vapor necessari en el procés de fabricació. S'utilitzarà la caldera existent en la fàbrica.  
Els gasos d'escapament compten amb un bypass que serà utilitzat únicament en els casos de posada en marxa de la instal.lació, avaries o neteges.  
El projecte només planteja l'aprofitament tèrmic de la calor continguda en els gasos d'escapament. La calor provinent del sistema de refrigeració del motor, no és aprofitada, en ser dissipada en un radiador d'aletes i torre de refrigeració.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de juny de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València remet a aquest servei la documentació relativa al projecte de referència, consistent en l'estudi d'impacte ambiental i el Projecte de central generadora d'energia elèctrica, juntament amb el certificat que l'anunci del projecte de referència es va exposar al públic en el BOP de València, número 122, de 25 de maig de 2005, com també que transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al.legacions. Una vegada completa la documentació, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Al.legacions  
No es reben al.legacions respecte d'això en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament de Montaverner.  
Afeccions legals  
La indústria sol.licita l'autorització administrativa d'instal.lació elèctrica atorgada pel Servei d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Empresa Universitat i Ciència.  
Durant el seu funcionament normal, la planta de cogeneració generarà emissions i residus perillosos, per aquest motiu, haurà de sol.licitar o actualitzar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per l'Àrea de Qualitat Ambiental, d'aquesta conselleria i emplenar el llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La planta de cogeneració objecte d'avaluació, generarà principalment emissions gasoses, soroll i, en menor grau, residus i efluents industrials. Atesa la tipologia de l'activitat I l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (l'interior d'una parcel.la d'ús industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics) i perceptual es veuran .en principi. molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.  
Amb la planta de cogeneració es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, abocant els excedents a la xarxa, i per un altre, es generarà vapor i aigua calenta, aprofitant per exemple, la calor dels gasos d'escapament per a la producció d'aire calent que serà emprat en l'assecador tèxtil.  
Com en aquest cas l'energia es produeix en el mateix centre de consum, es pot regular la generació en funció del consum eliminant a més les pèrdues derivades del transport de l'electricitat, per la qual cosa l'eficiència energètica d'aquest tipus de plantes de cogeneració és major enfront d'altres sistemes de generació elèctrica. Açò és clau per a reduir l'impacte ambiental de la generació d'electricitat, ja que a causa de la seua elevada eficiència, a través de la cogeneració es consumeix menys combustible per a generar la mateixa producció que en altres sistemes. Un altre aspecte que cal destacar és que la descentralització d'aquest tipus d'instal.lacions, la qual cosa permet la generació d'electricitat prop dels punts de consum, diversificant i assegurant la generació i distribució elèctrica, al mateix temps que s'aconsegueix una major dispersió inicial dels contaminants atmosfèrics enfront de les grans centrals tèrmiques convencionals. També és ressenyable que la major eficiència d'aquesta manera de generar electricitat representa un menor impacte sobre un recurs com és el gas natural.  
Respecte a la qualitat de l'aire, en l'estudi d'impacte ambiental no es recullen les dades meteorològiques d'Ontinyent o Alcoi de Xarxa de vigilància de la contaminació atmosfèrica de la Comunitat Valenciana (inclosa dins de la Xarxa nacional de vigilància i prevenció de la contaminació atmosfèrica), tot i que segons el seu registre per a l'any 2004 es qualifica la qualitat de l'aire com a excel.lent.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme I Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de la premissa que la instal.lació objecte de projecte es classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, es considera que les accions que poden generar impactes .els factors d'impacte. seran únicament la generació d'emissions gasoses, sorolls i vibracions, i són per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats els propis del medi atmosfèric. No obstant això, la instal.lació de cogeneració també generarà residus perillosos.  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per la xemeneia o pel bypass. Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt del motor i els aerorefrigerants.  
En l'estudi d'impacte ambiental es valoren com a impactes negatius els referents a la qualitat atmosfèrica i a l'assossec públic. La gravetat d'ambdós, amb l'aplicació de les mesures correctores, es qualifiquen com a compatibles.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Per a reduir la contaminació acústica i les vibracions s'ha optat per disposar una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissor i posteriorment altres de caràcter general sobre el conjunt d'equips sobre els quals no es prenen mesures específiques, i per extensió a la resta.  
Així, s'ha instal.lat un silenciador per a reduir l'emissió de soroll dels gasos d'escapament, i el conjunt del motor està dins d'una edificació amb uns tancaments que permeten alguna atenuació del soroll. Per a evitar les vibracions, el motor es munta sobre bancada dotada d'amortització.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els nivells prevists d'emissió de contaminants atmosfèrics es troben per sota dels màxims legals permesos (annex lV del RD 833/75, epígraf 27). Cal assenyalar que tot i que habitualment els motors alternatius de combustió interna de gas tenen nivells d'emissions de CO pròxims als límits admissibles (500 ppm), en l'estudi d'impacte ambiental s'assenyalen les especificacions del fabricant, segons les quals, el nivell d'emissió de CO està per sota del límit màxim permés. El motor no disposa de tractament de gasos CL.AIR, apte per a aquest tipus de motors, per a hidrocarburs no cremats i CO. Al contrari sí que disposa de sistema Leanox per a tractament d'òxids de nitrogen.   
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa la instal.lació de xemeneia de gasos d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica.  
Durant el funcionament de la unitat objecte de projecte, es generaran una sèrie de residus perillosos: oli usat dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, etc. L'estudi d'impacte ambiental només preveu la col.locació de bidons per a emmagatzemar l'oli usat fins a la posterior retirada d'aquest per un gestor autoritzat.  
No s'hi descriuen els sistemes per a prevenir la contaminació del sòl amb què haurien de disposar dels equips i les seues ubicacions. S'entén que haurien de disposar-se sistemes per a canalitzar i recollir els possibles vessaments d'olis lubricants, etc.  
En el programa de vigilància ambiental es proposa la revisió anual, per laboratori autoritzat o ECA, dels nivells d'emissió de NOx, CO i CO2.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 2.F de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal.lacions projectades per a la producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda per grups electrògens, es troben sotmesos al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Considerat que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Considerat l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte central generadora d'energia elèctrica, pertanyent a l'empresa Kanui Energía, SL, situada a l'interior de la planta industrial que l'empresa Kanui Textil, SA té en el polígon industrial la Cava, c/ Alfarasí s/n, del terme municipal de Montaverner (València), en els termes que estableix el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, hauran de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la seua inscripció en el Registre de xicotets productors de residus perillosos, i exposar les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.  
. S'haurà d'assegurar l'existència de sistemes de retenció i recollida de possibles vessaments dels olis de lubricació. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (portes acústiques i amb junta d'estanquitat, obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.). Haurà de complir-se allò que estableix el títol lV, capítol ll: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
1. L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que en dificulten la dispersió (efecte esclat).  
2. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
3. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, entenem que hauria de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cada un dels focus. No obstant això, l'autocontrol podrà disminuir-se la seua freqüència en els focus que habitualment no funcionen (p. e. xemeneies de bypass) i haurà de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament.  
. Atés que els motors alternatius de combustió interna de gas tenen uns nivells d'emissions de CO pròxims als límits establits, durant la posada en marxa es realitzaran els ajusts necessaris en la carburació del motor, arribant a un compromís entre les prestacions i les emissions per a mantenir aquestes per sota del límit permés. S'haurà d'implementar el programa de vigilància ambiental amb la vigilància i si és necessari, regulació de la carburació del motor, de manera que la concentració de CO en els gasos d'emissió es trobe normalment dins dels paràmetres legalment establits.  
. Els mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel.la de l'activitat, altres mesures en l'interior d'habitatges o instal.lacions que puguen estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col.laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc (5) anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
4. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, com podrien ser els derivats de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i al Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, si és que es tracta d'una instal.lació per al tractament previ (operacions de llavatge, blanqueig, mercerització) o per al tint de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Medi Ambient, Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
6. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València a través de la preceptiva d'autorització administrativa.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de febrer de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 107/04-AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries d'Higueruelas (València).  
Promotor: Ajuntament d'Higueruelas.  
Autoritat substantiva: Servei d'Ordenació i Planificació Territorial de Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Higueruelas. València.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte de la modificació que es pretén dur a terme és la requalificació de determinades zones catalogades com a sòl no urbanitzable protegit, que es troben actualment afectades per explotacions mineres, en sòl no urbanitzable comú d'ús miner, d'aquesta manera s'estableixen les bases per al desenvolupament i expansió de les actuals explotacions mineres al terme municipal.  
Actualment hi ha nombroses explotacions mineres dissemines al llarg del terme municipal. La màxima concentració d'explotacions actives es troba en la zona central del terme mentre que en la zona nord (Peñas de Dios) hi ha dues explotacions actualment paralitzades sense restaurar i amb elevat impacte ambiental que donen a la zona un aspecte degradat. També trobem explotacions mineres situades en el marge dret de la carretera que uneix Villar del Arzobispo amb Higueruelas, una d'elles en actiu i l'altra paralitzada sense restaurar.  
Amb l'alternativa que es planteja es persegueix la delimitació de determinades zones on d'acord amb la disponibilitat del recurs que s'ha d'explotar i sota uns condicionants ambientals determinats es permeta la legalització d'aquelles explotacions mineres que possibiliten i garantisquen una restauració d'acord amb l'entorn en què es troben.  
2. Alternatives i justificació de la solució adoptada  
La solució adoptada es justifica per:   
. Ubicació del recurs geominer en els afloraments pertanyents al cretaci inferior: albià (formació Utrillas) i fàcies Weald.  
. Ubicació actual de les explotacions mineres.  
. Necessitat expansió i exercici de l'activitat minera.  
. Maximitzar els recursos miners en establir-se una àrea d'actuació conjunta d'explotació amb la unió de diversos fronts miners existents.  
. Minimitzar l'impacte ambiental actual com a conseqüència de la planificació de l'activitat minera i la ubicació de runams conjunts.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 26 d'abril de 2004 la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge, va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries d'Higueruelas.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries d'Higueruelas, va ser sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4499, de data 14 de maig de 2003, no s'hi han presentat al.legacions, i s'ha aprovat provisionalment el projecte de modificació el 20 de gener de 2004.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
Dins del terme municipal i com a objecte del projecte es diferencien quatre àrees geomorfològiques que pretenen qualificar-se com d'ús miner:   
. Àrea 1: zona de Peñas de Dios. Destaca en la zona més alta del turó l'existència d'un paquet calcari del cretaci superior (cenomanià) que recobreix les arenes i argiles de l'albià i fàcies Weald que ocupen els vessants.  
. Àrea 2: conca central. Delimitant l'esmentada àrea i coincident amb les majors cotes destaquen els relleus carbonatats del cretaci superior (cenomanià), infrajacents a elles es depositen tots els materials de tipus detrític pertanyents a l'albià i a les fàcies Weald. En el nucli de l'àrea central es localitzen les argiles guixenques triàsiques del Keuper.  
. Àrea 3: barranc de Villar. Al llarg del barranc es poden observar depòsits de terrasses constituïts per graves amb matriu argilollimosa.  
. Àrea 4: franja est. Es tracta d'explotacions d'argiles i llims en fàcies Weald situades a mitja vessant per sota del traçat de la carretera CV-345 que uneix Villar del Arzobispo amb Higueruelas i afrontant amb Andilla. Els terrenys presenten forts pendents i actualment estan sent explotats I han deixat àrees sense restaurar i amb riscs erosius destacables.  
La hidrologia superficial està formada principalment per la rambla del Villar que travessa el terme municipal per la banda més occidental d'aquest i recull l'aigua drenada per la resta de rambles i xicotets barrancs que desemboquen en aquesta. La rambla té el seu origen en la unió de dos barrancs situats en el nord del terme municipal, el barranc de Barcelo i el barranc de la Loma. El règim de la rambla és de tipus estacionari amb grans crescudes en èpoques de pluges i pràcticament sec en l'època estival.  
El clima d'Higueruelas es classifica com a semiàrid sec amb precipitacions mitjanes al voltant de 450 mm anuals.  
Des del punt de vista hidrogeològic són les calcàries del cenomanià i de l'aptià el mur impermeable de les quals està constituït per les argiles pertanyents a la fàcies Weald, les quals configuren l'aqüífer a la zona d'estudi. La recàrrega d'aquest aqüífer és fonamentalment l'aigua de precipitació, no obstant això, el principal aqüífer de la zona el constitueixen les calcàries del juràssic establint-se el mur impermeable en les argiles del Keuper.  
Els contactes de les calcàries del cenomanià amb els materials de l'albià i els de la fàcies Weald, com també els contactes mecànics entre les calcàries i les argiles del Keuper donen lloc a nombrosos brolladors.  
Pel que fa al paisatge, és la disposició estructural dels materials la que configura el paisatge. Es tracta de moles on els materials arenoargilosos del cretaci se situen infrajacents a una muntera calcària disposada horitzontalment o subhoritzontalment sobre aquests. No obstant això, actualment en dia aquest paisatge s'ha vist alterat per l'activitat minera existent al municipi que ha modificat la geomorfologia de la zona, ha deforestat àmplies àrees, ha augmentat notablement els fenòmens erosius i ha introduït nous elements al paisatge com són els runams de material estèril. El conjunt de totes aquestes accions ha modificat a més, la tonalitat del paisatge passant de la tonalitat ocre i verdosa de la forest i cultius a una tonalitat rogenca derivada dels fronts d'explotació i runams sense restaurar.  
Pel que fa a la vegetació podem dividir el terme municipal en dues àrees clarament diferenciades: el bosc o forest i els terrenys agrícoles. Hi ha dos forests d'utilitat pública que ocupen la totalitat del terme municipal (MUP núm. 53 La Umbria i MUP núm. 45 Los Rodenos) encara que existeixen enclavats dins d'aquests.  
La producció agrícola es dedica al cultiu d'oliveres, ametlers, vinya i garroferes i ocupa la major part dels plans del terme municipal. Els terrenys forestals ocupen principalment les vessants de les moles i es caracteritza per una vegetació densa amb pinedes de repoblació de pi blanc, algun grup de carrasques i la presència d'un matoll dens de port mitjà-baix que es caracteritza per la presència de coscoll, romer, timó, argilagues... Sobre la muntera calcària es desenvolupa una vegetació arbustiva de port baix on apareixen alguns exemplars dispersos de pins i carrasques. D'altra banda, cal destacar la vegetació de ribera que es desenvolupa al llarg de tot el recorregut de la rambla de Villar amb presència d'espècies arbòries com a salzes i xops.   
1. Afeccions legals  
D'acord a l'estudi d'impacte ambiental, el terme municipal d'Higueruelas únicament és travessat per un camí ramader classificat que és l'assegador de Losa.  
Pel que fa a forests d'utilitat pública, com ja s'ha indicat hi ha dos forests que ocupen gran part del terme (MUP núm. 53 La Umbría i MUP núm. 45 Los Rodenos)  
El terme municipal és travessat per la rambla de Villar, delimitant al llarg del seu traçat una àrea de protecció de domini públic hidràulic.  
Finalment, cal destacar l'abundant patrimoni cultural disseminat pel terme municipal.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes que poden derivar-se de les explotacions que pretenen desenvolupar-se en el municipi poden resumir-se de la manera següent:  
. Contaminació atmosfèrica per arrancada, càrrega, transport de materials i la circulació de maquinària pesant.  
. Augment del nivell del soroll i vibracions per acció de les voladures a més del soroll generat pel moviment de maquinària en les explotacions i el transport del mineral a fàbrica.  
. Afecció a terreny natural per obertura de nous camins d'accés.  
. Desviació de la xarxa natural de drenatge i afecció a aqüífers com a conseqüència de l'extracció de mineral i de la recollida d'estèrils sobre terreny natural.  
. Pèrdua de sòl, derivada de l'extracció del material, aquesta pèrdua de sòl dóna lloc a una major erosió del sòl i desertització de l'àrea.  
. Pèrdua de la massa vegetal en la zona d'actuació com a conseqüència de l'extracció la qual cosa comporta la inestabilitat dels pendents, increment en els processos erosius, influeix en la quantitat i qualitat d'aigua, desapareixen hàbitats de multitud d'espècies, etc.  
. Erosió i inestabilitat dels terrenys afectats per l'explotació, podent existir un risc de col.lapse en les àrees on es localitzen materials guixencs com ocorre en l'àrea central proposada que s'ha de requalificar.  
. Possible risc de contaminació d'aqüífers en les àrees pertanyents al cretaci superior i al juràssic calcari localitzats sobretot en l'àrea de les Peñas de Dios i en la zona central del terme.  
. Impacte sobre el paisatge elevat durant la vida de les explotacions que anirà disminuint a mesura que es vagen executant els projectes de restauració.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres, les següents mesures correctores:   
. Els treballs de restauració hauran d'anar encaminats a la recuperació i integració en el medi circumdant de les explotacions mineres, mitjançant la implantació d'una coberta vegetal coherent amb el medi.  
. Per a evitar el risc de ruptures circulars i lliscaments en massa, s'haurà de realitzar un estudi d'estabilitat de talussos a fi de definir durant l'explotació l'alçària màxima de talús i l'angle de talús de treball tant en els bancs d'explotació com en el talús general de treball.  
. S'haurà de dissenyar un sistema de drenatge que dirigisca les aigües cap a les línies de vessament natural per a evitar alteracions en la hidrologia superficial i que les aigües arriben a les zones d'actuació, evitant d'esta manera l'erosió dels terrenys.  
. S'haurà de prestar màxima atenció als talussos d'enderrocs per estar constituïdes per materials solts fàcilment disgregables, es modelaran de manera que es garantisca l'estabilitat i es minimitze l'erosió per l'aigua de vessament.  
. El procés de restauració s'anirà realitzant a mesura que vagen acabant les labors extractives en les diferents zones d'actuació.  
. La recollida i canvi d'olis de la maquinària s'haurà de realitzar en els llocs destinats amb aquest fi, i impedir el possible vessament d'aquests en les tasques de manteniment de la maquinària.  
. S'haurà de realitzar un reg periòdic de pistes, fronts i llocs d'abassegament per a evitar l'alçament de pols.  
. S'evitarà situar els runams en terrenys amb pendent.  
. Per al traçat de noves pistes, s'hauran de tenir en consideració els criteris ecològics per al seu traçat, l'eliminació i revegetació de pistes si aquestes no queden com traçats definitius, la revegetació de talussos, etc.  
. Els parcs de maquinària se situaran en llocs de mínim impacte visual o bé es crearan pantalles visuals per a ocultar-los.  
. S'haurà de tenir en compte el patrimoni cultural valencià a l'hora de desenvolupar els projectes.  
. S'haurà de protegir tot el traçat de l'assegador de Losa, com també l'amplària legal d'aquest.   
. Es protegeix part del domini públic hidràulic de la rambla de Villar.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Control de pols sobre la vegetació adjacent.  
. Control de l'aparició de processos erosius.  
. Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.  
. Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.  
. Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.  
. Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.  
. Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en les labors de restauració, així com del seu correcte transport i manipulat prenent les mesures oportunes per a la seua major supervivència.  
Després d'estudiat l'expedient i revisada la documentació, l'actuació que es pretén dur a terme, és la regularització del sòl afectat per les explotacions mineres, algunes en actiu i altres en estat d'abandó, la qualificació urbanística de les quals no és d'acord amb l'ús que actualment posseeixen.  
Per tant, la modificació té com a fi l'adequació de les normes subsidiàries a la realitat urbanística del municipi, buscant un ús dels recursos miners més coincident amb el respecte al medi ambient, restaurant aquelles zones que han sigut abandonades durant anys i una explotació més raonada de les noves.  
En general, la proposta tramitada potencia l'ampliació de les àrea amb explotacions existents i la recuperació d'explotacions abandonades sense restaurar.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar favorable a l'efecte ambiental el Projecte de modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries del terme municipal d'Higueruelas (València) promogut pel mateix Ajuntament d'Higueruelas, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb la documentació tramitada i ajustant-se als següents condicionants:  
A nivell general:  
1. Els terrenys que es troben sobre forests d'utilitat pública i sobre els quals es pretenia la requalificació del sòl a sòl no urbanitzable comú d'ús miner quedaran com a sòl d'especial protecció forestal permetent-se en ells l'ús extractiu.  
2. La legalització de cada una de les explotacions mineres que se sol.liciten al terme municipal haurà de disposar de la corresponent declaració d'impacte ambiental actualitzada a aquestes normes subsidiàries.   
3. Qualsevol activitat minera dins de la zona de domini públic hidràulic quedarà limitada a autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En cap cas es permetrà la circulació de vehicles al llarg i a través de la zona de policia de la rambla de Villar.  
4. Qualsevol activitat minera que se situe dins de la forest d'utilitat pública haurà de sol.licitar la corresponent ocupació de forest davant dels serveis territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
5. Aquelles explotacions situades en terreny forestal estaran disposades a allò que estableix el Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.   
6. Es limitarà l'obertura de noves explotacions visibles des de la CV-15 i des del nucli urbà d'Higueruelas.  
7. Els accessos a les explotacions hauran de tramitar-se juntament amb el projecte d'explotació i quedaran inclosos dins de l'estudi d'impacte ambiental. En cap cas es permetrà el pas de camions pel nucli urbà.  
8. Els runams seran temporals i els estèrils s'utilitzaran per a la restauració dels fronts d'explotació i el farciment dels buits existents. En cap cas se situaran runams en zones d'elevat pendent ni afectant barrancs.  
9. Qualsevol nova obertura de pedrera haurà de projectar-se de manera que el període d'explotació i la restauració d'aquesta no excedisca els 10 anys.  
10. Les aigües subterrànies interceptades per les explotacions hauran de ser tractades adequadament evitant la contaminació d'aquestes.   
11. La restauració de les explotacions anirà encaminada a la remodelació de talussos mitjançant el desdoble de bancs d'explotació o aportació de material estèril. Els paràmetres de restauració que s'usaran són els següents: talussos de 5 m d'alçària, amb amplària de berma mínima de 3 m i un angle d'inclinació respecte a l'horitzontal de 35º, tenint en compte que el talús final de restauració serà inferior a 25º. Posteriorment, per a iniciar les tasques de revegetació s'aportarà 0.5 m de terra vegetal realitzant en primer lloc una sembra de llavors (gramínies i lleguminoses) que retinga el sòl i posteriorment es plantaran espècies arbustives i arbòries pròpies de la zona.  
12. Els residus generats en les explotacions seran emmagatzemats adequadament i gestionats a través d'un gestor autoritzat.  
A nivell de detall:  
1. Zona Peñas de Dios. Es consideren únicament dos possibles àrees d'explotació, les quals ja han sigut afectades per antigues pedreres.  
1.2. Àrea circuit motocròs. Es presentarà un projecte d'explotació-restauració que elimine el risc de despreniment de la muntera calcària que existeix actualment, que restaure els runams situats en el vessant del turó orientat cap al nucli urbà i restaure l'àrea afectada per antigues explotacions en la capçalera del barranc a la vora de la carretera. El termini màxim per a executar aquest projecte serà de 5 anys.  
1.2. Àrea antiga pedrera (MUP Los Rodenos). Es limitarà l'explotació fins als materials calcaris del cenomanià que no es veuran afectats i l'extensió lateral quedarà limitada a la visibilitat de l'explotació des de vies de comunicació i nucli urbà d'Higueruelas.  
2. Zona Cerro Madroño. A fi d'eliminar riscs de despreniments, reduir l'impacte visual i millorar la restauració de l'explotació podrà ampliar-se el perímetre d'explotació per l'est rebaixant la muntera calcària fins a la cota del camí de recent obertura que existeix en el vessant oriental del turó.  
3. Zona Cerro Pinares. L'àrea proposada quedarà limitada lateralment per la visibilitat des de la carretera i el sostre el limitarà la muntera calcària del cenomanià. La restauració dels fronts actuals d'explotació es realitzarà mitjançant l'aportació de material estèril procedent de runams.  
4. Zona est de la carretera. Les dues explotacions existents, una inactiva i una altra activa presentaran sengles plans de restauració integrant l'àrea a l'entorn i garantint l'estabilitat de vessants per les quals discorre el traçat de la carretera.  
5. Zona W del barranc de Villar. Haurà de tenir en compte la possible afecció al domini públic hidràulic.  
Segon  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de setembre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 114/03-AIA  
Títol del projecte: Fàbrica d'adobs orgànics i restauració d'àrea mitjançant dipòsit controlat de RCD  
Promotor: Abonos Orgánicos Nacionales, SA (ABORNASA)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Ubicació: Paratge Serra Mitjana del terme municipal d'Alacant  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
El projecte aborda la construcció i explotació d'una fàbrica d'adobs orgànics, la construcció d'una planta de valoració de residus de la construcció i demolició i la restauració d'una àrea degradada mitjançant l'abocament controlat dels residus inerts procedents de la planta.  
La superfície total que ocupa el projecte es distribueix de la manera següent:  
. Àrea de serveis i control: 2.637 m²  
. Àrea de RCD i abocador: 91.434 m²  
. Àrea de compostatge: 18.150 m²  
. Àrea de reforestació: 110.176 m²  
. Àrea de reserva: 93.002 m²  
L'àrea de serveis i control constarà d'una bàscula i una oficina de serveis en la qual es realitzarà un control exhaustiu de l'entrada dels materials a les instal.lacions.  
Per a la fabricació d'adobs s'utilitzaran residus orgànics procedents de restes de poda, residus de parcs i jardins, restes agrícoles, residus d'explotació forestal, algues procedents de neteja de platges, subproductes orgànics de la indústria agroalimentària, serradura i borumballes de fusta, llots de depuració d'estacions depuradores d'aigües residuals urbanes i altres assimilables.   
Es disposarà d'una zona d'emmagatzemament de restes vegetals situada al costat del camí d'accés als túnels i una altra situada al costat dels túnels de manera que permeta mantenir una capacitat de procés diària constant i independent de les entrades rebudes.  
Els materials que s'han de compostar es mesclen en l'àrea o plataforma de mescla i s'introdueixen en els túnels de fermentació on mitjançant sistemes d'aireig forçat i sistemes d'aspersió d'aigua aconsegueixen després de quatre setmanes de fermentació l'obtenció d'un material fermentat que es recollirà en una plataforma exterior on es triturarà i garbellarà a fi d'homogeneïtzar la granulometria. El producte final serà ensacat o emmagatzemat a granel en l'àrea d'estoc.   
En els túnels de fermentació es disposa d'un sistema de captació i tractament de gasos que evita l'emissió de gasos i males olors a l'exterior del túnel.  
El tractament dels llots ha sigut iniciat en l'EDAR amb la digestió anaeròbia i la deshidratació mecànica, i es finalitza en les instal.lacions amb el compostatge i la maduració en el túnel.  
Totes les instal.lacions se situen sobre solera de formigó i disposen de sistema de recollida d'aigües pluvials i lixiviats.  
Àrea de restauració mitjançant depòsit controlat de RCD i classificació de materials valoritzables. Es tracta d'un abocador controlat de residus inerts procedents de la construcció i demolició que donarà servei a l'àrea metropolitana d'Alacant i la capacitat de tractament aproximada del qual serà de 100.000 t/any. Previ a l'abocament, els residus seran classificats i valorats en la planta de RCD que se situarà en una àrea situada a la vora de l'abocador. Els residus valoritzables (fustes, elements metàl.lics, plàstics, etc.) es lliuraran a un gestor autoritzat i la resta de residus inerts passarà a una línia de triatge mecànic que incorpora una picadora-trituradora de runes per al reciclatge de materials o bé per al depòsit final en abocador.  
La plataforma on se situa la planta de RCD es localitza en una zona pràcticament plana que serà pavimentada amb solera de formigó i es dotarà de pendents adequats per al desguàs d'aigües pluvials i la recollida de lixiviats. Els lixiviats s'abocaran al vas d'abocament de residus inerts.  
El vas d'abocament se situa en una zona de morfologia deprimida on, aprofitant una elevació del terreny (lloma) i recolzant-se sobre ella, es disposarà d'un talús o dic perimetral de 12,6 m d'alçària que configurarà el vas inicial d'abocament. El farciment s'anirà realitzant mitjançant terrasses de 5 m d'alçària amb pendent del 22º i separades per bermes intermèdies dotades de contrapendents de 2-3% fins a aconseguir com a cota superior de 125 m.  
L'abocador s'impermeabilitzarà amb una capa d'argiles de 0,5 m de grossària i disposarà d'un sistema de recollida i emmagatzemament de lixiviats que permetrà la reutilització d'aquests en les instal.lacions. Per a evitar l'entrada d'aigües pluvials a les instal.lacions es disposarà d'una xarxa de canals perimetrals de drenatge que conduiran les aigües cap al drenatge natural dels terrenys circumdants.  
A mesura que recresca el vas anirà segellant-se i adequant-se per a la posterior revegetació d'aquest. Sobre la capa de residus es disposarà d'una barrera mineral impermeable d'argiles de 30 cm de grossària, sobre aquesta es disposarà d'una capa d'àrid de 0.30 m de grossària per a drenatge d'aigües superficials i, finalment es disposarà d'una capa de terra vegetal d'1 m de grossària sobre la qual es realitzarà la revegetació a fi d'adequar la superfície a l'entorn.  
Per a la revegetació del got es realitzarà en primer lloc una hidrosembra per a aconseguir una ràpida coberta vegetal i posteriorment es realitzarà una plantació d'espècies arbustives autòctones com el romer, l'espart, l'arç negre, el timó i el margalló amb una densitat de 1.500 u/ha.  
L'àrea de reforestació circumda les actuacions projectades i té per objectiu l'amortització i integració de les instal.lacions en l'entorn. Les accions que s'han de dur a terme són les següents: manteniment de la vegetació natural existent, condicionament i millora dels peus de garrofera, olivera i ametler existent i reposició dispersa d'aquests, revegetació de talussos creats en les instal.lacions. Les espècies que s'han d'utilitzar seran en general arbusts de port mitjà-baix i amb baixos requeriments hídrics.  
Àrea de reserva. Se situa a l'altre costat de la carretera que travessa les instal.lacions i es reserva per a futures instal.lacions de tractament de residus.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de les solucions tècniques adoptades  
La distribució de les instal.lacions que componen el centre de valorització i eliminació de residus és realitzat de la manera següent:  
. L'àrea de servei s'ha situat en el punt més pròxim a l'accés de la parcel.la des del vial asfaltat i per a aprofitar l'antiga edificació existent, com també la possible connexió de serveis d'aigua i electricitat.  
. L'àrea de restauració (abocador) està situada en la zona més degradada i la morfologia més adequada.  
. L'àrea de valoració i classificació de RCD està situada en el camí d'accés entre la bàscula i l'àrea d'abocament.  
. L'àrea de compostatge s'ha situat en la zona central de la parcel.la a fi d'augmentar les distàncies amb el perímetre de les instal.lacions.  
. L'àrea de reforestació està situada en tot el perímetre de la parcel.la.  
. L'àrea de reserva és la zona més allunyada de l'actuació.  
Pel que fa a les instal.lacions, cal indicar el següent:  
El mètode de compostatge mitjançant aireig forçat redueix els elements volàtils i les males olors ja que elimina el volteig, es realitza en túnels tancats i disposa de sistemes de captació i tractament de gasos.  
La planta de RCD permet la valorització de determinats materials recuperables i redueix el volum dels residus que s'han d'eliminar en l'abocador augmentant així la vida útil d'aquest.  
Per a la ubicació de l'abocador s'ha triat una àrea de morfologia deprimida i degradada per antics abocaments.  
En conjunt i pel que fa a les instal.lacions i sistemes de tractament el Servei de Residus Urbans d'aquesta Conselleria els considera adequats i acordes amb les normatives vigents pel que fa a tractament i eliminació de residus.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
En data 11 d'abril de 2003, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant, remet l'expedient i sol.licita la corresponent declaració d'impacte ambiental, conforme al que disposa l'article 20 de la Llei del sòl no urbanitzable.  
Posteriorment, en data 24 de novembre de 2003, es reitera la sol.licitud de declaració d'impacte ambiental i es remet el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient emés en data 25 de gener de 2002 juntament amb les al.legacions presentades   
Vistes les al.legacions presentades al projecte per diversos organismes oficials, grups ecologistes i particulars, aquestes han sigut tingudes en compte a l'hora d'avaluar el projecte i comunicar a l'empresa promotora les mesures correctores que s'han d'adoptar per a la consecució d'aquesta resolució d'impacte.  
Informes sectorials.  
Consultat el Servei de Residus Urbans d'aquesta Conselleria, es rep en data 17 de juliol de 2003 informe tècnic en què s'indiquen certs aspectes que han de considerar-se i corregir-se en el projecte tramitat per a ajustar-se a allò que s'ha establit a la legislació vigent en matèria de residus.   
Es fa constar a més, que el projecte consta de 3 activitats diferents que estan sotmeses a autorització administrativa per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental i que per a l'obtenció de les esmentades autoritzacions és necessari desglossar el projecte en les tres activitats principals de gestió de residus incloses.  
Rebut aquest informe, es comunica a l'empresa promotora en data 24 de març de 2004, la necessitat de modificar el projecte inicialment tramitat, justificar la no-afecció al patrimoni cultural valencià i camins ramaders i realitzar les modificacions que en l'informe del servei de gestió de residus s'indiquen.  
En data 8 de setembre de 2004, l'empresa promotora remet a aquesta Direcció General l'ampliació del projecte i corregeix les deficiències tècniques assenyalades en l'informe del Servei de Residus Urbans i informe de no-afecció a camins ramaders emés pels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
A l'octubre de 2004, i basant-se en la nova documentació tramitada, es fa consulta al Servei de Residus Urbans, i es rep en data 5 de maig l'informe sol.licitat que informa favorablement el projecte però amb una sèrie de consideracions a tenir en compte.  
A l'agost de 2005, l'empresa promotora remet informe emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià en què posa de manifest la inexistència en la zona de jaciments etnològics i paleontològics per la qual cosa considera l'afecció al patrimoni nul.la. No obstant això, indica que resulta procedent aportar a aquesta Direcció General, l'estudi d'impacte ambiental i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
L'emplaçament previst per a la ubicació la planta d'adobs orgànics, es localitza en la zona compresa entre la Serra de Fontcalent i la Serra Mitjana, delimitant en un dels seus límits amb la pedrera de Valenciana de Cementos. La finca ocupa una superfície de 32, 692 ha i està dividida en dos per la carretera d'accés que uneix la factoria de Valenciana de Cementos amb la pedrera.  
El paisatge es caracteritza per la seua horitzontalitat, amb pendents suaus, sense elements verticals com arbratge i amb construccions disperses i de xicoteta alçària. El camp visual és ampli i el paisatge és homogeni.  
Els terrenys on se situa la instal.lació es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú segons el PGOU de l'Ajuntament d'Alacant.  
El nucli urbà més pròxim és l'Alcoraia, situada a més de 2 km de distància.  
El clima de la zona es classifica com a termomediterrani semiàrid que els mínims de precipitacions coincideixen amb els mesos de màximes temperatures, i presenta els majors valors en els mesos de tardor.  
Pel que fa a temperatures es refereix, es caracteritza per un hivern suau, amb una temperatura mitjana que se situa al voltant de 18º C i precipitacions mitjanes anuals pròximes als 339 mm, aconseguint l'ETP valors de 914 mm.  
Els vents presenten una acusada component NW en els mesos de novembre a març, a partir de març comencen a girar a l'est, i amb menor força cap al SE, fins a octubre, mes en què recuperen la seua orientació NW.   
Des del punt de vista geològic, la parcel.la se situa sobre materials quaternaris que pertanyen a depòsits de peu de forest i al.luvial de grossària variable i permeables per porositat. Infrajacents a aquests, afloren les calcàries, calcàries arenoses i margocalcàries cretàciques de baixa-mitjana permeabilitat que ocupen la zona i que afloren discordants sobre les calcàries noduloses del juràssic superior de Serra Mitjana.  
Els sòls on s'emplaça el projecte han sigut substituïts en la gran majoria d'aquests, per l'activitat antròpica que s'ha desenvolupat en la zona al llarg dels anys.  
Les formacions vegetals que es troben es corresponen amb espècies herbàcies i espècies integrants de comunitats ruderals i nitròfiles sense cap valor per a la conservació de la natura.  
Gran part dels terrenys que s'han d'ocupar constitueixen antics bancals de cultiu de secà, actualment abandonats.   
La vegetació natural que actualment es pot trobar en la contornada de la zona d'estudi dista prou de la potencial a causa principalment de la pressió antròpica. Actualment trobem pastius, timonedes, romerars i espartars.  
Igual que la vegetació, la fauna de la zona d'estudi no presenta valor per a la conservació a causa de l'alteració que han suposat les instal.lacions de tractament i eliminació de residus existents al costat de l'àrea del projecte i a les activitats extractives que rodegen la zona.  
Actualment són les espècies oportunistes les de major presència en la zona (gavines, esplugabous, rosegadores i animals domèstics), i es donen també espècies pròpies de matolls i zones degradades i de cultius.  
Pel que fa al patrimoni, s'ha realitzat una prospecció de l'àrea afectada i no s'ha observat cap tipus d'afecció al patrimoni cultural valencià.  
La zona d'estudi no es troba inclosa en cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, ni afecta cap LIC ni ZEPA, ni queda inclosa en cap microreserva de flora.  
1. Identificació i valoració d'impactes  
Els principals efectes ambientals que poden derivar-se de la construcció, explotació i clausura de les noves instal.lacions de tractament de residus són la producció de sorolls i emissió de gasos per la maquinària, alçament de pols, emissió de gasos i males olors en els processos d'explotació de les instal.lacions, generació de lixiviats, possible contaminació de sòls, aigües subterrànies i superficials, modificació de la dinàmica de l'escorriment superficial, inestabilitat de la massa de residus i despreniments, modificació del relleu, canvis d'usos del sòl, eliminació de vegetació, eliminació i desplaçament de fauna, afecció xarxa viària i infraestructures, increment d'elements volàtils i espècies oportunistes en la zona, modificació en el paisatge, afecció social, generació d'ocupació i correcta gestió dels residus.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Pel que fa a la planta de RCD i l'abocador annex, s'han pres les mesures protectores i correctores suficients per a garantir la correcta gestió dels residus i eliminar riscs de contaminació a les aigües subterrànies i superficials, contaminació de sòls, contaminació a l'atmosfera, afecció a la fauna i vegetació.  
No obstant això, es considera necessari que els lixiviats recollits en la planta de RCD s'emmagatzemen i tracten de manera diferent dels generats en l'abocador ja que no tindran la mateixa composició química en tractar-se de residus diferents dels depositats en l'abocador.  
De la mateixa manera, la capa de material impermeable que s'utilitza per al segellat del vas s'haurà d'incrementar a 0,5 m de grossària d'acord amb el que estableix el RD 1481/2001, d'eliminació de residus en abocador.  
Pel que fa a la recepció i emmagatzemament dels llots i altres residus fàcilment putrescibles, la instal.lació haurà de tractar-los en el mateix dia sense acumular-los en les plataformes d'abassegament de residus i evitar així processos de fermentació i males olors.  
L'àrea de mescla proposada en el projecte, situada en una plataforma oberta al costat de l'entrada dels túnels haurà d'aïllar-se de la resta d'instal.lacions mitjançant nau tancada semblant a la dels túnels evitant així, el vessament de possibles lixiviats procedents dels llots mesclats amb residu verd i les males olors produïdes per l'esmentada mescla.  
El programa de vigilància ambiental es desenvolupa al llarg de totes les fases del projecte, tant en la construcció, explotació, clausura i postclausra de les instal.lacions. No obstant això, haurà d'adaptar-se i dissenyar-se d'acord a l'annex III del Reial decret 1.481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador.  
Pel que fa a les mesures correctores, es realitzaran tasques de desinfecció, campanyes de desratització, neteja de residus en els camins, àrees de servei.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 6 a I annex II apartat 3 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estable que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Formular amb caràcter favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, aquesta declaració d'impacte ambiental corresponent a la fàbrica d'adobs orgànics, planta de RCD i abocador de residus inerts, situat al paratge Serra Mitjana del terme municipal d'Alacant, promogut per la mercantil Abonos Orgánicos Nacionales, SA (ABORNASA) sempre que l'activitat s'exercisca amb l'estricte compliment de totes les mesures proposades en la documentació tramitada, com també les modificacions introduïdes per les condicions següents:  
. Àrea de reforestació:   
1. Els treballs de reforestació s'iniciaran alhora que els treballs de construcció de les instal.lacions (naus, camins, plataformes, túnels de fermentació, etc).  
. Planta de RCD:  
. La maquinària de la planta haurà de treballar en via humida, de manera que la classificadora i la trituradora no siguen focus emissors de pols. Totes les cintes hauran d'estar carenades.  
. Haurà de disposar-se de subministrament d'aigua per a treballar en humit de manera continuada.  
. Per a evitar vibracions i sorolls hauran de revestir-se de goma aquelles superfícies metàl.liques on es manipulen els residus.   
. Els abassegaments de material classificat hauran de mantenir-se en condicions òptimes d'humitat complint allò que estableix l'article 51 del Decret 833/1975, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Els lixiviats recollits en la planta s'emmagatzemaran convenientment i seran tractats adequadament segons la seua composició.  
. Abocador de residus inerts:  
1. La capa de material impermeable que s'utilitzarà en el segellat de l'abocador incrementarà la seu grossària fins a 0.5 m d'acord amb el que disposa el RD 1.481/2001, relatiu a les instal.lacions d'abocament e residus.  
. Planta de compostatge:   
1. Els llots i la resta de materials putrescibles seran tractats el mateix dia de la seua recepció. En cas d'avaria de la instal.lació no s'autoritzarà la descàrrega d'aquest tipus de residus.  
2. El procediment d'admissió de llots haurà de preveure que hagen sigut sotmesos a un procés previ de digestió en l'EDAR d'origen, per a assegurar una reducció dràstica del contingut en matèria orgànica volàtil present i per tant una reducció d'emissions a l'atmosfera de composts orgànics volàtils.  
3. La plataforma de mescla, haurà de condicionar-se de la mateixa manera que els túnels de fermentació, és a dir ensostrada i tancada amb muret de formigó i lona impermeable fins al sostre.  
En l'àmbit d'instal.lacions en general.  
1. Es realitzaran tasques de desinfecció, campanyes de desratització, neteja de residus en els camins, àrees de servei i plataformes de treball. En cas d'aparició d'aus de grans mides, emissió d'ultrasons.  
2. Es mantindran les instal.lacions i els camins en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
3. En el cas de produir-se emissió de partícules a causa de l'emmagatzemament de matèries primeres a l'aire lliure, s'haurà de complir allò que estableix l'article 51 del Decret 833/1975, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72, de protecció de l'ambient atmosfèric, en el qual s'indica que en els parcs d'emmagatzemament a l'aire lliure de materials a granel es prendran les mesures adequades per a evitar que l'acció del vent puga alçar pols, cobrint-lo amb lona o plàstic o protegint-lo mitjançant col.locació de pantalles tallavents.  
4. Aquesta declaració queda supeditada a l'emissió de l'informe vinculant favorable que d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià emetrà el director general de Patrimoni Cultural Valencià.   
5. El pla de vigilància d'ambiental haurà d'ampliar-se per a ajustar-se a l'annex III del RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador. A més preveurà la vigilància i eficàcia de les mesures compensatòries que s'hi establisquen d'acord amb els apartats anteriors.  
Segon   
Es notificarà als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer   
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de setembre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 120/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Venís, SA  
Localització: Ctra. nacional 340, km 56,5 Vila-real (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Venís, SA és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal.lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada), en les instal.lacions de la carretera nacional 340, km 56,5 Vila-real (Castelló), específicament de fabricació de taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles, també obtinguda en les seues instal.lacions i esmalts, amb una capacitat de producció tal que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.   
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per l'activitat d'aquesta i el produït en el seu desmantellament.   
La capacitat productiva actual és 9.030.000 m²/any, equivalent a unes 600 t/dia  
Les instal.lacions industrials consten de 2 plantes de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció de gres porcellànic per a paviment i revestiment, partint d'argila bruta, comportant totes les operacions bàsiques: preparació d'argiles, atomització d'argiles, dosificació de colors i altres, mòlta, homogeneïtzació, premsatge de la pols obtinguda en l'atomització, seguit de l'assecament del taulell conformació, esmaltada i serigrafia de la cara vista, cocció en forns de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, rectificació de vores, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. I disposa, a més, d'altres instal.lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltació, magatzem de pantalles serigràfiques, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), unitats de generació i distribució d'energia elèctrica etc., i està dotada, d'altra banda, d'elements anticontaminació, com ara sistemes de captació de pols generada en diferents equips i instal.lacions i depuradora d'aigües residuals de procés.  
Disposa de xarxes separades de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals d'ús domèstic abocades al clavegueram municipal i de pluvials, havent sigut autoritzat per la Confederació Hidrogràfica la canalització del col.lector de les pluvials fins al riu Sec, i disposa d'arqueta de control per a les primeres. I les industrials són recolliddes i tractades, i s'hi exposa que són depurades i reciclades totalment, per una les de neteja i per una altra les de mòlta procés i rectificació, i són recuperades en l'atomitzador. Té sol.licitada a l'Ajuntament resolució expressa d'acceptació dels abocaments al clavegueram, amb informe favorable de la policia d'aigües.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila, i esmalts i colors ceràmics, i com a fonts d'energia, gas natural canalitzat i electricitat.  
Tramitació administrativa  
En data 26 de juliol de 2005 es complementa la documentació presentada anteriorment amb :  
1) Certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos  
. Informació pública a què va ser exposat per la DG de Qualitat Ambiental en el DOGV   
. Projecte bàsic de sol.licitud d'autorització ambiental integrada (documents I i II).  
. Documentació complementària presentada en data 12 d'abril de 2005.  
Disposa de llicència d'activitat anterior per ampliació en data 13 d'octubre de 1998.  
La parcel.la de Venís, SA, segons informe municipal de 8/8/03 està situada en una qualificada com a sòl urbà industrial subzona IND-2 (polígons industrials), part en sòl urbanitzable homologat, inclòs en el PAI, i part en el PAI de la unitat d'execució Venís-I pendent en aqueix moment de l'aplicació de l'aprovació del projecte de reparcel.lació, havent sigut acceptable l'emplaçament i havent sigut aprovats els informes emesos pels tècnics municipals per a ampliació de l'activitat. Executat a falta d'un col.lector de pluvials del PGMOU del municipi de Vila-real, havent sigut autoritzada la seua canalització per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 31 d'octubre de 1996.  
Consultat l'inventari de jaciments arqueològics, el patrimoni historicoartístic no inclou cap protecció afecta als terrenys o edificacions, i sense conéixer-se l'aparició de restes d'interés durant les edificacions, segons informe urbanístic.   
Va ser sotmés a informació pública per la DGCA en el DOGV 5.023, de data 8/9/2005 i en l'Ajuntament, constant els certificats de no haver-se presentat cap al.legació al projecte de la fàbrica existent ni de l'ampliació.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol.licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La fabricació de taulells ceràmics i l'atomització d'argiles requereixen elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids i abocaments.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la Cartografia Temàtica del Territori de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una concentració d'indústries hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i puguen establir-se controls addicionals.  
L'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, és correcte, sent els valors mitjana d'immissió de la localitat de Vila-real inferiors als límits de valors guia.  
Pel que fa al tractament donat per a la manipulació, emmagatzemament i gestió de residus generats durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, es consideren correctes la prescripcions assenyalades en el projecte, i no s'hi troba cap deficiència amb allò que s'ha prescrit en la legislació vigent.   
És ressenyable que es preveu un abocament al clavegueram d'aigües residuals sanitàries i industrials depurades, per la qual cosa hauran d'analitzar-se i caracteritzar-se i gestionar-se com a residu en cas de no complir-se els condicionants d'abocament. Havent d'establir-se controls periòdics, davant de tot en els canvis de formulacions.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal.lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, i són per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Es proposen una sèrie de condicions, i han de ser observades les mesures correctores següents:  
1. Contaminació acústica. Vibracions  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
2. Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total de 81 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En la els forns i assecadors i atomitzadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts i els seus recicles.  
. La descàrrega de camions-bolquet és un punt de generació de pols. La caseta de descàrrega haurà de disposar d'un sistema de captació de pols, degudament dimensionat, capaç d'impedir l'eixida de pols.  
. En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificació i d'altres focus difusos de les instal.lacions i el produït pel trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en allò que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els següents límits de en xemeneies dels processos d'atomització:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m³  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m³  
Cl2 230 mg/m³  
ClH 460 mg/m³  
SO2 4300 ppm  
Opacitat 2 (Ringelman)  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
1. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix de la xarxa municipal general de proveïment de la zona industrial per a l'ús humà i de dos pous propis per a l'ús industrial.  
Les aigües residuals del procés industrial procedents de la polida dels taulells, de la mòlta i preparació d'esmalts i neteja de les instal.lacions són reprocessades en l'atomització després de la depuració per procés fisicoquímic de floculació-coagulació.  
Les aigües residuals d'ús sanitari s'aboquen al clavegueram municipal, després de la depuració biològica d'aquestes, i han de ser vigilats els paràmetres exigits en l'ordenança municipal i atenir-se als controls i periodicitat que aquesta disposa.  
Els únics equips anticontaminació disposats en xemeneies són de captació de pols per via seca, per la qual cosa no generaran abocaments, excepte en atomitzador, que tampoc genera per aspectes inherents al sistema de llavatge i recuperació.  
2. Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
A causa de la impermeabilització de tota la planta mitjançant pavimentació contínua no es preveu contaminació possible del subsòl.  
3. Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà una àmplia gamma de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: llots i aigües de procés, envasos usats de paper, plàstic i cartó contaminats, recipients i big-bags deteriorats, envasos usats, dissolvents, productes caducats, elements d'equips mecànics i ferralles, oli i filtres d'oli, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, mànegues filtrants deteriorades, aerosols, guants i màscares, etc.  
Les zones d'emmagatzemament dels residus, disposició i característiques constructives, estan suficientment descrites i acceptables segons la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus i el Decret 833/88, de residus perillosos fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
1. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura de les emissions gasoses i acústiques, i no s'hi exposa res respecte d'això del control de la generació i gestió dels abocaments i residus, es tindrà en aquest punt, en consideració les prescripcions assenyalades en el punt anterior.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal.lacions per a la qual, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal.lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Venís, SA, implantada en la carretera nacional 340, km 56,5, del terme municipal de Vila-real (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex al mateix i l'estudis d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i lliurades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2. Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3. El titular de la instal.lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4. Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits en l'ordenança municipal a aquest efecte.  
5. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
6. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), havent de complir-se allò que estableix el títol lV, capítol ll: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
7. L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no s'hi produïsquen turbulències que en garantisquen la dispersió   
8. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats Serveis Territorials.  
9. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel.la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal.lacions que puguen estar pròxims o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col.laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. Anàlisi d'abocaments de les aigües residuals industrials per OCA anualment.  
. Caracterització dels residus de la depuració (llots i aigües abocades).   
. S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, s'haurà de remetre anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
1. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
2. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 122/2005-AIA  
Títol: Modificació puntual número 9 del Pla general d'ordenació urbana, equipament docent  
Promotor: Ajuntament de la Vilavella  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Al nord-oest del nucli urbà, al costat del sector de sòl urbà definit com a equipament docent núm. 9  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
La modificació presentada consisteix en la redelimitació del perímetre del sector classificat com a equipament docent a fi d'establir un límit concret i reconegut, al mateix temps que s'exclou del sector un viari de domini públic que anteriorment s'havia inclòs. Aquesta última part eliminada s'esmena amb la inclusió, en el nou perímetre, d'uns terrenys confrontants a l'antic límit, classificats pel PGOU com a sòl no urbanitzable comú, els quals són l'objecte d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La redelimitació proposada per a l'actual perímetre implica la reclassificació a sòl urbà d'equipament docent d'un sector de sòl no urbanitzable comú, la superfície de la qual ascendeix a 785 m².  
El sector de forma lleugerament rectangular presenta els límits següents:  
. Nord: s'ajusta al marge d'un camí veïnal que voreja en aquest punt.  
. Sud: sòl no urbanitzable de bosc baix.  
. Est: anterior delimitació de sòl urbà.  
. Oest: sòl no urbanitzable d'horts de tarongers.  
3. Alternatives  
No s'hi han presentat alternatives de projecte.  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 20 de juliol de 2005 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló va remetre una còpia de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i del certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos els documents, relatiu a la modificació puntual núm. 9 del PGOU del municipi de la Vilavella, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Mediterráneo de Castelló, de data 14 de març de 2005 i en el DOGV núm. 4981, de 8 d'abril de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al.legacions ni reclamacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de la Vilavella, en els quals s'incloïa l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al.legacions presentades, acompanyat per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 27 de juny de 2005.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
La documentació presentada, i especialment l'estudi d'impacte ambiental, no té els continguts mínims establits per l'Ordre 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar en aquesta Conselleria, malgrat d'això s'ha seguit amb el tràmit d'avaluació ambiental sense requerir una possible ampliació de documentació, a causa del caràcter dotacional de la proposta, a la grandària de la superfície afectada que ascendeix a 785 m², a l'objectiu buscat amb l'esmentada modificació i especialment, perquè no s'han observat condicionants ambientals que facen inviable aquesta proposta.  
Sol.licitud d'informes sectorials  
No s'han sol.licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. L'estudi d'impacte ambiental no fa cap referència als jaciments arqueològics que es troben pròxims al sector d'estudi, el Castell, al nord, i la Coveta del Sou, al sud. L'existència d'aquests jaciments i, concretament, la seua proximitat augmenta la probabilitat de trobar algun tipus de resta arqueològica en el sector d'estudi.  
No obstant això, no consta en l'expedient l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. De l'estudi d'impacte ambiental es desprén que el sector afectat se situa en el pis intermedi del triàsic, presentant quasi exclusivament dolomies o calcàries.   
Pel que fa a característiques mecàniques, l'estudi diu que la zona és apta per a suportar càrregues normals d'edificació i la seua estabilitat i capacitat portant és elevada, i varia segons siga el subsòl.  
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, sent la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar.   
L'estudi d'impacte ambiental presentat explica que en aquesta zona l'aigua s'infiltra donant lloc, a mantells freàtics captats amb facilitat en els nombrosos pous existents en la localitat, per la qual cosa s'haurà d'evitar l'excessiva impermeabilització del terreny per a garantir la filtració de les aigües d'escorriment, a fi que continuen existint aquests mantells freàtics.  
2. El sector d'estudi es caracteritza per una topografia atalussada de pendent accentuat, amb risc d'erosió elevat i per tant, per una capacitat d'ús molt baixa.   
Per això, i a més a més, a fi de produir el menor impacte, tant físicament com visualment a l'entorn natural, se suggereix que s'evite el desmunt del talús, i que es destine a zona verda, i utilitzar per a l'enjardinament d'aquest espècies pròpies del lloc.  
3. La vegetació natural presenta, segons l'estudi d'impacte ambiental, les lògiques relacions amb el clima i sòl estudiats. De manera molt generalitzada, els seus caràcters són propis dels països mediterranis amb adaptacions a la sequera estival: arbusts llenyosos, matoll espinós de fulles dures i arrels profundes.  
S'aprecia que no hi ha cap espècie que es trobe protegida per la legislació actual i que la vegetació està fortament antropitzada.  
4. La fauna més destacable de la zona són algunes xicotetes aus que normalment es troben associades al cultiu de cítrics. Apareixen també aus d'hàbitat nocturn que s'alimenten de ratolins i altres xicotets rosegadors. A més assenyala la presència d'una entofauna d'escassa varietat, com també de xicotets rèptils i rosegadors comuns.  
Finalment l'estudi d'impacte ambiental assenyala que a causa principalment de la proximitat de la població i, en alguna part, al trànsit de les vies circumdants i als insecticides i herbicides usats en els horts de la zona, la fauna és extremadament pobra, i es limita a alguns vertebrats (ratolins i sargantanes, etc.) i a algunes aus (caderneres, fringíl.lids, etc.)  
5. En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o major volum d'aigües residuals, que no obstant això seran tractades per l'EDAR de Nules-la Vilavella. L'evacuació d'aigües residuals es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal.  
En l'estudi d'impacte ambiental no es fa cap referència a la gestió dels residus sòlids urbans, havent d'incorporar la gestió d'aquests a la gestió ja existent en el municipi.  
6. El clima s'emmarca en el típic de la vessant mediterrània i litoral, caracteritzat per l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival.  
Per la seua situació geogràfica, el règim de vents està fortament influenciat pel règim de brises marines diürnes i nocturnes. En aquest cas tenen especial importància les brises de vessant del Turó del Castell i de la forest de Santa Bàrbara.  
7. La qualitat intrínseca del paisatge és baixa, es tracta d'una zona de ribassos sense cap aprofitament ni valor paisatgístic destacable. No obstant això, la qualitat visual ofereix algun interés, bàsicament influenciada pel paisatge de la proximitat del contrafort muntanyós del Pilonet de Santa Bàrbara i el turó del Castell.  
8. El projecte avaluat es troba ubicat administrativament en el terme municipal de la Vilavella, situat en la província de Castelló. El municipi és eminentment agrícola i la proximitat d'aquest a Nules fa preveure un moderat potencial pel que fa a l'augment de la seua població i corresponent previsió de sòl dotacional.  
9. L'estudi d'impacte ambiental no té mesures correctores.  
L'única cosa que s'indica, a aquest respecte, en l'estudi d'impacte ambiental, és que la requalificació afecta una escassa extensió i es realitza en una zona d'interés ecològic poc important, a la vora del nucli urbà i que com la major part de les instal.lacions es troben pròximes, només es tracta de prolongar-les subterràniament des del poble, per la qual cosa les lesions que puguen causar les obres que es realitzen són pràcticament ínfimes.  
10. L'estudi d'impacte ambiental no té el programa de vigilància.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual número 9 del Pla general d'ordenació urbana de la Vilavella, relativa a la delimitació del sòl dotacional docent d'aquest municipi, promogut per l'Ajuntament de la Vilavella, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys confrontants.   
. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests o qualsevol altre tipus de residu.  
. La terra vegetal extreta que siga susceptible d'aprofitament, si es procedira a esborrar el talús, s'haurà de mantenir en condicions adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzemament del sòl eliminat, a fi de garantir que no perda les seues propietats.  
. Descripció de les espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les zones verdes, optant sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.  
. Definir com es resoldrà la canalització de les aigües d'escorriment, per a donar-li al talús el tractament adequat a fi de dotar-lo de l'estabilitat necessària per a evitar possibles lliscaments o afonaments de terra.  
. L'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió dels residus sòlids complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.  
. Totes les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de setembre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 130/05-AIA  
Títol: Indústria de fabricació de molls   
Promotor: Ibérica de Suspensiones, SA  
Localització: Polígon industrial La Mina . Nules (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Ibérica de Suspensiones, SA, és una indústria del sector siderúrgic i activitat tractaments tèrmics i de superfícies afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 2.6 (instal.lacions per al tractament de superfície de metalls..., amb volum de cubetes superior a 30 m³...), en les instal.lacions de la qual, del polígon industrial La Mina . Nules (Castelló) realitzen l'activitat de fabricació de molls i amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per l'activitat d'aquesta i el produït en el seu desmantellament.   
Ibérica de Suspensiones, SA, situada en una parcel.la qualificada com a sòl urbà consolidat d'ús industrial, en la parcel.la 2328401 del polígon industrial del municipi de Nules, i obtingué la llicència en data 10 de desembre de 1992, segons s'expressa en el certificat municipal de compatibilitat urbanística en el pla parcial sector 2 al costat de la CN-340, expedit el 18/12/03.  
La parcel.la amb una superfície de 55.000 m², dels quals 11.310 m² estan edificats, afronta al nord i est, amb altres activitats industrials.  
Es nodreix d'aigua subministrada per FACSA i la tracta mitjançant osmosi inversa per a poder utilitzar-la en el procés, emprant temporalment per a reg els rebutjos de l'osmosi inversa. I gestionant les aigües residuals d'ús sanitari, en no tenir col.lector municipal, tenint sol.licitada l'autorització d'abocament.  
Les instal.lacions industrials amb una capacitat de producció anual de 5.500.000 molls helicoïdals (12.100 t/any) consten de diverses línies de treball amb una sèrie de bótes de llavatge i banys, intercalades entre les diverses etapes del procés, generant una important quantitat d'aigües residuals i banys esgotats de caràcter perillós, procedents de les diverses bótes de tremp i revingut, rentats i neteja, i són conduïdes aquestes últimes a la depuradora, les aigües residuals industrials de la qual depurades són utilitzades per a reg de la parcel.la, en mancar connexió a EDAR el clavegueram municipal a què està connectada la indústria, i manca en conseqüència de permís d'abocament.  
Tenen 35 focus d'emissió, i es mesura en 23 d'ells. Els focus d'emissions són els procedents de les calderes, forns de reveniment i curació, els bafs de les bótes de fosfatatge, cabina de cataforesi, estufes de curació i filtres de mànegues de granallatge.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèria primera exclusivament vareta d'acer i com a productes auxiliars una àmplia gamma, i són de caràcter perillós alguns d'ells, com ara dissolvents, olis de tremp, àcids fosfòric, clorhídric, nítric, etc.   
Antecedents  
. En el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental consta l'expedient 174/01-AIA, per a l'obtenció de l'autorització administrativa de productor de residus perillosos, resolta favorablement el 3/10/01, en la qual no s'autoritzava de cap manera l'abocament d'aquests al terreny, condicionada a la resolució d'aquest punt.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de març de 2005 es rep, remés per l'Àrea de Qualitat Ambiental, el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència,  
En data 29 d'agost de 2005 l'Àrea de Qualitat Ambiental informa que havent-se sotmés a exposició pública en data 18 de juliol de 2005 la sol.licitud d'autorització ambiental integrada, no s'hi van presentar al.legacions en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament, del certificat de la qual expedit el 10 d'agost de 2005 s'hi adjunta còpia, havent transcorregut el període d'informació pública.  
La indústria va obtenir llicència d'activitat el 10 de desembre de 1992.  
En considerar completa la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol.licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La indústria de tractaments tèrmics i superficials de l'acer requereix moderats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup C en l'epígraf 3.1.1, Generadors de vapor de capacitat de producció inferior a 20 t/h.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats.   
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats, en tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos.   
És l'abocament d'aigües residuals industrials punt fonamental per a controlar-ne la qualitat.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal.lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'ls classifica dins del grup C segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera, del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents de les calderes i cabines de cataforesi i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, i sorolls, com també l'originat per l'abocament de les aigües residuals.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen les condicions següents:  
1. Contaminació acústica. Vibracions.  
Aporta els resultats del mesurament de l'afecció acústica real produïda per la indústria de referència, duta a terme per un OCA. Es troben punts en què se sobrepassen els límits màxims permesos, sobrepassant-se sempre els límits nocturns.   
2. Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total de 35 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, havent de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.   
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En les calderes: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2,,ClH i probablement COV procedents del desgreixatge.  
. En la resta d'unitats: Les partícules procedents de cabines de pintura i refredament i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
La indústria es troba recollida en el grup C, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada Ordre.  
1. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria és proporcionat per FACSA.  
La indústria no té xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials.  
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües sanitàries, actualment gestionades a EDAR i les aigües de les unitats del procés industrial, sense connectar-se al col.lector d'abocament en mancar actualment d'EDAR aquest polígon. Les aigües industrials es recullen i tracten en depuradora mitjançant procés fisicoquímic. S'empren per a regar, malgrat sobrepassar determinats límits, i no portar-se'n un control periòdic.  
2. Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
La contaminació del subsòl és un punt que s'ha de tenir especial control.   
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte, i s'hi indica que no es preveu cap tipus de contaminació subterrània, no obstant tenir previst el seu abocament al terreny transitòriament.   
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer expressa taxativament la prohibició de qualsevol abocament al sòl.  
Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües, olis lubricants esgotats, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, paper i cartó contaminat, guants i màscares, aerosols, etc. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte, un magatzem cobert adossat a la nau principal, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat. Els llots de les fosses sèptiques es recullen directament.  
Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de les emissions i immissions gasoses i el control de la generació i gestió de residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal.lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal.lació d'una indústria per a la fabricació de molls helicoïdals, promoguda per Ibérica de Suspensiones, SA, que s'ha d'implantar en el polígon industrial la Mina, s/n, del terme municipal de Nules (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, en no complir-se les condicions d'abocament, abocant al sòl sense autorització de l'organisme competent, i havent sigut advertit d'aquesta irregularitat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer mitjançant l'ofici N/R 93VI0023 de 29 de gener de 2004, en el qual se li atorgava el termini d'un mes per a la correcció.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de setembre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 142/05-AIA  
Títol: Instal.lació d'un hort fotovoltaic  
Promotor: Huerto Fotovoltaico Montesol SL  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Tuéjar  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal.lació d'un hort fotovoltaic sobre dues parcel.les de sòl classificat com a no urbanitzable comú, situades al paratge Cerrito del Mono, del municipi de Tuéjar.   
L'energia elèctrica generada serà evacuada a través de la línia elèctrica de mitjana tensió (20 KV) que passa per damunt de les parcel.les.  
Les edificacions que s'han de realitzar es resumeixen en la instal.lació de dues casetes mòbils (una en cada parcel.la) on se situaran els transformadors i els quadres de control, maniobra i protecció. També s'instal.larà una caseta mòbil prefabricada de 50 m² on se situaran els lavabos i s'habilitarà una sala per a emmagatzemar el material de manteniment necessari (aixades, tisores, esponges, etc.)  
Per a la instal.lació dels horts solars, tan sols es necessita excavar una xicoteta rasa correguda de 0,3x0,3 m on s'ancoraran els perfils metàl.lics que sustenten els plafons fotovoltaics. La rasa es reomplirà de formigó HA-25 i s'armarà amb ferro redó de 12 mm de grossària.  
L'hort fotovoltaic està format per 16 instal.lacions de 100 KW cada una. Al seu torn cada instal.lació està formada per 455 plafons.  
Perimetralment l'explotació s'encerclarà amb malla galvanitzada de forma romboïdal de 2 m d'alçària, recolzada sobre daus de formigó de 0,3x0,3x0,3 m. S'ha previst instal.lar una doble tanca interior situada a 1m de distància de la tanca exterior a l'efecte de col.locar en el corredor resultant, sensors i altres dispositius de seguretat.  
2. Alternatives  
Hi ha tres alternatives a la localització de l'hort, com són la instal.lació en sòl industrial consolidat, la col.locació dels plafons sobre els careners de les naus industrials i finalment la ubicació de l'hort en una altra zona del terme municipal de Tuéjar.  
A causa de les necessitats de superfície necessàries per a la instal.lació d'un hort fotovoltaic d'aquesta magnitud, i atés l'elevat preu del m² del sòl industrial, aquesta alternativa resulta inviable.  
Pel que fa a la instal.lació dels plafoms en els careners de les naus industrials, a causa de la magnitud d'aquest projecte i a l'ombra que es projectaria sobre els panells, provinent de les mateixes naus, fa inviable aquesta alternativa.  
També cal considerar com a alternativa a la localització, un altre paratge dins del qual considerem sòl no urbanitzable comú, el principal problema que sorgeix per a situar un hort d'aquesta envergadura és que l'orografia del terreny és molt abrupta i existeixen nombrosos pics i serres que provocarien ombres i per tant, disminució de rendiments.  
D'altra banda, la trajectòria de la línia de mitjana tensió, també és un factor a tenir en compte, per a l'emplaçament, atés que s'ha d'estar el més pròxim possible.  
Així i tenint en compte els dos últims factors considerats, l'emplaçament triat compleix amb els criteris bàsics establits, en tant que està situat en una zona plana, i està a sota d'una línia elèctrica.  
Tramitació administrativa  
En data 5 de setembre de 2005 la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la instal.lació d'un hort fotovoltaic.  
Informes sectorials  
En data 13 de juliol de 2005 es va rebre informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, on es menciona l'existència de materials arqueològics en la parcel.la 1645 del polígon 516 del terme municipal de Tuéjar.  
L'informe de la prospecció arqueològica planteja mesures correctores a fi de garantir l'absència d'afecció al patrimoni arqueològic. La mesura correctora plantejada consisteix en la realització de sondejos en ambdues parcel.les per a comprovar l'absència presència de restes arqueològiques. Aquests sondejos hauran de ser a manera de rases configurant una retícula sobre cadascuna de les parcel.les.  
Per tant s'informa favorablement amb condicions a l'efecte patrimonial l'estudi d'impacte ambiental per a la instal.lació d'un hort fotovoltaic a Tuéjar, i se supedita aquest informe en la seua eficàcia a què amb caràcter previ a l'inici dels treballs es duga a terme l'actuació arqueològica referenciada .sondejos arqueològics-, els resultats de la qual també hauran de sotmetre's .amb caràcter previ a l'inici de les obres. a la preceptiva avaluació d'aquesta administració tutelar que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/98, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La zona objecte de l'actuació es troba ocupada per vegetació arvense i silvestre en la qual no existeix en l'actualitat cap cultiu. Les parcel.les confrontants disposen de plantacions de vinya, ametlers i cereal, envolatades de grans formacions de Pinus halepensis amb sotabosc de ginebre i romer.  
Per tant la parcel.la no està situada dins d'una àrea de gran valor ecològic, ni paisatgístic, ni està subjecta a cap protecció especial.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Durant la fase d'implantació es produirà un impacte sobre el sòl, sobretot en aquells llocs on es localitzen les edificacions i instal.lacions i les rases corregudes de 0,4x0,3 m on s'ancoraran els perfils metàl.lics que sustenten els plafons fotovoltaics.  
Un altre impacte a tenir en compte és el produït sobre el paisatge, tot i que a causa de la llunyania de la població i l'orografia del terreny, no serà visible la instal.lació des del municipi. També ha de tenir-se en compte que la zona quedarà totalment enjardinada afavorint d'aquesta manera la millor integració d'aquesta.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores se centraran en la correcció de l'impacte paisatgístic, mitjançant la plantació d'espècies en les zones perimetrals i afavorir el creixement de plantes herbàcies d'escassa alçària en els corredors de separació i sota els plafons fotovoltaics, d'aquesta manera s'aconsegueix un doble propòsit, la integració paisatgística i evitar l'erosió.  
Els residus sòlids procedents de les obres i els residus inerts generats en la construcció seran col.locats en els abocadors municipals, o en llocs controlats prevists per l'Ajuntament de Tuéjar.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental aquest tindrà com a objectiu detectar les desviacions ocorregudes sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental, amb aquest fi s'haurà d'efectuar principalment un control i seguiment de la zona enjardinada i de l'aparició o no de processos erosius als talussos.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons allò que s'ha indicat en l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal.lació d'un hort fotovoltaic, promogut per Huerto Fotovoltaico Montesol SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Abans de l'inici dels treballs es realitzaran sondejos, per a comprovar l'absència o presència de restes arqueològiques, els resultats de les quals hauran de sotmetre's a la preceptiva avaluació de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/98, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5306, del 19-07-2006 (2006/7790)

Resolución de 26 de junio de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5306

Fecha DOGV
:   19-07-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/7790

CVE


Fecha del documento
:   26-06-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Montaverner](javascript:void(0))
    * [Vilavella, la](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [Novelda](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [Higueruelas](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 26 de junio de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/7790]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En su virtud, he resuelto  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 086/05-AIA Novelda, 101/05-AIA Montaverner, 107/04-AIA Higueruelas, 114/03-AIA Alicante, 120/05-AIA Villarreal, 122/05-AIA La Vilavella, 130/05-AIA Nules y 142/05-AIA Tuejar, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 26 de junio de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 86/05-AIA  
Título: Subestación Transformadora de 220/66/20 kV, Novelda.  
Promotor: IBERDROLA.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto: Mejora del suministro de energía eléctrica al municipio de Novelda.  
Localización: Término municipal de Novelda.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la ampliación de la actual subestación denominada STR Novelda, que en su nueva configuración dispondrá de los niveles de tensión a 220, 66 y 20 kV, para atender las demandas actuales y futuras del municipio de Novelda.  
La ampliación prevista se llevará acabo en un terreno anexo, separado de la subestación actual por un camino, ya que los equipos actuales y los nuevos a instalar son interdependientes y deben estar mutuamente conectados mediante cableados de control y potencia.  
El nuevo sistema de 220 kV se instalará en el interior de un edificio, utilizando una tecnología de vanguardia (Gas Insulated System), que reducirá la superficie de ocupación y el impacto visual.  
La subestación, una vez ampliada, quedará a la tensión de 220 kV con las subestaciones de Saladas, Petrel y Benejama, mediante cuatro circuitos a dicha tensión que se prevén acometan en subterráneo, en las inmediaciones de la subestación, para eliminar en su totalidad el impacto que pudieran provocar los tendidos aéreos de estas lineas en el entorno urbano, dada su relativa proximidad a la población de Novelda.  
La ampliación prevista se realizará al norte de la instalación actual, ocupando una superficie de 11.743 m², clasificados como Suelo No Urbanizable para uso agrícola.  
Una vez llevada a cabo la ampliación prevista, la ST Novelda en su nueva configuración constará de las siguientes instalaciones:  
. Un sistema eléctrico de 220 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y nueve posiciones correspondientes a cuatro de línea, cuatro de transformador y el acoplamiento de barras.  
. Un sistema eléctrico de 66 kV, en intemperie, con una configuración de simple barra (SB) y seis posiciones correspondientes a cinco de línea y una de transformador.  
. Un sistema eléctrico de 20 kV con una configuración de simple barra partida (SBP) tipo interior y aislamiento al aire, conformado por dos módulos de celdas con un total de veintiuna posiciones de las que, doce serán salidas de línea, dos de transformador, dos de servicios auxiliares, dos de medida, una de partición barras y dos de baterías de condensadores. Este sistema se completa con dos baterías de condensadores (BC) instaladas en el parque de intemperie.  
. Una transformación con una potencia total de 250 MVA, dotada con cuatro transformadores de potencia, uno de 100 MVA y relación 220/66 kV (recuperado), y tres de 50 MVA cada uno y relación 220/20 kV, con sus correspondientes reactancias trifásicas limitadoras de puesta a tierra. Para el suministro de los equipos y servicios propios de la subestación dispondrá, en la misma ubicación de los actuales, de dos transformadores de servicios auxiliares (TSA) de relación 20/0,380-0,220 kV y 250 KVA de potencia cada uno, y de una tercera unidad en el interior del nuevo edificio, de la misma relación y potencia.  
Tramitación administrativa  
Información pública  
En fecha 17 de marzo de 2005 la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de instalación de una .Subestación Transformadora de 220/66/20 kV, Novelda..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto .Subestación Transformadora de 220/66/20 kV, Novelda., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el B.O.P. nº68 de fecha 26 de marzo de 2005, no habiéndose presentado alegaciones.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La mayoría del área analizada no presenta ningún tipo de interés, esto es debido a que se encuentra ocupada por cultivos de regadío. Tan sólo destaca una zona cubierta por espinar-romeral al sur del emplazamiento de la ST de Novelda, una pequeña mancha de pinar al suroeste y una zona ocupada por tarayares a orillas del Vinalopó.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Los cambios en la geomorfología que se puede generar como consecuencia de los movimientos de tierras que se han de llevar a cabo para la preparación del terreno, serán mínimos ya que se construye sobre un terreno llano. Además no será necesario abrir nuevas vías de acceso a la parcela, ya que ésta se encuentra perfectamente comunicada mediante un camino que la rodea. También se producirá la eliminación de toda la cubierta vegetal, actualmente compuesta por viñas.  
La implantación de la subestación tendrá efectos sobre la calidad del aire, por el aumento de los niveles sonoros y la producción de campos eléctricos y magnéticos, efectos que serán prácticamente inapreciables debido al apantallamiento de la vegetación existente.  
Durante la fase de funcionamiento, se pueden producir emisión de gases, debido a una eventual pérdida de hexafluoruro de azufre (SF6), gas sintético e inerte que se utiliza como dieléctrico en los interruptores, también puede existir un impacto sobre el suelo y las aguas subterráneas, debido a un posible vertido incontrolado de aceite de los transformadores.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:   
. Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación.  
. Los cambios de aceite, reparaciones y lavados de maquinaria se llevarán a cabo en zonas específicas donde no hay peligro de contaminación de las aguas por vertidos de lubricantes, hormigón u otros productos.  
. Para la instalación de los transformadores de potencia está prevista la construcción bajo las cubas de los mismos, de una bandeja de hormigón armado estanca, con el fin de recoger los posibles fluidos que caigan sobre ella y conducirlos, merced a la pendiente de la misma primero y tubería de fibro-cemento después, hasta un depósito de hormigón enterrado con suficiente capacidad para acoger el aceite de un transformador.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, propongo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Subestación Transformadora de 220/66/20 kV, Novelda, promovido por Iberdrola, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Una vez efectuada la instalación se procederá a la recogida de material sobrante y traslado a vertedero autorizado, y a la restauración al estado original de las zonas afectadas mediante el aporte de tierra vegetal y la plantación de especies arbustivas y herbáceas propia de la zona, en el interior de la parcela de forma azarosa, huyendo de las disposiciones lineales.  
2. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 9 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 101/05-AIA  
Título: Central generadora de energía eléctrica.  
Promotor: KANUI ENERGIA, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia. Conselleria de Industria, Comercio y Turismo  
Localización: Polígono Industrial .La Cava., C/ Alfarasí s/n, del término municipal de Montaverner (Valencia).  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
KANUI TEXTIL, SA., es una industria del sector textil. Su factoría del Polígono Industrial .La Cava., C/ Alfarasí s/n, del término municipal de Montaverner (Valencia), se dedica a fabricación, tratamiento y acabado de tejidos. Para la optimización del consumo de energía térmica, la empresa ha optado por la instalación de una planta de generación de energía eléctrica con recuperación de calor interconectada en paralelo con la red distribuidora de la compañía distribuidora Iberdrola, SA. La actividad de generación de energía eléctrica la desarrolla la empresa KANUI ENERGÍA, SL. cuyo principal accionista es Kanui Textil, SA.  
El Proyecto objeto de evaluación de impacto ambiental trata la instalación por parte de KANUI ENERGIA, SL., en el interior de la Planta industrial que la empresa Kanui Textil, SA. tiene en el término municipal de Montaverner, de una Planta de Cogeneración que, utilizando como combustible gas natural, cubrirá las necesidades térmicas y eléctricas de la fábrica, exportando el remanente eléctrico a la red.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
Las instalaciones de KANUI ENERGIA, SL., se levantan sobre una parcela clasificada como suelo urbano y de calificación industrial.  
La Planta de Cogeneración funciona mediante motor de combustión interna alimentado por gas natural de 1.942 kW. El motor está conectado a un alternador síncrono de 2.500 kVA que genera energía eléctrica a 690V. La producción de energía eléctrica es de 10.875.200 kWh de los cuales el 78% es exportado a la red, siendo consumido por la empresa el 22% restante.  
El escape de los gases procedentes de la combustión del motor irá conectado a una caldera que aprovechará el calor de los mismos para la generación de vapor necesario en el proceso de fabricación. Se utilizará la caldera existente en la fábrica.  
Los gases de escape cuentan con un by-pass que será utilizado únicamente en los casos de puesta en marcha de la instalación, averías o limpiezas.  
En proyecto sólo plantea el aprovechamiento térmico del calor contenido en los gases de escape. El calor proveniente del sistema de refrigeración del motor, no es aprovechado, siendo disipado en un radiador de aletas y torre de refrigeración.  
Tramitación administrativa  
En fecha 29 de junio de 2005, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia remite a este Servicio la documentación relativa al proyecto de referencia, consistente en el Estudio de Impacto Ambiental y el «Proyecto de Central Generadora de Energía Eléctrica», junto con la certificación de que el anuncio del Proyecto de referencia se expuso al público en el BOP de Valencia, número 122, de 25 de mayo de 2005, así como de que transcurrido el periodo de información pública no se presentaron alegaciones. Una vez completa la documentación, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Alegaciones.  
No se reciben alegaciones al respecto en la Conselleria de Territorio y Vivienda ni en el Ayuntamiento de Montaverner.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Administrativa de Instalación Eléctrica otorgada por el Servicio de Industria y Energía de la Conselleria de Empresa Universidad y Ciencia.  
Durante su normal funcionamiento, la Planta de Cogeneración generará emisiones y residuos peligrosos, por este motivo, deberá solicitar o actualizar la autorización administrativa como productor de residuos peligrosos otorgada por el Area de Calidad Ambiental, de esta Conselleria y cumplimentar el libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La Planta de cogeneración objeto de evaluación, generará principalmente emisiones gaseosas, ruido y, en menor medida, residuos y efluentes industriales. Dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que se proyecta llevar a cabo (el interior de una parcela de uso industrial), los elementos ambientales más directamente afectados por el desarrollo del Proyecto serán los propios del medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua), ya que el medio biótico (flora, fauna y procesos bióticos) y perceptual se verán .en principio. muy ligeramente afectados. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos sobre el medio físico biótico, perceptual y social.  
Con la Planta de cogeneración se cubrirán, por un lado, las necesidades eléctricas de la industria, vertiendo los excedentes a la red, y por otro, se generará vapor y agua caliente, aprovechando por ejemplo, el calor de los gases de escape para la producción de aire caliente que será empleado en el secadero textil.  
Como en éste caso la energía se produce en el mismo centro de consumo, se puede regular la generación en función del consumo eliminando además las pérdidas derivadas del transporte de la electricidad, por lo que la eficiencia energética de este tipo de plantas de cogeneración es mayor frente a otros sistemas de generación eléctrica. Esto es clave para reducir el impacto medioambiental de la generación de electricidad, ya que debido a su elevada eficiencia, a través de la cogeneración se consume menos combustible para generar la misma producción que en otros sistemas. Otro aspecto a destacar es que la descentralización de éste tipo de instalaciones, lo que permite la generación de electricidad cerca de los puntos de consumo, diversificando y asegurando la generación y distribución eléctrica, a la vez que se logra una mayor dispersión inicial de los contaminantes atmosféricos frente a las grandes centrales térmicas convencionales. También es reseñable que la mayor eficiencia de este modo de generar electricidad representa un menor impacto sobre un recurso como es el gas natural.  
Respecto a la calidad del aire, en el Estudio de Impacto Ambiental no se recogen los datos meteorológicos de Ontinyent o Alcoy de Red de Vigilancia de la Contaminación Atmosférica de la Comunidad Valenciana (incluida dentro de la Red Nacional de Vigilancia y Prevención de la Contaminación Atmosférica), aunque según su registro para el año 2004 se califica la calidad del aire como excelente.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona sin riesgo de inundación, de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y de baja accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Identificación y valoración de impactos.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de la premisa de que la instalación objeto de proyecto se clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, se considera que las acciones que pueden generar impactos .los factores de impacto. serán únicamente la generación de emisiones gaseosas, ruidos y vibraciones, siendo por tanto los elementos ambientales susceptibles de ser afectados los propios del medio atmosférico. No obstante, la instalación de cogeneración también generará residuos peligrosos.  
Las emisiones gaseosas serán las procedentes de la combustión del gas natural, liberadas por la chimenea o por el by-pass. Las fuentes de emisión de ruidos y vibraciones serán las procedentes de las admisiones de aire de refrigeración y combustión, el conjunto del motor y los aerorefrigerantes.  
En el EsIA se valoran como impactos negativos los referentes a la calidad atmosférica y al sosiego público. La gravedad de ambos, con la aplicación de las medidas correctoras, se califican como compatibles.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Para reducir la contaminación acústica y las vibraciones se ha optado por disponer una serie de medidas correctoras específicas para cada foco emisor y posteriormente otras de carácter general sobre el conjunto de equipos sobre los que no se tomas medidas específicas, y por extensión al resto.  
Así, se ha instalado un silenciador para reducir la emisión de ruido de los gases de escape, y el conjunto del motor está dentro de una edificación con unos cerramientos que permiten cierta atenuación del ruido. Para evitar las vibraciones, el motor se monta sobre bancada dotada de amortiguación.  
En el EsIA se indica que los niveles previstos de emisión de contaminantes atmosféricos se encuentran por debajo de los máximos legales permitidos (Anexo lV del RD 833/75, epígrafe 27). Es de señalar que aunque habitualmente los motores alternativos de combustión interna de gas tienen niveles de emisiones de CO cercanos a los límites admisibles (500 ppm), en el Estudio de Impacto Ambiental se señalan las especificaciones del fabricante, según las cuales, el nivel de emisión de CO está por debajo del límite máximo permitido. El motor no cuenta con sistema de tratamiento de gases CL.AIR, apto para este tipo de motores, para hidrocarburos no quemados y CO. Por el contrario si que cuenta con sistema LEANOX para tratamiento de óxidos de nitrogeno.   
En el EsIA se propone la instalación de chimenea de gases de acuerdo a lo dispuesto en la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre Prevención y Corrección de la Contaminación Atmosférica.  
Durante el funcionamiento de la unidad objeto de proyecto, se generarán una serie de residuos peligrosos: aceite usado de los sistemas de lubricación, los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos residuales, etc. El EsIA solamente prevé la colocación de bidones para almacenar el aceite usado hasta su posterior retirada por gestor autorizado.  
No se describen los sistemas para prevenir la contaminación del suelo con los que deberían contar los equipos y sus ubicaciones. Se entiende que deberían disponerse sistemas para canalizar y recoger los posibles derrames de aceites lubricantes, etc.  
En el Programa de Vigilancia Ambiental se propone la revisión anual, por Laboratorio Autorizado o ECA, de los niveles de emisión de NOx, CO y CO2.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes a su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 2.f del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones proyectadas para la producción de energía hidroeléctrica, termoeléctrica y nuclear con excepción de la producida por grupos electrógenos, se encuentran sometidos al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando el Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto Central Generadora de Energía Eléctrica, perteneciente a la empresa KANUI ENERGIA, SL., ubicada en el interior de la Planta industrial que la empresa Kanui Textil, SA. tiene en el Polígono Industrial .La Cava., C/ Alfarasí s/n,, del término municipal de Montaverner (Valencia), en los términos que establece el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. Los aceites usados de los sistemas de lubricación, los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo peligroso, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. La empresa deberá actualizar su inscripción en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos, exponiendo las nuevas previsiones en cuanto a volumen y tipología de residuos generados.  
2. Se deberá asegurar la existencia de sistemas de retención y recogida de posibles derrames de los aceites de lubricación. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
3. Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (puertas acústicas y con junta de estanqueidad, aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.). Deberá cumplirse lo establecido en el título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
4. La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que dificulten la dispersión (efecto rebufo).  
5. La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
6. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, entendemos que debería constar de las acciones:  
. Mediciones de las emisiones de NO, NO2, CO, CO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmósferico.  
. Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, CO y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
. El Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera deberá realizarse en todos y cada uno de los focos. No obstante, el autocontrol podrá disminuirse su frecuencia en los focos que habitualmente no funcionan (p.e. chimeneas de by-pass) y deberá realizarse de los focos que realizan efectivamente y habitualmente el vertido.  
. Dado que los motores alternativos de combustión interna de gas tienen unos niveles de emisiones de CO cercanos a los límites establecidos, durante la puesta en marcha se realizarán los ajustes necesarios en la carburación del motor, llegando a un compromiso entre las prestaciones y las emisiones para mantener éstas por debajo del límite permitido. Se deberá implementar el Programa de Vigilancia Ambiental con la vigilancia y si es necesario, regulación de la carburación del motor, de forma que la concentración de CO en los gases de emisión se encuentre normalmente dentro de los parámetros legalmente establecidos.  
. Las mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, otras medidas en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco (5) años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
. Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, como podrían ser los derivados de la Ley16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, y al Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana, si es que se trata de una instalación para el tratamiento previo (operaciones de lavado, blanqueo, mercerización) o para el tinte de fibras o productos textiles cuando la capacidad de tratamiento supere las 10 toneladas diarias.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Medio Ambiente, Dirección General de Educación y Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
9. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento el Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia a través de la preceptiva de autorización administrativa.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 5 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 107/04-AIA  
Título: Modificación puntual nº2 de las Normas Subsidiarias de Higueruelas (Valencia).  
Promotor: Ayuntamiento de Higueruelas.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Ordenación y Planificación Territorial de Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término municipal de Higueruelas. Valencia.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto de la modificación que se pretende llevar a cabo es la recalificación de ciertas zonas catalogadas como suelo no urbanizable protegido, que se encuentran actualmente afectadas por explotaciones mineras, en suelo no urbanizable común de uso minero, de esta forma se establecen las bases para el desarrollo y expansión de las actuales explotaciones mineras en el término municipal.  
Actualmente existen numerosas explotaciones mineras diseminas a lo largo del término municipal. La máxima concentración de explotaciones activas se encuentra en la zona central del término mientras que en la zona norte (Peñas de Dios) existen dos explotaciones actualmente paralizadas sin restaurar y con elevado impacto ambiental que dan a la zona un aspecto degradado. También encontramos explotaciones mineras situadas en el margen derecho de la carretera que une Villar del Arzobispo con Higueruelas, una de ellas en activo y la otra paralizada sin restaurar.  
Con la alternativa que se plantea se persigue la delimitación de ciertas zonas donde en base a la disponibilidad del recurso a explotar y bajo unos condicionantes ambientales determinados se permita la legalización de aquellas explotaciones mineras que posibiliten y garanticen una restauración acorde con el entorno en el que se encuentran.  
2. Alternativas y justificación de la solución adoptada.  
La solución adoptada se justifica por:   
. Ubicación del recurso geominero en los afloramientos pertenecientes al Cretácico inferior: Albiense (formación Utrillas) y facies Weald  
. Ubicación actual de las explotaciones mineras  
. Necesidad de expansión y desarrollo de la actividad minera  
. Maximizar los recursos mineros al establecerse un área de actuación conjunta de explotación con la unión de diferentes frentes mineros existentes  
. Minimizar el impacto ambiental actual como consecuencia de la planificación de la actividad minera y la ubicación de escombreras conjuntas.  
Tramitación administrativa  
Información pública  
En fecha 26 de abril de 2004 la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda, remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de .Modificación puntual nº2 de las Normas Subsidiarias de Higueruelas..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto de .Modificación puntual nº2 de las Normas Subsidiarias de Higueruelas., fue sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV núm. 4.499 de fecha 14 de mayo de 2003, no habiéndose presentado alegaciones, aprobándose provisionalmente el proyecto de modificación el 20 de enero de 2004.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Dentro del término municipal y como objeto del proyecto se diferencian cuatro áreas geomorfológicas que pretenden calificarse como de uso minero:   
. Área 1: Zona de Peñas de Dios. Destaca en la zona más alta del cerro la existencia de un paquete calizo del Cretácico superior (Cenomaniense) que recubre las arenas y arcillas del Albiense y facies Weald que ocupan las laderas.  
. Área 2: Cuenca central. Delimitando dicha área y coincidente con las mayores cotas destacan los relieves carbonatados del Cretácico superior (Cenomaniense), infrayacentes a ellas se depositan todos los materiales de tipo detrítico pertenecientes al Albiense y a las facies Weald. En el núcleo del área central se localizan las arcillas yesíferas Triásicas del Keuper.  
. Área 3: Barranco de Villar. A lo largo del barranco se pueden observar depósitos de terrazas constituidos por gravas con matriz arcillo-limosa.  
. Área 4: Franja este. Se trata de explotaciones de arcillas y limos en facies Weald situadas a media ladera por debajo del trazado de la carretera CV-345 que une Villar del Arzobispo con Higueruelas y lindando con Andilla. Los terrenos presentan fuertes pendientes y actualmente están siendo explotados habiendo dejado áreas sin restaurar y con riesgos erosivos destacables.  
La hidrología superficial esta formada principalmente por la Rambla del Villar que atraviesa el término municipal por su parte más occidental y recoge el agua drenada por el resto de ramblas y pequeños barrancos que desembocan en ella. La rambla tiene su origen en la unión de dos barrancos situados en el norte del término municipal, el barranco de Barcelo y el barranco de la Loma. El régimen de la Rambla es de tipo estacionario con grandes crecidas en épocas de lluvias y prácticamente seco en la época estival.  
El clima de Higueruelas se clasifica como semiárido seco con precipitaciones medias alrededor de 450 mm anuales.  
Desde el punto de vista hidrogeológico son las calizas del Cenomaniense y del Aptiense cuyo muro impermeable está constituido por las arcillas pertenecientes a la facies Weald las que configuran el acuífero en la zona de estudio. La recarga de este acuífero es fundamentalmente el agua de precipitación, sin embargo el principal acuífero de la zona lo constituyen las calizas del jurásico estableciéndose el muro impermeable en las arcillas del keuper.  
Los contactos de las calizas del Cenomaniense con los materiales del Albiense y los de la facies Weald así como los contactos mecánicos entre las calizas y las arcillas del keuper dan lugar a numerosos manantiales.  
En cuanto al paisaje, es la disposición estructural de los materiales la que configura el paisaje. Se trata de .Muelas. donde los materiales areno arcillosos del cretácico se sitúan infrayacentes a una montera caliza dispuesta horizontalmente o subhorizontalmente sobre éstos. No obstante, hoy en día este paisaje se ha visto alterado por la actividad minera existente en el municipio que ha modificado la geomorfolgía de la zona, ha deforestado amplias áreas, ha aumentado notablemente los fenómenos erosivos y ha introducido nuevos elementos al paisaje como son las escombreras de material estéril. El conjunto de todas estas acciones ha modificado además, la tonalidad del paisaje pasando de la tonalidad ocre y verdosa del Monte y cultivos a una tonalidad rojiza derivada de los frentes de explotación y escombreras sin restaurar.  
En cuanto a la vegetación podemos dividir el término municipal en dos áreas claramente diferenciadas: el bosque o monte y los terrenos agrícolas. Existen dos Montes de Utilidad Pública que ocupan la totalidad del término municipal (MUP nº 53 .La Umbria. y MUP nº 45 .Los Rodenos.) aunque existen enclavados dentro de los mismos.  
La producción agrícola se dedica al cultivo de olivos, almendros, vid y algarrobos y ocupa la mayor parte de los llanos del término municipal. Los terrenos forestales ocupan principalmente las laderas de las Muelas y se caracteriza por una vegetación densa con pinares de repoblación de pino carrasco, algún grupo de carrascas y la presencia de un matorral denso de porte medio-bajo que se caracteriza por la presencia de coscoja, romero, tomillo, aliagas... Sobre la montera caliza se desarrolla una vegetación arbustiva de porte bajo en donde aparecen algunos ejemplares dispersos de pinos y carrascas. Por otra parte, es de destacar la vegetación de ribera que se desarrolla a lo largo de todo el recorrido de la Rambla de Villar con presencia de especies arbóreas como sauces y chopos.   
2. Afecciones legales.  
De acuerdo al estudio de impacto ambiental, el término municipal de Higueruelas únicamente es atravesado por una vía pecuaria clasificada que es la Vereda de Losa.  
En cuanto a Montes de Utilidad Pública, como ya se ha indicado existen dos Montes que ocupan gran parte del término (MUP nº 53 .La Umbria. y MUP nº 45 .Los Rodenos.)  
El término municipal es atravesado por la Rambla de Villar, delimitando a lo largo de su trazado un área de protección de Dominio Público Hidráulico.  
Por último, destacar el abundante Patrimonio Cultural diseminado por el término municipal.   
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Los impactos que pueden derivarse de las explotaciones que pretenden desarrollarse en el municipio pueden resumirse de la siguiente manera:  
. Contaminación atmosférica por arranque, carga, transporte de materiales y la circulación de maquinaria pesada.  
. Aumento del nivel del ruido y vibraciones por acción de las voladuras además del ruido generado por el movimiento de maquinaria en las explotaciones y el transporte del mineral a fábrica.  
. Afección a terreno natural por apertura de nuevos caminos de acceso.  
. Desvío de la red natural de drenaje y afección a acuíferos como consecuencia de la extracción de mineral y del acopio de estériles sobre terreno natural.  
. Pérdida de suelo, derivada de la extracción del material, esta pérdida de suelo da lugar a una mayor erosión del suelo y desertización del área.  
. Pérdida de la masa vegetal en la zona de actuación como consecuencia de la extracción lo cual conlleva la inestabilidad de las pendientes, incremento en los procesos erosivos, influye en la cantidad y calidad de agua, desaparecen hábitats de multitud de especies, etc.  
. Erosión e inestabilidad de los terrenos afectados por la explotación, pudiendo existir un riesgo de colapso en las áreas donde se localicen materiales yesíferos como ocurre en el área central propuesta a recalificar.  
. Posible riesgo de contaminación de acuíferos en las áreas pertenecientes al Cretácico Superior y al Jurásico calcáreo localizados sobre todo en el área de las .Peñas de Dios. y en la zona central del término.  
. Impacto sobre el paisaje elevado durante la vida de las explotaciones que irá disminuyendo a medida que se vayan ejecutando los proyectos de restauración  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado entre otras, las siguientes medidas correctoras:   
. Los trabajos de restauración irán encaminados a la recuperación e integración en el medio circundante de las explotaciones mineras, mediante la implantación de una cubierta vegetal coherente con el medio.  
. Para evitar el riesgo de roturas circulares y deslizamientos en masa, se realizará un estudio de estabilidad de taludes al objeto de definir durante la explotación la altura máxima de talud y el ángulo de talud de trabajo tanto en los bancos de explotación como en el talud general de trabajo.  
. Se diseñará un sistema de drenaje que dirija las aguas hacia las líneas de escorrentía natural para evitar alteraciones en la hidrología superficial y que las aguas lleguen a las zonas de actuación, evitando de esta forma la erosión de los terrenos.  
. Se prestará máxima atención a los taludes de escombreras por estar constituidas por materiales sueltos fácilmente disgregables, se modelarán de modo que se garantice la estabilidad y se minimice la erosión por el agua de escorrentía.  
. El proceso de restauración se irá realizando a medida que vayan terminando las labores extractivas en las diferentes zonas de actuación.  
. La recogida y cambio de aceites de la maquinaria se realizará en los lugares destinados para ello, impidiendo el posible derramamiento de los mismos en las tareas de mantenimiento de la maquinaria.  
. Se realizará un riego periódico de pistas, frentes y lugares de acopio para evitar el levantamiento de polvo.  
. Se evitará ubicar las escombreras en terrenos con pendiente.  
. Para el trazado de nuevas pistas, se tendrá en consideración los criterios ecológicos para su trazado, la eliminación y revegetación de pistas si estas no quedan como trazados definitivos, la revegetación de taludes, etc.  
. Los parques de maquinaria se ubicarán en lugares de mínimo impacto visual o bien se crearán pantallas visuales para ocultarlos.  
. Se tendrá en cuenta el Patrimonio Cultural Valenciano a la hora de desarrollar los proyectos  
. Se protegerá todo el trazado de la Vereda de Losa así como su anchura legal   
. Se protege parte del Domino Público Hidráulico de la Rambla de Villar  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
. Control de polvo sobre la vegetación adyacente.  
. Control de la aparición de procesos erosivos.  
. Control de los vertidos de residuos de obras, plantaciones, etc.  
. Control de niveles sonoros en edificio habitado más cercano.  
. Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.  
. Control del cumplimiento de las ordenanzas y normativas urbanísticas.  
. Control de las especies arbóreas y arbustivas utilizadas en las labores de restauración, así como de su correcto transporte y manipulado tomando las medidas oportunas para su mayor supervivencia.  
Después de estudiado el expediente y revisada la documentación, la actuación que se pretende llevar a cabo, es la regularización del suelo afectado por las explotaciones mineras, algunas en activo y otras en estado de abandono, cuya calificación urbanística no es acorde con el uso que actualmente poseen.  
Por lo tanto, la modificación tiene como fin la adecuación de las Normas Subsidiarias a la realidad urbanística del municipio, buscando un uso de los recursos mineros más acorde con el respeto al medio ambiente, restaurando aquellas zonas que han sido abandonadas durante años y una explotación más razonada de las nuevas.  
En general la propuesta tramitada potencia la ampliación de las área con explotaciones existentes y la recuperación de explotaciones abandonadas sin restaurar.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 8g del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según la ORDEN de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.  
Por lo tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica de Declaración de Impacto Ambiental en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente,  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable a los efectos ambientales el proyecto de Modificación puntual nº2 de las Normas Subsidiarias del término municipal de Higueruelas (Valencia) promovido por el propio Ayuntamiento de Higueruelas, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con la documentación tramitada y ajustándose a los siguientes condicionantes:  
A nivel general:  
1. Los terrenos que se encuentran sobre Montes de Utilidad Pública y sobre los cuales se pretendía la recalificación del suelo a suelo no urbanizable común de uso minero quedarán como Suelo de Especial Protección Forestal permitiéndose en ellos el uso extractivo.  
2. La legalización de cada una de las explotaciones mineras que se soliciten en el término municipal deberá disponer de la correspondiente declaración de impacto ambiental actualizada a estas Normas Subsidiarias.   
3. Cualquier actividad minera dentro de la Zona de Domino Público Hidráulico quedará limitada a autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar. En ningún caso se permitirá la circulación de vehículos a lo largo y a través de la zona de policía de la Rambla de Villar.  
4. Cualquier actividad minera que se ubique dentro del Monte de Utilidad Pública deberá solicitar la correspondiente ocupación de Monte ante los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
5. Aquellas explotaciones situadas en terreno forestal estarán dispuestas a lo establecido en el Decreto 82/2005, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunidad Valenciana.   
6. Se limitará la apertura de nuevas explotaciones visibles desde la CV-15 y desde el núcleo urbano de Higueruelas.  
7. Los accesos a las explotaciones deberán tramitarse junto con el proyecto de explotación y quedarán incluidos dentro del estudio de impacto ambiental. En ningún caso se permitirá el paso de camiones por el núcleo urbano.  
8. Las escombreras serán temporales y los estériles se utilizarán para la restauración de los frentes de explotación y el relleno de los huecos existentes. En ningún caso se ubicarán escombreras en zonas de elevada pendiente ni afectando barrancos.  
9. Cualquier nueva apertura de cantera deberá proyectarse de modo que el período de explotación y su restauración no exceda los 10 años.  
10. Las aguas subterráneas interceptadas por las explotaciones deberán ser tratadas adecuadamente evitando la contaminación de las mismas.   
11. La restauración de las explotaciones irá encaminada a la remodelación de taludes mediante el desdoble de bancos de explotación y/o aporte de material estéril. Los parámetros de restauración que se usarán son los siguientes: taludes de 5 m. de altura, con anchura de berma mínima de 3 m. y un ángulo de inclinación respecto a la horizontal de 35º, teniendo en cuenta que el talud final de restauración será inferior a 25º. Posteriormente, para iniciar las tareas de revegetación se aportará 0.5 m. de tierra vegetal realizando en primer lugar una siembra de semillas (gramíneas y leguminosas) que retenga el suelo y posteriormente se plantarán especies arbustivas y arbóreas propias de la zona.  
12. Los residuos generados en las explotaciones serán almacenados debidamente y gestionados a través de gestor autorizado.  
A nivel de detalle:  
1. Zona Peñas de Dios. Se consideran únicamente dos posibles áreas de explotación, las cuales ya han sido afectadas por antiguas canteras.  
1.1 Área circuito motocross. Se presentará un proyecto de explotación . restauración que elimine el riesgo de desprendimiento de la montera caliza que existe actualmente, que restaure las escombreras situadas en la vertiente del cerro orientada hacia el núcleo urbano y restaure el área afectada por antiguas explotaciones en la cabecera del barranco junto a la carretera. El Plazo máximo para ejecutar dicho proyecto será de 5 años.  
Área antigua cantera (M.U.P. .Los Rodenos.). Se limitará la explotación hasta los materiales calizos del Cenomaniense que no se verán afectados y la extensión lateral quedará limitada a la visibilidad de la explotación desde vías de comunicación y núcleo urbano de Higueruelas.  
2. Zona Cerro Madroño. Con el fin de eliminar riesgos de desprendimientos, reducir el impacto visual y mejorar la restauración de la explotación podrá ampliarse el perímetro de explotación por el Este rebajando la montera caliza hasta la cota del camino de reciente apertura que existe en la ladera oriental del cerro.  
3. Zona Cerro Pinares. El área propuesta quedará limitada lateralmente por la visibilidad desde la carretera y el techo lo limitará la montera caliza del Cenomaniense. La restauración de los frentes actuales de explotación se realizará mediante el aporte de material estéril procedente de escombreras.  
4. Zona Este de la Carretera. Las dos explotaciones existentes, una inactiva y otra activa presentarán sendos planes de restauración integrando el área al entorno y garantizando la estabilidad de laderas por las que discurre el trazado de la carretera.  
5. Zona W del barranco de Villar. Deberá tener en cuenta la posible afección al Domino Público Hidráulico.  
Segundo  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 1 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 114/03-AIA  
Título del proyecto: Fábrica de abonos orgánicos y restauración de área mediante deposito controlado de rcd's.  
Promotor. Abonos Organicos Nacionales, SA. (ABORNASA)  
Autoridad sustantiva. Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Ubicación: P araje .Sierra Mediana. del término municipal de Alicante.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El proyecto aborda la construcción y explotación de una fábrica de abonos orgánicos, la construcción de una planta de valorización de residuos de la construcción y demolición y la restauración de un área degradada mediante el vertido controlado de los residuos inertes procedentes de la planta.  
La superficie total que ocupa el proyecto se distribuye de la siguiente manera:  
. Área de servicios y control: 2.637 m²  
. Área de RCD's y vertedero: 91.434 m²  
. Área de compostaje: 18.150 m²  
. Área de reforestación: 110.176 m²  
. Área de reserva: 93.002 m²  
El área de servicios y control constará de una báscula y una oficina de servicios en la cual se realizará un control exhaustivo de la entrada de los materiales a las instalaciones.  
Para la fabricación de abonos se utilizarán residuos orgánicos procedentes de restos de poda, residuos de parques y jardines, restos agrícolas, residuos de explotación forestal, algas procedentes de limpieza de playas, subproductos orgánicos de la industria agroalimentaria, serrín y virutas de madera, lodos de depuración de estaciones depuradoras de aguas residuales urbanas y otros asimilables.   
Se dispondrá de una zona de almacenamiento de restos vegetales situada junto al camino de acceso a los túneles y otra situada junto a los túneles de modo que permita mantener una capacidad de proceso diaria constante e independiente de las entradas recibidas.  
Los materiales a compostar se mezclan en el Área o plataforma de Mezcla y se introducen en los túneles de fermentación donde mediante sistemas de aireación forzada y sistemas de aspersión de agua consiguen tras cuatro semanas de fermentación la obtención de un material fermentado que se acopiará en una plataforma exterior donde se triturará y cribará a fin de homogeneizar la granulometría. El producto final será ensacado o almacenado a granel en el área de .stock..   
En los túneles de fermentación se dispone sistema de un sistema de captación y tratamiento de gases que evita la emisión de gases y males olores al exterior del túnel.  
El tratamiento de los lodos ha sido iniciado en la EDAR con la digestión anaerobia y la deshidratación mecánica, y se finaliza en las instalaciones con el compostaje y la maduración en el túnel.  
Todas las instalaciones se ubican sobre solera de hormigón y disponen de sistema de recogida de aguas pluviales y lixiviados.  
Área de restauración mediante depósito controlado de RCD's y clasificación de materiales valorizables. Se trata de un vertedero controlado de residuos inertes procedentes de la construcción y demolición que dará servicio al área metropolitana de Alicante y cuya capacidad de tratamiento aproximada será de 100.000 Tn/año. Previo al vertido, los residuos serán clasificados y valorizados en la Planta de RCD's que se ubicará en una área situada junto al vertedero. Los residuos valorizables (maderas, elementos metálicos, plásticos, etc.) se entregarán a gestor autorizado y el resto de residuos inertes pasará a una línea de triaje mecánico que incorpora una machacadora-trituradora de escombros para el reciclado de materiales o bien para el depósito final en vertedero.  
La plataforma donde se ubica la Planta de RCD's se localiza en una zona prácticamente llana que será pavimentada con solera de hormigón y se dotará de pendientes adecuadas para el desagüe de aguas pluviales y la recogida de lixiviados. Los lixiviados se verterán al vaso de vertido de residuos inertes.  
El vaso de vertido se ubica en una zona de morfología deprimida donde aprovechando una elevación del terreno (loma) y apoyándose sobre ella se dispondrá de un talud o dique perimetral de 12,6 m. de altura que configurará el vaso inicial de vertido. El relleno se irá realizando mediante terrazas de 5 m. de altura con pendiente del 22º y separadas por bermas intermedias dotadas de contrapendientes de 2-3% hasta alcanzar como cota superior de 125 m.  
El vertedero se impermeabilizará con una capa de arcillas de 0,5 m. de espesor y dispondrá de un sistema de recogida y almacenamiento de lixiviados que permitirá la reutilización de los mismos en las instalaciones. Para evitar la entrada de aguas pluviales a las instalaciones se contará con una red de canales perimetrales de drenaje que conducirán las aguas hacia el drenaje natural de los terrenos circundantes.  
A medida que vaya recreciendo el vaso irá sellándose y adecuándose para su posterior revegetación. Sobre la capa de residuos se dispondrá de una barrera mineral impermeable de arcillas de 30 cm. de espesor, sobre ésta se dispondrá de una capa de árido de 0.30 m. de espesor para drenaje de aguas superficiales y, por último se dispondrá de una capa de tierra vegetal de 1 m. de espesor sobre la que se realizará la revegetación con el fin de adecuar la superficie al entorno.  
Para la revegetación del vaso se realizará en primer lugar una hidrosiembra para conseguir una rápida cubierta vegetal y posteriormente se realizará una plantación de especies arbustivas autóctonas como el romero, el esparto, el espino negro, el tomillo y el palmito con una densidad de 1.500 uds/Ha.  
El Área de Reforestación circunda las actuaciones proyectadas y tiene por objetivo la amortiguación e integración de las instalaciones en el entorno. Las acciones a llevar a cabo son las siguientes: mantenimiento de la vegetación natural existente, acondicionamiento y mejora de los pies de algarrobo, olivo y almendro existente y reposición dispersa de los mismos, revegetación de taludes creados en las instalaciones. Las especies a utilizar serán en general arbustos de porte medio-bajo y con bajos requerimientos hídricos.   
Área de Reserva. Se sitúa al otro lado de la carretera que atraviesa las instalaciones y se reserva para futuras instalaciones de tratamiento de residuo de alternativas y justificación de las soluciones técnicas adoptadas.  
La distribución de las instalaciones que componen el Centro de valorización y eliminación de residuos se realizado de la siguiente manera:  
. El área de servicio se ha ubicado en el punto más próximo al acceso de la parcela desde el vial asfaltado y para aprovechar la antigua edificación existente, así como la posible conexión de servicios de agua y electricidad.  
. El área de restauración (vertedero) está ubicada en la zona más degradada y la morfología más adecuada.  
. El área de valorización y clasificación de RCD's está ubica en el camino de acceso entre la báscula y el área de vertido.  
. El área de compostaje se ha ubicado en la zona central de la parcela a fin de aumentar las distancias con el perímetro de las instalaciones.  
. El área de reforestación está ubicada en todo el perímetro de la parcela.  
. El área de reserva es la zona más alejada de la actuación  
En cuanto a las instalaciones, hay que indicar lo siguiente:  
El método de compostaje mediante aireación forzada reduce los elementos volátiles y los malos olores puesto que elimina el volteo, se realiza en túneles cerrados y dispone de sistemas de captación y tratamiento de gases.  
La planta de RCD's permite valorización ciertos materiales recuperables y reduce el volumen de los residuos a eliminar en el vertedero aumentando así la vida útil del mismo.  
Para la ubicación del vertedero se ha elegido un área de morfología deprimida y degrada por antiguos vertidos.  
En conjunto y en lo que se refiere a las instalaciones y sistemas de tratamiento el Servicio de Residuos Urbanos de esta Conselleria los considera adecuados y acordes con las normativas vigentes en cuanto a tratamiento y eliminación de residuos.  
Tramitación administrativa  
Información pública. Remisión del expediente.  
En fecha 11 de abril de 2003, el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante, remite el expediente solicitando la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental, conforme a lo dispuesto en el artículo 20 de la Ley del Suelo No Urbanizable.  
Posteriormente, en fecha 24 de noviembre de 2003, se reitera la solicitud de Declaración de Impacto Ambiental y se remite el certificado del resultado de la información pública del expediente emitido en fecha 25 de enero de 2002 junto las alegaciones presentadas   
Vistas las alegaciones presentadas al proyecto por diferentes organismos oficiales, grupos ecologistas y particulares, éstas han sido tenidas en cuenta a la hora de evaluar el proyecto y comunicar a la empresa promotora las medidas correctoras a adoptar para la consecución de la presente resolución de impacto.  
Informes sectoriales.  
Consultado el Servicio de Residuos Urbanos de esta Conselleria, se recibe en fecha 17 de julio de 2003 informe técnico en el que se indican ciertos aspectos que deben considerarse y corregirse en el proyecto tramitado para ajustarse a lo establecido a la legislación vigente en materia de residuos.   
Se hace constar además, que el proyecto consta de 3 actividades diferentes que están sometidas a autorización administrativa por parte de la Dirección General de Calidad Ambiental y que para la obtención de dichas autorizaciones es necesario desglosar el proyecto en las tres actividades principales de gestión de residuos incluidas.  
Recibido dicho informe, se comunica a la empresa promotora en fecha 24 de marzo de 2004, la necesidad de modificar el proyecto inicialmente tramitado, justificar la no afección al Patrimonio Cultural Valenciano y Vías Pecuarias y realizar las modificaciones que en el informe del servicio de gestión de residuos se indican.  
En fecha 8 de septiembre de 2004, la empresa promotora remite a esta Dirección General la ampliación del proyecto corrigiendo las deficiencias técnicas señaladas en el informe del Servicio de Residuos Urbanos e informe de no afección a vías pecuarias emitido por los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
En octubre de 2004, y en base a la nueva documentación tramitada, se hace consulta al Servicio de Residuos Urbanos recibiéndose en fecha 5 de mayo el informe solicitado informando favorablemente el proyecto pero con una serie de consideraciones a tener en cuenta.  
En agosto de 2005, la empresa promotora remite informe emitido por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano en el que pone de manifiesto la inexistencia en la zona de yacimientos etnológicos y paleontológicos por lo que considera la afección al patrimonio nula. No obstante, indica que resulta procedente aportar a esa Dirección General, el Estudio de Impacto Ambiental y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.   
El emplazamiento previsto para la ubicación la Planta de abonos orgánicos, se localiza en la zona comprendida entre la Sierra de Fontcalent y la Sierra Mediana, delimitando en uno de sus límites con la cantera de Valenciana de Cementos. La finca ocupa una superficie de 32, 692 Ha y está dividida en dos por la carretera de acceso que une la factoría de Valenciana de Cementos con la cantera.  
El paisaje se caracteriza por su horizontalidad, con pendientes suaves, sin elementos verticales como arbolado y con construcciones dispersas y de pequeña altura. El campo visual es amplio y el paisaje es homogéneo.  
Los terrenos donde se ubican la instalación se clasifican como Suelo No Urbanizable Común según el PGOU del Ayuntamiento de Alicante.  
El núcleo urbano más próximo es La Alcoraya, situada a más de 2 km de distancia.  
El clima de la zona se clasifica como termomediterráneo semiárido en que los mínimos de precipitaciones coinciden con los meses de máximas temperaturas, presentando los mayores valores en los meses de otoño.  
En cuanto a temperaturas se refiere, se caracteriza por un invierno suave, con una temperatura media que se sitúa alrededor de 18ºC. y precipitaciones medias anuales cercanas a los 339 mm. alcanzando la ETP valores de 914 mm.  
Los vientos presentan una acusada componente NW en los meses de noviembre a marzo, a partir de marzo empiezan a girar al E, y con menor fuerza hacia el SE, hasta octubre, mes en que recuperan su orientación NW.  
Desde el punto de vista geológico, la parcela se ubica sobre materiales cuaternarios que pertenecen a depósitos de pie de monte y aluviales de espesor variable y permeables por porosidad. Infrayacentes a éstos, afloran las calizas, calizas arenosas y margocalizas cretácicas de baja-media permeabilidad que ocupan la zona y que afloran discordantes sobre las calizas nodulosas del Jurásico Superior de Sierra Mediana.  
Los suelos donde se emplaza el proyecto han sido sustituidos en su gran mayoría, por la actividad antrópica que se ha desarrollado en la zona a lo largo de los años.  
Las formaciones vegetales que se encuentran se corresponden con especies herbáceas y especies integrantes de comunidades ruderales y nitrófilas sin ningún valor para la conservación de la naturaleza.  
Gran parte de los terrenos a ocupar constituyen antiguos bancales de cultivo de secano, hoy en día abandonados.   
La vegetación natural que actualmente se puede encontrar en los alrededores de la zona de estudio dista bastante de la potencial debido principalmente a la presión antrópica. Actualmente encontramos pastizales, tomillares, romerales y espartales.  
Al igual que la vegetación, la fauna de la zona de estudio no presenta valor para la conservación debido a la alteración que han supuesto las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos existentes junto al área del proyecto y a las actividades extractivas que rodean la zona.  
Actualmente son las especies oportunistas las de mayor presencia en la zona (gaviotas, garcilla bueyera, roedores y animales domésticos), dándose también especies propias de matorrales y zonas degradadas y de cultivos.  
Por lo que se refiere al Patrimonio, se ha realizado una prospección del área afectada y no se ha observado ningún tipo de afección al Patrimonio Cultural Valenciano.  
La zona de estudio no se encuentra incluida en ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, ni afecta ningún LIC ni ZEPA, ni queda incluida en ninguna microreserva de Flora.  
1. Identificación y valoración de impactos.  
Los principales efectos ambientales que pueden derivarse de la construcción, explotación y clausura de las nuevas instalaciones de tratamiento de residuos son la producción de ruidos y emisión de gases por la maquinaria, levantamiento de polvo, emisión de gases y malos olores en los procesos de explotación de las instalaciones, generación de lixiviados, posible contaminación de suelos, aguas subterráneas y superficiales, modificación de la dinámica de la escorrentía superficial, inestabilidad de la masa de residuos y desprendimientos, modificación del relieve, cambios de usos del suelo, eliminación de vegetación, eliminación y desplazamiento de fauna, afección red viaria e infraestructuras, incremento de elementos volátiles y especies oportunistas en la zona, modificación en el paisaje, afección social, generación de empleo y correcta gestión de los residuos.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En lo que respecta a la planta de RCD's y el vertedero anexo, se han tomado las medidas protectoras y correctoras suficientes para garantizar la correcta gestión de los residuos y eliminar riesgos de contaminación a las aguas subterráneas y superficiales, contaminación de suelos, contaminación a la atmósfera, afección a la fauna y vegetación.  
No obstante, se considera necesario que los lixiviados recogidos en la planta de RCD's se almacenen y traten de forma distinta a los generados en el vertedero puesto que no tendrán la misma composición química al tratarse de residuos distintos a los depositados en el vertedero.  
Del mismo modo, la capa de material impermeable que se utiliza para el sellado del vaso se deberá incrementar a 0,5 m. de espesor de acuerdo a lo establecido en el RD 1481/2001, de eliminación de residuos en vertedero.  
En lo que respecta a la recepción y almacenamiento de los lodos y otros residuos fácilmente putrescibles, la instalación deberá tratarlos en el mismo día sin acumularlos en las plataformas de acopio de residuos evitando así procesos de fermentación y malos olores.  
El Área de Mezcla propuesta en el proyecto, situada en una plataforma abierta junto a la entrada de los túneles deberá aislarse del resto de instalaciones mediante nave cerrada similar a la de los túneles evitando así, el derrame de posibles lixiviados procedentes de los lodos mezclados con residuo verde y los malos olores producidos por dicha mezcla.  
El Programa de Vigilancia Ambiental se desarrolla a lo largo de todas las fases del proyecto, tanto en la construcción, explotación, clausura y post-clausra de las instalaciones. No obstante, deberá adaptarse y diseñarse de acuerdo al anexo III del Real Decreto 1.481/2001, de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
En cuanto a las medidas correctoras, se realizarán tareas de desinfección, campañas de desratización, limpieza de residuos en los caminos, áreas de servicio.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 6 a y Anexo II apartado 3 g del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.  
Por lo tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica de Declaración de Impacto Ambiental en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente,  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Formular con carácter favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la presente Declaración de Impacto Ambiental correspondiente a la fábrica de abonos orgánicos, planta de RCD's y vertedero de residuos inertes, situado en el paraje .Sierra Mediana. del término municipal de Alicante, promovido por la mercantil ABONOS ORGANICOS NACIONALES, SA (ABORNASA) siempre que la actividad se desarrolle con el estricto cumplimiento de todas las medidas propuestas en la documentación tramitada así como las modificaciones introducidas por las condiciones siguientes:  
. Área de Reforestación:   
1. Los trabajos de reforestación se iniciarán al mismo tiempo que los trabajos de construcción de las instalaciones (naves, caminos, plataformas, túneles de fermentación, etc).  
. Planta de RCD'S:  
1. La maquinaria de la Planta deberá trabajar en vía húmeda, de modo que la clasificadora y la trituradora no sean focos emisores de polvo. Todas las cintas deberán estar carenadas.  
2. Deberá disponerse de suministro de agua para trabajar en húmedo de forma continuada.  
3. Para evitar vibraciones y ruidos deberán revestirse de goma aquellas superficies metálicas donde se manipulen los residuos.   
4. Los acopios de material clasificado deberán mantenerse en condiciones óptimas de humedad dando cumplimiento a lo establecido en el artículo 51 del Decreto 833/1975 por el que se desarrolla la Ley 38/72 de protección del ambiente atmosférico.  
5. Los lixiviados recogidos en la planta se almacenarán convenientemente y serán tratados adecuadamente según su composición.  
. Vertedero de residuos inertes:  
1. La capa de material impermeable que se utilizará en el sellado del vertedero incrementará su espesor hasta 0.5 m. de acuerdo a lo dispuesto en el RD 1.481/2001, relativo a las instalaciones de vertido e residuos.  
. Planta de Compostaje:   
1. Los lodos y demás materiales putrescibles serán tratados el mismo día de su recepción. En caso de avería de la instalación no se autorizará la descarga de este tipo de residuos.  
2. El procedimiento de admisión de lodos deberá contemplar que hayan sido sometidos a un proceso previo de digestión en la EDAR de origen, para asegurar una reducción drástica del contenido en materia orgánica volátil presente y por tanto una reducción de emisiones a la atmósfera de compuestos orgánicos volátiles.  
3. La plataforma de mezcla, deberá acondicionarse del mismo modo que los túneles de fermentación, es decir techada y cerrada con murete de hormigón y lona impermeable hasta el techo.  
A nivel de instalaciones en general.  
1. Se realizarán tareas de desinfeción, campañas de desratización, limpieza de residuos en los caminos, áreas de servicio y plataformas de trabajo.. En caso de aparición de aves de gran tamaño, emisión de ultrasonidos.  
2. Se mantendrán las instalaciones y los caminos en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.  
3. En el caso de producirse emisión de partículas a causa del almacenamiento de materias primas al aire libre, se deberá dar cumplimiento a lo establecido en el artículo 51 del Decreto 833/1975 por el que se desarrolla la Ley 38/72 de protección del ambiente atmosférico, en el que se indica que en los parques de almacenamiento al aire libre de materiales a granel se tomarán las medidas adecuadas para evitar que la acción del viento pueda levantar polvo, cubriéndolo con lona o plástico o protegiéndolo mediante colocación de pantallas cortavientos.  
4. La presente Declaración queda supeditada a la emisión del informe vinculante favorable que de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998 de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano emitirá el director general de Patrimonio Cultural Valenciano.   
5. El Plan de Vigilancia de Ambiental deberá ampliarse para ajustarse al anexo III del RD 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero. Además contemplará la vigilancia y eficacia de las medidas compensatorias que se establezcan de acuerdo a los apartados anteriores.  
Segundo  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero   
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 7 de septiembre de 2005.. La directora genera de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 120/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: VENIS, SA.  
Localización: Ctra. Nacional 340, km 56,5 Villarreal (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
VENIS, SA. es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado), en cuyas instalaciones de la Ctra. Nacional 340, km 56,5 Villarreal (Castellón), específicamente de fabricación de baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas, también obtenido en sus instalaciones y esmaltes, con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada, motivo por el que se redacta el proyecto evaluado.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento.   
La capacidad productiva actual es 9.030.000 m²/año, equivalente a unas 600 Tm/día  
Las instalaciones industriales constan de 2 plantas de fabricación de baldosas cerámicas mediante el proceso de monococción de gres porcelánico para pavimento y revestimiento, partiendo de arcilla bruta, entrañando todas las operaciones básicas: Preparación de arcillas, atomización de arcillas, dosificación de colores y otros, molienda homogeneización, prensado del polvo obtenido en la atomización, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en hornos de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, rectificado de bordes, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como molienda y preparación de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, almacén de pantallas serigráficas, redes de gas natural, aire comprimido y aguas (de proceso, industrial y potable), unidades de generación y distribución de energía eléctrica etc., estando dotada, por otra parte, de elementos anticontaminación, tales como sistemas de captación de polvo generado en diferentes equipos e instalaciones y depuradora de aguas residuales de proceso.  
Cuenta con redes separadas de saneamiento para la evacuación de aguas residuales de uso doméstico vertidas al alcantarillado municipal y de pluviales, habiendo sido autorizado por la Confederación Hidrográfica el encauzamiento del colector de las pluviales hasta el Rio Seco, contando con arqueta de control para las primeras. Y las industriales son recogidas y tratadas, exponiéndose que son depuradas y recicladas totalmente, por una las de baldeo y por otra las de molienda proceso y rectificado, siendo recuperadas en el atomizador. Teniendo solicitada al Ayuntamiento resolución expresa de aceptación de los vertidos al alcantarillado, con informe favorable de la Policía de Aguas.  
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla, y esmaltes y colores cerámicos, y como fuentes de energía, gas natural canalizado y electricidad.  
Tramitación administrativa  
. En fecha 26 de julio de 2005 se complementa, la documentación presentada anteriormente con :  
. Certificación del resultado del trámite de información pública al que han sido sometidos  
. Información pública a que fue expuesto por la D.G. de Calidad Ambiental en el DOGV   
. Proyecto Básico de Solicitud de Autorización Ambiental Integrada (Documentos I y II).  
. Documentación complementaria presentada en fecha 12 de abril de 2005.  
Cuenta con Licencia de Actividad anterior por ampliación en fecha 13 de octubre de 1998.  
La parcela de VENIS, SA., según informe municipal de 8/8/03 está situada en una calificada como suelo urbano industrial subzona IND-2 (polígonos industriales), parte en Suelo Urbanizable Homologado, incluido en el PAI, y parte en el PAI de la Unidad de Ejecución Venis-I pendiente en ese momento de la aplicación de la aprobación del proyecto de reparcelación, habiendo sido aceptable el emplazamiento y habiendo sido aprobados los informes emitidos por los técnicos municipales para ampliación de la actividad,.ejecutado a falta de un colector de pluviales del PGMOU del municipio de Villarreal, habiendo sido autorizado su encauzamiento por la Confederación Hidrográfica del Júcar el 31 de octubre de 1996.  
Consultado el inventario de yacimientos arqueológicos, el Patrimonio Histórico-Artístico no incluye ninguna protección afecta a los terrenos o edificaciones, y sin conocerse la aparición de restos de interés durante las edificaciones, según informe urbanístico.   
Fue sometido a información pública por la DGCA en el DOGV 5.023 de fecha 8/9/2005 y en el Ayuntamiento, constando los certificados de no haberse presentado alegación alguna al proyecto de la fábrica existente ni de la ampliación.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas y atomización de arcillas requieren elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, residuos sólidos y líquidos y vertidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 .Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana..  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación ni de deslizamiento, de baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, y la Cartografía Temática del Territorio de la Generalitat Valenciana.  
Dado que la situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Si bien hay una concentración de industrias deberán extremarse las exigencias de contaminación y pudieran establecerse controles adicionales.  
El estado ambiental de la zona, según los datos conocidos, es correcto, siendo los valores promedio de inmisión de la localidad de Villarreal inferiores a los límites de valores guía.  
En cuanto al tratamiento dado para la manipulación, almacenamiento y gestión de residuos generados durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, se consideran correctas la prescripciones señaladas en el proyecto, no encontrándose ninguna deficiencia con lo prescrito en la legislación vigente.   
Es reseñable que se prevé un vertido al alcantarillado de aguas residuales sanitarias e industriales depuradas, por lo que deberán analizarse y caracterizarse y gestionarse como residuo en caso de no cumplirse los condicionantes de vertido. Debiendo establecerse controles periódicos, ante todo en los cambios de formulaciones.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las canteras y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Estando sometida la actuación a evaluación de impacto ambiental, deberá atenerse a lo establecido en el Título IV, Capítulo II: Condiciones de las Actividades Comerciales, Industriales y de Servicios y en el Título II Capítulo II: Niveles de Perturbación, de la Ley 7/2002 de Protección contra la Contaminación Acústica. Y de acuerdo con el artículo 37 de la citada Ley 7/2002 deberá aportar en el plazo máximo de 5 años una auditoria de autocontrol.  
2) Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 81 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos que deberán someterse al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
. En la los hornos y secaderos y atomizadores: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes y sus reciclos.  
. La descarga de camiones-volquete es un punto de generación de polvo. La caseta de descarga deberá disponer de un sistema de captación de polvo, debidamente dimensionado, capaz de impedir la salida de polvo.  
. En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de otros focos difusos de las instalaciones y el producido por el tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los siguientes límites de en chimeneas de los procesos de atomización:  
Contaminante  
Párticulas 150 mg/m³  
Nox 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m³  
Cl2 230 mg/m³  
ClH 460 mg/m³  
SO2 4300 ppm  
Opacidad 2 (Ringelman)  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella y cuidando la limpieza de los elementos del camión.  
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibilitan la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tiene accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
1. Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua de la industria procede de la red municipal general de abastecimiento de la zona industrial. para el uso humano y de dos pozos propios para el uso industrial.  
Las aguas residuales del proceso industrial procedentes del pulido de las baldosas, de la molienda y preparación de esmaltes y baldeo de las instalaciones son reprocesadas en la atomización tras la depuración por proceso fisicoquímico de floculación-coagulación.  
Las aguas residuales de uso sanitario se vierten al alcantarillado municipal, tras su depuración biológica, debiendo ser vigilados los parámetros exigidos en la Ordenanza Municipal y atenerse a los controles y periodicidad dispuestos en ella.  
Los únicos equipos dispuestos anticontaminación dispuestos en chimeneas son de captación de polvo por vía seca, por lo que no generarán vertidos, salvo en atomizador, que tampoco genera por aspectos inherentes al sistema de lavado y recuperación.  
2. Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
Debido a la impermeabilización de toda la planta mediante pavimentación continua no se prevé contaminación posible del subsuelo  
3. Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria generará amplia gama de residuos, propios de este tipo de actividad, tales como: lodos y aguas de proceso, envases usados de papel, plástico y cartón contaminados, cocios y big-bags deteriorados, envases usados, disolventes, productos caducados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, aceite y filtros de aceite, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, mangas filtrantes deterioradas, aerosoles, guantes y mascarillas, etc.  
Las zonas de almacenamiento de los residuos, disposición y características constructivas, están suficiente mente descrita y aceptables según la Ley 10/98 de 21 de abril de Residuos y el decreto 833/88 de residuos peligrosos hasta su recogida por gestor autorizado.  
. Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo la medida de las emisiones gaseosas y acústicas, no exponiéndose nada al respecto del control de la generación y gestión de los vertidos y residuos, se tendrá en este punto, en consideración las prescripciones señaladas en el punto anterior.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por VENIS, SA., implantada en Ctra. Nacional 340, km 56,5, del término municipal de Villarreal (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, Anexo al mismo y el Estudios de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
2. En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
3. El titular de la instalación está obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
4. Deberán controlar los vertidos adecuándose a la calidad y condiciones establecidos en la Ordenanza Municipal al efecto.  
5. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
6. Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.), debiendo cumplirse lo establecido en el título lV, Capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
7. La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que garanticen la dispersión   
8. La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, SO2, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
Análisis de vertidos de las aguas residuales industriales por OCA anualmente  
Caracterización de los residuos de la depuración (lodos y aguas vertidas).   
Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
1. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
2. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 4 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 122/2005-AIA  
Título: Modificación Puntual Número 9 del Plan General de Ordenación Urbana .Equipamiento Docente.  
Promotor: Ayuntamiento de La Vilavella  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Al noroeste del núcleo urbano, junto al Sector de Suelo Urbano definido como Equipamiento Docente Nº9  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
La modificación presentada consiste en la redelimitación del perímetro del sector clasificado como equipamiento docente con el fin de establecer un límite concreto y reconocido, a la vez que se excluye del sector un viario de dominio público que anteriormente se había incluido. Esta última parte eliminada se subsana con la inclusión, en el nuevo perímetro, de unos terrenos colindantes al antiguo límite, clasificados por el PGOU como suelo no urbanizable común, los cuales son el objeto de esta declaración de impacto ambiental.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La redelimitación propuesta para el actual perímetro implica la reclasificación a Suelo Urbano de Equipamiento Docente de un sector de Suelo No Urbanizable Común, cuya superficie asciende a 785 m².  
El sector de forma ligeramente rectangular presenta los siguientes límites:  
. Norte: Se ajusta al margen de un camino vecinal que bordea en este punto.  
. Sur: Suelo No Urbanizable de monte bajo.  
. Este: Anterior delimitación de Suelo Urbano.  
. Oeste: Suelo No Urbanizable de huertos de naranjos.  
3. Alternativas  
No se han presentado alternativas de proyecto.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 20 de Julio de 2005 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón remitió una copia de la documentación técnica, del Estudio de Impacto Ambiental y del certificado del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos los documentos, relativo a la Modificación Puntual nº9 del PGOU del municipio de La Vilavella, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el Diario Mediterráneo de Castellón, de fecha 14 de marzo de 2005 y en el DOGV nº 4981, de 8 de abril de 2005.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones ni reclamaciones, según consta en los certificados emitidos por el Secretario del Ayuntamiento de La Vilavella, en los cuales se incluía el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas, acompañado por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 27 de junio 2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
La documentación presentada, y especialmente el estudio de impacto ambiental, carece de los contenidos mínimos establecidos por la Orden 3, de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se hayan de tramitar en esa conselleria, a pesar de lo cual se ha seguido con el trámite de evaluación ambiental sin requerir una posible ampliación de documentación, debido al carácter dotacional de la propuesta, al tamaño de la superficie afectada que asciende a 785 m², al objetivo buscado con dicha modificación y especialmente, porque no se han observado condicionantes ambientales que hagan inviable dicha propuesta.  
Solicitud de informes sectoriales  
No se han solicitado informes Sectoriales.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sitemas de información territorial publicadas por la COPUT, PTARICOVA, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. El estudio de impacto ambiental no hace ninguna referencia a los yacimientos arqueológicos que se encuentran próximos al sector de estudio, El Castell, al Norte, y la Coveta del Sou, al sur. La existencia de estos yacimientos y, concretamente, su proximidad aumenta la probabilidad de encontrar algún tipo de resto arqueológico en el sector de estudio.  
No obstante, no consta en el expediente el informe favorable regulado en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. Del estudio de impacto ambiental se desprende que el sector afectado se sitúa en el piso intermedio del Triásico, presentando casi exclusivamente dolomías y/o calizas.   
En cuanto a características mecánicas, el estudio dice que la zona es apta para soportar cargas normales de edificación y su estabilidad y capacidad portante es elevada, variando según sea el subsuelo.  
El ámbito de la zona de estudio presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media, siendo la zona compatible con el uso que se pretende implantar.   
El estudio de Impacto ambiental presentado explica que en esta zona el agua se infiltra dando lugar, a mantos freáticos captados con facilidad en los numerosos pozos existentes en la localidad, por lo que se deberá evitar la excesiva impermeabilización del terreno para garantizar la filtración de las aguas de escorrentía, con el fin de que sigan existiendo dichos mantos freáticos.  
2. El sector de estudio se caracteriza por una topografía ataluzada de pendiente acentuada, con riesgo de erosión elevado y por tanto, por una capacidad de uso muy baja.   
Por ello, y además, con el fin de producir el menor impacto, tanto física como visualmente al entorno natural, se sugiere que se evite el desmonte del talud, y que se destine a zona verde, utilizando para su ajardinamiento especies propias del lugar.  
3. La vegetación natural presenta, según el estudio de impacto ambiental, las lógicas relaciones con el clima y suelo estudiados. De forma muy generalizada, sus caracteres son propios de los países mediterráneos con adaptaciones a la sequía estival: arbustos leñosos, matorral espinoso de hojas duras y raíces profundas.  
Se aprecia que no existe ninguna especie que se encuentre protegida por la legislación actual y que la vegetación está fuertemente antropizada.  
4. La fauna más destacable de la zona son algunas pequeñas aves que normalmente se encuentran asociadas al cultivo de cítricos. Aparecen también aves de hábitat nocturno que se alimentan de ratones y otros pequeños roedores. Además señala la presencia de una entofauna de escasa variedad, así como de pequeños reptiles y roedores comunes.  
Finalmente el estudio de impacto ambiental señala que debido principalmente a la proximidad de la población y, en cierta parte, al tráfico de las vías circundantes y a los insecticidas y herbicidas usados en los huertos de la zona, la fauna es extremadamente pobre, limitándose a algunas vertebrados (ratones y lagartijas, etc.) y a algunas aves (jilgueros, fringilidos, etc.)  
5. Al tratarse de un uso dotacional, donde no sé prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o mayor volumen de aguas residuales, que no obstante serán tratadas por la EDAR de Nules-Villavieja. La evacuación de aguas residuales se llevará a cabo a través de la red de alcantarillado municipal.  
En el estudio de impacto ambiental no se hace referencia alguna a la gestión de los residuos sólidos urbanos, debiéndose incorporar la gestión de los mismos a la gestión ya existente en el municipio.  
6. El clima se enmarca en el típico de la vertiente mediterránea y litoral, caracterizado por la escasez de precipitaciones a lo largo de todo el año, especialmente durante la época estival.  
Por su situación geográfica, el régimen de vientos está fuertemente influenciado por el régimen de brisas marinas diurnas y nocturnas. En este caso tiene especial importancia las brisas de ladera del Cerro del Castell y del monte de Sta. Bárbara.  
7. La calidad intrínseca del paisaje es baja, tratándose de una zona de ribazos sin ningún aprovechamiento, ni valor paisajístico destacable. No obstante la calidad visual ofrece un cierto interés, básicamente influenciada por el paisaje de la cercanía de la estribación montañosa del Pilonet de Santa Bárbara y el cerro del Castell.  
8. El proyecto evaluado se encuentra ubicado administrativamente en el término municipal de la Vilavella, situado en la provincia de Castellón. El municipio es eminentemente agrícola y su proximidad a Nules hace prever un moderado potencial en cuanto aumento de su población y correspondiente previsión de suelo dotacional.  
9. El estudio de impacto ambiental carece de medidas correctoras.  
Lo único que se indica, a este respecto, en el estudio de impacto ambiental, es que la recalificación afecta a una escasa extensión y se realiza en una zona de interés ecológico poco importante, al borde del núcleo urbano y que como la mayor parte de las instalaciones se encuentran próximas, sólo se trata de prolongarlas subterráneamente desde el pueblo, por lo que las lesiones que puedan causar las obras que se realicen son prácticamente ínfimas.  
10. El estudio de impacto ambiental carece del programa de vigilancia  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Modificación Puntual número 9 del Plan General de Ordenación Urbana de La Vilavella, relativa a la delimitación del suelo dotacional docente de este municipio, promovido por el Ayuntamiento de La Vilavella, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.   
. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o cualquier tipo de residuo.  
. La tierra vegetal extraída que sea susceptible de aprovechamiento, si se procediese a desmotar el talud, se mantendrá en condiciones adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que no pierda sus propiedades.  
. Descripción de las especies vegetales a utilizar en el ajardinamiento de las zonas verdes, optando siempre por especies autóctonas y con sistemas radiculares no agresivos.  
. Definir como se resolverá la canalización de las aguas de escorrentía, para darle al talud el tratamiento adecuado con el fin de dotarle de la estabilidad necesaria para evitar posibles deslizamientos o derrumbes de tierra.  
. El Ayuntamiento deberá hacerse cargo de la gestión de los residuos sólidos cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, la ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana, y el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero.  
. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 14 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 130/05-AIA  
Título: Industria de fabricación de muelles   
Promotor: Ibérica de suspensiones, SA.  
Localización: Polígono Industrial La Mina . Nules (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
IBÉRICA DE SUSPENSIONES, SA., es una industria del sector siderúrgico y actividad tratamientos térmicos y de superficies afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 2.6 (Instalaciones para el tratamiento de superficie de metales..., con volumen de cubetas superior a 30 m³...), en cuyas instalaciones del Polígono Industrial La Mina . Nules (Castellón) realizan la actividad de fabricación de muelles y con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada, motivo por el que se redacta el proyecto evaluado.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento.   
IBÉRICA DE SUSPENSIONES, SA., situada en una parcela calificada como suelo urbano consolidado de uso industrial, en la parcela 2328401 del Polígono Industrial del municipio de Nules, obteniendo la licencia en fecha 10 de diciembre de 1992, según se expresa en el certificado municipal de compatibilidad urbanística en el Plan Parcial SECTOR 2 junto a la CN-340, expedido el 18/12/03.  
La parcela con una superficie de 55.000 m², de los que 11.310 m² están edificados, linda al norte y este, con otras actividades industriales.  
Se nutre de agua de suministrada por FACSA tratándola mediante osmosis inversa para poder utilizarla en el proceso, empleando temporalmente para riego los rechazos de la ósmosis inversa. y gestionando las aguas residuales de uso sanitario, al carecer de colector municipal, teniendo solicitada la autorización de vertido.  
Las instalaciones industriales con una capacidad de producción anual de 5.500.000 muelles helicoidales (12.100 Tm/año) constan de varias líneas de trabajo con una serie de cubas de lavado y baños, intercaladas entre las diferentes etapas del proceso, generando una importante cantidad de aguas residuales y baños agotados de carácter peligroso, procedentes de las diferentes cubas de temple y revenido, enjuagues y limpieza, siendo conducidas estas últimas a la depuradora, cuyas aguas residuales industriales depuradas son utilizadas para riego de la parcela, al carecer conexión a EDAR el alcantarillado municipal al que está conectada la industria, careciendo en consecuencia de permiso de vertido.  
Tienen 35 focos de emisión, midiendo en 23 de ellos. Los focos de emisiones son los procedentes de las calderas, hornos de revenido y curado, los vahos de las cubas de fosfatado, cabina de cataforesis, estufas de curado y filtros de mangas de granallado.  
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materia prima exclusivamente varilla de acero y como productos auxiliares una amplia gama, siendo de carácter peligroso, algunos de ellos, tales como disolventes, aceites de temple, ácidos fosfórico, clorhídrico, nítrico, etc.   
Antecedentes  
. En el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consta el expediente 174/01-AIA para la obtención de la autorización administrativa de Productor de Residuos Peligrosos, resuelta favorablemente el 3/10/01 en la que no se autorizaba en modo alguno su vertido al terreno, condicionada a la resolución de este punto.  
Tramitación administrativa  
En fecha 29 de marzo de 2005 se recibe, remitido por el Area de Calidad Ambiental, el Proyecto Básico, el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia,  
En fecha 29 de agosto de 2005 el Area de Calidad Ambiental informa que habiéndose sometido a exposición pública en fecha 18 de julio de 2005 la solicitud de autorización ambiental integrada, no se presentaron alegaciones en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en el Ayuntamiento, de cuyo Certificado expedido el 10 de agosto de 2005 se adjunta copia, habiendo transcurrido el periodo de información pública.  
La industria obtuvo licencia de actividad el 10 de diciembre de 1992  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La industria de tratamientos térmicos y superficiales del acero requiere moderados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo C en el epígrafe 3.1.1 .Generadores de vapor de capacidad de producción inferior a 20 Tm/h.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación ni de deslizamiento, de baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Dado que la situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados.   
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos por gestores para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados, al tenerse, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos.   
Siendo el vertido de aguas residuales industriales punto fundamental a controlar su calidad.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo C según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes las calderas y cabinas de cataforesis y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, y ruidos, así como el originado por el vertido de las aguas residuales.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto en el cese de la actuación no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen las siguientes condiciones:  
. Contaminación acústica. Vibraciones  
Aporta los resultados de la medición de la afección acústica real producida por la industria de referencia, llevada a cabo por un OCA. Encontrándose puntos en los que se sobrepasan los límites máximos permitidos, sobrepasándose siempre los límites nocturnos.   
. Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 35 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, debiendo someterse al régimen d e vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.   
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
En las calderas: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2,,ClH y probablemente COV's procedentes del desengrase.  
En el resto de unidades: Las partículas procedentes de cabinas de pintura y enfriamiento y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
La industria se encuentra recogida en el grupo C, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tenga accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
. Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua de la industria es proporcionado por FACSA.  
La industria carece de red separativa para la recogida de aguas pluviales.  
Las aguas residuales producidas por la empresa son las aguas sanitarias, actualmente gestionadas a EDAR y las aguas de las unidades del proceso industrial, sin conectarse al colector de vertido al carecer actualmente de EDAR dicho polígono. Las aguas industriales se recogen y tratan en depuradora mediante proceso fisicoquímico. empleándose para regar, a pesar de sobrepasar ciertos límites, y no llevarse un control periódico.  
. Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
La contaminación del subsuelo es un punto a tener especial control.   
A pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, en la documentación presentada no se evalúa este aspecto, indicándose que no se prevé ningún tipo de contaminación subterránea, no obstante tener previsto su vertido al terreno transitoriamente.   
La Confederación Hidrográfica del Júcar expresa taxativamente la prohibición de cualquier vertido al suelo.  
. Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos: lodos y aguas, aceites lubricantes agotados, envases contaminados, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, papel y cartón contaminado, guantes y mascarillas, aerosoles, etc.,. Almacenan los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto un almacén cubierto adosada a la nave principal, hasta su recogida por gestor autorizado. Los lodos de las fosas sépticas se recogen directamente.  
. Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las mediciones de las emisiones e inmisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de residuos.   
Consideraciones jurídicas   
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de muelles helicoidales, promovida por IBÉRICA DE SUSPENSIONES, SA., a implantar en la Polígono Industrial La Mina, s/n, del término municipal de Nules (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, Anexo al mismo y el Estudios de Impacto Ambiental, al no cumplirse las condiciones de vertido, vertiendo al suelo sin autorización del Organismo competente, y habiendo sido apercibido de esta irregularidad por la Confederación Hidrográfica del Júcar mediante el oficio N/R 93VI0023 de 29 de enero de 2004, en el que se le otorgaba el plazo de un mes para la corrección.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 142/05-AIA  
Título: Instalación de un huerto fotovoltaico.  
Promotor: Huerto Fotovoltaico Montesol SL.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Tuéjar.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la instalación de un huerto fotovoltaico sobre dos parcelas de suelo clasificado como No Urbanizable Común, situadas en el paraje .Cerrito del Mono., del municipio de Tuéjar.  
La energía eléctrica generada será evacuada a través de la línea eléctrica de media tensión (20 Kv) que pasa por encima de las parcelas.  
Las edificaciones a realizar se resumen en la instalación de dos casetas móviles (una en cada parcela) donde se ubicarán los transformadores y los cuadros de control, maniobra y protección. También se instalará una caseta móvil prefabricada de 50 m² donde se ubicarán los aseos y se habilitará una sala para almacenar el material de mantenimineto necesario (azadas, tijeras, esponjas, etc.)  
Para la instalación de los huertos solares, tan sólo se necesita excavar una pequeña zanja corrida de 0,3x0,3 m donde se anclarán los perfiles metálicos que sustentan los paneles fotovoltaicos. La zanja se rellenará de hormigón HA-25 y se armará con redondos de 12 mm de espesor.  
El huerto fotovoltaico está formado por 16 instalaciones de 100 Kw cada una. A su vez cada instalación está formada por 455 paneles.  
Perimetralmente la explotación se cercará con malla galvanizada deforma romboidal de 2 m de altura, apoyada sobre dados de hormigón de 0,3x0,3x0,3 m. Se ha previsto instalar un doble vallado interior situado a 1m de distancia del vallado exterior a efectos de colocar en el pasillo resultante sensores y otros dispositivos de seguridad.  
2. Alternativas  
Existen tres alternativas a la localización del huerto, como son la instalación en suelo industrial consolidado, la colocación de los paneles sobre las cumbreras de las naves industriales y por último la ubicación del huerto en otra zona del término municipal de Tuéjar.  
Debido a las necesidades de superficie necesarias para la instalación de un huerto fotovoltaico de esta magnitud, y dado el elevado precio del m² del suelo industrial, esta alternativa resulta inviable.  
En cuanto a la instalación de los paneles en las cumbreras de las naves industriales, debido a la magnitud del presente proyecto y a la sombra que se proyectaría sobre los paneles, proveniente de las propias naves, hace inviable esta alternativa.  
También considerar como alternativa a la localización, otro paraje dentro de lo que consideramos Suelo No Urbanizable Común, el principal problema que surge para ubicar un huerto de esta envergadura es que la orografía del terreno es muy abrupta existiendo numerosos picos y sierras que provocarían sombras y por tanto, disminución de rendimientos.  
Por otro lado, la trayectoria de la línea de media tensión, también es un factor a tener en cuenta, para el emplazamiento, dado que se debe de estar lo más próximo posible.  
Así pues y teniendo en cuenta los dos últimos factores considerados, el emplazamiento elegido cumple con los criterios básicos establecidos, en tanto que esta situado en una zona llana, y está debajo de una línea eléctrica.  
Tramitación administrativa  
En fecha 5 de septiembre de 2005 la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la .Instalación de un huerto fotovoltaico..  
Informes sectoriales  
En fecha 13 de julio de 2005 se recibió informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, donde se menciona la existencia de materiales arqueológicos en la parcela 1645 del polígono 516 del término municipal de Tuéjar.  
El informe de la prospección arqueológica plantea medidas correctoras con objeto de garantizar la ausencia de afección al patrimonio arqueológico. La medida correctora planteada consiste en la realización de sondeos en ambas parcelas para comprobar la ausencia presencia de restos arqueológicos. Estos sondeos deberán ser a modo de zanjas configurando una retícula sobre cada una de las parcelas.  
Por lo tanto SE INFORMA FAVORABLEMENTE CON CONDICIONES a los efectos patrimoniales el Estudio de Impacto Ambiental para la instalación de un huerto fotovoltaico en Tuéjar, supeditándose el presente informe en su eficacia a que con carácter previo al inicio de los trabajos se lleve a cabo la actuación arqueológica referenciada .sondeos arqueológicos-, cuyos resultados también deberán someterse .con carácter previo al inicio de las obras. a la preceptiva evaluación de esta Administración tutelar que en aplicación del art. 62.2 de la Ley 4/98 determinará la viabilidad patrimonial de la actuación y/o las condiciones a las que debe sujetarse necesariamente la misma.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La zona objeto de la actuación se encuentra ocupada por vegetación arvense y silvestre en la que no existe en la actualidad cultivo alguno. Las parcelas colindantes cuentan con plantaciones de vid, almendros y cereal, rodeadas de grandes formaciones de Pinus halepensis con sotobosque de enebro y romero.  
Por lo tanto la parcela no está ubicada dentro de un área de gran valor ecológico, ni paisajístico, ni está sujeta a ninguna protección especial alguna.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Durante la fase de implantación se producirá un impacto sobre el suelo, sobre todo en aquellos lugares donde se localicen las edificaciones e instalaciones y las zanjas corridas de 0,4x0,3 m donde se anclarán los perfiles metálicos que sustentan los paneles fotovoltaicos.  
Otro impacto a tener en cuenta es el producido sobre el paisaje, aunque debido a la lejanía de la población y la orografía del terreno, no será visible la instalación desde el municipio. También ha de tenerse en cuenta que la zona quedará totalmente ajardinada favoreciendo de este modo su mejor integración.  
1. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Las medidas correctoras se centrarán en la corrección del impacto paisajístico, mediante la plantación de especies en las zonas perimetrales y favorecer el crecimiento de plantas herbáceas de escasa altura en los pasillos de separación y bajo los paneles fotovoltaicos, de esta forma se consigue un doble propósito, la integración paisajística y evitar la erosión.  
Los residuos sólidos procedentes de las obras y los residuos inertes generados en la construcción serán colocados en los vertederos municipales, o en lugares controlados previstos por el Ayuntamiento de Tuéjar.  
Respecto al Programa de Vigilancia Ambiental este tendrá como objetivo detectar las desviaciones ocurridas sobre las previsiones establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental, para ello se deberá efectuar principalmente un control y seguimiento de la zona ajardinada y de la aparición o no de procesos erosivos en los taludes.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado deberá someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental según lo indicado en el art. 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Instalación de un huerto fotovoltaico, promovido Huerto Fotovoltaico Montesol SL., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
Antes del inicio de los trabajos se realizarán sondeos, para comprobar la ausencia o presencia de restos arqueológicos, cuyos resultados deberán someterse a la preceptiva evaluación de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, que en aplicación del art. 62.2 de la Ley 4/98 determinará la viabilidad patrimonial de la actuación y/o las condiciones a las que debe sujetarse necesariamente la misma.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 15 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML