Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8955, del 18-11-2020 (2020/9369)

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 54-2017-AIA Agost.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8955

Data del DOGV
:   18-11-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/9369

CVE


Data del document
:   23-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 54-2017-AIA Agost. [2020/9369]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 54-2017-AIA Agost  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 54-2017-AIA  
Títol: Transformació agrícola (legalització)  
Promotor: Hijos de Francisco Morant, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Agost  
Localització: parcel·les 1 (part), 2, 3, 4, 12 del polígon 14 i 44, 45 del polígon 16 d'Agost. Paratge Terraig.  
  
Descripció del projecte  
Les actuacions ja realitzades i objecte del projecte consisteixen en la realització dels moviments de terra necessaris per a la posada en cultiu i transformació en regadiu d'una superfície segons projecte de 55,66 ha. No obstant això, i a l'efecte d'evitar dubtes en les diferents xifres que consten en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental, cal indicar que la superfície cadastral de les parcel·les que integren el projecte és de 60,82 ha, de les quals la zona nord de la parcel·la 4 no s'ha transformat. El promotor té drets de reg en les parcel·les objecte del projecte en una superfície de 50,7 ha.  
La finca, abans de la realització del projecte, estava dividida en bancals de cultiu. Les diferències entre les diverses terrasses oscil·lava entre uns pocs centímetres i un metre.  
S'ha dut a terme l'eliminació dels bancals i l'esplanació de les superfícies conformant pendents homogenis, adaptats per zones als pendents originals del terreny. Els pendents mitjans estan compresos entre el 4 i el 8 %.  
No ha sigut necessària l'aportació de terres perquè s'ha procedit a la seua compensació volumètrica. Aquesta compensació implicarà una escassa afecció a la topografia del terreny.  
El moviment de terres s'ha realitzat amb maquinària pesant. El volum de terres remogut ha ascendit a més de 300.000 m³.  
Els recursos hídrics per a posar en regadiu els terrenys procedeixen de la Comunitat de Regants Virgen de la Paz d'Agost. La xarxa de reg que s'instal·larà es connectarà a les infraestructures de reg existents del mateix promotor procedent de la parcel·la 29 del polígon 15, al nord de la via verda i que té l'origen en les infraestructures de reg de l'esmentada Comunitat de Regants.  
La xarxa de reg prevista està formada per un capçal de reg i xarxa de transport i distribució i sistemes d'automatització.  
La connexió amb el capçal existent es realitza mitjançant dues canonades de 125 i 140 mm. S'escomet el sistema de reg a través de la parcel·la 4 i a través de l'ODT (obra de drenatge transversal) situada al nord.  
Amb la finalitat de preveure els escolaments que es produiran en la finca s'han estudiat la hidrologia de les conques d'aportació així com la hidrologia de les subconques que es generen en la finca tant en el seu estat original com després de l'adequació de les terrasses de cultiu.  
  
S'ha tingut en compte que l'extrem est de la parcel·la 1 així com les parcel·les 44 i 45 del polígon 16 estan afectades per risc geomorfològic (barrancs de fons pla) i que la finca afronta en l'extrem sud amb un barranc que prové de la serra del Sit (rambla de la Sarsa). Aquest barranc i la seua zona al·luvial estan classificats amb risc 6 pel PATRICOVA.  
Després d'efectuar les previsions en un cas i l'altre es conclou que els escolaments disminuiran per les plantacions realitzades i s'acumularan a la subparcel·la 1k del polígon 14, a la zona prevista pel PATRICOVA, per la qual cosa no hi ha afeccions negatives de les obres al funcionament hidràulic existent.  
  
Tramitació administrativa  
El 24 de març de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació procedent de l'Ajuntament d'Agost consistent en un certificat de compatibilitat urbanística, autorització militar per a explotació agrícola en parcel·les situades dins de zona de seguretat, memòria tècnica i estudi d'impacte ambiental.  
El 23 de maig de 2017 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental analitza el projecte i després de concloure que es tracta d'una tramitació ordinària, sol·licita projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental esmenat i justificació de realització del tràmit d'informació pública.  
  
La necessitat d'esmenar l'expedient va ser reiterada en data de 7 de febrer de 2019 i 18 d'abril de 2019.  
Mitjançant remissions de documentació dels dies 16 de juny de 2017, 15 de febrer de 2019, 14 i 25 de març de 2019, 26 d'abril de 2019 i 20 de desembre de 2019 l'òrgan substantiu completa l'expedient.  
  
  
Informació pública  
Es va realitzar una primera informació pública mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 29 de maig de 2018.  
Durant el període d'informació pública es va consultar el Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant (Secció Forestal) l'informe del qual es reflectirà en l'apartat corresponent. Si bé no es refereix a la totalitat de l'explotació, els seus arguments es poden fer extensibles en general, a tota aquesta.  
Posteriorment, i després d'advertir error en l'anunci publicat, el dia 2 d'agost de 2018 es procedeix a realitzar un nou tràmit d'informació pública en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Segons el certificat emés per l'Ajuntament d'Agost, durant el període d'informació pública no es van fer al·legacions.  
  
Documentació administrativa  
- Informe en matèria agronòmica de 8 de juny de 2017 respecte a la transformació de les parcel·les 1 i 4 del polígon 14 en el qual s'indica (entre altres) que l'interessat ha aportat memòria agronòmica i certificat de drets d'aigua de les parcel·les objecte d'aquest informe de la Comunitat de Regants Virgen de la Paz amb una superfície regable de 398.240 m² per a la parcel·la 1 i de 56.679 m² per a la parcel·la 4 (en aquest cas no és per a la superfície total de la parcel·la).  
L'informe conclou favorable sempre que la instal·lació de reg per degoteig en la parcel·la 4 s'ajuste a la superfície que té drets de reg i no s'excedisquen els 56.679 m² per als quals es té drets.  
Posteriorment, el 30 de juliol de 2018 la Secció de Sòl No Urbanitzable emet un informe respecte a la transformació de les parcel·les 2 i 3 del polígon 14 i 44 i 45 del polígon 16 d'Agost en què informa de manera desfavorable fins que no s'aporte la documentació necessària per a justificar la superfície amb drets de reg i aportar plans amb corbes de nivell.  
- Certificat de la Comunitat de Regants Virgen de la Paz d'Agost en el qual s'indica que la parcel·la 1 del polígon 14 està inscrita en la Comunitat de Regants i té una superfície regable de 398.240 m² i la parcel·la 4 del mateix polígon té inscrita en la Comunitat de Regants una superfície regable de 56.679 m².  
- 2n certificat de la Comunitat de Regants Virgen de la Paz d'Agost en el qual s'indica que la superfície regable (en m²) disponible pel promotor del projecte és la següent:  
Polígon 14  
Parcel·la 1: 395.650  
Parcel·la 2: 5.698  
Parcel·la 3: 12.984  
Parcel·la 4: 56.679  
Parcel·la 12: 4.440  
Polígon 16  
Parcel·la 44: 26.658  
Parcel·la 45: 5.581  
Parcel·la 46: 33.018  
Per tant, es pot indicar que en l'àmbit del projecte actual la superfície regable és de 50,7 ha.  
  
Documentació complementària:  
L'expedient municipal incorpora un informe de superfícies regables en parcel·la situades en l'àmbit de reg de la CR Virgen de la Paz d'Agost signat per un tècnic competent respecte a les superfícies de reg de les parcel·les incloses en l'àmbit del projecte i la parcel·la 46, no inclosa en l'àmbit del projecte.  
  
Afeccions legals  
Les parcel·les se situen en sòl no urbanitzable comú agrícola.  
Sòl forestal comú (en el moment d'inici de la tramitació) segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
  
Les actuacions s'inclouen al voltant del Paisatge de Rellevància Regional PRR30 Vinyes de l'interior d'Alacant.  
Una part del projecte limita amb la via pecuària Sendera de Tibi de 20 m d'amplària.  
  
Consideracions ambientals  
1. Identificació i valoració d'impactes  
Atés que el projecte està executat, l'estudi d'impacte ambiental únicament realitza la valoració de la fase de funcionament.  
- Atmosfera: es poden produir canvis en la qualitat de l'aire, augment de nivells sonors emissió de gasos contaminants. Les parcel·les agrícoles es troben en un espai on es dispersaran els contaminants no generant efectes adversos significatius. D'altra banda, la intervenció de maquinària serà puntual, lligada al cicle productiu.  
- Sòl: les modificacions topogràfiques realitzades han suposat un balanç neutre respecte del moviment de terres. No obstant això, s'han eliminat les terrasses prèviament existents, la qual cosa suposa una modificació substancial a escala paisatgística. L'alteració de la topografia canvia la distribució i les dimensions de les parcel·les cultivables, però no s'alteren en gran manera els pendents de les parcel·les, que queden establides en un 5 % i s'adapten als pendents inicials. L'impacte es considera compatible.  
El cultiu agrícola de la finca produirà un augment de la salinitat del sòl. Atesa l'aplicació de dosi de llavada en el reg, l'impacte es considera compatible.  
- Hidrologia i recursos hídrics: la modificació dels pendents del terreny poden generar alteració de la xarxa de drenatge, del règim de flux cap als llits hídrics i modificació de les zones naturals d'inundació.  
  
Les subconques generades en l'àmbit del projecte drenaran a través de l'ODT (obra de drenatge transversal) de la Via Verda del Maigmó sense alterar significativament els cabals d'escolament cap al barranc de fons pla existent. Les subconques restants drenen, així mateix, cap a aquest barranc. Les plantacions realitzades disminuiran el cabal evacuat, per la qual cosa les obres realitzades no alteraran significativament el sistema hidrològic del terreny.  
En aquest sentit, el dia 18 de gener de 2019 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe en què valora des de les seues competències l'actuació proposada.  
Respecte a l'afecció a llits hídrics, l'informe localitza un llit al sud-oest de l'actuació. L'actuació proposada suposa l'ocupació de zona de policia de llit (100 m) respectant la zona de servitud d'ús públic (5 m). Les obres en zona de policia requereixen autorització administrativa.  
  
D'altra banda, considerant la naturalesa del projecte i l'escassa conca d'aportació, s'estima que l'actuació no suposa cap incidència en el règim de corrents a l'efecte del que es disposa en l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic.  
L'informe recorda que en tot cas en la zona de flux preferent no es poden autoritzar activitats vulnerables davant d'avingudes, no es poden efectuar obres que alteren el curs natural de les aigües ni agreujar o impedir la servitud de predis inferiors.  
Respecte a les aigües pluvials en el cas que es realitze un abocament d'aigües pluvials al domini públic hidràulic, s'haurà d'obtindre autorització de l'òrgan de conca.  
L'àmbit d'actuació no es troba estudiat en el sistema nacional de cartografia de zones inundables. No obstant això, l'àmbit d'actuació es troba afectat per perillositat geomorfològica segons el PATRICOVA.  
  
L'activitat serà viable segons ho siguen els usos permesos en zones inundables.  
Segons el projecte tècnic es regaran 50 ha amb una demanda de 6.871 m³/ha i any amb cabals de la CR Virgen de la Paz d'Agost.  
Indica l'informe que les parcel·les 1 i 4 del polígon 14 no disposen de drets de reg, per la qual cosa únicament disposen de drets de reg unes 5,73 ha i, per tant, s'informa desfavorablement el projecte per no acreditar la disponibilitat de recursos hídrics.  
No obstant l'anterior, el 20 de novembre de 2019 la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe en el sentit següent: «vista l'última cartografia dels aprofitaments s'ha comprovat que les parcel·les 1, 2, 3, 4 (part) i 12 del polígon 14 i les parcel·les 44 i 45 del polígon 16 [...] consultat el Registre d'aigües, Catàleg d'aigües privades així com els arxius d'aquest organisme i la cartografia de les parcel·les en qüestió, aquestes formen part de la superfície de reg que té aprofitaments inscrits en el Registre d'aigües a favor de la CR Virgen de la Paz d'Agost...»  
- Vegetació: la vegetació més important es trobava en la zona de tàlveg i és impossible determinar-ne la composició. L'espai afectat va estar ocupat per cultius de vinya. La vegetació existent no assolia un port destacable. L'impacte es considera compatible.  
En aquest sentit, el 20 d'abril de 2017 la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant va emetre un informe en què indicava que els terrenys consten com a forestals en la cartografia associada al PATFOR. Vist el terreny, s'ha procedit a un anivellament mitjançant moviment de terres de l'antiga estructura abancalada, on ha desaparegut la vegetació que tenia sense que se'n puga determinar amb precisió la naturalesa i el grau de cobertura.  
De la sèrie històrica d'ortofotos disponibles es desprén una estructura conformada per bancals incultes en estat d'abandó amb presència de vegetació natural d'escàs desenvolupament, atesa la climatologia de la zona i amb una rellevància ambiental reduïda, per la qual cosa a partir de les dades disponibles no es poden catalogar els terrenys com a forestals, amb la qual cosa resulta, a més, clara la seua vocació agrícola. El pendent mitjà està al voltant del 7 o 8 %.  
En conclusió, l'actuació que es proposa no suposa una afecció a terrenys forestals i tampoc a vies pecuàries classificades al terme d'Agost.  
  
Cal indicar que l'informe es refereix únicament a les parcel·les 1 i 4 del polígon 14. No obstant això, no s'ha considerat necessari sol·licitar un nou informe a causa de les idèntiques característiques ambientals de la resta de parcel·la afectades.  
- Fauna: el projecte no suposa cap afecció important per a la fauna, que s'haurà vist temporalment desplaçada durant l'execució del projecte. L'impacte es valora compatible.  
- Socioeconomia: la implantació de nous regadius en zones tradicionals de secà millora les activitats agràries existents. La reactivació de l'activitat agrària en la parcel·la afavorirà l'ocupació i la diversificació econòmica.  
- Patrimoni cultural: l'estudi d'impacte arqueològic realitzat en la finca no ha documentat l'existència de jaciments arqueològics o patrimoni etnològic. L'impacte es considera compatible.  
- Paisatge: la nova cobertura vegetal imposarà varietat a l'escena agroforestal de la zona. L'actuació s'ha realitzat en l'entorn pròxim al Paisatge de Rellevància Regional PRR30 Vinyes de l'interior d'Alacant i PRR20 Foies d'Alcoi i Castalla i Valls de Bocairent i Biar.  
El paisatge pertany a la Unitat de Paisatge de la Vall Central del Vinalopó. L'ús predominant en la zona ocupada pel projecte és el cultiu de secà i hi destaca, com a recurs paisatgístic, la Via Verda del Maigmó, únic punt d'accés visual d'entitat.  
L'espai transformat es descriu en la seua situació 0 com un espai seminaturalitzat, amb poca cobertura vegetal. Les actuacions realitzades han homogeneïtzat el paisatge format per bancals sense maçoneria els talussos dels quals estaven probablement coberts de vegetació natural. La situació actual torna a la conformació anterior a la transformació en bancals i no suposa una modificació de caràcter substancial en el paisatge.  
El medi descrit presenta una certa fragilitat, ja que no pot absorbir infraestructures importants, però sí que són terrenys aptes per al seu cultiu, cultius que poden millorar l'escena. No obstant això, i com a mesura d'integració, es proposa la conservació de la tipologia tradicional abancalada de part de la finca.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
Durant la fase de funcionament de l'explotació s'han de preveure les necessitats d'aigua de reg i programar aquests regs periòdics a fi de minimitzar la salinització del sòl. Prevaldrà la utilització de fertilitzants orgànics que puguen ser incorporats al sòl sense alterar les condicions químiques i s'evitarà que arriben a l'aqüífer. Es minimitzarà la utilització de fertilitzants inorgànics.  
- Es mantindrà el traçat, amplària i tipologia dels camins existents al voltant de l'actuació. Això contribuirà a reduir l'impacte paisatgístic per alteració de l'escena i mantindrà aquesta xarxa de camins, considerats com un recurs amb valor cultural.  
- En el cas que es generen talussos, aquests no hauran d'excedir els 2,5 m o 3 m. El talús de transició entre el nivell del terraplé i el camí no podrà ser superior a 3/2 (talús natural en terres). El peu del talús s'haurà de fer recular prou per a permetre que el traçat del camí es mantinga i evitar la possible invasió per lliscaments de terra en el talús.  
  
- Si durant les obres del projecte apareix qualsevol tipus d'element d'interés històric, etnològic, arqueològic o paleontològic no inventariat en la data de realització d'aquest estudi, s'haurà de posar en coneixement de les autoritats municipals i autonòmiques pertinents.  
Com a compensació a les actuacions desenvolupades, es proposa la naturalització de parts de la finca 1 del polígon 14 que mantenen una certa predisposició per a ser conservades, de tal manera que s'evitarà en un futur recuperar-les com a terreny agrícola.  
Se seleccionen aquestes parcel·les perquè mostren encara un cert grau d'abancalament en el qual es desenvolupen peus d'espècies forestals i d'espècies agrícoles indistintament i que, tot i pertànyer a la finca objecte del projecte, encara no havien sigut alterades. La seua proximitat a la via verda contribuirà a millorar la percepció general de l'entorn.  
La superfície total de les parcel·les de compensació, ascendeix a 40.832 m².  
Per tal que l'instrument de paisatge així ho estime més convenient, atés que la capacitat forestal d'aquest espai es limita principalment a espècies de baix port, queda oberta la possibilitat de procedir al cultiu dels bancals amb espècies agrícoles amb caràcter uniforme o variat, si és el cas, que puguen millorar l'escena que es percep des de la Via Verda del Maigmó, mentre es manté un exemple del cultiu abancalat d'altres temps, que, a més, sobre aquests terrenys, com que mostren més pendent, semblen més adequats.  
3. Programa de vigilància ambiental  
Es proposa un programa de vigilància ambiental en fase de funcionament dirigit al seguiment ambiental de l'actuació mitjançant visita anual i informe cada dos anys a fi de comprovar l'eficàcia de les mesures correctores i detectar possibles impactes no previstos.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Ens trobem davant d'un projecte que va començar a executar-se l'any 2017, cosa que n'ha dificultat la valoració ambiental. També n'ha dificultat la valoració les superfícies amb dret a reg.  
La declaració d'impacte ambiental té en compte aquesta circumstància i fa la valoració següent:  
1. La zona on s'ha actuat va ser transformada abancalant-se entre els anys 70 i 80. Les ortofotos històriques mostren un abandó tant de les infraestructures de reg (bassa) com del cultiu en la finca almenys des de l'any 2002.  
La descripció de la zona realitzada en la cartografia del PATFOR és el d'una zona típica de l'àrid alacantí formada per matollar esclerofil·le mediterrani amb espècies llenyoses. Les bases de dades de biodiversitat mostren per a la zona una vegetació de tipus matollar formada per espècies com ara Thymus vulgaris, Anthyllis citysoides, Olea europaea var. Sylvestris, Rhamnus alaternus, Erica multiflora, etc.  
Almenys 28 ha dins de l'àrea de nova posada en cultiu tenien, amb anterioritat a la transformació del terreny, aquestes característiques, per la qual cosa entren dins del supòsit de transformació de terreny seminatural.  
D'altra banda, l'absència de l'ús del regadiu durant un espai temporal elevat, de 12 a 15 anys, sense funcionament de les infraestructures de reg, ha fet necessari incloure en el projecte noves infraestructures de reg.  
Fetes aquestes consideracions, es passen a valorar els punts següents:  
- Modificació dels pendents: la desaparició dels antics bancals de cultiu, amb augment de la longitud de la superfície de cultiu en pendent fa augmentar la velocitat del flux de l'aigua, la qual cosa pot provocar un augment de l'erosió amb pèrdua del sòl a més de no afavorir la infiltració de l'aigua de pluja en el terreny. Si bé la gestió dels escolaments segons l'estudi hidràulic realitzat no generarà problemes, ja que aquestes es dirigiran cap al barranc de fons pla dins de l'explotació, en aquest projecte s'han generat pendents continus del 5 % en una longitud de més de 700 metres, fet que provocarà un augment de la velocitat dels escolaments i una pèrdua de sòl, per la qual cosa cal aplicar condicionants ambientals de protecció.  
- Ús sostenible de l'aigua: Segons la documentació aportada pel promotor, i segons el certificat de la Comunitat de Regants, en l'àmbit afectat pel projecte es disposa de 50,7 ha de superfície regable de les 60,82 ha de superfície cadastral que abasta el projecte, aspecte que sembla que ha complit el promotor del projecte.  
Pel que fa a l'aigua utilitzada, la dotació mitjana per hectàrea de què disposa la Comunitat de Regants és aproximadament de 3.330,55 m³/ha  
  
Les necessitats calculades pel promotor del projecte són de 6.871,73 m³/ha i any. Sense entrar en la idoneïtat dels càlculs efectuats, els consums mitjans per a ametler a la província d'Alacant són de 2.300 a 2.500 m³/ha, per la qual cosa les dotacions mitjanes de les quals disposa la Comunitat de Regants són suficients, en principi, per a cobrir les necessitats de l'arbratge.  
La utilització d'unes dotacions mitjanes per hectàrea superiors a les disponibles pot generar un augment de pressió sobre el recurs davant de la possible impossibilitat per part de la Comunitat de Regants de fer front a les demandes dels seus usuaris, per la qual cosa ha d'assegurar-se que la utilització del recurs es fa en termes de sostenibilitat ambiental.  
D'altra banda, cal indicar que aquest mateix criteri va ser aplicat en la tramitació de l'expedient 87-2014-AIA, projecte similar en la mateixa zona d'actuació i en el qual el promotor, fent un ús sostenible de l'aigua, va canviar els cultius a fi d'adaptar-se als recursos disponibles.  
  
- Mesures de compensació ambiental: la conservació dels bancals proposats es considera adequada com a mesura de compensació. Cal tindre en compte que part de les zones de compensació formen part d'una envolupant de perillositat d'inundació, per la qual cosa no s'han de variar les condicions actuals, però sí que és possible dur a terme plantacions en secà que contribuïsquen a regular el règim d'escolaments, deixar-les en el seu estat natural o bé dedicar-les a un ús forestal.  
Finalment, cal indicar que s'inclouran en els condicionants alguns aspectes administratius que es considera que poden repercutir favorablement en termes mediambientals en l'execució del projecte i altres dirigits a l'adequació tant ambiental com paisatgística de l'activitat.  
  
Com a conclusió, cal insistir en les repercussions a llarg termini de les superfícies contínues de cultiu, que promouen una disminució de la biodiversitat i l'augment dels efectes de pluges torrencials, i no sempre són sinònim de millora econòmica, si bé en aquest cas, com que els pendents no són molt elevats, es poden aplicar correccions ambientals que disminuïsquen els efectes ambientals causats.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'annex I. 1.b del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i annex II, grup 1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Per tot l'anterior, es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de legalització de transformació agrícola en les parcel·les 1 (part), 2, 3, 4, 12 del polígon 14 i 44, 45 del polígon 16 d'Agost, sempre que aquest es desplegue d'acord amb les previsions del projecte, de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Amb anterioritat a la legalització de les actuacions realitzades:  
a) Haurà d'haver-se presentat davant de l'òrgan competent en cultura l'informe resultant de la prospecció arqueològica realitzada a l'efecte de l'obtenció de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
b) Se sol·licitarà l'autorització que siga procedent en relació amb l'afecció a zona de servitud de llit hídric.  
c) S'obtindrà informe favorable en matèria del sòl no urbanitzable.  
  
2. Amb la finalitat de protegir el recurs sòl s'adoptarà alguna de les propostes següents: establir cada 75-100 metres franges amb vegetació natural de tipus llenyós a manera de tanca en sentit perpendicular al pendent per a contribuir a la retenció d'escolaments, la sega de la vegetació adventícia que puga créixer deixant-la sobre el terreny, una combinació de totes dues o l'habilitació de cunetes d'infiltració o qualsevol altra que el promotor considere que contribuirà a disminuir la velocitat dels escolaments i afavorir la infiltració de l'aigua en el terreny.  
  
3. Les dotacions que s'han d'emprar per hectàrea seran com a màxim les dotacions mitjanes per hectàrea de què disposa la comunitat de regants, 3.350,55 m³/ha.  
Atés que el cultiu està establit, en cas necessari s'optarà per dotar els cultius únicament de reg de suport  
El promotor implantarà les mesures necessàries per al control dels cabals. La Comunitat de Regants haurà de controlar l'ús de l'aigua d'acord amb el que s'estableix en la present declaració d'impacte ambiental.  
4. La mesura de compensació ambiental podrà incloure, en la superfície que no disposa de dotacions de reg, la plantació en secà dels bancals o la plantació forestal i no realitzarà cap actuació que puga interferir en el règim de corrents. Es conservarà la vegetació adventícia que puga créixer en els talussos dels bancals.  
5. Es tindrà en compte que al sud de la parcel·la 1 del polígon 14 discorre la via pecuària Sendera de Tibi. Si bé en principi no hi ha afecció, no es podran fer actuacions que envaïsquen el seu domini de 20 metres. En cas de partició, el promotor s'haurà d'atindre al que resulte d'aquesta.  
6. Per a fer efectius els condicionants 2 i 3 s'haurà de presentar davant de l'Ajuntament d'Agost en el termini màxim de 30 dies hàbils des de la recepció de la notificació de la declaració d'impacte ambiental per a ser remesa a l'òrgan ambiental una memòria amb la indicació de les mesures que s'adoptaran per a evitar l'erosió del terreny segons el que es disposa en el condicionant 2 i una justificació de les mesures que s'adoptaran per a no excedir les dotacions d'aigua previstes segons el que es disposa en el condicionant 3.  
7. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental es podran modificar quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
8. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà la que estableix l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, modificada per la Llei 9/2018.  
  
València, 13 de març de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.  
  
València, 23 setembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8955, del 18-11-2020 (2020/9369)

RESOLUCIÓN de 23 de septiembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 54-2017-AIA Agost.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8955

Fecha DOGV
:   18-11-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/9369

CVE


Fecha del documento
:   23-09-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de septiembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 54-2017-AIA Agost. [2020/9369]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 54-2017-AIA Agost  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 54-2017-AIA  
Título: Transformación agrícola (legalización)  
Promotor: Hijos de Francisco Morant, SL.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Agost  
Localización: parcelas 1(parte), 2, 3, 4, 12 del polígono 14 y 44, 45 del polígono 16 de Agost. Paraje Terraig.  
  
Descripción del proyecto  
Las actuaciones ya realizadas y objeto del proyecto consisten en la realización de los movimientos de tierra necesarios para la puesta en cultivo y transformación en regadío de una superficie según proyecto de 55,66 ha. No obstante y a efectos de evitar dudas en las distintas cifras que constan en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental debe indicarse que la superficie catastral de las parcelas que integran el proyecto es de 60,82 ha de las cuales la zona norte de la parcela 4 no se ha transformado. El promotor tiene derechos de riego en las parcelas objeto del proyecto en una superficie de 50,7 ha.  
La finca, antes de la realización del proyecto, estaba dividida en bancales de cultivo. Las diferencias entre las distintas terrazas oscilaba desde unos pocos centímetros hasta un metro.  
Se ha realizado la eliminación de los bancales y la explanación de las superficies conformando pendientes homogéneas, adaptándose por zonas a las pendientes originales del terreno. Las pendientes medias están comprendidas entre el 4 y el 8 %.  
No ha sido necesaria la aportación de tierras puesto que se ha procedido a su compensación volumétrica. Esta compensación implicará una escasa afección a la topografía del terreno.  
El movimiento de tierras se ha realizado con maquinaria pesada. El volumen de tierras removido ha ascendido a más de 300.000 m³.  
Los recursos hídricos para poner en regadío los terrenos proceden de la Comunidad de Regantes Virgen de La Paz de Agost. La red de riego a instalar se conectará a las infraestructuras de riego existentes del mismo promotor procedente de la parcela 29 del polígono 15, al norte de la vía verde y que tiene su origen en las infraestructuras de riego de la citada Comunidad de Regantes.  
La red de riego prevista está formada por un cabezal de riego y red de transporte y distribución y sistemas de automatización.  
La conexión con el cabezal existente se realiza mediante dos tuberías de 125 y 140 mm. Se acomete el sistema de riego a través de la parcela 4 y a través de la ODT (obras de drenaje transversal) situada al norte.  
Con el fin de prever las escorrentías que se producirán en la finca se han estudiado la hidrología de las cuencas de aportación así como la hidrología de las sub-cuencas que se generan en la finca tanto en su estado original como después de la adecuación de las terrazas de cultivo.  
Se ha tenido en cuenta que el extremo este de la parcela 1 así como las parcelas 44 y 45 del polígono 16 están afectadas por riesgo geomorfológico (barrancos de fondo plano) y que la finca linda en su extremo sur con un barranco que proviene de la Sierra del Sit (Rambla de la Zarza). Este barranco y su zona aluvial está clasificado con riesgo 6 por el PATRICOVA.  
Después de realizar las previsiones en uno y otro caso se concluye que las escorrentías disminuirán por las plantaciones realizadas acumulándose en la subparcela 1k del polígono 14, en la zona prevista por el PATRICOVA por lo que no existen afecciones negativas de las obras al funcionamiento hidráulico existente.  
  
Tramitación administrativa  
El 24 de marzo de 2017 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación procedente del Ayuntamiento de Agost consistente en certificado de compatibilidad urbanística, autorización militar para explotación agrícola en parcelas ubicadas dentro de zona de seguridad, memoria técnica y estudio de impacto ambiental.  
El 23 de mayo de 2017 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental analiza el proyecto y tras concluir que se trata de una tramitación ordinaria, solicita proyecto técnico, estudio de impacto ambiental subsanado y justificación de realización del trámite de información pública.  
La necesidad de subsanar el expediente fue reiterada en fecha de 7 de febrero de 2019 y 18 de abril de 2019.  
Mediante remisiones de documentación de los días 16 de junio de 2017, 15 de febrero de 2019, 14 y 25 de marzo de 2019, 26 de abril de 2019 y 20 de diciembre de 2019 el órgano sustantivo completa el expediente.  
  
Información pública  
Se realizó una primera información pública mediante publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 29 de mayo de 2018.  
  
Durante el periodo de información pública se consultó al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante (Sección Forestal) cuyo informe se reflejará en el correspondiente apartado. Si bien no se refiere a la totalidad de la explotación, sus argumentos pueden hacerse extensibles en general, a toda ella.  
Posteriormente y tras advertir error en el anuncio publicado, el día 2 de agosto de 2018 se procede a realizar un nuevo trámite de información pública en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Según certificado emitido por el Ayuntamiento de Agost, durante el periodo de información pública no se realizaron alegaciones.  
  
Documentación administrativa  
- Informe en materia agronómica de 8 de junio de 2017 respecto a la transformación de las parcelas 1 y 4 del polígono 14 en el que se indica (entre otros) que el interesado ha aportado memoria agronómica y certificado de derechos de agua de las parcelas objeto de este informe de la Comunidad de Regantes Virgen de La Paz con una superficie regable de 398.240 m² para la parcela 1 y de 56.679 m² par la parcela 4 (en este caso no es para la superficie total de la parcela).  
El informe concluye favorable siempre que la instalación de riego por goteo en la parcela 4 se ajuste a la superficie que tiene derechos de riego y no se excedan los 56.679 m² para los que se tiene derechos.  
Posteriormente, el 30 de julio de 2018 la Sección de Suelo No Urbanizable emite informe respecto a la transformación de las parcelas 2 y 3 del polígono 14 y 44 y 45 del polígono 16 de Agost informando de forma desfavorable hasta que no se aporte la documentación necesaria para justificar la superficie con derechos de riego y aportar planos con curvas de nivel.  
- Certificado de la Comunidad de Regantes Virgen de La Paz de Agost en el que se indica que la parcela 1 del polígono 14 está inscrita en la Comunidad de Regantes y tiene una superficie regable de 398.240 m² y la parcela 4 del mismo polígono tiene inscrita en la Comunidad de Regantes una superficie regable de 56.679 m².  
- 2º Certificado de la Comunidad de Regantes Virgen de La Paz de Agost en el que se indica que la superficie regable (en m²) disponible por el promotor del proyecto es la siguiente:  
Polígono 14  
Parcela 1: 395.650  
Parcela 2: 5.698  
Parcela 3: 12.984  
Parcela 4: 56.679  
Parcela 12: 4.440  
Polígono 16  
Parcela 44: 26.658  
Parcela 45: 5.581  
Parcela 46: 33.018  
Por lo tanto cabe indicar que en el ámbito del actual proyecto la superficie regable es de 50,7 Has.  
  
Documentación complementaria:  
El expediente municipal incorpora informe de superficies regables en parcelas ubicadas en el ámbito de riego de la CR Virgen de La Paz de Agost firmado por técnico competente respecto a las superficies de riego de las parcelas incluidas en el ámbito del proyecto y la parcela 46, no incluida en el ámbito del proyecto.  
  
Afecciones legales.  
Las parcelas se ubican en suelo no urbanizable común agrícola.  
Suelo forestal común (en el momento de inicio de la tramitación) según el Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Las actuaciones se incluyen en el entorno del Paisaje de Relevancia Regional PRR30 Viñedos del interior de Alicante.  
Una parte del proyecto limita con la vía pecuaria Sendera de Tibi de 20 m de anchura.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación y valoración de impactos.  
Dado que el proyecto está ejecutado, el estudio de impacto ambiental únicamente realiza la valoración de la fase de funcionamiento.  
- Atmósfera: pueden producirse cambios en la calidad del aire, aumento de niveles sonoros emisión de gases contaminantes. Las parcelas agrícolas se encuentran en un espacio donde se dispersarán los contaminantes no generando efectos adversos significativos. Por otro lado la intervención de maquinaria será puntual, ligada al ciclo productivo.  
- Suelo: las modificaciones topográficas realizadas han supuesto un balance neutro respecto del movimiento de tierras. No obstante, se han eliminado las terrazas previamente existentes lo que supone una modificación sustancial a nivel paisajístico. La alteración de la topografía cambia la distribución y dimensiones de las parcelas cultivables, pero no se alteran en gran medida las pendientes de las parcelas que quedan establecidas en un 5 % adaptándose a las pendientes iniciales. El impacto se considera compatible.  
El cultivo agrícola de la finca producirá un aumento de la salinidad del suelo. Dada la aplicación de dosis de lavado en el riego, el impacto se considera compatible.  
- Hidrología y recursos hídricos: la modificación de las pendientes del terreno pueden generar alteración de la red de drenaje, del régimen de flujo hacia los cauces hídricos y modificación de las zonas naturales de inundación.  
Las subcuencas generadas en el ámbito del proyecto drenarán a través de la ODT (Obra de drenaje transversal) de la Vía Verde del Maigmó sin alterar significativamente los caudales de escorrentía hacia el barranco de fondo plano existente. El resto de subcuencas drenan asimismo hacia dicho barranco Las plantaciones realizadas disminuirán el caudal evacuado por lo que las obras realizadas no alterarán significativamente el sistema hidrológico del terreno.  
Al respecto el día 18 de enero de 2019 la Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe valorando desde sus competencias la actuación propuesta.  
Respecto a la afección a cauces, el informe localiza un cauce al suroeste de la actuación. La actuación propuesta supone la ocupación de zona de policía de cauce (100 m) respetando la zona de servidumbre de uso público (5m). Las obras en zona de policía requieren autorización administrativa.  
Por otro lado, considerando la naturaleza del proyecto y la escasa cuenca de aportación, se estima que la actuación no supone incidencia en el régimen de corrientes a efectos de lo dispuesto en el artículo 9 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
El informe recuerda que en todo caso en la zona de flujo preferente no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a avenidas, no pueden realizarse obras que alteren el curso natural de las aguas ni agravar o impedir la servidumbre de predios inferiores.  
Respecto a las aguas pluviales en el caso que se realice vertido de aguas pluviales al dominio público hidráulico, deberá obtenerse autorización del órgano de cuenca.  
El ámbito de actuación no se encuentra estudiado en el sistema nacional de cartografía de zonas inundables. Sin embargo el ámbito de actuación se encuentra afectado por peligrosidad geomorfológica según PATRICOVA  
La actividad será viable según lo sean los usos permitidos en zonas inundables.  
Según proyecto técnico se regarán 50 Has con una demanda de 6.871 m³/ha y año con caudales de la CR Virgen de la Paz de Agost.  
Indica el informe que las parcelas 1 y 4 del polígono 14 no disponen de derechos de riego por lo que únicamente disponen de derechos de riego unas 5,73 Has y por lo tanto se informa desfavorablemente el proyecto por no acreditar la disponibilidad de recursos hídricos.  
No obstante lo anterior, el 20 de noviembre de 2019 la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe en el siguiente sentido «... vista la última cartografía de los aprovechamientos se ha comprobado que las parcelas 1, 2, 3, 4 (parte) y 12 del polígono 14 y las parcelas 44 y 45 del polígono 16...consultado el Registro de Aguas, Catálogo de Aguas Privadas así como los archivos de este organismo y la cartografía de las parcelas en cuestión, estas forman parte de la superficie de riego que tiene aprovechamientos inscritos en el Registro de Aguas a favor de la CR Virgen de La Paz de Agost...».  
- Vegetación: la vegetación más importante se encontraba en la zona de vaguada, siendo imposible determinar su composición. El espacio afectado estuvo ocupado por cultivos de vid. La vegetación existente no alcanzaba un porte destacable. El impacto se considera compatible.  
Al respecto el 20 de abril de 2017 la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante emitió informe indicando que los terrenos constan como forestales en la cartografía asociada al PATFOR. Visto el terreno, se ha procedido a una nivelación mediante movimiento de tierras de la antigua estructura abancalada, habiendo desaparecido la vegetación que ostentaba sin que pueda determinarse con precisión su naturaleza y grado de cobertura.  
De la serie histórica de ortofotos disponibles se desprende una estructura conformada por bancales incultos en estado de abandono con presencia de vegetación natural de escaso desarrollo dada la climatología de la zona y con una reducida relevancia ambiental, por lo que a partir de los datos disponibles no cabe catalogar los terrenos como forestales, resultando además clara su vocación agrícola. La pendiente media está en torno al 7 u 8 %.  
En conclusión, la actuación que se propone no supone una afección a terrenos forestales y tampoco a vías pecuarias clasificadas en el término de Agost.  
Debe indicarse que el informe se refiere únicamente a las parcela 1 y 4 del polígono 14. No obstante no se ha considerado necesario solicitar nuevo informe debido a las idénticas características ambientales del resto de parcela afectadas.  
- Fauna: el proyecto no supone afección importante para la fauna que se habrá visto temporalmente desplazada durante la ejecución del proyecto. El impacto se valora compatible.  
- Socioeconomía: la implantación de nuevos regadíos en zonas tradicionales de secano mejora las actividades agrarias existentes. La reactivación de la actividad agraria en la parcela favorecerá el empleo y la diversificación económica.  
- Patrimonio Cultural: el Estudio de Impacto Arqueológico realizado en la finca no ha documentado existencia de yacimientos arqueológicos o patrimonio etnológico. El impacto se considera compatible.  
- Paisaje: la nueva cobertura vegetal impondrá variedad a la escena agroforestal de la zona. La actuación se ha realizado en entorno cercano al Paisaje de Relevancia Regional PRR30 Viñedos del interior de Alicante y PRR20 Foies d- Alcoi i Castalla y Valls de Bocairent y Biar.  
El paisaje pertenece a la Unidad de Paisaje del Valle Central del Vinalopó. El uso predominante en la zona ocupada por el proyecto es el cultivo de secano destacando como recurso paisajístico la Vía Verde del Maigmó, único punto de acceso visual de entidad.  
El espacio transformado se describe en su situación 0 como un espacio seminaturalizado, con poca cobertura vegetal. Las actuaciones realizadas han homogeneizado el paisaje formado por bancales sin mampostería cuyos taludes estaban probablemente cubiertos de vegetación natural. La situación actual vuelve a la conformación anterior a la transformación en bancales y no supone una modificación de carácter sustancial en el paisaje.  
El medio descrito presenta cierta fragilidad ya que no puede absorber infraestructuras importantes pero sí son terrenos aptos para su cultivo, cultivos que pueden mejorar la escena. No obstante y como medida de integración se propone la conservación de la tipología tradicional abancalada de parte de la finca.  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
Durante la fase de funcionamiento de la explotación se han de prever las necesidades de agua de riego y programar dichos riegos periódicos con objeto de minimizar la salinización del suelo. Se primará la utilización de fertilizantes orgánicos que puedan ser incorporados al suelo sin alterar las condiciones químicas evitando su llegada al acuífero. Se minimizará la utilización de fertilizantes inorgánicos.  
- Se mantendrá el trazado, anchura y tipología de los caminos existentes en el entorno de la actuación. Ello contribuirá a reducir el impacto paisajístico por alteración de la escena y mantendrá esta red de caminos, considerados como un recurso con valor cultural.  
- En el caso que se generen taludes, estos no deberán exceder los 2,5 m o 3 m. El talud de transición entre el nivel del terraplén y el camino no podrá ser superior a 3/2 (talud natural en tierras). El pie del talud deberá retranquearse lo suficiente para permitir que el trazado del camino se mantenga, evitando la posible invasión por deslizamientos de tierra en el talud.  
- Si durante las obras del proyecto apareciese cualquier tipo de elemento de interés histórico, etnológico, arqueológico o paleontológico no inventariado en la fecha de realización de este estudio se pondrá en conocimiento de las autoridades municipales y autonómicas pertinentes.  
Como compensación a las actuaciones desarrolladas, se propone la naturalización de partes de la finca 1 del polígono 14 que mantienen una cierta predisposición para su conservación, evitando en un futuro su recuperación como terreno agrícola.  
Se seleccionan dichas parcelas por mostrar aún cierto grado de abancalamiento en el cual se desarrollan pies de especies forestales y de especies agrícolas indistintamente y que perteneciendo a la finca objeto del proyecto, aún no habían sido alteradas. Su proximidad a la vía verde contribuirá a mejorar la percepción general del entorno.  
La superficie total de las parcelas de compensación, asciende a 40.832 m².  
En orden a que el instrumento de paisaje así lo estimara más conveniente, dado que la capacidad forestal de este espacio se limita principalmente a especies de bajo porte, queda abierta la posibilidad de proceder al cultivo de los bancales con especies agrícolas con carácter uniforme o variado en su caso, que pudieran mejorar la escena a percibir desde la vía verde del Maigmó, manteniendo un ejemplo del cultivo abancalado de otros tiempos, que además, sobre estos terrenos, por mostrar mayor pendiente parecen más adecuados.  
3. Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se propone un programa de vigilancia ambiental en fase de funcionamiento dirigido al seguimiento ambiental de la actuación mediante visita anual e informe cada dos años a fin de comprobar la eficacia de las medidas correctoras y detectar posibles impactos no previstos.  
  
Consideraciones del órgano ambiental  
Nos encontramos ante un proyecto que empezó a ejecutarse en el año 2017 lo que ha dificultado su valoración ambiental. También ha dificultado su valoración las superficies con derecho a riego.  
La declaración de impacto ambiental tiene en cuenta esta circunstancia y realiza la siguiente valoración:  
1. La zona donde se ha actuado fue transformada abancalándose entre los años 70 y 80. Las ortofotos históricas muestran un abandono tanto de las infraestructuras de riego (balsa) como del cultivo en la finca al menos desde el año 2002.  
La descripción de la zona realizada en la cartografía del PATFOR es el de una zona típica del árido alicantino formada por matorral esclerófilo mediterráneo con especies leñosas. Las bases de datos de biodiversidad muestran para la zona una vegetación de tipo matorral formada por especies tales como Thymus vulgaris, Anthyllis citysoides, Olea europaea var. Sylvestris, Rhamnus alaternus, Erica multiflora, etc.  
Al menos 28 ha dentro del área de nueva puesta en cultivo tenían, con anterioridad a la transformación del terreno, dichas características entrando por ello dentro del supuesto de transformación de terreno seminatural.  
Por otra parte la ausencia del uso del regadío durante un espacio temporal elevado, de 12 a 15 años, sin funcionamiento de las infraestructuras de riego, ha hecho necesario incluir en el proyecto nuevas infraestructuras de riego.   
Hechas estas consideraciones se pasan a valorar los siguientes puntos:  
- Modificación de las pendientes: la desaparición de los antiguos bancales de cultivo, con aumento de la longitud de la superficie de cultivo en pendiente hace aumentar la velocidad del flujo del agua lo que puede provocar un aumento de la erosión con pérdida del suelo además de no favorecer la infiltración del agua de lluvia en el terreno. Si bien la gestión de las escorrentías según estudio hidráulico realizado no generará problemas ya que estas se dirigirán hacia al barranco de fondo plano dentro de la explotación, en este proyecto se han generado pendientes continuas del 5 % en una longitud de más de 700 metros, hecho que provocará un aumento de la velocidad de las escorrentias y una pérdida de suelo por lo que cabe aplicar condicionantes ambientales de protección.  
- Uso sostenible del agua: según documentación aportada por el promotor, y según certificado de la Comunidad de Regantes en el ámbito afectado por el proyecto se disponen de 50,7 ha de superficie regable de las 60,82 ha de superficie catastral que abarca el proyecto, aspecto que parece que ha cumplido el promotor del proyecto.  
En cuanto al agua empleada, la dotación media por hectárea de que dispone la Comunidad de Regantes es aproximadamente de 3.330,55 m³/ha  
Las necesidades calculadas por el promotor del proyecto son de 6.871,73 m³/ha y año. Sin entrar en la idoneidad de los cálculos efectuados, los consumos medios para almendro en la provincia de Alicante son de 2.300 a 2.500 m³/ha por lo que con las dotaciones medias de las que dispone la Comunidad de Regantes son suficientes en principio para cubrir las necesidades del arbolado.  
La utilización de unas dotaciones medias por hectárea superiores a las disponibles puede generar un aumento de presión sobre el recurso ante la posible imposibilidad por parte de la Comunidad de Regantes de hacer frente a las demandas de sus usuarios por lo que debe asegurarse que la utilización del recurso se realiza en términos de sostenibilidad ambiental.  
Por otro lado debe indicarse que este mismo criterio fue aplicado en la tramitación del expediente 87-2014-AIA, proyecto similar en la misma zona de actuación y en el cual el promotor, haciendo un uso sostenible del agua, cambió los cultivos al objeto de adaptarse a los recursos disponibles.  
- Medidas de compensación ambiental: la conservación de los bancales propuestos se considera adecuada como medida de compensación. Debe tenerse en cuenta que parte de las zonas de compensación forman parte de envolvente de peligrosidad de inundación por lo que no deben variarse las condiciones actuales pero sí pueden realizarse plantaciones en secano que contribuyan a regular el régimen de escorrentías, dejarlas en su estado natural o bien dedicarlas a un uso forestal.  
Por último indicar que se incluirán en los condicionantes algunos aspectos administrativos que se considera que pueden repercutir favorablemente en términos medioambientales en la ejecución del proyecto y otros dirigidos a la adecuación tanto ambiental como paisajística de la actividad.  
Como conclusión cabe incidir en las repercusiones a largo plazo de las superficies continuas de cultivo que promueven una disminución de la biodiversidad, aumento de los efectos de lluvias torrenciales y no siempre son sinónimo de mejora económica si bien en este caso, debido a que las pendientes no son muy elevadas, pueden aplicarse correcciones ambientales que disminuyan los efectos ambientales causados.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del anexo I. 1.b del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana, y anexo II, grupo 1.d de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019 el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Legalización de Transformación agrícola en las parcelas 1(parte), 2, 3, 4, 12 del polígono 14 y 44,45 del polígono 16 de Agost, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Proyecto, del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Con anterioridad a la legalización de las actuaciones realizadas:  
a) Deberá haberse presentado ante el órgano competente en cultura el informe resultante de la prospección arqueológica realizada a los efectos de la obtención del informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano.  
b) Se solicitará la autorización que proceda en relación con la afección a zona de servidumbre de cauce.  
c) Se obtendrá informe favorable en materia del suelo no urbanizable.  
2. Con el fin de proteger el recurso suelo se adoptará alguna de las siguientes propuestas: establecer cada 75-100 metros franjas con vegetación natural de tipo leñoso a modo de seto en sentido perpendicular a la pendiente para contribuir a la retención de escorrentías, la siega de la vegetación adventicia que pueda crecer dejándola sobre el terreno, una combinación de ambas o la habilitación de cunetas de infiltración o cualquier otra que el promotor considere que contribuirá a disminuir la velocidad de las escorrentías y favorecer la infiltración del agua en el terreno.  
3. Las dotaciones a emplear por hectárea serán como máximo las dotaciones medias por hectárea de que dispone la comunidad de regantes, 3.350,55 m³/ha.  
Dado que el cultivo está establecido, en caso necesario se optará por dotar a los cultivos únicamente de riego de apoyo  
El promotor implantará las medidas necesarias para el control de los caudales. La Comunidad de Regantes deberá controlar el uso del agua de acuerdo con lo establecido en la presente declaración de impacto ambiental.  
4. La medida de compensación ambiental podrá incluir, en la superficie que no cuenta con dotaciones de riego, la plantación en secano de los bancales o la plantación forestal y no realizará ninguna actuación que pueda interferir en el régimen de corrientes. Se conservará la vegetación adventicia que pueda crecer en los taludes de los bancales.  
5. Se tendrá en cuenta que al sur de la parcela 1 del polígono 14 discurre la vía pecuaria Sendera de Tibi. Si bien en principio no hay afección, no podrán realizarse actuaciones que invadan su dominio de 20 metros. En caso de deslinde el promotor se atendrá a lo que resulte del mismo.  
6. Para hacer efectivos los condicionantes 2 y 3 se presentará ante el Ayuntamiento de Agost en el plazo máximo de 30 días hábiles desde la recepción de la notificación de la declaración de impacto ambiental para su remisión al órgano ambiental una memoria con la indicación de las medidas que se adoptarán para evitar la erosión del terreno según lo dispuesto en el condicionante 2 y una justificación de las medidas a adoptar para no exceder las dotaciones de agua previstas según lo dispuesto en el condicionante 3.  
7. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
8. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunidad Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 modificada por la Ley 9/2018.  
  
València, 13 de marzo de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d. R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.  
  
València, 23 de septiembre de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d. R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML