Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4847)

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Dolores (63/2006 AIA); Monforte del Cid (37/2008 AIA); Llombai - Real - Montroy - Montserrat i Turís (310/2006 AIA).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6779

Data del DOGV
:   22-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4847

CVE


Data del document
:   13-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Real](javascript:void(0))
    * [Llombai](javascript:void(0))
    * [Dolores](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [Montserrat](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Dolores (63/2006 AIA); Monforte del Cid (37/2008 AIA); Llombai - Real - Montroy - Montserrat i Turís (310/2006 AIA). [2012/4847]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 63/2006 AIA ;37/2008 AIA ;310/2006 AIA  
  
València, 13 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 63/2006-AIA.  
Títol: Pla Parcial de Millora Dolores Golf.  
Promotor: Ajuntament de Dolores.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
Localització: polígons cadastrals 1, 2 i 12 del terme municipal de Dolores (Alacant).   
Descripció del projecte  
Objecte del projecte   
En el projecte del Pla Parcial Dolores Golf es proposa la reclassificació de sòl no urbanitzable a urbanitzable, per a la delimitació d'un sector en què es preveu la construcció d'un camp per a la pràctica del golf, de superfície 580.226 m², constituït per un recorregut de díhuit clots entorn d'un conjunt residencial (2.664 vivendes); així com la construcció d'una EDAR per a la depuració de les aigües residuals generades en el sector.   
Cal destacar que, a l'inici de la tramitació de l'expedient d'avaluació ambiental, es proposava la implantació d'una zona residencial amb una densitat de 20 viv/ha, però s'ha optat, finalment, per reduir la densitat a 17 viv/ha, atés que les particularitats derivades de l'emplaçament del sector, justificat a través de diversos informes demanats durant la tramitació, així ho han aconsellat.   
Localització  
La zona d'actuació limita, al nord amb sòl no urbanitzable de protecció estricta (perímetre de protecció del Fondo i amb l'assarb de Pineda); a l'oest amb sòl no urbanitzable comú, paratge del Mayorazgo; a l'est amb l'assarb de la pineda situat entre el sector i sòl no urbanitzable comú del terme municipal d'Elx; al sud el sector limitarà amb la carretera CV-855 Elx-Dolores.  
Planejament vigent i proposat  
El Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Dolores, aprovat al gener de 2002, classifica la zona com sòl no urbanitzable comú, a excepció d'una zona (39.858 m²) inclosa en l'àmbit del perímetre de protecció del Fondo d'Elx (sòl no urbanitzable d'especial protecció del paisatge i del medi natural, zones humides). A este respecte, la dita zona està catalogada com àrea de predomini agrícola C, segons el Decret 60/2003, de 13 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (Salines de Santa Pola, Llacunes de la Mata i Torrevieja i el Fondo). Per això, i basant-se en el que disposa l'article 14 del decret esmentat, es destina esta zona com a superfície dotacional adscrita al sòl que es pretén desenrotllar fora del perímetre de protecció; més concretament, este sòl mantindrà la seua classificació de sòl no urbanitzable, i s'adscriurà al planejament i gestió urbanística com a parc públic de la xarxa primària (PJL).   
  
Ordenació prevista  
Les superfícies de la reclassificació de sòl proposades, són les que s'indiquen en el quadro que es mostra a continuació:   
  
  
  
Tramitació administrativa  
En data 22 de febrer de 2006, la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va remetre el present projecte, incloent-hi el corresponent estudi d'impacte ambiental, projecte de pla parcial de millora i expedient administratiu municipal; i es va incoar l'expedient d'avaluació ambiental corresponent.  
  
1. Informació pública  
Segons certificat de l'Ajuntament de Dolores de data 6 d'abril de 2006, es va sotmetre a informació pública la documentació corresponent al programa d'actuació integrada del sector Dolores Golf en el terme municipal de Dolores (Alacant); aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament el 25 de novembre de 2005; en este s'informa que entre la documentació constitutiva de la mencionada alternativa tècnica, exposada al públic dins del tràmit establit en la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística i en el Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana, estava inclòs el preceptiu estudi d'impacte ambiental.  
  
Es van presentar tres al·legacions al contingut de l'alternativa tècnica, sense que el seu contingut afectara les determinacions de l'estudi d'impacte ambiental exposat, segons es desprén del certificat municipal mencionat.  
Posteriorment, segons es desprén de certificat subscrit pel secretari de l'Ajuntament de Dolores, amb el vistiplau de l'alcalde de la localitat, de data 5 d'abril de 2007, el Ple de l'Ajuntament va aprovar el 27 de març de 2007, el text refós del Pla Parcial del Programa d'Actuació Integrada Dolores Golf, motivat per la necessitat d'arreplegar en un sol document les modificacions introduïdes en el programa inicial aprovat pel ple municipal el 30 de novembre de 2005, derivades dels diversos requeriments de documentació d'esmena efectuats durant la tramitació de l'expedient d'avaluació ambiental.   
  
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
  
Amb l'objecte d'exposar de forma resumida la dilatada i complexa tramitació del present projecte, a continuació s'indiquen les dates en què es va efectuar requeriment de documentació a l'Ajuntament de Dolores, a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant; així com, les dates en què es va remetre documentació complementària i d'esmena en resposta a estos:   
Requeriments de documentació:  
- 12 de maig de 2006  
- 15 de gener de 2007  
- 28 de març de 2007  
- 10 d'abril de 2007  
- 11 de febrer de 2008  
Remissió de documentació:   
- 17 de maig de 2006  
- 9 de juny de 2006  
- 2 de febrer de 2007  
- 22 de febrer de 2007  
- 1 de març de 2007  
- 13 de març de 2007  
- 17 d'abril de 2007  
- 19 de febrer de 2008  
3. Informes sectorials  
a) Informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, de data 27 de febrer de 2006, del qual es transcriuen a continuació algunes de les consideracions que s'hi establixen:   
La documentació aportada, fins ara, resulta insuficient per a permetre una adequada valoració dels efectes ambientals que l'actuació proposada introduirà tant sobre el perímetre de protecció del Parc Natural del Fondo de Crevillent-Elx directament afectat per esta, com sobretot respecte a la zona humida de Carrissars i al mateix espai natural protegit. Esta insuficiència resulta especialment manifesta en el cas de la previsible afecció (directa i indirecta) sobre Carrissars, ja que no s'ha trobat en la documentació analitzada cap referència a la dita àrea. Alguns dels aspectes especialment rellevants a este respecte són els següents:  
  
- La prescripció d'usos proposada per a la zona verda que ha d'ubicar-se en l'àmbit del perímetre de protecció no s'adapta al que establix el vigent Decret 60/2003, la qual cosa ha de ser esmenat.  
- L'anàlisi dels efectes ambientals del projecte inclòs en l'estudi d'impacte ambiental que acompanya el projecte presenta nombrosos aspectes que han de ser objecte de revisió; almenys han de mencionar-se els següents:  
- La major part dels comentaris expressats en el dit estudi es referixen al camp de golf que forma part del projecte, sense que hi haja a penes referències als efectes derivats de la implantació de l'ús residencial, a pesar de la previsió de construcció de 2.664 vivendes en el sector. En este sentit, resulta cridaner constatar com l'esmentat estudi interpreta la cartografia de capacitat d'ús del sòl (de caràcter agronòmic) com referida a les actuacions urbanístiques, sense més comentaris respecte d'això.  
- El tractament de la hidrologia superficial es limita a algunes consideracions de caràcter general sobre la conca del Segura, sense que es detalle en cap cas l'efecte evident de l'actuació sobre el complex sistema de reg implantat en l'àrea d'actuació. Este fet resulta especialment rellevant en tant que, com s'ha indicat anteriorment, hi ha una evident relació entre la dinàmica hídrica del sector i la zona humida limítrof del Carrissars, sense que en cap cas s'hagen inclòs cap tipus de consideracions o comentaris respecte d'això. De fet, el mateix estudi d'impacte ambiental es limita a assenyalar que la zona no és travessada per cap rambla, per la qual cosa no s'inclouen altres comentaris respecte d'això ni es proposen mesures correctores, ignorant per tant els possibles efectes de l'actuació a l'alterar, preferiblement en profunditat, el sistema de retorn de regs de què depenen en gran manera el manteniment de diverses zones humides i de rellevància ambiental.   
  
- L'estudi d'inundabilitat del pla parcial es considera excessivament general i inconcret, reiterant en els seus continguts altres apartats en la documentació analitzada i sense que com resultat de l'anàlisi s'establisquen mesures correctores específiques aplicades al disseny del sector.  
  
- Encara que l'estudi inclou una anàlisi relativament detallada del paisatge de la zona afectada pel projecte, les seues conclusions no pareixen prou contrastades. Ha de considerar-se, en este sentit, que un paisatge d'horta tradicional com l'afectat pel projecte, representa des de tots els punts de vista un element que aconseguix un elevat grau de valoració en un context com el de la comarca del Baix Segura, sense que d'altra banda la consideració que el dit paisatge mostre una qualitat visual baixa aparega basat en cap tipus de dada o anàlisi específica. D'altra banda, tampoc ha sigut objecte de valoració específica l'efecte de la implantació de l'actuació sobre les zones limítrofs, en especial sobre el parc natural i la seua zona d'esmorteïment d'impactes. No es proposen mesures correctores, excepte algunes recomanacions generals referides al camp de golf i les seues instal·lacions associades.   
  
- Respecte a les dotacions d'aigua necessàries per al desenrotllament de l'actuació, i la disponibilitat de les quals, revist especial rellevància des de la perspectiva d'afecció a zones limítrofs amb l'afectada, no s'ha trobat en la documentació analitzada cap tipus de disposició específica concreta. L'estudi d'impacte ambiental es limita a considerar que la previsió d'infraestructures realitzada per l'ajuntament i per la mateixa promotora de l'actuació serà suficient per a evitar impactes de qualsevol tipus. En idèntic sentit, la memòria del Pla Parcial indica que el reg de les zones verdes i camp de golf es realitzarà preferiblement i quan siga possible per aigua depurada. La mateixa previsió s'inclou en l'estudi d'impacte ambiental (en la mesura que siga possible el recorregut de golf es regarà amb aigües residuals procedents de l'EDAR de Dolores)  
- No s'ha pogut trobar en la documentació analitzada cap consideració explícita respecte al tractament previst de les aigües residuals produïdes.  
Basant-se en tot això, es considera que l'actuació projectada introduirà presumiblement efectes ambientals remarcables en un context territorial de valors naturals i paisatgístics contrastats, sense que de la documentació analitzada es desprenga que s'haja realitzat una anàlisi prou detallada dels dits efectes, ni per tant, de les possibles mesures correctores que, si és el cas, haurien d'aplicar-se per a permetre el desenrotllament de l'actuació. La problemàtica general que afecta l'entorn territorial en què s'enclava l'actuació, i en concret la referida a la disponibilitat de recursos hídrics i la desaparició d'àrees agrícoles el manteniment de la qual resulta vital per a la conservació i coherència dels espais naturals protegits existents en la zona, incidixen en el mateix sentit.   
  
Per consegüent, i basant-se en les dades incloses en la documentació analitzada, es considera que el desenrotllament de l'actuació prevista, tal com es descriu en la documentació, pot introduir efectes ambientals i paisatgístics rellevants en l'entorn protegit del Parc Natural del Fondo de Crevillent-Elx que no han sigut adequadament avaluats ni considerats pel projecte; per tant, s'emet informe desfavorable fins que no es complete la informació necessària i es proposen, si és el cas, les mesures correctores adequades per a descartar qualsevol efecte significatiu.   
  
Posteriorment, el 4 de gener de 2007, basant-se en la nova documentació d'esmena aportada pel promotor del projecte, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals efectua un nou informe en què es detallen alguns dels aspectes que consideren que continuen sent incomplets; a continuació s'especifiquen algunes de les qüestions a què s'al·ludix en l'esmentat informe:  
- Respecte a la zona verda, en la documentació presentada, únicament s'establix que es destinarà a parc públic; cal detallar les actuacions i els usos que es pretenguen ubicar en esta zona.   
- Atés que no s'analitza amb detall el risc que es produïsca contaminació del sistema hídric a causa de la infiltració de l'aigua de reg del camp de golf, hauria d'aportar-se un document que continga una aproximació del tractament de fertilització, adobs i la resta de tractaments fitosanitaris que vagen a dur-se a terme en la posada en marxa i manteniment del camp de golf.  
- Es considera necessari realitzar un estudi detallat dels efectes que la implantació de l'ús residencial originarà en el sistema, especialment pel canvi en el règim hídric que això suposa; atés que amb este canvi en l'ús del sòl, es reduirà la infiltració de l'aigua de precipitació en el sistema, la qual cosa pot suposar una afecció sobre el règim hídric de la zona humida.   
- S'haurà d'aportar informació més concreta sobre la procedència de l'aigua per al reg de la zona verda i del camp de golf, així com els detalls del tractament de depuració i punt d'abocament de les aigües residuals procedents de l'ús residencial. L'elevada fragilitat de la zona, fa necessària esta informació per a poder valorar el risc d'infiltració d'aigües contaminades en el sistema hídric i prendre les mesures correctores necessàries en este sentit.   
- S'hauran d'analitzar i valorar els possibles impactes derivats de la instal·lació d'una nova xarxa d'enllumenat que puguen produir-se sobre la fauna present en el parc natural i en la zona humida, i adoptar les mesures correctores que es consideren necessàries en este sentit.  
  
El 28 de febrer de 2008, s'emet un nou informe, basant-se en la documentació remesa, el 31 de gener de 2008, per la corporació municipal de Dolores, i l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals indica que després de l'anàlisi de la documentació aportada i, atesa la falta d'informació necessària per a realitzar una anàlisi de les afeccions del projecte al medi on s'ubica i el seu entorn immediat, no es pot emetre un informe l'actuació proposada.  
En conseqüència, el 28 de febrer de 2008 (Registre d'eixida 29.02.2008, núm. 7689), es realitza des del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica un nou requeriment a la corporació local als efectes de continuar la tramitació de l'expedient.  
El 10 de març de 2008, el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, basant-se en la nova documentació d'esmena de deficiències remesa per l'Ajuntament de Dolores el 7 de març de 2008, reitera la impossibilitat d'emetre un informe l'actuació proposada, pel fet que continua havent qüestions que no són prou detallades en esta.  
  
b) Certificat subscrit pel gerent de Colsur, SL, de data 23 de maig de 2006, en què s'assumix l'augment en l'arreplega de residus sòlids urbans en l'actuació projectada, amb un nombre aproximat de 2.664 vivendes.   
c) Informe relatiu a l'estudi de paisatge del projecte, elaborat pel Servici de Suport Tècnic del Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, de data 21 de desembre de 2006; en el qual s'informa, entre altres, de les qüestions següents:  
- El paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenrotllament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs abans de l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006.   
- Atés que el tràmit d'informació pública del pla parcial modificatiu del sector Dolores Golf, va concloure abans de l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006, no li és, per tant, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que el paisatge actue com a criteri condicionant.   
d) Informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat, de data 31 d'agost de 2006, en què s'al·ludix a les consideracions següents:  
  
La zona d'actuació es troba en les proximitats del Parc Natural del Fondo, aiguamoll d'importància internacional inclòs en el Conveni Ramsar i Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) dins de la Xarxa Natura 2000.   
En el límit mateix del projecte es troba una altra zona humida, els Carrissars d'Elx, zona esta que exercix a més un paper de corredor entre el Parc Natural del Fondo, les Salines de Santa Pola i el Fondo d'Amorós, tots ells zones humides, els dos primers d'importància internacional.  
De fet, el projecte ocupa bona part de l'àrea del perímetre de conca, que es tracta més aïna, d'un perímetre de protecció. Per això el planejament urbanístic haurà d'adoptar especials precaucions a fi de garantir la seua conservació i on la planificació hidrològica haurà de preveure les necessitats i els requisits per a la restauració i conservació de la zona humida on aboquen.  
Hauran de tindre's molt en compte els abocaments i la canalització de les aigües urbanes d'una urbanització tan densa, de manera que no afecte la conservació dels valors naturals de les zones humides limítrofes.  
En esta àrea no se han assenyalat àrees d'hàbitats d'interés comunitari, que pareixen tan sols de manera fragmentada atés l'ús agrícola estés en la zona. No obstant això, l'extraordinària riquesa de fauna del conjunt dels aiguamolls fa que haja d'extremar-se l'atenció en el desenrotllament d'esta zona per a salvaguardar este patrimoni.  
Suposa crear 20 vivendes per hectàrees, un autèntic nucli urbà en la proximitat d'àrees tan valuoses per a la conservació de la naturalesa, per la qual cosa s'hauria de reduir al mateix temps que es deixen les zones verdes i el camp de golf en les zones més pròximes a estos aiguamolls.   
Posteriorment, en data 27 de març de 2007, s'emet un segon informe en què es consideren, entre altres aspectes, els que es transcriuen a continuació:   
- La proximitat al Parc Natural del Fondo provocarà que el camp de golf constituïsca una zona d'expansió per a les aus del parc natural i, si compta amb una bona xarxa hídrica, pot convertir-se en una zona de refugi per a les aus en casos extrems de sequera. Per això, entre el parc i el camp de golf ha d'instaurar-se una zona humida tampó per a les aus i este és el tractament que ha de donar-se al parc públic.   
  
- De la documentació aportada, no es desprén si es realitzaran drenatges o excavacions que puguen afectar els nivells freàtics de l'entorn. Per això es pot suposar que el camp de golf inclourà en el seu disseny un llac o una xarxa de canals, per al qual lògicament caldrà excavar fins al nivell freàtic. També es pot suposar que es modificarà la xarxa de canals de drenatge actualment existents. Els assarbs d'Abanilla, Cebadas i Mayayo són aprofitats aigües avall del sector, no sols per a la sexta elevació del Fondo, sinó també per a altres zones humides com el Fondo d'Amorós, per la qual cosa han de quedar garantits, almenys, els cabals actuals.   
La documentació aportada indica que els cabals d'estos assarbs que actualment reguen el sector seran utilitzats per al Fondo i també per al reg del camp de golf i zones verdes. Per això s'haurien d'aportar dades reals de cabals d'estos canals, atés que durant els últims anys no han existit sobrants per al parc natural. La mateixa documentació reconeix que estos volums no estan garantits al llarg de l'any, per la qual cosa no queden clares les aportacions d'aigües potables per al desenrotllament urbanístic, a excepció de les de l'EDAR per a regar el camp de golf. Però les de l'EDAR, lògicament, depenen de les residuals de la urbanització i l'aigua actualment utilitzada per a reg en la zona no ha de reunir les característiques fisicoquímiques adequades per al seu ús com a aigua potable.   
Per tant, l'aprovació definitiva del projecte hauria de quedar condicionada als aspectes següents:  
- Garantia de manteniment de cabals actuals en els assarbs.  
- Informe previ del disseny del camp de golf i el parc públic a realitzar en el perímetre de protecció del parc. El disseny de la xarxa hídrica d'ambdós zones ha de tindre en compte la seua possible utilització per fauna protegida i per tant, establir mesures antiofegament i estructures de refugi i protecció. Quant a les espècies de flora a utilitzar per a revegetar o constituir pantalles vegetals haurien de ser igualment revisades per este Servici.  
- Amb l'objecte de compensar els impactes que sobre una zona humida de tanta importància com el Parc Natural del Fondo pot ocasionar la urbanització del seu entorn pròxim, s'hauria de sol·licitar a l'empresa promotora l'adquisició de terrenys en el perímetre de protecció del parc a fi de destinar-los a conservació.  
e) Informe del Servici d'Ordenació Territorial, de data 24 de gener de 2007, relatiu a l'estudi d'inundabilitat presentat; a continuació es detallen les consideracions més destacables que s'hi assenyalen:   
  
Vist l'informe de data 8 d'agost de 2006, emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura, en què es realitzen les consideracions següents:  
- No s'identifica cap llit públic afectat per l'actuació i en conseqüència, no s'aprecia afecció al domini públic hidràulic ni al règim de corrents. En el cas que l'actuació urbanística afecte algun llit privat, estarà subjecta a les limitacions establides en l'article 5.2 del text refós de la Llei d'Aigües.  
- En les circumstàncies actuals, la demanda global per a abastiment a poblacions en l'àmbit de la Confederació Hidrogràfica del Segura excedix les assignacions previstes per a este ús. Per tant, fins que no es generen nous recursos hídrics procedents del dessalatge marí d'acord amb les previsions, a curt termini, del programa AIGUA, no hi ha recursos hídrics suficients per a satisfer noves demandes.   
  
- En el cas que es prevegen altres fonts d'abastiment diferent del sistema de la Mancomunitat dels Canals del Taibilla, la disponibilitat de recursos hídrics estarà subjecta a l'existència de drets inscrits en el registre d'aigües.  
El Servici d'Ordenació Territorial emet informe favorable, condicionat a l'obligatorietat d'adoptar les mesures següents:  
- La urbanització del sector s'haurà d'emplaçar junt amb el sòl urbà industrial situat al sud de l'àmbit del pla parcial.  
- El desenrotllament urbanístic tendirà a models intensius de concentració de l'edificació, enfront de models extensius de baixa alçada i alta ocupació del territori en compliment de la disposició addicional 2a de la normativa del pla.  
- S'hauran d'adoptar les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat, a més de l'adequació de les infraestructures i de les edificacions en zones inundables, establides en els articles 26, 27 i 28 de la normativa del PATRICOVA, i indicar a l'ajuntament la necessitat de comprovar el correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge i els punts d'abocament per a no afectar tercers aliens al sector.   
- En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i/o a la zona de policia hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent, igualment hauran d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
En contestació a l'informe del Servici d'Ordenació Territorial, l'ajuntament, en data 22 d'octubre de 2007, presenta documentació d'esmena. El Servici d'Ordenació Territorial es reitera en les conclusions de l'informe de data 24 de gener de 2007.   
f) L'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 21 de febrer de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Dolores-Catral per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel present desenrotllament, indica el següent:  
  
- L'EDAR de Dolores-Catral dóna servici als dits municipis i està dissenyada per a tractar 2.400 m³/dia; actualment el cabal influent és de 1.790 m³/dia.  
- En el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana no es preveuen actuacions d'ampliació de les instal·lacions d'esta depuradora.   
- D'acord amb els dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 1.865 m³/dia.   
El cost estimat d'este suplement d'infraestructures és de 158,30 € per a habitant equivalent, i un habitant és aquell que ocasiona un abocament de 60 gr. de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. En el cas que ens ocupa i segons dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 1.865 m³/dia (suposant que l'abocament és assimilable a aigües residuals domèstiques, aspecte que caldrà verificar en el moment de la connexió), suposarà una quantitat a pagar d'1.476.147,5 - corresponents a 9.325 habitants equivalents...  
  
- Pel que s'ha assenyalat abans, i per al cas en què l'urbanitzador decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals que genere i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Dolores-Catral de les aigües residuals generades pel desenrotllament del PAI, sempre que es complisquen els següents condicionants:  
- Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments, o si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
  
- Perquè puga realitzar-se la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, s'hauran d'executar les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
- Abans de l'execució de la connexió s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant d'1.476.147,5 ?, a estos efectes haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Dolores.  
g) Certificat del cap del Servici Municipal d'Aigua Potable i Sanejament de Dolores, de data 18 de febrer de 2008, en què se subscriu l'existència de recursos hídrics suficients per al subministrament d'aigua potable al sector avaluat; quant a la identificació dels cabals disponibles i les fonts de subministrament s'establixen les consideracions següents:  
- El municipi de Dolores s'abastix per mitjà d'una canonada de fosa de diàmetre nominal 300, la qual té una capacitat de subministrament de 6.100 m³/dia. La dita canonada és propietat de la Mancomunitat dels Canals del Taibilla, i garantix la dotació anteriorment mencionada.  
- Paral·lelament, el consum màxim actual de Dolores és de 2.300 m³/dia, per la qual cosa la dotació assignada al Pla Parcial (2.664 m³/dia), pot ser garantida amb la infraestructura assignada, la qual cosa acredita la disponibilitat d'estos recursos hídrics, que són subministrats per la Mancomunitat dels Canals del Taibilla; no es disposa de cap tipus de pou.  
h) Informe patrimonial favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, de data 4 de juny de 2007; en què es consideren, entre altres qüestions, les següents:  
- En la documentació aportada es fa referència expressa a la legislació patrimonial, i no s'han detectat en l'àmbit del projecte béns patrimonials, per la qual cosa no és procedent l'establiment de mesures correctores.  
- Des de la consideració del patrimoni etnològic ja s'indicava en l'informe de la Unitat d'Etnologia que s'establia l'existència de diversos elements etnològics, com són tres cases i una caseta d'apers, i no es constata la seua afecció. En l'estudi d'impacte ambiental presentat s'estudia l'afecció sobre els dits elements etnològics i es considera la conservació i integració de la majoria d'ells en el PAI, rehabilitant-los i integrant-los en el paisatge corresponent al camp de golf.2  
  
Consideracions ambientals i afeccions legals  
1. Pel que fa al camp de golf, es realitzen les consideracions següents:  
a) En el projecte presentat es planteja la creació dins del mateix camp de golf d'una zona que reproduïsca les característiques pròpies de la zona humida adjacent, i es constituirà a manera de banda d'esmorteïment en tota la zona est, l'amplària d'esta franja és d'uns 25 metres, amb una longitud igual a la del camp de golf en el seu límit est.  
b) Quant a l'origen i els tipus d'aigües utilitzades per al reg del camp de golf, en la documentació aportada fins ara s'especifica el següent:  
  
- El reg del camp de golf i de les zones verdes de la urbanització s'efectuarà únicament amb aigua residual depurada en la mateixa EDAR del sector i amb aigües procedents de l'arreplega de pluvials dels depòsits projectats.  
- L'Ajuntament de Dolores, atorgarà llicències, entre altres, per a la instal·lació d'uns quants depòsits d'emmagatzematge, amb l'objecte que en episodis de pluja s'acumulen les aigües pluvials arreplegades en el sector i es dispose d'un sistema de reg que aprofite, mentres siga possible, la dita aigua per al reg de jardins particulars.  
- Amb l'objectiu de regar el camp de golf en els seus inicis, i fins que l'EDAR del sector genere l'aigua residual depurada suficient, es considera la tramitació del canvi d'ús dels volums actuals utilitzats per al reg dels cultius presents en la zona d'actuació.  
  
- En cap cas es permetrà el reg de zones verdes, ni camp de golf amb aigua procedent de la xarxa d'abastiment municipal.   
- El reg es programarà perquè este s'efectue durant la nit, evitant així una major evapotranspiració.  
c) Respecte a les espècies vegetals que s'hi empraran, s'assenyala que s'utilitzaran espècies de gramínies de baix consum d'aigua i les arrels de les quals tenen una gran capacitat exploradora reptant. Estes espècies ocuparan la major part de la zona regada del camp; i només s'empraran espècies d'alt consum en àrees reduïdes, que per les peculiaritats d'ubicació així ho necessiten. En la resta del camp este no es regarà i estarà cobert per flora espontània autòctona, que es mantindrà amb una precipitació mitjana de 300mm.  
d) Quant a la justificació del que disposa la disposició addicional segona de la Llei 9/2006, Reguladora de Camps de Golf a la Comunitat Valenciana, d'aplicació en el present projecte, es considera que la documentació remesa és clarament insuficient, i no es concreta, més que de forma molt general, parcial i des d'un punt de vista subjectiu, sense rigor i justificació tècnica, l'adequació al que disposen els articles 14, 15, 16 i apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 de la llei esmentada; i la justificació dels quals va ser requerida, entre altres qüestions, pel Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica en data 29 de febrer de 2008. No obstant això, es resumixen algunes de les consideracions indicades en la documentació aportada respecte d'això:  
- Respecte a l'actitud dels terrenys en què es projecta el sector, té, segons el mapa de la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, pràcticament en tota la seua totalitat una capacitat d'acollida molt elevada; a excepció d'una xicoteta zona existent en el límit amb el terme municipal d'Elx, que presenta una capacitat elevada, i sobre la qual es projecta situar la zona humida que recrearà les condicions de les zones humides de canyissers.  
- Quant a la vulnerabilitat d'aqüífers, la zona presenta una vulnerabilitat baixa.   
- Respecte a la presència d'hàbitats i espècies d'interés en la zona d'actuació, cal considerar que esta ha sigut pràcticament antropitzada, dedicada al cultiu, i que no hi ha cap enclavament de vegetació natural com a tal.   
- En matèria de paisatge, cal destacar:  
- Actualment la zona presenta múltiples edificacions irregulars; moltes d'elles presenten una inadequació amb l'entorn on s'ubiquen al trencar amb l'estètica dels paisatges d'horta tradicional, i incorporar elements modernistes i colors impactants.  
- L'existència d'un polígon industrial junt amb la zona proposada repercutix de manera molt significativa en una pèrdua de valor paisatgístic de la zona, a causa de la intrusió d'edificacions discordants amb el paisatge en què s'inserixen.   
- A la unitat de cultius agrícoles cal assignar un valor mitjà-baix, a causa de la intrusió visual de múltiples edificacions de caràcter no agrícola i a la limitada visibilitat que es deriva d'esta circumstància. Tan sols cap a la zona est del sector estudiat es troben zones amb qualitat d'escena i representativitat.  
- La zona residencial a causa de la major part d'edificacions de caràcter modern i discordant existents, impliquen una qualitat baixa.  
- El polígon industrial introduïx una limitació de la visibilitat d'altres zones i representa una alteració en la tipologia general del lloc, que implica una notable pèrdua de valor paisatgístic.  
- La zona protegida associada a la Llacuna del Fondo d'Elx, per les seues característiques posseïx un alt grau de representativitat en la zona, absent d'edificacions discordants amb l'entorn i amb una alta visibilitat, esta unitat posseïx una qualitat paisatgística alta.  
- Respecte a la xarxa d'assarbs, este recurs paisatgístic és una part molt important de l'entorn analitzat, i un element representatiu d'alt valor.   
2. Respecte a la depuració d'aigües residuals:  
En matèria de depuració d'aigües residuals, es planteja la construcció d'una depuradora pròpia en el sector; no obstant això, no s'ha avaluat detalladament l'adequació de la ubicació proposada, al no haver-se presentat alternatives de localització; i els aspectes més desenrotllats respecte d'això, en la documentació remesa, són els relatius a les mesures preventives i correctores a adoptar en situacions de fallada del sistema i el programa de vigilància ambiental que se seguiria durant la construcció i explotació de la depuradora; algunes de les mesures considerades són les que se citen a continuació:  
- Abans de l'inici de les obres, s'inspeccionarà la zona on hi haja la possibilitat de recuperar terres vegetals, que seran emprades adequadament en els corresponents programes de recuperació.  
- Per al seguiment de la qualitat de les aigües haurà de realitzar-se un control basat en mostreigs de caràcter quinzenal com a mínim, i s'analitzaran tots els paràmetres establits per la legislació vigent.  
- Dins del pla de restauració, que haurà d'incloure el projecte, s'establirà una vigilància especial sobre les superfícies revegetades amb l'objecte d'assegurar la seua òptima avaluació, prestant especial atenció a les superfícies que necessiten noves sembres o reposició de plantacions.  
- En cas de produir-se una fallada del sistema, els fangs seran evacuats per un gestor autoritzat.  
- En cap cas es produiran abocaments d'aigües no tractades adequadament, atés que en cas de mal funcionament del sistema les aigües s'enviarien als llacs, però no s'utilitzarien per a reg sinó que es tornarien a enviar per mitjà d'impulsió a l'EDAR una vegada solucionats els problemes tècnics.  
3. Abocament d'aigües pluvials:  
En matèria d'aigües pluvials, estes es dirigiran, bé per via superficial, a través dels vials de la urbanització i els futurs vials interiors, o per via subterrània a través dels col·lectors de pluvials als llacs del camp de golf, depòsits subterranis o als assarbs que travessen la zona. No obstant això, s'al·ludix que esta qüestió es concretarà de forma més detallada en el projecte d'execució de la urbanització i el camp de golf.   
  
Encara que en la documentació remesa, es fa referència què s'hi adjunta la sol·licitud d'autorització del punt d'abocament realitzada a la Confederació Hidrogràfica del Segura, en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica no es té constància de la seua remissió.  
  
4. En relació amb la xarxa d'assarbs: l'àmbit d'actuació és travessat pels assarbs de la Loza i de l'Acierto, que limita a l'est amb l'assarb de Pineda. Els dos primers es troben entubats en la zona inclosa en l'àmbit del sector amb canonada de formigó. Este entubament serà respectat a l'hora de planificar l'actuació, posant els mitjans adequats per a la seua senyalització durant les obres i preservant-lo de qualsevol desperfecte que poguera derivar-se.   
  
Es planteja l'entubament davall vial de l'assarb de l'Acierto en les zones incloses en l'àmbit del sector que no vagen a ser ocupades per la superfície destinada a camp de golf; així com la millora i adequació del llit de l'assarb de l'Acierto, per mitjà d'un possible eixamplament i murs de maçoneria en els trams en què el seu traçat discórrega per superfícies destinades a camp de golf.   
Paral·lelament, també es fa referència a l'entubament de l'assarb de Pineda, però no es detalla en la documentació la localització concreta dels trams afectats per la dita actuació. No obstant això, s'indica que, en cap cas, la secció dels llits actuals d'estos assarbs es reduirà.  
  
En la documentació tècnica s'adjunta informe del Sindicat General d'Aigües de Dolores, de data 1 de juny de 2006, en què es valora positivament el tractament proposat per als llits que li pertanyen.  
  
5. Model d'ordenació del sector:  
Respecte al model de concentració de l'edificació i l'ordenació resultant del sector, es proposa projectar l'ús residencial amb una disposició gradual pel que fa al nombre d'altures i densitats. De manera que en les primeres línies de golf es projecten vivendes unifamiliars aïllades, s'establixen àmplies zones enjardinades entre les edificacions, i s'afavorix la integració progressiva del residencial amb una edificació més intensiva; amb la dita disposició es complixen, al seu torn, les determinacions establides en el corresponent informe de l'estudi d'inundabilitat, en què s'al·ludia a la conveniència d'adoptar un model intensiu de concentració.  
  
Es proposen en matèria de qualitat paisatgística una sèrie de mesures correctores a considerar en tota l'àrea d'actuació:  
- Es prohibirà l'ús de l'obra vista de rajola i de colors diferents al blanc o el cru en les parets exteriors de les edificacions.  
- Els elements exteriors com ara antenes de televisió, parabòliques, plaques solars, etc., no seran visibles des de les zones pròximes, i es dissenyaran de manera que queden ocults en les cobertes dels edificis.  
  
- Les cobertes de les edificacions seran planes en el cas dels blocs i estaran formades per terratzo ceràmic.   
6. Distribució de zones verdes en l'àmbit del polígon industrial:  
  
Es projecta la ubicació de zones verdes entorn del polígon industrial, amb la finalitat de contrarestar les possibles molèsties que poden generar-se com a conseqüència del funcionament normal del polígon sobre la zona residencial proposada; en compliment de l'article 5.1.e de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, es garantix la transició entre les dos zones limítrofes, els usos de les quals són incompatibles.  
7. Accessos a l'actuació  
L'accés a l'actuació urbanística proposada es realitzarà a través d'una rotonda projectada en la carretera CV 855-d'Elx a Dolores; esta via s'establix com a límit sud-est del sector en un tram de prop de 400 metres lineals.  
8. Pla d'il·luminació  
En el Pla d'il·luminació presentat s'han considerat aspectes per a minimitzar els efectes que les lluminàries podrien generar sobre la fauna de la zona humida:   
- En les il·luminacions proposades el feix no sobrepassa l'horitzontal, i l'angle d'emissió és inferior a 30º, amb la qual cosa s'evita la dispersió de llum, aconseguint cons de llum molt concentrats  
- Els llums a utilitzar seran de vapor de sodi d'alta pressió, llum roja i de potència 100 W, a fi d'utilitzar la potència lumínica justa; s'evitarà la utilització de llums de mercuri  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, basant-se en tot el que s'ha exposat abans i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Programa d'Actuació Integrada del sector Dolores Golf en el terme municipal de Dolores (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins ara, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració. Així mateix, s'haurà de justificar adequadament, abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament, el compliment del tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental (cal indicar número de DOCV, termini d'informació pública).   
No obstant això, la present declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst, que per a la seua aprovació requerix efectuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, així com el reglament que la desplega. Així mateix, independentment de l'avaluació ambiental del camp de golf, que haurà d'efectuar-se en el seu moment, el seu reg, així com el de les zones verdes enjardinades, haurà d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental presentat, amb aigües residuals adequadament depurades; i, amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva, s'haurà de disposar la justificació sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenrotllen a continuació:   
1. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització:  
a) S'haurà d'obtindre l'informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Segura respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües residuals depurades, que s'hauran d'adequar a les condicions que s'hi establisquen quant a abocament i qualitats exigibles basant-se en les característiques dels diferents usos a què vagen a ser destinades, que tal com consta en la documentació complementària aportada al llarg de la tramitació de la present declaració, s'emprarien per a efectuar el reg del camp de golf i la resta de zones verdes previstes en el sector.  
  
b) S'haurà de justificar la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
c) S'obtindrà l'autorització de l'abocament d'aigües pluvials de l'organisme de conca competent.  
d) Es presentarà un estudi hidrològic detallat i firmat per tècnic competent, on s'analitze i valore la situació actual i la situació futura una vegada es desenrotlle el pla parcial, en relació amb la possible afecció a la zona humida limítrof; i obtindre's informe favorable de l'òrgan competent en la matèria. El dit estudi haurà d'incloure, com a mínim, els següents aspectes degudament desenrotllats (no obstant això, el contingut del dit estudi s'adequarà en tot moment a les determinacions que establisca el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge; i s'haurà de donar resposta a totes les sol·licituds i consideracions que este considere pertinents per a una adequada avaluació de l'estudi):  
- En el cas que l'aigua per a l'abastiment de l'ús residencial no procedisca de la xarxa municipal, s'haurà d'incloure en l'estudi hidrològic, una anàlisi de les possibles afeccions derivades de les actuacions que es pretenga realitzar per a obtindre'n (captacions, distribució, depuració, etc.); prestant especial atenció a la no generació d'afecció sobre la hidrogeologia de la zona.  
- S'haurà d'incloure una anàlisi detallada dels cabals que actualment rep la zona humida dels Carrissars d'Elx procedents del retorn de les aigües del reg de la superfície afectada pel projecte avaluat.  
- S'haurà d'incloure un estudi concret i detallat en què es descriga la situació de les dites aportacions de cabals a la zona humida després de l'execució de l'actuació; de manera que permeta avaluar quina és la previsió dels possibles efectes derivats de la implantació de l'actuació sobre el funcionament del sistema de la xarxa de reg i les aportacions a la zona humida.  
- S'indicarà quin serà el destí dels cabals que ja no seran utilitzats per a reg.  
- S'hauran de descriure totes aquelles mesures que es prevegen adoptar per a garantir que no es produirà una reducció significativa dels cabals d'aigua que actualment rep la zona humida, atés que es preveu una gran reducció de la superfície actual de reg.  
e) S'haurà de concretar la forma en què es resoldrà la depuració de les aigües residuals que es generen en el sector. A més, cal ampliar el contingut de la documentació remesa fins a la data, i presentar un informe subscrit per tècnic competent en la matèria, que concrete els punts que a continuació s'assenyalen:  
- Ubicació exacta en què es projecta l'EDAR (en cas d'optar-se per esta alternativa) i pla descriptiu de la seua instal·lació.  
- Ubicació del punt d'abocament de les aigües depurades.  
- Aproximació a la quantificació dels residus que es preveu que es produïsquen i detalls sobre el seu emmagatzematge. Així mateix, es detallarà la freqüència amb què es preveu que seran retirats els residus per gestor autoritzat.  
- Descripció d'un programa de vigilància ambiental que haurà d'incloure, entre altres aspectes d'interés, les mesures de control del compliment de les condicions de qualitat de l'efluent depurat requerides per a les zones sensibles per RD 2116/1998, el Reial Decret Llei 11/1995 i el Reial Decret 509/1996, en relació amb la Directiva 91/271/CEE, de 21 de maig, sobre Tractament de les Aigües Residuals Urbanes.  
  
- Descripció de les mesures a adoptar en situacions previsibles de fallada del sistema, quantitat de fangs que es preveu que es produïsquen i destí que rebran en cas de produir-se esta situació.  
f) Es presentarà davant del Servici de Conservació de la Biodiversitat d'esta Conselleria, amb l'objecte que emeta informe favorable, un estudi en què es detallen les espècies de flora a utilitzar per a revegetar o constituir pantalles vegetals. Igualment, es detallaran les mesures antiofegament i les estructures de refugi i protecció per a la fauna que es preveuen executar, així com qualsevol consideració que el dit servici estime pertinent.  
g) Respecte a la instal·lació d'una xarxa d'enllumenat, s'aportaran dades concretes relatives al Pla d'il·luminació que pretén desenrotllar-se, i que es presentarà davant del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria per al seu informe.  
h) Haurà de justificar-se el que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, Reguladora de Camps de Golf a la Comunitat Valenciana, que s'aplica al present projecte; s'ha de justificar el compliment i, si és el cas, l'adaptació a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, capacitat d'acollida i vulnerabilitat ambiental d'estos, integració paisatgística, disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, establides en els articles 14, 15, 16, apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 de la llei esmentada.  
  
i) Es compliran els condicionants establits en l'informe del Servici d'Ordenació Territorial, de data 24 .01.2007.  
2. No es considera adequada la ubicació proposada per a l'EDAR pròpia del sector, ja que es localitza en la zona més pròxima a la zona humida, tal com es planteja en l'última documentació remesa per l'Ajuntament de Dolores, al febrer i març de 2008; s'han de presentar les diferents alternatives d'ubicació d'esta i justificar adequadament l'emplaçament definitiu. La documentació justificativa que s'elabore, serà objecte d'informe per part del Servici d'Ordenació Sostenible de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, que determinarà la conveniència o no de la localització proposada.  
  
3. Totes les actuacions que es desenrotllen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que s'altere en el menor grau possible, i es propicie l'adequació a la seua topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ús de colors en sostres i fatxades que permeten una major mimetització.   
  
4. S'haurà de presentar un programa de vigilància ambiental complet en què es definisquen amb major exactitud respecte al programa inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat, l'equip encarregat de la seua realització, així com el manteniment i control de les mesures de protecció i restauració desenrotllades en l'àrea i el seu entorn, a fi de garantir la seua eficàcia en la protecció de la fauna, flora, paisatge, qualitat atmosfèrica, manteniment de la xarxa natural de drenatge, recuperació de sòl fèrtil, protecció contra l'erosió, control de residus i abocaments, i seguiment de la implantació de zones verdes, entre altres.   
  
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'Administració una memòria o informe anual que concrete: el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, els controls realitzats i qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el seu desenrotllament.   
  
5. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
6. L'ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
7. S'hauran de preveure en la urbanització llocs per a la col·locació de contenidors per a l'arreplega selectiva dels distints tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
8. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció del sector; es valoraran adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 13 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 310/2.006-AIA.  
Títol: variant de la carretera CV-50 entre Llombai i Turís.  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: terme municipal de Llombai, Real de Montroi, Montroy, Montserrat i Turís.   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.   
L'actual carretera CV 50-estructura una sèrie de nuclis urbans, situats en la corona de la perifèria de l'àrea metropolitana de València, per la qual cosa la Conselleria d'Infraestructures i Transport considera adequada la transformació d'este eix en autovia.   
Les actuacions a realitzar sobre la CV-50 s'han dividit en els quatre trams següents:  
Tram 1: situat entre la variant nord de Benaguasil i la A-3.  
Tram 2: entre la A-3 i la A-7. Consta de tres segments: Chiva - Turís, Turís - Llombai i Llombai- l'Alcúdia.  
Tram 3: entre la A-7 i la N-332.   
Tram 4: des de Llíria fins a la A-23 (Autovia Mudèjar, túnel de la Calderona).  
Per mitjà de l'execució de les actuacions previstes en tots els trams, en un futur immediat es disposarà d'una autovia de dos carrils per sentit entre l'autovia A-23 i la N-332.  
El segment que va des de Llombai a Turís, d'uns 21 km. de longitud, és un dels tres que componen el tram 2. Atés que l'òrgan promotor ha remés la documentació de cada segment per separat i ha sol·licitat l'avaluació d'impacte ambiental de cada un d'ells, d'ara en avant i als efectes d'esta declaració d'impacte ambiental, es fa menció exclusiva al segment Llombai-Turís.  
L'objecte d'este projecte és donar les directrius per al projecte constructiu, marcar la zona del territori que haurà de reservar-se i realitzar la informació pública.  
El traçat s'inicia en el PK 1+180, just després del riu Magre al nord del nucli urbà de Llombai; la connexió amb l'actual CV-50 es realitza per mitjà d'enllaç de diamant que resol les connexions entre ramals i carreteres amb sengles glorietes tipus pes, connectades amb pas superior.  
Des d'este enllaç la variant discorre pròxim a la vessant del massís denominat els Cerros, i el traçat es conduïx pel mateix tossal de la CV-422, amb un fals túnel de 170 m. de longitud. Una vegada superat este punt, la carretera es manté sensiblement paral·lela a la CV-422, per mitjà d'una successió de corbes fins a arribar a la rambla de l'Algóder amb un viaducte de 72 m. de longitud.   
A continuació es travessa la carretera CV-435 on s'ubica el segon enllaç de connexió amb la dita carretera, tipus diamant amb dos glorietes tipus pes unides amb pas inferior.   
Posteriorment es travessa el riu Magre amb un viaducte de 320 m. Des d'este pas i després d'una successió de corbes, s'arriba a l'actual CV-50 on s'ubicarà el tercer enllaç.   
A partir d'este enllaç, el traçat supera vorejant la zona de les Penyes Roges i els Barracons i avança per l'àmplia vall cap a Turís.   
  
S'arriba a la CV-415 on s'ubica el quart enllaç, de tipologia de diamant amb dos glorietes tipus pes unint-se estes per mitjà de pas superior.   
Finalment s'entronca esta carretera amb la futura CV-50 en el tram que discorre entre Turís i Chiva.   
El traçat en planta té un radi mínim de 700 m. i màxim de 2.500 m. La longitud de les rectes oscil·la entre els 204 i 1.681 m.   
Quant a l'alçat, la pendent mínima projectada és del 0,5% i la màxima de 4%. Els acords verticals convexos tenen paràmetres entre 15.300 i 31.000 m, mentres que els paràmetres en acords còncaus resulten amb valors entre 7.000 i 50.000.  
La secció transversal adopta la geometria següent:   
- Mitjana simètrica de 10 m amb talussos de seguretat 10:1  
- 2 voreres d'emergència interiors de 1,5 m  
- 2 calçades de 7 m  
- 2 voreres d'emergència exteriors de 2,5 m  
- 2 bermes exteriors d'1 m  
La categoria d'esplanada és E3. El ferm compta amb:   
- Capa de redolament: es disposarà una capa de 3 cm de grossària de mescla bituminosa en calent tipus M-10.  
- Capa intermèdia: es disposarà una capa de 7 cm (5 cm per als enllaços i glorietes) de grossària de mescla bituminosa en calent tipus S-20.  
- Capa de base: es disposarà una capa de base de 10 cm (7 cm per als enllaços i glorietes) de grossària de mescla bituminosa en calent tipus G-25.  
2. Alternatives  
Com a antecedents al present projecte es troba el projecte bàsic Condicionament de la C-3322 entre els PK 50.7 i 72.1. Montroy, que ja va ser avaluat ambientalment, amb declaració d'impacte ambiental favorable de 4 de novembre de 1.994. No obstant això, posteriorment, alguns veïns de Real de Montroi i el mateix ajuntament van expressar la seua disconformitat amb el contingut del projecte. Per això i per la nova concepció que adopta la CV-50, es procedix a un estudi previ de corredors i un posterior estudi d'alternatives.   
Es plantegen en principi quatre corredors. Tots tenen com a origen el futur traçat de la CV-50 en el seu tram anterior (tram l'Alcúdia-Llombai) i com a final el posterior (tram Turís-Chiva).   
Els corredors 1, 2 i 3 partixen de Llombai i fan un gir cap al sud-oest creuant el riu Magre i discorrent per la vall existent entre la població i els contraforts muntanyosos coneguts com els Cerros. Creua el límit municipal de Real de Montroi i se separen els corredors 1 i 3 en direcció nord-oest i el corredor 2 cap al nord. El corredor 2 experimenta en les proximitats de l'encreuament amb el Magre un eixamplament, amb l'objecte de plantejar distintes alternatives d'encreuament. En el terme municipal de Turís el corredor s'estretix per a travessar la CV-415. Els corredors 1 i 3, després de separar-se del corredor 2, seguixen un traçat comú sensiblement paral·lel a la CV-422, que divergix en les proximitats de la rambla d'Alturis. El corredor 3 experimenta un gir al nord-est, travessant el paratge muntanyós de la Murta, i el corredor 1 seguix cap al nord-oest, enllaçant finalment amb el corredor 2.  
  
El corredor 4 discorre seguint el curs pel marge dret del riu Magre. El corredor penetra en el terme de Real de Montroi en el paratge conegut com el Penyal del Real. Vorejant la zona muntanyosa, el corredor realitza un gir cap a l'oest i a continuació torna a girar per a discórrer molt pròxim al nucli de Real de Montroi. Posteriorment creua el riu Magre i la CV-405. Enllaça finalment amb el corredor 2 i la carretera CV-50 en el paratge conegut com el Tollo.   
Es va triar el denominat corredor 2 perquè permet creuar el riu Magre de forma més senzilla i presenta una millor connexió amb els municipis afectats, a pesar que travessa formacions menys adequades per a la construcció de la carretera i la formació muntanyosa de les Penyes Roges.   
Així mateix, dins del corredor triat es plantegen tres alternatives. Totes elles tenen uns 8 km de tram inicial comú, al nord-est del nucli urbà de Llombai, al llarg de què la plataforma del traçat creua el llit i s'aproxima a la vessant dels Cerros pel mateix tossal que la CV-422 i, per mitjà d'una successió de corbes, s'arriba a la rambla d'Algóder.   
  
L'alternativa 1 i 2 presenten un desenrotllament comú, que travessa la carretera CV 435-i el riu Magre en una zona amb altura elevada però condicionada per una línia elèctrica d'alta tensió. L'alternativa 1 se separa en el PK 12+500 cap a l'oest, i s'adapta a l'actual CV-50. Este traçat supera les Penyes Roges i avança després pel xicotet corredor que hi ha entre este contrafort muntanyós i els Barracons. Posteriorment s'aproxima a l'alternativa 3. Des del punt de la bifurcació, el traçat de l'alternativa 2 aconseguix vorejar les Penyes Roges pel costat est, en la zona en què el dit relleu té la seua menor quota i a continuació es voreja la zona dels Barracons també pel costat est. S'adapta a la vessant nord dels Barracons i avança en direcció oest cap a Turís, fent-se coincidir amb el tram final de les altres alternatives.   
  
L'alternativa 3 presenta un tram inicial molt semblant. A partir del PK 10, és la que discorre més a l'oest, per la qual cosa eludix les zones muntanyoses de les Penyes Roges i els Barracons, a canvi de creuar el riu Magre en tres punts i allunyar-se molt de les poblacions. L'alternativa triada és la 2, des del punt de vista del traçat, connectivitat i valoració econòmica. Ambientalment estimen la valoració de l'impacte, que consideren semblant en els tres casos i en un nivell moderat.   
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública   
En data 3 d'agost de 2006, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el projecte bàsic de variant de la CV-50 tram Llombai i Turís i l'estudi d'impacte ambiental corresponent. L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, va ser sotmés a informació pública per un termini de dos mesos, per mitjà d'anuncis publicats en el Boletín Oficial del Estado núm. 191 d'11 d'agost i núm. 213 de 6 de setembre de 2006 i Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.330 de 23 d'agost i núm. 5.342 de 8 de setembre de 2006.  
  
2. Resum d'al·legacions  
Dins del termini legal s'han rebut un total de cinquanta al·legacions, de les quals només quatre tenen caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel cap de la Divisió de Carreteres.  
Es resumix a continuació el seu contingut.   
- Sra. Mª Josefa Marabella i Sr. José Nogueroles: defenen que l'alternativa 1 és la menys onerosa i més favorable en els aspectes econòmics, afecció a terrenys agrícoles, mediambiental i de connectivitat entre els municipis de Turís, Montserrat, Montroy i Real de Montroi. L'afecció sobre el medi ambient que suposa el traçat proposat és enorme; es tracta de creuar una zona del terme amb una autovia, per terrenys sobre els quals no hi ha més que camins rurals i amb abundant fauna i aprofitaments hídrics. No obstant això, encara que triant l'alternativa 1 també existiria afecció al medi ambient, esta no es pot ni comparar, atés que el seu traçat ja és existent i sobre ell s'han anat realitzant diverses millores. Al seu parer, açò suposa una contradicció amb els principis que han d'inspirar l'activitat de l'Administració.   
  
- Ajuntament de Llombai: sol·licita que es tinga en compte l'impacte acústic que pot provocar esta actuació en el municipi de Llombai al trobar-se molt pròxim al trajecte descrit, per tant s'ha de disposar de mesures correctores suficients per a pal·liar este impacte, per mitjà de pantalles i barreres acústiques. Així mateix, s'hauran de respectar els servicis existents, quant a pas de canalitzacions i camins existents, i s'ha de mantindre el seu funcionament en les mateixes condicions existents en l'actualitat.   
- Ajuntament de Montserrat: d'una banda, considera necessari desplaçar el traçat de la carretera uns metres cap al nord-est de manera que es garantisca una separació mínima respecte de la font de la Carència o de la Llibertat, monument emblemàtic d'enorme importància per als ciutadans de la zona. D'altra banda, algunes parcel·les que en l'actualitat compten amb camí d'accés, es queden sense ell després de l'execució de l'obra, per això s'haurà de preveure un projecte de construcció d'un camí d'accés. Així mateix, cal destacar que la carretera travessa una zona protegida amb abundant fauna, per la qual cosa s'hauran de prendre les mesures correctores necessàries per a evitar que la infraestructura constituïsca una barrera infranquejable per als animals: disposició de passos de fauna, trams sobre estructures elevades, etc. També farà falta prendre mesures compensatòries per al paisatge, com la reforestació de les zones annexes a la via, la revegetació de talussos, etc.   
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer: manifesta que, als efectes exclusius de l'avaluació ambiental, en els llits del riu Magre i la rambla de l'Algóder, caldrà tindre en compte un llistat de factors.  
  
3. Documentació complementària  
En data 20 de març de 2007 es va sol·licitar la documentació necessària per a completar el contingut de l'expedient; en concret:   
a) Certificat de la informació pública.   
b) Còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental, així com les respostes donades a les mateixes.  
c) Informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
La dita documentació es rep el 4 d'abril de 2007. Analitzada la documentació remesa inicialment i la sol·licitada a instància d'este servici, a fi de disposar d'elements de juí suficients per a emetre la preceptiva declaració d'impacte ambiental, es requerix:  
a) Planta de conjunt en què apareguen els quatre corredors plantejats a escala 1:50.000.  
b) Incorporació de les mesures correctores arreplegades en l'escrit de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus de data 14 de juliol de 2006 i informe favorable d'esta als efectes patrimonials.  
c) Localització de les àrees on s'ubicaran les instal·lacions auxiliars, camins d'obres, enderrocs i zones de préstec de materials.   
  
d) Afeccions concretes del projecte analitzat: volum de material destinat a abocador, volum necessari a extraure en pedreres o préstecs i altura de desmunts i terraplens a executar.   
e) Aclariment respecte de la instal·lació de sistema d'il·luminació.  
f) Estudi de la permeabilitat faunística i disposició de mesures correctores per a evitar l'efecte barrera.   
g) Descripció de les mesures a prendre per a evitar que les aigües d'escolaments de les calçades de l'autovia i les substàncies perilloses en cas d'abocament per accidents dels vehicles que les transporten, afecten el medi hídric, una vegada arreplegades pel sistema d'escolament.  
h) Nivells de vibracions estimats i, si és el cas, mesures encaminades a reduir-los.  
4. Informes sectorials  
Patrimoni: en data 22 de març de 2007 es va informar desfavorablement basant-se en les carències detectades i no ateses que s'hi referien, al no haver-se arreplegat en l'estudi totes i cada una de les mesures cautelars indicades en la comunicació de resultats de la prospecció. Modificat l'exemplar, s'emet l'informe vinculant referent a patrimoni en data 26 d'octubre de 2007.   
La prospecció arqueològica ha confirmat la presència d'un bé d'interés cultural, denominat torre d'Alèdua, del jaciment arqueològic conegut com el Canyamar i quatre nous jaciments o àrees amb presència de material arqueològic en superfície.   
Des del punt de vista etnològic, no s'observa la presència d'este tipus de béns, per la qual cosa simplement es proposen una sèrie de mesures correctores:   
- En les séquies es proposa la documentació amb fotografies àrees del sistema hidràulic; això ha de completar-se amb un estudi documental d'estes.   
- En la font de Llibertat es proposa un abalisament per a evitar qualsevol afecció durant les obres, a pesar de trobar-se fora del traçat.   
  
- Es proposa la reposició del muret de pedra seca en nombrosos ribassos   
Des del punt de vista paleontològic, en el tram final de l'alternativa, en terme municipal de Turís, s'han trobat jaciments. Es consideren importants pels espècimens trobats, per l'abundant bibliografia científica i per constituir la localitat tipus de diverses espècies de rinoceronts, carnívors i micromamífers fòssils. Resulta possible l'afecció a nous nivells fossilífers amb el moviment de terres, per la qual cosa haurà de realitzar-se un seguiment paleontològic durant la fase de construcció.   
  
Vies pecuàries: el 3 d'octubre de 2007 se sol·licita informe a la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge sobre la ubicació exacta de les vies pecuàries, les seues principals característiques, la forma de tramitació que ha de seguir el promotor i altres impactes mediambientals que es puguen generar durant la fase d'execució i ús de la infraestructura. Es disposa de l'informe sobre vies pecuàries emés per la Direcció Territorial de València el 7 de novembre de 2007, en què s'especifica que els encreuaments amb vies pecuàries a distint nivell haurien de preveure carrils diferenciats i separats si coincidixen amb la circulació de vehicles motoritzats no agrícoles i que els encreuaments amb vies pecuàries al mateix nivell hauran d'estar correctament senyalitzats, conforme a l'article 66.2 del Reglament General de Circulació.   
Biodiversitat: el 3 d'octubre de 2007 se sol·licita informe al Servici de Biodiversitat sobre la possible afecció a alguns hàbitats catalogats, la compatibilitat de la dita infraestructura amb la seua conservació i la proposta de mesures correctores i/o protectores adequades. Així mateix, se sol·licita informe respecte de la possible flora endèmica i la fauna existent, en especial, respecte de les aus referides en els estudis d'impacte ambiental. El 28 de febrer de 2008 es rep l'informe del Servici de Biodiversitat, que tracta únicament la flora endèmica i els hàbitats d'interés comunitari.   
Flora endèmica: recentment s'ha confirmat la presència de l'endemisme exclusiu valencià Salvia valentina en les proximitats del límit municipal entre Turís i Montserrat, concretament en l'àrea que serà ocupada per les incorporacions a la via principal que estan previstes en les quadrícules 702/4361, en ambdós direccions, i la prevista en la quadrícula 703/4361; a més, hi ha un altre nucli poblacional de majors dimensions al peu oriental de l'Alt del Collado dels Barracons, que pràcticament coincidix amb la corba traçada per la carretera per a salvar este accident geogràfic. Esta espècie compta amb una àrea de distribució prou àmplia que es repartix per les dos províncies septentrionals de la Comunitat, i està representada en un total de 22 quadrícules de 10x10 km. Les seues poblacions compten amb un elevat nombre d'individus i sobre elles no s'han detectat amenaces concretes, excepte les derivades de la seua hibridació amb S. Verbenaca. En esta situació, Salvia valentina no compta actualment amb cap figura de protecció, ni està inclosa en cap de les categories de protecció que s'establiran en el futur decret de Conservació de Flora Silvestre Amenaçada, actualment en fase de consulta. A pesar d'esta valoració general per a l'espècie, les poblacions a què es referix este informe suposen un elevat valor biològic per la seua localització externa i allunyada del nucli principal de distribució de l'espècie a la província de València, on la seua presència queda prou restringida a les àrees sud-orientals de la província, en les comarques de la Ribera Alta i la Safor. Esta situació implica una originalitat genètica, derivada del seu aïllament geogràfic, que incrementa l'interés de la seua conservació ja associat a l'espècie per la seua condició d'endemisme.  
  
Es considera necessari assegurar la conservació dels exemplars afectats per les obres procedint a l'extracció amb anterioritat a l'inici dels treballs pesats de moviments de terra i transformació del terreny. Els exemplars extrets bé podrien ser traslocats directament a posicions ecològicament adequades en les vessants de l'Alt del Collado del Barracons o bé ser plantada en contenidors de dimensions adequades segons la grandària de les plantes i depositats en viver per al seu ús posterior en les plantacions a realitzar dels espais amplis, glorietes i terraplens, afavorint la integració paisatgística amb la utilització de planta autòctona. Els gastos d'extracció, plantació i transport al viver i manteniment en este hauran de anar a càrrec de l'empresa constructora, i per a les accions d'extracció i plantació, especialment per a les traslocacions directes ha de comptar amb l'assessorament de tècnics del Servici de Biodiversitat. Per a l'emmagatzematge de les plantes en viver, es podrà comptar amb la col·laboració del Centre d'Investigació i Experimentació Forestal (CIEF) de la Generalitat Valenciana.   
  
Hàbitats d'interés comunitari: el traçat travessa unes quantes zones amb hàbitat d'interés comunitari; entre elles destaca la zona en el Corral de Ferreret al nord del terme municipal de Montroy i en la Talaia en el terme municipal de Llombai, en este cas l'àrea afectada és de major envergadura. En estos casos els hàbitats afectats són: matolls termomediterranis i preestèpics. Encara que es tracta d'hàbitats ben representats en altres àrees del nostre territori cal tindre especial atenció en l'execució de les obres, ja que el seu paisatge, en àrees rodejades de cultius, revist major interés en esta zona.   
Parcs naturals: el 3 d'octubre de 2007 se sol·licita informe a este Servici sobre la possible afecció al Parc Natural de l'Albufera i la compatibilitat de la dita infraestructura amb la seua conservació, atés que una xicoteta part de la planta de la futura autovia discorre dins del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de L'Albufera. Consultada l'oficina de gestió tècnica del parc batural es considera que desenrotllant el projecte i executant les actuacions de conformitat amb allò especificat en el document de síntesi i en l'estudi d'impacte ambiental, no es provocaria cap afecció al Parc Natural de l'Albufera, complint el que establix el PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera .   
  
Residus urbans: el 3 d'octubre de 2007 se sol·licita informe a eixe Servici, respecte de la compatibilitat de la infraestructura, atés que se solapa amb les reserves de possibles instal·lacions de gestió de residus urbans, previstes en el pla zonal de residus de les Zones X, XI i XII, aprovat per Orde de 29 d'octubre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge. No obstant això, fins a la data d'esta resolució, no s'ha rebut resposta.   
Afeccions legals  
1. Vies pecuàries: el tram entre Llombai i Turís afecta:   
- Canyada Reial d'Aragó: la via pecuària Canyada Reial d'Aragó no patix cap alteració pel nou traçat. L'encreuament amb esta es resol per mitjà de l'estructura projectada a l'inici de l'actuació, que creua sobre el riu Magre.   
- Assegador del Teixidor: la seua reposició es resol per mitjà del fals túnel situat entre el PK 4+225 i el PK 4+396. A més es reposarà la part del dit assagador que es troba afectat entre els PK 6+000 i 6+500.   
  
- Senda del Molló Blanc: la seua reposició es resol per mitjà del pas inferior projectat en el PK 9+907.  
- Assegador Blau: la seua reposició de la mateixa es resol per mitjà de la seua connexió a la reposició dels camins de servici CR-22 i CR-23, que al seu torn connecten amb les glorietes d'enllaç.  
2. Conforme a l'article 13 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, l'Administració promotora de la infraestructura, en el cas que esta discórrega per una via pecuària, haurà d'assegurar que el traçat alternatiu de la via pecuària garantisca el manteniment de les seues característiques i la continuïtat del trànsit ramader, habilitant suficients passos al mateix o distint nivell, perquè siga un trànsit ràpid i còmode per al bestiar.   
3. Parcs naturals: part del traçat es troba inclòs en l'àmbit del pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera. Segons l'apartat 7.5 del pla, tota infraestructura haurà de plantejar diverses alternatives segons la capacitat d'acollida del territori, considerant els processos naturals i l'alteració de llits.   
  
3. PATRICOVA: el traçat de la carretera creua una zona de risc d'inundació 1 i 2 (riu Magre). Per això, els períodes de retorn de disseny del drenatge transversal seran, amb caràcter general, de 500 anys. Estos drenatges, a fi d'evitar la seua obstrucció, tindran una dimensió mínima lliure d'obstacles de 1m. En els casos en què part de la secció lliure del drenatge es trobe per davall del nivell del terreny circumdant, la superfície transversal de la secció lliure del mateix serà de 1,5 m². A fi de no disminuir la capacitat de desaigüe de les zones agrícoles afectades per risc d'inundació, s'evitarà la sobreelevació o cobriment de les xarxes de séquies i assarbs. El traçat en planta de les infraestructures lineals superficials no creua transversalment els cons d'inundació.  
  
4. Patrimoni: conforme a l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1.998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
- Geomorfologia, Geologia i Edafologia  
Geològicament la zona situada al SO de la ciutat de València s'emmarca en els contraforts més sud-orientals de la serralada Ibèrica. El primer quart del recorregut es realitza sobre materials quaternaris corresponents a les terrasses del riu Magre. La resta discorre per materials triàsics, pertanyents a la banda que s'aprecia des de les proximitats de Macastre fins més enllà de Montroy, recoberts ben sovint per una capa més o menys potent de materials terciaris.   
La morfologia de la zona està condicionada a la litologia dels materials, així com a la seua disposició estructural. Els principals materials trobats per la zona en què discorre el traçat són els següents:   
  
- Argiles versicolors amb algeps.  
- Conglomerats de còdols calcaris.  
- Argiles roges i margues limolítiques amb nivells de conglomerat.  
- Dolomies negres. Calcàries i margues limolítiques a sostre.  
- Terrasses fluvials. Arenes, llims i còdols.  
- Llims de vessant. Llims rosats carbonatats amb còdols angulosos.  
La major part dels sòls afectats són fluvisols, regosols, leptosols, calcisols i luvisols.  
Climatologia  
Es tracta d'un clima mediterrani, caracteritzat per un període de sequera i de temperatures màximes durant els mesos de juliol i agost.   
Usos actuals del sòl   
L'activitat antròpica en la zona d'estudi és prou extensa, principalment en agricultura i indústria.   
Règim hidrològic  
El riu Magre penetra pel nord de la zona d'actuació i en el seu recorregut cap al Xúquer creua els municipis de Montroy, Llombai, Alfarp, Carlet i Algemesí, presentant una morfologia meandriforme. També ho fan el barranc de la Fàbrica i de la Morera i la rambla de l'Algóder amb nombrosos llits que l'alimenten.   
L'àrea d'actuació, es troba situada sobre els sistemes aqüífers massís del Caroig i Mig Túria i concretament el subsistema aqüífer en què s'ubica la major part de la zona d'estudi Caroig nord. Els aqüífers presents en l'àmbit d'actuació i de nord a sud són:  
  
- Aqüífer Buñol-Cheste (Subsistema Buñol-Casinos) Sistema aqüífer núm. 53. Mig Túria. Mesozoic septentrional valencià.  
- Aqüífer de la Contesa (Subsistema Caroig nord) Sistema aqüífer núm. 52. Massís del Caroig.  
- Aqüífer de la Serra de l'Ave (Subsistema Caroig nord) Sistema aqüífer núm. 52. Massís del Caroig.  
Cal destacar que l'accessibilitat i vulnerabilitat dels aqüífers està classificada en alguns punts com alta.  
- Vegetació  
La vegetació de l'àmbit d'estudi està representada per:  
- Vegetació associada a nuclis de població: es tracta dels sòls urbanitzats existents en l'àrea d'estudi i està constituïda fonamentalment per espècies vegetals de caràcter ornamental i per la vegetació ruderal i nitròfila present en les vores de camins i parcel·les abandonades  
  
- Cultius: es tracta fonamentalment d'explotacions de vinyes i fruiters de secà, i apareixen inclusions de Pinus halepensis, Ceratonia siliqua, espècies nitròfiles i ruderals d'àmplia distribució i escàs valor ambiental. En la zona nord de la infraestructura entre les zones de cultius apareixen àrees convertides en desert per excavacions o enderrocs de mines i pedreres.   
- Matolls calcícoles: són les formacions que ocupen major superfície en les àrees forestals travessades. Normalment són matolls del Querco cocciferae-Pistacietum lentisci o del Rosmarino-Ericion que en molts casos van acompanyats de Pinus Halepensis i de vegades també els acompanya Chamaerops humilis.  
- Coscollar: els coscollars presents en l'àrea constituïxen una de les primeres etapes de degradació d'alzinars mesomediterranis de Quercus rotundifolia de la sèrie Bupleuri rigidi-Querceto rotundifoliae sigmetum. Estes unitats de vegetació s'observen en les zones forestals menys degradades que per les seues condicions edàfiques i climàtiques han aconseguit recuperar-se després dels nombrosos incendis que arrasen les àrees forestals.  
- Pinedes: les pinedes presents en l'àrea es localitzen principalment en els termes municipals de Llombai i Montroy, en els paratges coneguts com el Piquet de la Talaia, Lloma del Cotelló, Lloma de la Formiga i Alt dels Germans, al SE del traçat, i més allunyat, en els paratges dels contraforts de la serra de l'Ave a l'oest de la infraestructura. Les taques corresponents a les formacions de Pinus sp. Es caracteritzen en la seua pràctica totalitat pel predomini de Pinus Halepensis, amb una cobertura en la majoria dels casos de no més del 50%.  
  
- Herbassar vivaç alt d'Arundo donax (canyar): es tracta d'una vegetació de ribera degradada i amb baix valor natural. Esta vegetació està profundament transformada en la majoria de les rambles i barrancs, per la qual cosa la vegetació es reduïx a alguns peus de les espècies més característiques d'estos ambients, la qual cosa permet identificar la vegetació edàfica original d'estos. La degradació dels llits és deguda a les neteges dels llits realitzades amb l'esperança que disminuïsca el risc d'inundacions durant les avingudes, les extraccions d'àrids i la introducció de la canya en les riberes pel seu aprofitament en l'agricultura.   
  
Fauna  
La fauna de la zona ha sigut caracteritzada segons l'hàbitat en què es troben:  
- Zones antropitzades: es referix als nuclis urbans, urbanitzacions i construccions disperses. Els mamífers pertanyen bàsicament als rosegadors i els quiròpters.   
- Cultius: són freqüents alguns micromamífers com la musaranya comuna, el ratolí domèstic, el renoc corredor i el renoc llevador.  
- Apareixen com rèptils característics la sargantana cuallarga, el fardatxo ocel·lat, la serp verda i la serp blanca. Entre les aus cal destacar el rapaç com l'àguila serpera i passeriformes com el mosquiter pàl·lid, el raspinell comú, la mallerenga cuallarga, la mallerenga emplomallada o de cresta, la mallerenga petita o capellanet i el reietó llistat. Altres espècies presents són la tórtora, el colom tudó, el colltort, el pinsà vulgar i el gaig. Entre els mamífers destaquen la rata cellarda, el ratolí mediterrani, el ratolí de camp i diversos carnívors com la rabosa, la fagina i la geneta.  
- Extensions de matoll: apareixen com rèptils característics la sargantana cuallarga, el fardatxo ocel·lat, la serp verda i la serp blanca. Entre els mamífers, el conill i el ratolí mediterrani. Algunes aus com la busquereta capnegra, la busquereta rabillarga, la cogullada fosca i l'esterrossador ros.  
- Penyals: en les zones escarpades amb penyals i tallats rocosos de xicoteta entitat on apareixen una sèrie d'aus rupícoles típiques: carboner tió, merla blava, avió roquer, teuladí cridaner, soliguer vulgar i mussol reial.  
- Cursos fluvials: en les riberes del riu Magre podem trobar amfibis com la granota comuna, el renoc llevador, el renoc corredor i la granoteta de punts i entre els rèptils, la colobra aquàtica de collar i la serp pudenta. En les zones on hi ha una major humitat ambiental i vegetació densa, podem trobar espècies com la polla d'aigua, el cargolet, la bosqueta vulgar, el rossinyol comú, el rossinyol bastard i l'oriol.   
  
- Cultius de secà: els cultius de secà d'este tram estan representats bàsicament per espècies arbòries com l'ametler, l'olivera i la garrofera. En estes zones apareixen alguns amfibis com el renoc comú, el renoc corredor i el renoc llevador, així com la granota comuna en punts d'aigua. Quant a les aus, és fàcil observar durant l'època reproductora determinades espècies com la blanca, el capsot comú, el capsot ibèric, el passerell comú i l'oroneta cua-rogenca. A l'hivern, estos cultius alberguen pit-roig, pinsà vulgar, tord comú i carboner tió. Molts dels mamífers presents en les pinedes i extensions de matoll es troben també en les zones de cultiu durant els seus recorreguts nocturns, ja que utilitzen estos mitjans com a zones de pas i alimentació. Algunes espècies característiques són la mostela, la musaranya comuna, la rata negra i el ratolí domèstic.  
  
- Cultius de regadiu: en estos cultius són freqüents alguns micromamífers com la musaranya comuna, el ratolí domèstic i la rata comuna. Entre els amfibis poden trobar-se el renoc comú, el renoc corredor i el renoc llevador. Les aus nidificants més característiques d'este medi són la merla comuna, el gafarró, la cadernera i el verderol comú, encara que a l'hivern s'enriquix amb altres espècies: pit-roig, carboner tió, cuereta blanca...  
- Aus rapaces: l'estudi d'impacte ambiental fa menció específica a estes aus trobades:  
- Àguila de la panxa blanca: esta espècie està catalogada com Vulnerable en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades. Hi ha una parella d'àguila de panxa blanca l'àrea de campejar de la qual és la serra del Cavalló, però s'endinsa residualment en la zona d'estudi pel seu límit sud-occidental, i utilitza ocasionalment com llocs per a caçar més pròxims els boscos i cultius situats en l'extrem occidental del terme municipal de Catadau.   
- Àguila serpera: el treball de camp realitzat ha permés comprovar l'existència en la zona d'estudi d'un territori de campejar d'àguila serpera localitzat en el paratge conegut com l'Ombria del Portell.  
  
- Mussol reial: en la zona d'estudi es va detectar abans de la realització del treball de camp un mascle vist i escoltat cantant en el paratge de Penyes Roges al desembre de 2.003. La data de l'observació i la conducta de l'au en època de zel indiquen la possible existència en l'actualitat d'esta espècie. La traça de la infraestructura es troba situada a una distància aproximada de 1.500 m. al punt d'observació.  
S'ha aportat un estudi de permeabilitat faunística, amb el qual es proposen les mesures correctores que permeten les connexions entre els hàbitats fragmentats i que reduïsquen la mortalitat de fauna causada pel trànsit de vehicles. Per a això es durà a terme una anàlisi del territori i de la fauna existent en l'àmbit del projecte. S'estima que les estructures més recomanades com passos de fauna són els drenatges adaptats per a animals terrestres. Esta pràctica és la més adequada a causa del règim torrencial de pluges. L'adaptació consistix simplement a utilitzar materials adequats (no és compatible l'acer), construir banquetes laterals que es mantinguen seques per a evitar la inundació completa i condicionar adequadament els accessos (evitar els escalons, clots o obstacles). Les dimensions s'establixen en funció dels condicionants hidràulics, i es consideren apropiades quan la secció és superior als 2 m d'amplària. La densitat de passos de fauna ha de ser d'un pas adequat per a xicotets i mitjans vertebrats per quilòmetre. En la solució proposada, únicament hi ha tres trams superiors a 1.200 m en els quals no hi ha cap estructura de drenatge que puga ser utilitzada com a pas de fauna. Es tracta de zones pròximes als enllaços i amb desmunts, la qual cosa impossibilita la instal·lació de passos inferiors. Com a mesura preventiva el projecte de construcció inclourà el tancat complet de tota la carretera amb ubicació de dispositius de fuga per a animals.  
  
Paisatge  
L'anàlisi del paisatge ha generat quatre unitats paisatgístiques tipus, al considerar les condicions de visibilitat d'aspecte i exigències de moviment de terres.   
La primera de les unitats paisatgístiques és l'àrea de transició. Es tracta d'espais de topografia molt irregular on confluïxen accidents del terreny i escarps fallats amb farciments ondulats. Generalment coincidixen amb les àrees on confluïxen diversos conjunts de serres i que donen passos a zones més planes o definides. La coberta vegetal és generalment escassa i les seues tonalitats aspres i crues col·laboren a la sensació d'abandó general d'estos espais.   
La segona de les unitats paisatgístiques és la plana agrària. Es tracta d'extensos espais agraris amb aprofitaments intensius que es beneficien de les bones aptituds agrològiques del sòl, del seu relleu pla i dels recursos hídrics de l'al·luvial. Estan solcades per séquies antigues conservades en ús, vies pecuàries que es mantenen, sistemes d'explotació tradicionals, edificacions agràries del segle XIX, etc.   
Una altra unitat paisatgística són les àrees d'urbanització dispersa. Es tracta de les urbanitzacions de baixa densitat formades per l'agrupació d'edificacions unifamiliars que compten en la seua parcel·la amb jardí, horta o arbratge. El valor d'estes unitats es troba principalment en l'apreciació sociocultural.  
L'última de les unitats paisatgística són les àrees urbanes. Es tracta dels nuclis urbans de xicotetes dimensions. La naturalesa d'estos paisatges és essencialment tancada amb forçats paisatges verticals, depenent sempre de la proximitat entre edificacions i de les pautes internes de l'entramat urbà.   
Les mesures d'integració paisatgística són:   
- Revegetació elemental per a generar coberta vegetal i previndre l'arrossegament de partícules de l'erosió. Es durà a terme amb hidrosembra i plantació arbustiva.  
- Disposició d'arbustos en la part del talús annex a la imposta i a les aletes, per a la integració paisatgística.  
- Plantació d'espècies arbustives en la mitjana.  
- Disposició perimetral d'espècies arbustives i arbòries en la part del talús annex a les aletes i a la part superior del marc i als voltants dels cons.   
- En els espais amplis i glorietes es procedirà a la sembra manual i a la creació de bosquets de frondoses i coníferes.  
- En les àrees afectades per les instal·lacions auxiliars es retiraran els elements no existents en la situació inicial i es portaran a abocador autoritzat. Posteriorment es procedirà al treball mecanitzat, a l'aplec de materials, estesa de 20 cm de terra vegetal i a la revegetació per mitjà de sembra a base de 20 g/m² de llavors herbàcies i autòctones.  
  
Vies pecuàries  
L'estudi ha especificat l'existència de quatre vies pecuàries amb què intercepta el traçat proposat, com són la Canyada Reial d'Aragó, Assagador del Teixidor, Senda del Molló Blanc i Assagador Blau.   
Estudi acústic  
S'ha redactat un estudi acústic del present projecte, en què es conclou amb la predicció dels nivells sonors previstos en la fase d'explotació. Per al càlcul d'estos estimadors de soroll no s'han considerat fonts alienes al projecte, com a ferrocarril, polígon industrial, etc., de manera que els valors obtinguts només són una estimació teòrica del soroll provocat per l'autovia dissenyada. Estos valors no determinen la necessitat de desenrotllar mesures de protecció perquè són inferiors als objectius de qualitat establits en la Llei 7/2.002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica. No obstant això, s'ha pressupostat una partida destinada al mesurament del soroll durant el període de garantia.   
Espais naturals   
Hi ha dos nuclis poblacionals de l'endemisme exclusiu valencià Salvia valentina en les proximitats del límit municipal entre Turís i Montserrat, concretament en l'àrea que serà ocupada per les incorporacions a la via principal i la corba en planta que salva l'Alt del Collado dels Barracons. Les seues poblacions compten amb un elevat nombre d'individus i sobre elles no s'han detectat amenaces concretes, excepte les derivades de la seua hibridació amb S. Verbenaca. En esta situació, la Salvia valentina no compta actualment amb cap figura de protecció, ni està inclosa en cap de les categories de protecció que s'establiran en el futur Decret de Conservació de Flora Silvestre Amenaçada, actualment en fase de consulta. A pesar d'esta valoració general per a l'espècie, les poblacions a què es referix este informe suposen un elevat valor biològic per la seua localització externa i allunyada del nucli principal de distribució de l'espècie a la província de València, on la seua presència queda prou restringida a les àrees sud-orientals de la província, en les comarques de la Ribera Alta i la Safor. Esta situació implica una originalitat genètica, derivada del seu aïllament geogràfic, que incrementa l'interés de la seua conservació ja associat a l'espècie per la seua condició d'endemisme.  
D'altra banda, el traçat proposat travessa unes quantes zones amb hàbitat d'interés comunitari; entre elles destaca la zona en el Corral de Ferreret al nord del terme municipal de Montroy i en la Talaia en el terme municipal de Llombai. Es tracta de matolls termomediterranis i preestèpics que, encara que ben representats en altres àrees, impliquen una especial atenció atés l'interés que revist el seu paisatge en àrees rodejades de cultius.  
El traçat discorre fora de l'àmbit territorial del Parc Natural de l'Albufera, però es troba inclòs en l'àmbit del pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.   
Patrimoni cultural  
De la prospecció arqueològica es desprén que hi ha un element d'interés arqueològic, la denominada torre d'Alèdua, un jaciment arqueològic conegut com Canyamar i 4 nous jaciments o àrees amb presència de material arqueològic en superfície. Quant a patrimoni etnològic, no s'hi observa la presència de béns etnològics que puguen veure's afectats pel projecte. Des de la consideració del patrimoni paleontològic, part del traçat projectat en el tram final discorre sobre seqüències sedimentàries del miocé inferior-mitjà, caracteritzats en altres zones (voltants de Buñol i entorn del riu Magre) per albergar jaciments paleontològics importants pels espècimens trobats, per l'abundant bibliografia científica generada i per constituir la localitat tipus de diverses espècies de rinoceronts, carnívors i micromamífers fòssils.   
  
Riscos  
El grau d'erosió actual oscil·la entre molt baix i moderat, excepte en la zona nord del terme municipal de Montroy i oest del nucli urbà, a més d'algunes taques al sud del terme municipal de Real de Montroi, on és alt. El grau d'erosió potencial oscil·la entre baix i moderat, excepte en el terme municipal de Montroy en què al nord i sud del riu Magre és alt.  
  
En la zona es presenten els dos nivells superiors establits pel PATRICOVA. En concret, l'actuació creua dos vegades el riu Magre; la primera en el terme municipal de Montroy i en este punt presenta Risc 2 i la segona en el terme municipal de Llombai on presenta Risc 1. A més cal destacar l'encreuament de l'actuació amb la rambla de l'Algóder en el terme municipal de Real de Montroi, en este punt presenta Risc 1.  
  
Els períodes de retorn de disseny del drenatge transversal són de 500 anys. Els dits drenatges tenen una dimensió mínima lliure d'obstacles de 1,8 m.  
Població  
En tots els municipis de l'àrea d'estudi es presenta un creixement positiu, conseqüència de la quantitat de segones residències existents en la zona a causa de la seua proximitat a l'àrea metropolitana de València. Quant a l'estructura econòmica el sector servicis és el predominant.   
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Davall este epígraf es pretén remarcar en els principals efectes generats per l'actuació.   
De la fase de construcció destaca:  
- Transformació dels terrenys de cultiu de vinyes i fruiters de secà, amb la conseqüent destrucció del paisatge i ocupació del territori.  
  
- El confort sonor es veurà afectat per l'ús de la maquinària de moviment de terres i de transport de material.  
- La contaminació atmosfèrica podrà augmentar considerablement, inclús la pols depositada sobre les fulles podrà crear dificultats per al desenrotllament de la seua funció clorofíl·lica.   
- Les instal·lacions auxiliars i el transport propi de les obres ocasionaran efectes perjudicials sobre les aigües subterrànies i superficials.   
  
- Destrucció d'exemplars arboris i herbacis i de la vegetació de ribera.   
- Destrucció de l'hàbitat de la fauna.  
- Es poden ocasionar arrossegaments i pèrdues de sòl sobre els talussos generats a causa dels moviments de terra.  
- Destrucció del paisatge per mitjà de les operacions de desbrossament, tala de vegetació i moviment de terres.   
- Sobre la població, la construcció de la via es reflectirà com un increment en el consum de recursos i de la mà d'obra.   
- Sobre el sector primari, es reflectirà com una disminució del terreny productiu disponible a explotació i disminució en la productivitat dels cultius per la deposició de partícules de pols.   
- Durant la fase de construcció es produiran consums del sector secundari i augmentaran els beneficis del sector de béns i servicis.   
  
- L'impacte sobre el patrimoni cultural queda limitat al realitzar una prospecció durant les obres.   
- L'impacte sobre les vies pecuàries queda limitat al procedir-se a la reposició de pas.   
Quant a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, ressalten:   
- Nivells acústics generats per l'ús de la carretera. L'estudi preveu la realització de mesuraments durant la fase d'explotació, de manera que puguen controlar-se els impactes generats.   
- La presència de la via pot produir un important descens en les poblacions de fauna pels atropellaments i per les incidències dels nivells acústics en els cicles reproductius.   
- La presència de la via comportarà un increment poblacional, i un canvi en les activitats exercides en els nuclis i en la base de l'economia.   
- La via pot suposar una barrera al moviment de maquinària agrícola i dificultar les labors agrícoles.   
- Es produirà un augment en el trànsit de persones i una disminució del temps de transport a altres nuclis.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Estes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'este tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
  
A continuació, doncs, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, i s'entrarà, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.  
- S'ha desenrotllat un conjunt de mesures d'integració paisatgística. Les actuacions a realitzar són hidrosembra, sembra i plantació. Les zones d'actuació són: desmunts i terraplens, integració d'obres de drenatge, integració de la mitjana, aletes i cons d'estructures, integració paisatgística d'espais amplis i glorietes d'enllaços i tractament d'àrees d'instal·lacions auxiliars.  
- No es determina on es col·locaran les instal·lacions auxiliars ni els camins d'obra, encara que l'estudi d'impacte ambiental assegura la desafecció a recursos naturals i culturals d'interés. Com a mesura protectora s'indica que cap d'estes instal·lacions s'ubicarà en els punts següents: àrees arborades, franja ocupada per les vies pecuàries, àrea de protecció de jaciments arqueològics, sòl no urbanitzable protegit, zona de domini públic hidràulic i espais d'interés.  
  
- S'establixen una sèrie de mesures paleontològiques i etnològiques i es considera imprescindible la realització d'un seguiment paleontològic durant la fase de construcció.   
- Pel que fa a patrimoni:   
Des del punt de vista arqueològic, es detallen les mesures correctores i de vigilància amb l'objecte de salvaguardar el patrimoni històric, en particular en el castell d'Alèdua i el seu entorn.   
Des del punt de vista etnològic, no s'observa la presència d'este tipus de béns, per la qual cosa simplement es proposen una sèrie de mesures correctores:   
- En les séquies es proposa la documentació amb fotografies àrees del sistema hidràulic; això ha de completar-se amb un estudi documental d'esta.   
- En la font de Llibertat es proposa un abalisament per a evitar qualsevol afecció durant les obres, a pesar de trobar-se fora de la traça.   
  
- Es proposa la reposició del muret de pedra seca en nombrosos ribassos.  
Des del punt de vista paleontològic, en el tram final de l'alternativa, en terme municipal de Turís poden trobar-se jaciments. Atés que resulta possible l'afecció a nous nivells fossilífers amb el moviment de terres, haurà de realitzar-se un seguiment paleontològic durant la fase de construcció.   
- Es procedirà a la retirada, arreplega, manteniment i reposició de terra vegetal que permeta la recuperació d'una reserva de llavors i de fertilitat, sobre les quals si bé no es pot tornar a implantar els cultius que tenia originàriament, facilitarà la revegetació dels talussos.   
  
- Quan el traçat se situe a menys de 250 m de les vivendes o en les zones de cultiu, es procedirà a efectuar un reg de la plataforma que controle la formació de pols.   
- Es considera el contractista productor de residus tòxics i perillosos per això la responsabilitat de la correcta gestió d'estos recau sobre ell.   
  
- En la construcció del pont sobre el riu Magre, la franja d'ocupació es limitarà a l'ample d'ocupació de la plataforma.   
- A causa de l'alta vulnerabilitat dels aqüífers de la zona d'estudi, no es realitzaran abocaments de cap tipus. Així doncs, es construiran basses de decantació i desbast provisionals durant l'execució de les obres per a l'arreplega de les aigües de drenatge dels parcs de maquinària i les zones de les instal·lacions.   
- A causa de la presència d'un territori de cria del mussol reial s'hauran d'evitar activitats com ara voladures, el trànsit de maquinària pesada o qualsevol altra activitat generadora de soroll, des de desembre fins maig.  
- Els materials de farciment i les graves que siguen necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades.   
- La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades.   
- En cas de localitzar-se alguna cavitat o avenc, durant l'execució de les obres, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 65/2006, de 12 de maig, pel qual es desenrotlla el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.   
Quant al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i el funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Els mesuraments acústics es realitzaran quatre vegades a l'any, coincidint amb el període mitjà de cada estació, amb la mitjana de quatre mesuraments diaris durant cinc dies consecutius.   
- Es realitzarà un seguiment de la integració paisatgística.  
- Es comprovarà que tots els muntons d'apilament de terra vegetal o talussos de moviments de terra s'han situat fora de les zones excloses.   
  
- S'efectuarà una correcta gestió dels olis usats generats per la maquinària i vehicles d'obra.   
- 15 dies abans d'iniciar el muntatge s'haurà de presentar davant de l'òrgan ambiental, informe justificatiu de la desafecció mediambiental de la ubicació del parc de maquinària, viari provisional d'obra, magatzem de materials i casetes d'obra.   
- Protecció del patrimoni cultural.  
- El control de la retirada, arreplega i manteniment de la terra vegetal es durà a terme per la direcció d'obra. Així mateix, també recaurà sobre ell, la correcta gestió dels residus tòxics i perillosos generats.   
  
- Es vigilarà i controlarà l'aparició d'alguna espècie vegetal que puga considerar-se monumental. Si és el cas s'actuarà d'acord amb la Llei 4/2.006 de Patrimoni Arbori Monumental.   
- En un termini no inferior a 15 dies, abans d'iniciar el muntatge de les activitats i instal·lacions auxiliars d'obra, es presentarà informe justificatiu de la desafecció mediambiental de la ubicació d'estes. Finalitzades les obres, es presentarà davant de l'òrgan ambiental un informe firmat per tècnic competent, acompanyat de reportatge fotogràfic, referent a l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades.  
S'especifica en un epígraf el contingut dels informes tècnics del programa de vigilància ambiental. Finalment, per a comprovar la correcta aplicació del programa de vigilància ambiental es redactaran informes tècnics mediambientals, de periodicitat anual, que seran remesos a esta direcció general.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 16.2 m) del Decret 131/ 2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de variant de la carretera CV-50 entre Llombai i Turís sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. Prèviament a l'execució de les obres, es procedirà a l'extracció dels exemplars dels dos nuclis poblacionals de Salvia valentina detectats. Els exemplars extrets podran ser traslocats directament a posicions ecològicament adequades en les vessants de l'Alt del Collado del Barracons o ser plantats en contenidors de dimensions adequades segons la grandària de les plantes i depositats en viver. Posteriorment s'empraran en les plantacions a realitzar en els espais amplis, com ara glorietes i terraplens, afavorint la integració paisatgística amb la utilització de planta autòctona. Per a això, es comptarà amb l'assessorament de tècnics del Servici de Biodiversitat per a les accions d'extracció i plantació, especialment per a les traslocacions directes. Per a l'emmagatzematge de les plantes en viver, es podrà comptar amb la col·laboració del Centre d'Investigació i Experimentació Forestal (CIEF) de la Generalitat Valenciana. A la posada en ús de la carretera, s'informarà a esta direcció general del resultat de les plantacions de l'espècie.   
  
1. L'estudi d'impacte ambiental presentat inclourà les següents mesures correctores:  
- Es procedirà a la col·locació de tanca al llarg del traçat de l'autovia, a excepció dels passos faunístics i resta d'instal·lacions o obres associades a estos.  
- El projecte de construcció considerarà en el càlcul lumínic, els llums de major eficiència energètica i de mínima emissió de flux lluminós.  
- Per a evitar que les aigües d'escolament de les calçades i les substàncies perilloses afecten el medi hídric, s'haurà de dissenyar almenys, en les estructures de pas sobre els llits, rases d'infiltració. Pot tractar-se d'un sistema doble de rases de filtració en sèrie: una primera que filtre el volum d'escolament rebut i una rasa de filtració lenta que retinga els hidrocarburs o contaminants abocats.  
- Les instal·lacions auxiliars no es podran ubicar en àrees arborades, franja ocupada per les vies pecuàries, àrea de protecció de jaciments arqueològics, sòl no urbanitzable protegit, zona de domini públic hidràulic i espais d'interés.  
2. Durant l'execució de l'obra:   
- L'emissió deguda a la càrrega i descàrrega de materials d'obra serà reduïda per mitjà de reg i el cobriment per mitjà de lones de manera que no incidisca el vent directament.   
- Finalitzades les obres, es procedirà a la clausura i revegetació dels camins d'accés no necessaris en fase de funcionament.  
- Les obres per a creuar el riu Magre i el seu afluent no afectaran estos llits i s'alterarà com a mínim possible la vegetació ripària.  
- El programa de vigilància ambiental inclourà, durant la fase d'execució i funcionament, anàlisi de la qualitat de les aigües abocades, anàlisi de les aigües del llit aigües amunt i avall de l'obra.   
- Es realitzarà un seguiment paleontològic, que haurà de ser expressament autoritzat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, a peu d'obra, en el tram que afecta els terrenys entre els PK 13+800 i PK 21+000 aproximadament.   
3. Durant la posada en ús de la carretera, dins dels sis primers mesos següents a l'emissió de l'acta de recepció:  
- Es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn i es remetrà informe tècnic davant d'esta direcció general. En el cas que se superen els nivells fixats en la taula 1 del annex II de la Llei 7/2003, de 3 de desembre, de la Generalitat, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, la Conselleria d'Infraestructures i Transport comunicarà este fet a l'òrgan ambiental. Si se superen en 10 dB o més, la dita Administració elaborarà un Pla de Millora de la Qualitat Acústica, que continga les mesures correctores a adoptar per a la reducció dels nivells sonors per davall d'estos nivells. Així mateix, seran remesos a l'òrgan ambiental els mesuraments de les vibracions en fase de funcionament.   
  
- Es presentarà davant d'esta direcció general informe, acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures previstes, incloent-hi una valoració tècnica dels resultats obtinguts quant al grau de compliment dels objectius proposats. En particular, s'exigirà informació respecte de la utilització dels passos de fauna i l'eficàcia de les mesures a prendre per a evitar que les aigües d'escolament afecten el medi físic.  
4. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 2 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 37/08-AIA  
Promotor: Aldesa Construcciones, SA.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència (Alacant).  
Objecte del projecte: explotació de recursos de la Secció A) Sénia.  
  
Localització: parcel·la cadastral núm. 12, del polígon núm. 13 del T. M. Monforte del Cid (Alacant).  
  
Descripció del projecte:  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és l'obertura d'un préstec d'àrids per a obra pública tramitada com a recurs de la Secció A) per la Llei de Mines en el paratge denominat la Sénia en el polígon 13, parcel·la 12, del terme municipal de Monforte del Cid, Alacant.   
L'activitat extractiva es planteja per la necessitat d'utilitzar un volum donat de materials com a nucli del terraplé en la construcció de la plataforma per al desenrotllament del nou accés ferroviari d'alta velocitat de Llevant: tram Novelda - Monforte del Cid, motivat per la falta de terres en les zones afectades pel tram de l'obra de l'AVE que discorre entre els municipis de Novelda i Monforte del Cid.  
  
El projecte s'ubicarà a una distància lineal de 3,5 km a l'est de la població de Monforte del Cid, en el centre del terme municipal. Concretament es localitza en el paratge la Sénia, a una distància aproximada de 1,2 km al nord del nucli urbà d'Orito.  
La parcel·la objecte del projecte compta amb una superfície total de 5,0479 ha, segons projecte l'explotació afectarà 4,51 ha amb un volum d'extracció total entorn dels 500.000 m³, durant els 3 anys que durarà l'activitat.  
L'extracció es realitza a cel obert. L'activitat consta de tres operacions: arrancada del material per mitjans mecànics (excavadora), càrrega i transport (camions).  
Prèviament a l'extracció del material, cal fer un desbrossament de la capa superficial, per a això s'utilitzaran mitjans mecànics (bulldozer). El sòl obtingut s'arreplegarà dins de la parcel·la per a la seua posterior utilització en la restauració.  
 L'extracció es realitzarà per mitjà de bancs de treball descendents començant per la zona nord de la parcel·la i descendint cap al sud-oest, per mitjà de quatre places de pedrera (futures terrasses de cultiu) a quotes de 274, 272, 270 i 268, el desnivell entre les places se salvarà amb talussos d'inclinacions entre 30º i 45º i alçades màximes de 3 metres. Les dites places tindran també un desnivell aproximadament d'1%, afavorint el drenatge natural de les aigües del nord-est cap al sud-oest.   
  
La morfologia final de l'explotació coincidix amb la morfologia inicial de la restauració, per la qual cosa no es realitzaran labors de remodelació topogràfica, l'altura de bancs en els laterals del perímetre afectat, així com els talussos que es formen entre les terrasses es mantenen, per la qual cosa no cal desdoblar els talussos. Els paràmetres bàsics que definixen el perfil final d'explotació-restauració en el préstec d'àrids Sénia són: alçada màxima de bancs: 7 m; angle de cara de banc no superior a 45º; angle de talús final respecte a l'horitzontal no superior a 35º.  
La restauració de la parcel·la es durà a terme de forma simultània a les tasques d'explotació, alhora que s'estiguen realitzant les labors d'extracció de les zones inferiors, s'estaran restaurant les superiors orientades al nord. La restauració s'ha dissenyat establint quatre plataformes per al cultiu, integrant així la parcel·la en l'entorn que la rodeja. S'estendrà la terra vegetal, prèviament arreplegada i es procedirà a la revegetació amb espècies herbàcies. Posteriorment el propietari del terreny implantarà ceps de vinya.  
Es construiran canals de desaigüe perimetrals que evacuaran l'aigua cap a la cuneta de la carretera CV-831.   
L'activitat extractiva descrita en el projecte no proposa cap tractament dels àrids o terres que suposen un consum d'aigua addicional, tampoc afecta cap llit d'aigua.  
En la zona hi ha una absència d'aqüífers d'interés, per la qual cosa no es preveuen afeccions hidrogeològiques de cap tipus.  
El pla de vigilància i manteniment de l'obra es durà a terme durant la duració de l'activitat extractiva, i es prolongarà durant 18 mesos després d'haver finalitzat esta. L'empresa promotora d'este projecte serà la responsable de realitzar el manteniment durant estos 18 mesos, abans de tornar el terreny al seu antic propietari. Les principals actuacions proposades són:  
- Realització d'un informe anual que arreplegue totes les possibles incidències mediambientals, el grau de compliment i eficàcia de les mesures correctores, així com el perfeccionament i adaptació del pla.  
  
- Ressembra semestral de les zones on no s'haja desenrotllat la vegetació correctament. 11 regs de manteniment, 7 durant el primer any i 4 en els mesos que resten.  
- Controls de pols i de soroll segons arreplega la legislació.  
- Manteniment dels elements que formen el sistema de drenatge.  
  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
Consideracions que s'han tingut en compte a l'hora de triar la ubicació de la parcel·la a explotar:  
- Falta de material en les zones afectades pel tram de l'obra de l'AVE que discorre pels municipis de Novelda i Monforte del Cid.  
- Estat actual de la zona (un cert grau d'alteració degut a anteriors moviments de terres).  
- No tindre algun tipus de figura de protecció mediambiental.  
- Adequades característiques físiques i geològiques.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Al febrer de 2008, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet projecte d'explotació, projecte de restauració, estudi d'impacte ambiental (EIA), document de síntesi referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la Secció A) denominada Sénia en el terme municipal de Monforte del Cid (Alacant).  
  
Junt amb la documentació tècnica, s'adjunta a més:  
- Còpia del DOCV, núm. 5635, de 08.11.2007, on es va realitzar la informació pública de l'expedient, es constata a més que no es van presentar al·legacions a l'expedient esmentat durant el període d'informació pública.  
- Un informe vinculant favorable emés en data de 7 d'abril de 2006, per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.  
- Informe urbanístic emés per l'Ajuntament de Monforte del Cid (Alacant) en data 7 d'abril de 2006, en què certifica la qualificació del sòl on s'ubica el projecte com sòl no urbanitzable comú.  
  
2. Documentació addicional  
S'hi adjunten els següents documents en relació amb l'obtenció de l'informe favorable de l'organisme de conca:  
Còpia de la sol·licitud amb data 26 d'abril de 2006, per part del promotor, Aldesa Construcciones, SA, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (València) d'informe favorable al projecte d'extracció d'àrids.  
Sol·licitud per part de l'ADIF (Administrador d'Infraestructures Ferroviàries) de continuació de la tramitació d'este expedient, sense esperar resolució per part de l'organisme de conca.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.   
L'accés a la parcel·la d'estudi es realitza a través de l'autovia 31 que partix d'Alacant en direcció Almansa. Eixint d'Alacant, deixem l'autovia en l'eixida senyalitzada com ORITO, prenent el camí cap al santuari d'Orito per la CV-831. Passem el caseriu d'Orito i seguim per la CV- 831 cap a l'estació de ferrocarril. Uns 400 m després del PK 1, prenem a mà dreta un camí de terra que conduïx directament a l'entrada de la parcel·la, situada a uns 230 m.  
  
El municipi de Monforte del Cid es troba integrat en la vall excavada pel riu Vinalopó rodejat de distintes serres, entre les qual destaquen: la serra del Cid (1103 m), la serra de les Àguiles (555 m), i la Pedrera i el Tabayá.  
La parcel·la d'estudi es localitza en una xicoteta lloma de 296 m.s.n.m. de suau pendent en el centre i més acusada en els laterals. Esta xicoteta lloma es troba en una planura del paratge conegut com la Sénia, on abunden els bancals dedicats al cultiu del raïm. Per això és visible per tota la contornada.  
Antics moviments de terra han deixat zones alterades en la parcel·la, per això dins del monticle s'observen xicotetes plataformes d'orientació est colonitzades per un erm poc dens. En les zones sense alterar es desenrotlla una pinnada més densa amb individus de Pinus halepensis de bon port. S'observa també una zona intermèdia de suau pendent amb individus dispersos de Pinus halepensis i matoll davall. Les espècies més abundants en la zona són Pinus halepensis, Coronilla minima subesp. clusii, Helichrysum stoechas, Anthyllis cytisoides, Brachipodium retusum i Stipa tenacissioma.  
La fauna que apareix en la zona és l'associada a àrees ocupades per vegetació natural de baix port rodejada de cultius. Així apareixen com dominants espècies comunes: rèptils, avifauna, rosegadors i xicotets mamífers carnívors.  
El pis bioclimàtic és el termomediterrani semiàrid. Amb temperatures mitges anuals al voltant dels 17-19ºC i precipitacions anuals sobre 330 mm. Només hi ha reserva d'aigua en el sòl durant els mesos de novembre a gener, i el dèficit d'aigua és extremadament alt en els mesos centrals de l'any.  
La parcel·la d'estudi es troba situada sobre materials del quaternari, procedents de l'arrossegament de materials erosionats de la serra del Cid i depositats en la conca d'esta vall. És un glacis cobert de restes aluvionars que a vegades es troben un poc cimentades, i originen espècies de superfície encrostada. Les litologies que podem trobar en la parcel·la són materials no consolidats procedents de l'arrossegament d'altres zones (còdols, graves i arenes), amb algunes intercalacions de margues.  
En la zona de l'explotació no es troba cap llit d'aigua ni permanent ni periòdic, no hi ha cap afecció per part de l'acció projectada, sobre qualsevol llit d'aigua. El llit d'aigua més pròxim és la rambla d'Orito, el seu naixement està situat a més de 600 metres. A causa de l'absència d'aqüífers en la zona, tampoc es preveuen afeccions a estos.  
Les principals característiques del sòl de la zona són: textura poc equilibrada, escàs percentatge de matèria orgànica, abundant pedregositat i escassa grossària efectiva que dificulta el desenrotllament d'espècies més exigents.  
El sòl present en la zona és característic d'un règim climàtic en què l'evapotranspiració supera àmpliament a les precipitacions durant la major part de l'any. Procedix de sediments d'erosió jóvens. L'escassesa d'humitat d'estos sòls reduïx la seua utilitat. El reg és un factor que limita l'ús agrícola, per la qual cosa els cultius de la zona són majoritàriament de secà.  
El risc d'erosió està molt relacionat amb el material poc consolidat, com és el de la zona d'estudi, per la qual cosa es considera que al desaparéixer la vegetació i crear nous pendents en la zona oest de l'explotació, existirà un risc important d'erosió.   
Des del punt de vista socioeconòmic, Monforte del Cid està situat en la comarca del Mig Vinalopó, a només 20 km de la ciutat d'Alacant. L'economia del municipi està centrada en el cultiu del raïm, la producció de licors i la indústria del marbre.  
2. Afeccions legals.  
El sòl on s'ubica l'explotació segons les normes subsidiàries de planejament, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data de 21 de juny de 1992, ve qualificat com a sòl no urbanitzable comú general.   
La Direcció General de Patrimoni Cultural ha emés un informe vinculant favorable al projecte de referència.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000 no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000, ni ZEPA designades per a formar para de la Xarxa Natura 2000. La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, espais inclosos en l'àmbit de Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals, ni en el Catàleg de Zones Humides. El terreny no pertany al Catàleg de Forests d'Utilitat Pública. L'activitat tampoc afecta cap via pecuària.  
  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els efectes ambientals derivats d'esta activitat serien:   
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar les aigües superficials, increment de trànsit rodat i producció de pols i soroll en l'àrea d'explotació, en les parcel·les dels voltants i en els camins i carreteres d'accés a la parcel·la i d'unió de la parcel·la amb l'obra de l'AVE.  
Cal destacar que l'estudi d'impacte ambiental no ha assenyalat el lloc exacte del traçat de l'AVE ni el camí que prendran els camions per a portar el material a l'obra. Només informa que es troba a una distància lineal entre 2,5-3,9 km de la parcel·la on es realitzarà l'extracció d'àrids.  
Els impactes que genera l'activitat poden considerar-se reversibles a curt i mig termini. Un dels principals impactes que pot derivar-se d'este projecte i cal tindre-ho en compte a l'hora de dissenyar la restauració, és el problema de l'erosió una vegada retirada la capa de sòl edàfic, a causa de la naturalesa del material i a les característiques climàtiques de la zona.  
Encara que no es dispose de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'extracció d'àrids Sénia, després d'estudiar els documents presentats podem constatar:  
- Que l'activitat extractiva descrita en el projecte no proposa cap tractament dels àrids o terres que suposen un consum d'aigua addicional.  
- Tampoc hi ha cap afecció per part de l'acció projectada, sobre qualsevol llit d'aigua ni permanent ni periòdic.   
- No es preveuen afeccions hidrogeològiques de cap tipus, a causa de l'absència d'aqüífers en la zona.  
4. Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades.  
El conjunt de mesures correctores propostes en el projecte es considera adequat, no obstant això cal introduir-hi una sèrie de millores encaminades a evitar l'erosió, millorant el disseny del sistema de drenatge intern de la pedrera, així com augmentant la densitat de la sembra projectada. També cal assegurar la no afecció de la cuneta de la carretera CV-831, cap a la qual desaigüen els drenatges de la pedrera, introduint-hi els elements necessaris perquè els sediments arrossegats per l'escolament no arriben a depositar-s'hi.   
  
D'altra banda, es posarà especial atenció en les mesures de control de la qualitat de l'aire descrites en l'estudi d'impacte ambiental, amb l'objectiu de no afectar les activitats agrícoles que es desenrotllen en els voltants de la parcel·la.  
El pla de vigilància ambiental a més de garantir el correcte desenrotllament de l'explotació i l'aplicació de les mesures correctores establides en la documentació tramitada, s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.   
  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Vist això i la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'obertura de l'extracció de préstecs, secció A) denominat Sénia en la parcel·la núm. 12 del polígon núm. 13 del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant) promogut per Aldesa Construcciones, SA sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en el següent apartat, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'establixen les següents:  
1. Respectar distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits de camins i parcel·les limítrofes. L'empresa promotora serà la responsable de qualsevol dany causat en els camins d'accés o límits de finques limítrofes de l'explotació.  
2. Respecte a la revegetació, s'haurà d'augmentar la dosi de la sembra a 200 Kg/ha en les zones planes i a 350 kg/ha en els talussos, mantenint la proporció entre les distintes espècies reflectida en el projecte de restauració, amb l'objectiu de garantir l'agafada del sòl i evitar l'erosió.  
3. Respecte al sistema de drenatge dissenyat:  
a) Tant als bancs ubicats en el perímetre de la parcel·la, com als que es formen entre les terrasses, se'ls dotarà d'una cuneta a peu de talús, amb una inclinació lateral de l'1% per a evacuar les aigües d'escolament del talús i evitar problemes d'inestabilitat i erosió. En els extrems d'estes cunetes es construiran barreres de sediments a fi de reduir la velocitat de l'aigua i contindre els sediments procedents de l'erosió.  
  
b) Es dotarà les bermes que es formen entre els bancs ubicats en el perímetre de la parcel·la d'un contrapendent del 2%.  
c) En la connexió del drenatge de l'explotació amb l'entorn es disposaran els elements de retenció de sediments necessaris, per a evitar la deposició de sediments en l'exterior del perímetre de l'explotació, assegurant el funcionament correcte de la cuneta de la CV-831.  
  
4. Garantir que els camions que transporten material des de l'explotació a l'obra, circulen amb la caixa tapada per una lona.  
5. Les arreplegues de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació es mantindran al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
6. El manteniment de la maquinària, l'ompliment de depòsits i els canvis d'oli es realitzaran en el parc de maquinària de la base que l'empresa constructora instal·larà als voltants del traçat de l'AVE per a dur a terme estes tasques.  
7. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus Tòxics i Perillosos.   
  
8. El promotor sol·licitarà a esta direcció general visita de comprovació del correcte compliment de tots els condicionants d'esta declaració d'impacte ambiental i de les activitats descrites en el pla de vigilància, abans de tornar el terreny al seu antic propietari.  
  
9. El pla de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 26 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4847)

RESOLUCIÓN de 13 de abril del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Dolores (63/2006 AIA); Monforte del Cid (37/2008 AIA); Llombai - Real - Montroy - Monserrat y Turís (310/2006 AIA).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6779

Fecha DOGV
:   22-05-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/4847

CVE


Fecha del documento
:   13-04-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Real](javascript:void(0))
    * [Llombai](javascript:void(0))
    * [Dolores](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [Montserrat](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de abril del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Dolores (63/2006 AIA); Monforte del Cid (37/2008 AIA); Llombai - Real - Montroy - Monserrat y Turís (310/2006 AIA). [2012/4847]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 63/2006 AIA ;37/2008 AIA ;310/2006 AIA  
  
Valencia, 13 de abril de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de Impacto Ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica  
Expediente: 63/2006-AIA.  
Título: Plan Parcial de Mejora Dolores Golf.  
Promotor: Ayuntamiento de Dolores.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.  
Localización: polígonos catastrales 1, 2 y 12 del término municipal de Dolores (Alicante).   
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto   
En el Proyecto del Plan Parcial Dolores Golf se propone la reclasificación de suelo no urbanizable a urbanizable, para la delimitación de un sector en el que se prevé la construcción de un campo para la práctica del golf, de superficie 580.226 m², constituido por un recorrido de dieciocho hoyos en torno a un conjunto residencial (2.664 viviendas); así como la construcción de una EDAR para la depuración de las aguas residuales generadas en el sector.   
Cabe destacar que, al inicio de la tramitación del expediente de evaluación ambiental, se proponía la implantación de una zona residencial con una densidad de 20 viv/ha, pero se ha optado, finalmente, por reducir la densidad a 17 viv/ha, dado que las particularidades derivadas del emplazamiento del sector, justificado a través de diversos informes recabados durante la tramitación, así lo han aconsejado.   
Localización  
La zona de actuación limita, al norte con suelo no urbanizable de protección estricta (perímetro de protección del Hondo y con el Azarbe de Pineda); al oeste con suelo no urbanizable común, Paraje del Mayorazgo; al este con el azarbe de la pineda situado entre el sector y suelo no urbanizable común del término municipal de Elche; al sur el sector limitará con la carretera CV-855 Elche-Dolores.  
Planeamiento vigente y propuesto  
El plan general de ordenación urbana del término municipal de Dolores, aprobado en enero de 2002, clasifica la zona como suelo no urbanizable común, a excepción de una zona (39.858 m²) incluida en el ámbito del perímetro de protección del Hondo de Elche (suelo no urbanizable de especial protección del paisaje y del medio natural, zonas húmedas). A este respecto, dicha zona está catalogada como área de predominio agrícola C, según el Decreto 60/2003, de 13 de mayo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba la ordenación de las zonas periféricas de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante (Salinas de Santa Pola, Lagunas de la Mata y Torrevieja y el Hondo). Por ello, y en base a lo dispuesto en el artículo 14 del citado Decreto, se destina esta zona como superficie dotacional adscrita al suelo que se pretende desarrollar fuera del perímetro de protección; más concretamente, dicho suelo mantendrá su clasificación de suelo no urbanizable, adscribiéndose al planeamiento y gestión urbanística como parque público de la red primaria (PJL).   
Ordenación prevista  
Las superficies de la reclasificación de suelo propuestas, son las que se indican en el cuadro que se muestra a continuación:   
  
  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 22 de febrero de 2006, la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, remitió el presente proyecto, incluyéndose el correspondiente estudio de impacto ambiental, proyecto de plan parcial de mejora y expediente administrativo municipal; incoándose el correspondiente expediente de evaluación ambiental.  
1. Información pública  
Según certificado del Ayuntamiento de Dolores de fecha 6 de abril de 2006, se sometió a información pública, la documentación correspondiente al programa de actuación integrada del Sector Dolores Golf en el término municipal de Dolores (Alicante); aprobado provisionalmente por el pleno del Ayuntamiento el 25 de noviembre de 2005; informándose en el mismo que entre la documentación constitutiva de la mencionada alternativa técnica, expuesta al público dentro del trámite establecido en la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística y en el Reglamento de Planeamiento de la Comunitat Valenciana, estaba incluido el preceptivo estudio de impacto ambiental.  
Habiéndose presentado tres alegaciones al contenido de la alternativa técnica, sin que el contenido de las mismas afectase a las determinaciones del estudio de impacto ambiental expuesto, según se desprende del citado certificado municipal.  
Posteriormente, según se desprende de certificado suscrito por el secretario del Ayuntamiento de Dolores, con el visto bueno del Alcalde de la localidad, de fecha 5 de abril de 2007, el pleno del Ayuntamiento aprobó el 27 de marzo de 2007, el Texto Refundido del Plan Parcial del Programa de Actuación Integrada Dolores Golf, motivado por la necesidad de recoger en un solo documento las modificaciones introducidas en el programa inicial aprobado por el pleno municipal el 30 de noviembre de 2005, derivadas de los diversos requerimientos de documentación subsanatoria efectuados durante la tramitación del expediente de evaluación ambiental.   
2. Requerimiento de información o documentación complementaria  
Con el objeto de exponer de forma resumida la dilatada y compleja tramitación del presente Proyecto, a continuación se indican las fechas en las que se efectuó requerimiento de documentación al Ayuntamiento de Dolores, a través de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante; así como, las fechas en las que se remitió documentación complementaria y subsanatoria en respuesta a mismos:   
Requerimientos de documentación:  
- 12 de mayo de 2006  
- 15 de enero de 2007  
- 28 de marzo de 2007  
- 10 de abril de 2007  
- 11 de febrero de 2008  
Remisión de documentación:   
- 17 de mayo de 2006  
- 9 de junio de 2006  
- 2 de febrero de 2007  
- 22 de febrero de 2007  
- 1 de marzo de 2007  
-13 de marzo de 2007  
- 17 de abril de 2007  
- 19 de febrero de 2008  
3. Informes Sectoriales  
a) Informe del Área de Planificación y Ordenación del Territorio, de fecha 27 de febrero de 2006, transcribiéndose a continuación algunas de las consideraciones establecidas en el mismo:   
La documentación aportada, hasta la fecha, resulta insuficiente para permitir una adecuada valoración de los efectos ambientales que la actuación propuesta introducirá tanto sobre el perímetro de protección del Parque Natural del Fondo de Crevillent-Elx directamente afectado por la misma, como sobre todo respecto a la zona húmeda de Carrissars y al propio espacio natural protegido. Esta insuficiencia resulta especialmente manifiesta en el caso de la previsible afección (directa e indirecta) sobre Carrissars, ya que no se ha encontrado en la documentación analizada ninguna referencia a dicha área. Siendo algunos de los aspectos especialmente relevantes a este respecto los siguientes:  
- La prescripción de usos propuesta para la zona verde que debe ubicarse en el ámbito del perímetro de protección no se adapta a lo establecido en el vigente Decreto 60/2003, lo que debe ser subsanado.  
- El análisis de los efectos ambientales del proyecto incluido en el estudio de impacto ambiental que acompaña al proyecto presenta numerosos aspectos que deben ser objeto de revisión; debiendo mencionarse, al menos, los siguientes:  
- La mayor parte de los comentarios vertidos en dicho estudio se refieren al campo de golf que forma parte del proyecto, sin que existan a penas referencias a los efectos derivados de la implantación del uso residencial, a pesar de la previsión de construcción de 2.664 viviendas en el sector. En este sentido, resulta llamativo constatar cómo el citado estudio interpreta la cartografía de capacidad de uso del suelo (de carácter agronómico) como referida a las actuaciones urbanísticas, sin más comentarios al respecto.  
- El tratamiento de la hidrología superficial se limita a algunas consideraciones de carácter general sobre la cuenca del Segura, sin que se detalle en ningún caso el efecto evidente de la actuación sobre el complejo sistema de riego implantado en el área de actuación. Este hecho resulta especialmente relevante en tanto que, como se ha indicado anteriormente, existe una evidente relación entre la dinámica hídrica del sector y la zona húmeda colindante del Carrissars, sin que en ningún caso se hayan incluido ningún tipo de consideraciones o comentarios al respecto. De hecho, el propio estudio de impacto ambiental se limita a señalar que la zona no es atravesada por ninguna rambla, por lo que no se incluyen otros comentarios al respecto ni se proponen medidas correctoras, ignorando por tanto los posibles efectos de la actuación al alterar, preferiblemente en profundidad, el sistema de retorno de riegos del que dependen en gran medida el mantenimiento de diversas zonas húmedas y de relevancia ambiental.   
- El estudio de inundabilidad del plan parcial se considera excesivamente general e inconcreto, reiterando en sus contenidos otros apartados en la documentación analizada y sin que como resultado del análisis se establezcan medidas correctoras específicas aplicadas al diseño del sector.  
- Aunque el estudio incluye un análisis relativamente detallado del paisaje de la zona afectada por el proyecto, las conclusiones del mismo no parecen suficientemente contrastadas. Debe considerarse, en este sentido, que un paisaje de huerta tradicional como el afectado por el proyecto, representa desde todos los puntos de vista un elemento que alcanza un elevado grado de valoración en un contexto como el de la comarca de la Vega Baja, sin que por otra parte la consideración de que dicho paisaje muestre una calidad visual baja aparezca basado en ningún tipo de dato o análisis específico. Por otra parte, tampoco ha sido objeto de valoración específica el efecto de la implantación de la actuación sobre las zonas colindantes, en especial sobre el parque natural y su zona de amortiguación de impactos. No se proponen medidas correctoras, excepto algunas recomendaciones generales referidas al campo de golf y sus instalaciones asociadas.   
- Respecto a las dotaciones de agua necesarias para el desarrollo de la actuación, y cuya disponibilidad, reviste especial relevancia desde la perspectiva de afección a zonas colindantes con la afectada, no se han encontrado en la documentación analizada ningún tipo de disposición específica concreta. El estudio de impacto ambiental se limita a considerar que la previsión de infraestructuras realizada por el Ayuntamiento y por la propia promotora de la actuación será suficiente para evitar impactos de cualquier tipo. En idéntico sentido, la memoria del Plan Parcial indica que el riego de las zonas verdes y campo de golf se realizará preferiblemente y en cuanto sea posible por agua depurada. La misma previsión se incluye en el estudio de impacto ambiental (en la medida de lo posible el recorrido de golf se regará con aguas residuales procedentes de la EDAR de Dolores).  
- No se ha podido encontrar en la documentación analizada ninguna consideración explícita respecto al tratamiento previsto de las aguas residuales producidas.  
En base a todo lo anteriormente expuesto, se considera que la actuación proyectada introducirá presumiblemente efectos ambientales remarcables en un contexto territorial de valores naturales y paisajísticos contrastados, sin que de la documentación analizada se desprenda que se haya realizado un análisis suficientemente detallado de dichos efectos, ni por tanto, de las posibles medidas correctoras que en su caso deberían aplicarse para permitir el desarrollo de la actuación. La problemática general que afecta al entorno territorial en que se enclava la actuación, y en concreto la referida a la disponibilidad de recursos hídricos y la desaparición de áreas agrícolas cuyo mantenimiento resulta vital para la conservación y coherencia de los espacios naturales protegidos existentes en la zona, inciden en el mismo sentido.   
Por consiguiente, y en base a los datos incluidos en la documentación analizada, se considera que el desarrollo de la actuación prevista, tal y como se describe en la documentación, puede introducir efectos ambientales y paisajísticos relevantes en el entorno protegido del parque natural del Fondo de Crevillente-Elche que no han sido adecuadamente evaluados ni considerados por el proyecto; informándose por lo tanto, desfavorablemente en tanto no se complete la información necesaria y se propongan, en su caso, las medidas correctoras adecuadas para descartar cualquier efecto significativo.   
Posteriormente, el 4 de enero de 2007, en base a la nueva documentación subsanatoria aportada por el promotor del proyecto, el Área de Conservación de Espacios Naturales efectúa un nuevo informe en el que se detallan algunos de los aspectos que consideran continúan siendo incompletos; especificándose a continuación, algunas de las cuestiones a las que se alude en el citado informe:  
- Respecto a la zona verde, en la documentación presentada, únicamente se establece que se destinará a parque público; debiéndose detallar las actuaciones y usos que se pretendan ubicar en esta zona.   
- Dado que no se analiza con detalle el riesgo de que se produzca contaminación del sistema hídrico debido a la infiltración del agua de riego del campo de golf, debería aportarse un documento que contenga una aproximación del tratamiento de fertilización, abonado y demás tratamientos fitosanitarios que vayan a llevarse a cabo en la puesta en marcha y mantenimiento del campo de golf.  
- Se considera necesario realizar un estudio detallado de los efectos que la implantación del uso residencial originará en el sistema, especialmente por el cambio en el régimen hídrico que ello supone; dado que con este cambio en el uso del suelo, se reducirá la infiltración del agua de precipitación en el sistema, lo que puede suponer una afección sobre el régimen hídrico de la zona húmeda.   
- Deberá aportarse información más concreta sobre la procedencia del agua para el riego de la zona verde y del campo de golf, así como los detalles del tratamiento de depuración y punto de vertido de las aguas residuales procedentes del uso residencial. La elevada fragilidad de la zona, hace necesaria esta información para poder valorar el riesgo de infiltración de aguas contaminadas en el sistema hídrico y tomar las medidas correctoras necesarias en este sentido.   
- Deberán analizarse y valorarse los posibles impactos derivados de la instalación de una nueva red de alumbrado que puedan producirse sobre la fauna presente en el parque natural y en la zona húmeda, y adoptar las medidas correctoras que se consideren necesarias en este sentido.  
El 28 de febrero de 2008, se emite un nuevo informe, en base a la documentación remitida, el 31 de enero de 2008, por la Corporación Municipal de Dolores, indicándose por el Área de Conservación de Espacios Naturales que tras el análisis de la documentación aportada y, dada la falta de información necesaria para realizar un análisis de las afecciones del proyecto al medio en que se ubica y su entorno inmediato, no se puede emitir informe a la actuación propuesta.  
En consecuencia, el 28 de febrero de 2008 (Registro de salida 29.02.2008, núm. 7689), se realiza desde el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica un nuevo requerimiento a la Corporación Local a efectos de continuar la tramitación del expediente.  
El 10 de marzo de 2008, el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, en base a la nueva documentación subsanatoria de deficiencias remitida por el Ayuntamiento de Dolores el 7 de marzo de 2008, reitera la imposibilidad de emitir informe a la actuación propuesta, debido a que continúan existiendo cuestiones que no son suficientemente detalladas en la misma.  
b) Certificado suscrito por el gerente de Colsur SL, de fecha 23 de mayo de 2006, en el que se asume el aumento en la recogida de residuos sólidos urbanos en la actuación proyectada, con un número aproximado de 2.664 viviendas.   
c) Informe relativo al estudio de paisaje del proyecto, elaborado por el Servicio de Apoyo Técnico del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante, de fecha 21 de diciembre de 2006; en el que se informa, entre otras, de las siguientes cuestiones:  
- El paisaje actuará como criterio condicionante de todos aquellos instrumentos de planeamiento de desarrollo que impliquen nuevos crecimientos urbanos o la implantación de infraestructuras, siempre y cuando su exposición pública se haya producido con posterioridad a la entrada en vigor de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, 3 de julio de 2004, y haya concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana, 1 de febrero de 2006.   
- Dado que el trámite de información pública del plan parcial modificativo del Sector Dolores Golf, concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana, 1 de febrero de 2006, no le es, por tanto, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que el paisaje actúe como criterio condicionante.   
d) Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, de fecha 31 de agosto de 2006, en el que se alude a las siguientes consideraciones:  
La zona de actuación se encuentra en las proximidades del parque natural del Hondo, humedal de importancia internacional incluido en el Convenio Ramsar y zona de especial protección para las aves (ZEPA) dentro de la Red Natura 2000.   
En el límite mismo del proyecto se encuentra otra zona húmeda, Els Carrissars d'Elx, zona ésta que ejerce además un papel de corredor entre el parque natural del Hondo, las Salinas de Santa Pola y el Hondo de Amorós, todos ellos zonas húmedas, los dos primeros de importancia internacional.  
De hecho, el proyecto ocupa buena parte del área del perímetro de cuenca, tratándose más bien, de un perímetro de protección. Por lo que el planeamiento urbanístico deberá adoptar especiales precauciones con el fin de garantizar su conservación y donde la planificación hidrológica habrá de prever las necesidades y requisitos para la restauración y conservación de la zona húmeda en la que viertan.  
Deberán tenerse muy en cuenta los vertidos y el encauzamiento de las aguas urbanas de una urbanización tan densa, de modo que no afecte a la conservación de los valores naturales de las zonas húmedas colindantes.  
En esta área no se han señalado áreas de hábitats de interés comunitario, que parecen tan sólo de manera fragmentada dado el uso agrícola extendido en la zona. No obstante, la extraordinaria riqueza de fauna del conjunto de los humedales hace que deba extremarse el cuidado en el desarrollo de esta zona para salvaguardar este patrimonio.  
Supone crear 20 viviendas por hectáreas, un auténtico núcleo urbano en la proximidad de áreas tan valiosas para la conservación de la naturaleza, por lo que debería reducirse a la vez que se dejan las zonas verdes y el campo de golf en las zonas más próximas a estos humedales.   
Posteriormente, en fecha 27 de marzo de 2007, se emite un segundo informe en el que se consideran, entre otros aspectos, los que se transcriben a continuación:   
- La proximidad al parque natural de El Hondo va a provocar que el campo de golf, constituya una zona de expansión para las aves del parque natural y, si cuenta con una buena red hídrica, puede convertirse en una zona de refugio para las aves en casos extremos de sequía. Por ello, entre el parque y el campo de golf debe instaurarse una zona húmeda tampón para las aves y este es el tratamiento que debe darse al parque público.   
- De la documentación aportada, no se desprende si van a realizarse drenajes o excavaciones que puedan afectar a los niveles freáticos del entorno. Por lo que cabe suponer que el campo de golf incluirá en su diseño un lago o una red de canales, para lo que lógicamente será necesario excavar hasta el nivel freático. También cabe suponer que se modificará la red de canales de drenaje actualmente existentes. Los azarbes de Abanilla, Cebadas y Mayayo son aprovechados aguas abajo del sector, no solo para la sexta elevación de El Hondo, sino también para otras zonas húmedas como el Hondo de Amorós, por lo que deben quedar garantizados, al menos, los caudales actuales.   
La documentación aportada indica que los caudales de estos azarbes que actualmente riegan el sector serán utilizados para el Hondo y también para el riego del campo de golf y zonas verdes. Por lo que deberían aportarse datos reales de caudales de estos canales, dado que durante los últimos años no han existido sobrantes para el parque natural. La misma documentación reconoce que estos volúmenes no están garantizados a lo largo del año, por lo que no quedan claros los aportes de aguas potables para el desarrollo urbanístico, a excepción de los de la EDAR para regar el campo de golf. Pero los de la EDAR, lógicamente, dependen de las residuales de la urbanización y el agua actualmente utilizada para riego en la zona no debe reunir las características fisicoquímicas adecuadas para su uso como agua potable.   
Por lo tanto, la aprobación definitiva del proyecto debería quedar condicionada a los siguientes aspectos:  
- Garantía de mantenimiento de caudales actuales en los azarbes.  
- Informe previo del diseño del campo de golf y el parque público a realizar en el perímetro de protección del parque. El diseño de la red hídrica de ambas zonas debe tener en cuenta su posible utilización por fauna protegida y por tanto, establecer medidas anti ahogamiento y estructuras de refugio y protección. En cuanto a las especies de flora a utilizar para revegetar o constituir pantallas vegetales deberían ser igualmente revisadas por este Servicio.  
- Con el objeto de compensar los impactos que sobre una zona húmeda de tanta importancia como el parque natural de El Hondo puede acarrear la urbanización de su entorno próximo, debería solicitarse a la empresa promotora la adquisición de terrenos en el perímetro de protección del parque con el fin de destinarlos a conservación.  
e) Informe del Servicio de Ordenación Territorial, de fecha 24 de enero de 2007, relativo al estudio de inundabilidad presentado; detallándose a continuación las consideraciones más destacables señaladas en el mismo:   
Visto el informe de fecha 8 de agosto de 2006, emitido por la Comisaría de aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura, en el que se realizan las siguientes consideraciones:  
- No se identifica ningún cauce público afectado por la actuación y en consecuencia, no se aprecia afección al dominio público hidráulico ni al régimen de corrientes. En el caso de que la actuación urbanística afectara a algún cauce privado, estará sujeta a las limitaciones establecidas en el artículo 5.2 del Texto Refundido de la Ley de Aguas.  
- En las circunstancias actuales, la demanda global para abastecimiento a poblaciones en el ámbito de la Confederación Hidrográfica del Segura excede a las asignaciones previstas para este uso. Por tanto, hasta que no se generen nuevos recursos hídricos procedentes de la desalación marina de acuerdo con las previsiones, a corto plazo, del programa AGUA, no existen recursos hídricos suficientes para satisfacer nuevas demandas.   
- En caso de que se prevean otras fuentes de abastecimiento distinto del sistema de la Mancomunidad de los Canales de Taibilla, la disponibilidad de recursos hídricos estará sujeta a la existencia de derechos inscritos en el registro de aguas.  
El Servicio de Ordenación Territorial informa favorablemente, condicionado a la obligatoriedad de adoptar las siguientes medidas:  
- La urbanización del sector deberá emplazarse junto al suelo urbano industrial situado al sur del ámbito del plan parcial.  
- El desarrollo urbanístico tenderá a modelos intensivos de concentración de la edificación, frente a modelos extensivos de baja altura y alta ocupación del territorio en cumplimiento de la Disposición Adicional 2ª de la Normativa del plan.  
- Deberán adoptarse las medidas correctoras propuestas en el estudio de inundabilidad, además de la adecuación de las infraestructuras y de las edificaciones en zonas inundables, establecidas en los artículos 26, 27 y 28 de la normativa del PATRICOVA, e indicar al Ayuntamiento la necesidad de comprobar el correcto dimensionado y ejecución de las infraestructuras de drenaje y los puntos de vertido para no afectar a terceros ajenos al sector.   
- En cuanto la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o a la zona de policía deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente, igualmente deberán obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
En contestación a lo informado por el Servicio de Ordenación Territorial, el Ayuntamiento, en fecha 22 de octubre de 2007, presenta documentación subsanatoria. El Servicio de Ordenación Territorial se reitera en las conclusiones del informe de fecha 24 de enero de 2007.   
f) El informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR), de fecha 21 de febrero de 2006, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR de Dolores-Catral para admitir los caudales de aguas residuales generados por el presente desarrollo, indica lo siguiente:  
- La EDAR de Dolores-Catral da servicio a dichos municipios y está diseñada para tratar 2.400 m³/día; siendo actualmente el caudal influyente de 1.790 m³/día.  
- En el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana no se contempla actuaciones de ampliación de las instalaciones de esta depuradora.   
- De acuerdo con los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 1.865 m³/día.   
El coste estimado de este suplemento de infraestructuras es de 158,30 € par habitante equivalente, siendo un habitante aquel que ocasiona un vertido de 60 gr. de DBO5 por día, o bien, genera un volumen de agua residual de 200 litros por día. En el caso que nos ocupa y según datos aportados, para un caudal medio estimado de 1.865 m³/día (suponiendo que el vertido es asimilable a aguas residuales domésticas, extremo que se deberá verificar en el momento de la conexión), supondrá una cantidad a abonar de 1.476.147,5 - correspondientes a 9.325 habitantes equivalentes...  
- Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el urbanizador decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales que genere y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Dolores-Catral de las aguas residuales generadas por el desarrollo del PAI, siempre y cuando se de cumplimiento a los siguientes condicionantes:  
- En su día, el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
- En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites establecidos en la ordenanza municipal de vertidos, o en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
- Para que pueda realizarse la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación de la planta necesarias con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.  
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 1.476.147,5 ?, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Dolores.  
g) Certificado del jefe del Servicio Municipal de Agua Potable y Saneamiento de Dolores, de fecha 18 de febrero de 2008, en el que se suscribe la existencia de recursos hídricos suficientes para el suministro de agua potable al sector evaluado; estableciéndose, en cuanto a la identificación de los caudales disponibles y las fuentes de suministro, las siguientes consideraciones:  
- El municipio de Dolores se abastece mediante una tubería de fundición de diámetro nominal 300, la cual tiene una capacidad de suministro de 6.100 m³/día. Dicha tubería es propiedad de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, garantizando la dotación anteriormente citada.  
- Paralelamente, el consumo máximo actual de dolores es de 2.300 m³/día, por lo que la dotación asignada al Plan Parcial (2.664 m³/día), puede ser garantizada con la infraestructura asignada, lo cual acredita la disponibilidad de tales recursos hídricos; siendo suministrados por la Mancomunidad de los Canales del Taibilla; no disponiéndose de ningún tipo de pozo.  
h) Informe patrimonial favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 4 de junio de 2007; en el que se consideran, entre otras cuestiones, las siguientes:  
- En la documentación aportada se hace referencia expresa a la legislación patrimonial, no habiéndose detectado en el ámbito del proyecto bienes patrimoniales, por lo que no procede el establecimiento de medidas correctoras.  
- Desde la consideración del patrimonio etnológico ya se indicaba en el informe de la Unidad de Etnología que se establecía la existencia de diversos elementos etnológicos, como son tres casas y una caseta de aperos, no constatándose su afección. En el estudio de impacto ambiental presentado se estudia la afección sobre dichos elementos etnológicos considerándose la conservación e integración de la mayoría de ellos en el PAI, rehabilitándose e integrándolos en el paisaje correspondiente al campo de golf.2  
Consideraciones ambientales y afecciones legales  
1. Por lo que respecta al campo de golf, se realizan las siguientes consideraciones:  
a) En el proyecto presentado se plantea la creación dentro del propio campo de golf de una zona que reproduzca las características propias de la zona húmeda adyacente, constituyéndose a modo de banda de amortiguación en toda la zona Este, siendo la anchura de esta franja de unos 25 metros, con una longitud igual a la del campo de golf en su límite este.  
b) En cuanto al origen y tipo de aguas utilizadas para el riego del campo de golf, se especifica en la documentación aportada hasta la fecha, lo siguiente:  
- El riego del campo de golf y de las zonas verdes de la urbanización se efectuará únicamente con agua residual depurada en la propia EDAR del sector y con aguas procedentes de la recogida de pluviales de los depósitos proyectados.  
- El Ayuntamiento de Dolores, otorgará licencias, entre otras, para la instalación de varios depósitos de almacenamiento, con el objeto de que en episodios de lluvia se acumulen las aguas pluviales recogidas en el sector; disponiéndose de un sistema de riego que aproveche, mientras sea posible, dicha agua para el riego de jardines particulares.  
- Con el objetivo de regar el campo de golf en sus inicios, y hasta que la EDAR del sector genere el agua residual depurada suficiente, se considera la tramitación del cambio de uso de los volúmenes actuales utilizados para el riego de los cultivos presentes en la zona de actuación.  
- En ningún caso se permitirá el riego de zonas verdes, ni campo de golf con agua procedente de la red de abastecimiento municipal.   
- El riego se programará para que éste se efectúe durante la noche, evitando así una mayor evapotranspiración.  
c) Respecto a las especies vegetales que se emplearán en éste, se señala que se utilizarán especies de gramíneas de bajo consumo de agua y cuyas raíces tienen una gran capacidad exploradora reptante. Estas especies ocuparán la mayor parte de la zona regada del campo; y solamente se emplearán especies de alto consumo en áreas reducidas, que por las peculiaridades de ubicación así lo necesiten. En el resto del campo éste no se regará y estará cubierto por flora espontánea autóctona, que se mantendrá con una precipitación media de 300mm.  
d) En cuanto a la justificación de lo dispuesto en la Disposición Adicional Segunda de la Ley 9/2006, Reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana, de aplicación en el presente Proyecto, se considera que la documentación remitida es claramente insuficiente, no concretándose, más que de forma muy general, parcial y desde un punto de vista subjetivo, carente de rigor y justificación técnica, la adecuación a lo dispuesto en los artículos 14, 15, 16 y apartados 1 al 5 del artículo 17, 18 y 19 de la citada Ley; y cuya justificación fue requerida, entre otras cuestiones, por el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica en fecha 29 de febrero de 2008. No obstante, se resumen algunas de las consideraciones indicadas en la documentación aportada al respecto:  
- Respecto a la actitud de los terrenos en los que se proyecta el sector, tiene, según el mapa de la cartografía temática de la Comunitat Valenciana, prácticamente en toda su totalidad una capacidad de acogida muy elevada; a excepción de una pequeña zona existente en el límite con el término municipal de Elche, que presenta una capacidad elevada, y sobre la que se proyecta situar la zona húmeda que recreará las condiciones de las zonas húmedas de carrizales.  
- En cuanto a la vulnerabilidad de acuíferos, la zona presenta una vulnerabilidad baja.   
- Respecto a la presencia de hábitats y especies de interés en la zona de actuación, cabe considerar que ésta ha sido prácticamente antropizada, dedicándose al cultivo, no existiendo ningún enclave de vegetación natural como tal.   
- En materia de paisaje, cabe destacar:  
- Actualmente la zona presenta múltiples edificaciones irregulares; presentando muchas de ellas una inadecuación con el entorno donde se ubican al romper con la estética de los paisajes de huerta tradicional, incorporando elementos modernistas y colores impactantes.  
- La existencia de un polígono industrial junto a la zona propuesta repercute de manera muy significativa en una pérdida de valor paisajístico de la zona, debido a la intrusión de edificaciones discordantes con el paisaje en que se insertan.   
- A la unidad de cultivos agrícolas cabe asignar un valor medio-bajo, debido a la intrusión visual de múltiples edificaciones de carácter no agrícola y a la limitada visibilidad que se deriva de esta circunstancia. Tan solo hacia la zona este del sector estudiado se encuentran zonas con calidad de escena y representatividad.  
- La zona residencial debido a la mayor parte de edificaciones de carácter moderno y discordante existentes, implican una calidad baja.  
- El polígono industrial introduce una limitación de la visibilidad de otras zonas y representa una alteración en la tipología general del lugar; implicando una notable pérdida de valor paisajístico.  
- La zona protegida asociada a la Laguna del Hondo de Elche, por sus características posee un alto grado de representatividad en la zona, ausente de edificaciones discordantes con el entorno y con una alta visibilidad, esta Unidad posee una calidad paisajística alta.  
- Respecto a la red de azarbes, este recurso paisajístico es una parte muy importante del entorno analizado, y un elemento representativo de alto valor.   
2 .Respecto a la depuración de aguas residuales:  
En materia de depuración de aguas residuales, se plantea la construcción de una depuradora propia en el Sector; no obstante, no se ha evaluado pormenorizadamente la adecuación de la ubicación propuesta, al no haberse presentado alternativas de localización; siendo los aspectos más desarrollados al respecto, en la documentación remitida, los relativos a las medidas preventivas y correctoras a adoptar en situaciones de fallo del sistema y el programa de vigilancia ambiental que se seguiría durante la construcción y explotación de la depuradora; siendo algunas de las medidas consideradas las que se citan a continuación:  
- Antes del inicio de las obras, se inspeccionará la zona donde exista la posibilidad de recuperar tierras vegetales, que serán empleadas adecuadamente en los correspondientes programas de recuperación.  
- Para el seguimiento de la calidad de las aguas deberá realizarse un control basado en muestreos de carácter quincenal como mínimo, analizándose todos los parámetros establecidos por la legislación vigente.  
- Dentro del plan de restauración, que deberá incluir el proyecto, se establecerá una vigilancia especial sobre las superficies revegetadas con el objeto de asegurar su óptima evaluación, prestando especial atención a las superficies que necesiten nuevas siembras o reposición de plantaciones.  
- En caso de producirse un fallo del sistema, los lodos serán evacuados por un gestor autorizado.  
- En ningún caso se producirán vertidos de aguas no tratadas adecuadamente, dado que en caso de mal funcionamiento del sistema las aguas se enviarían a los lagos, pero no se utilizarían para riego sino que se volverían a mandar mediante impulsión a la EDAR una vez solucionados los problemas técnicos.  
3. Vertido de aguas pluviales:  
En materia de aguas pluviales, éstas se dirigirán, bien por vía superficial, a través de los viales de la urbanización y los futuros viales interiores, o por vía subterránea a través de los colectores de pluviales a los lagos del campo de golf, depósitos subterráneos o a los azarbes que atraviesan la zona. No obstante, se alude a que esta cuestión se concretará de forma más pormenorizada en el proyecto de ejecución de la urbanización y el campo de golf.   
Aunque en la documentación remitida, se hace referencia a que se adjunta a la misma la solicitud de autorización del punto de vertido realizada a la Confederación Hidrográfica del Segura, no se tiene constancia en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, de la remisión de la misma.  
4. En relación con la red de azarbes:  
El ámbito de actuación es atravesado por los Azarbes de la Loza y del Acierto, limitando al este con el Azarbe de Pineda. Los dos primeros se encuentran entubados en la zona incluida en el ámbito del sector con tubería de hormigón. Dicha entubación será respetada a la hora de planificar la actuación, poniendo los medios adecuados para su señalización durante las obras y preservándola de cualquier desperfecto que pudiera derivarse.   
Se plantea la entubación bajo vial del Azarbe del Acierto en las zonas incluidas en el ámbito del sector que no vayan a ser ocupadas por la superficie destinada a campo de golf; así como la mejora y adecuación del cauce del Azarbe del Acierto, mediante un posible ensanchamiento y muros de mampostería en los tramos en los que el trazado del mismo discurra por superficies destinadas a campo de golf.   
Paralelamente, también se hace referencia a la entubación del Azarbe de Pineda, pero no se detalla en la documentación la localización concretan de los tramos afectados por dicha actuación. No obstante, se indica que, en ningún caso, la sección de los cauces actuales de estos azarbes se reducirá.  
En la documentación técnica se adjunta Informe del Sindicato General de Aguas de Dolores, de fecha 1 de junio de 2006, en el que se valora positivamente el tratamiento propuesto para los cauces pertenecientes a éste.  
5. Modelo de ordenación del sector:  
Respecto al modelo de concentración de la edificación y la ordenación resultante del Sector, se propone proyectar el uso residencial con una disposición gradual por lo que respecta al número de alturas y densidades. De forma que en las primeras líneas de golf se proyectan viviendas unifamiliares aisladas, estableciéndose amplias zonas ajardinadas entre las edificaciones, favoreciéndose la integración progresiva del residencial con una edificación más intensiva; dándose a su vez, con dicha disposición, cumplimiento a las determinaciones establecidas en el correspondiente informe del estudio de inundabilidad, en el que se aludía a la conveniencia de adoptar un modelo intensivo de concentración.  
Se proponen en materia de calidad paisajística una serie de medidas correctoras a considerar en toda el área de actuación:  
- Se prohibirá el uso de la obra vista de ladrillo y de colores diferentes al blanco o el crudo en las paredes exteriores de las edificaciones.  
- Los elementos exteriores tales como antenas de televisión, parabólicas, placas solares, etc., no será visibles desde las zonas próximas, diseñándolos de modo que queden ocultos en las cubiertas de los edificios.  
- Las cubiertas de las edificaciones serán planas en el caso de los bloques y estarán formadas por terrazo cerámico.   
6. Distribución de zonas verdes en el ámbito del polígono industrial:  
Se proyecta la ubicación de zonas verdes en torno al polígono industrial, con la finalidad de contrarrestar las posibles molestias que pueden generarse como consecuencia del normal funcionamiento del polígono sobre la zona residencial propuesta; en cumplimiento del artículo 5.1.e de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, garantizándose la transición entre las dos zonas colindantes, cuyos usos son incompatibles.  
7. Accesos a la actuación  
El acceso a la actuación urbanística propuesta, se realizará a través de una rotonda proyectada en la carretera CV-855 de Elche a Dolores; estableciéndose dicha vía como límite Sureste del Sector en un tramo de aproximadamente 400 metros lineales.  
8. Plan de iluminación  
En el Plan de iluminación presentado se han considerado aspectos para minimizar los efectos que las luminarias podrían generar sobre la fauna de la zona húmeda:   
- En las iluminaciones propuestas el haz no sobrepasa la horizontal, siendo el ángulo de emisión inferior a 30º, con lo que se evita la dispersión de luz, consiguiendo conos de luz muy concentrados  
- Las lámparas a utilizar serán de vapor de sodio de alta presión, luz roja y de potencia 100 W, con el fin de utilizar la potencia lumínica justa; y evitándose la utilización de lámparas de mercurio  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del Anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el programa de actuación integrada del Sector Dolores Golf en el término municipal de Dolores (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta la fecha, con los informes sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado Segundo de la presente declaración. Asimismo, se deberá justificar adecuadamente, antes de la aprobación definitiva del instrumento de planeamiento, el cumplimiento del trámite de información pública del estudio de impacto ambiental (indicar número de DOCV, plazo de información pública).   
No obstante, la presente declaración de impacto ambiental no incluye la evaluación del proyecto del campo de golf previsto, requiriendo para su aprobación, efectuar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, así como el reglamento que la desarrolla. Asimismo, independientemente de la evaluación ambiental del campo de golf, que deberá efectuarse en su momento, el riego del mismo, así como el de las zonas verdes ajardinadas, deberá efectuarse, tal y como se indica en el estudio de impacto ambiental presentado, con aguas residuales adecuadamente depuradas; debiendo disponerse, con carácter previo a su aprobación definitiva, la justificación sobre la disponibilidad de recursos hídricos suficientes.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1. Previamente al inicio de las obras de urbanización:  
a) Deberá obtenerse el informe favorable de Confederación Hidrográfica del Segura respecto a la autorización de la reutilización de las aguas residuales depuradas, adecuándose a las condiciones que en el mismo se establezcan en cuanto a vertido y calidades exigibles en base a las características de los diferentes usos a los que vayan a ser destinadas las mismas, que tal y como consta en la documentación complementaria aportada a lo largo de la tramitación de la presente declaración, se emplearían para efectuar el riego del campo de golf y demás zonas verdes previstas en el sector.  
b) Deberá justificarse la disponibilidad de recursos hídricos suficientes.  
c) Se obtendrá la autorización del vertido de aguas pluviales del organismo de cuenca competente.  
d) Se presentará un estudio hidrológico detallado y firmado por técnico competente, donde se analice y valore la situación actual y la situación futura una vez se desarrolle el plan parcial, en relación a la posible afección a la zona húmeda colindante; y obtenerse informe favorable del órgano competente en la materia. Dicho estudio deberá incluir, como mínimo, los siguientes aspectos debidamente desarrollados (no obstante, el contenido de dicho Estudio se adecuará en todo momento a las determinaciones que establezca el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda; dándose respuesta a todas las solicitudes y consideraciones que éste considere pertinentes para una adecuada evaluación del mismo):  
- En el caso de que el agua para el abastecimiento del uso residencial no proceda de la red municipal, se deberá incluir en el estudio hidrológico, un análisis de las posibles afecciones derivadas de las actuaciones que se pretenda realizar para la obtención de la misma (captaciones, distribución, depuración, etc.); prestando especial atención a la no generación de afección sobre la hidrogeología de la zona.  
- Deberá incluirse un análisis detallado de los caudales que actualmente recibe la zona húmeda del Carrissars d'Elx procedentes del retorno de las aguas del riego de la superficie afectada por el proyecto evaluado.  
- Deberá incluirse un estudio concreto y detallado en el que se describa la situación de dichos aportes de caudales a la zona húmeda tras la ejecución de la actuación; de forma que permita evaluar cual es la previsión de los posibles efectos derivados de la implantación de la actuación sobre el funcionamiento del sistema de la red de riego y los aportes a la zona húmeda.  
- Se indicará cual será el destino de los caudales que ya no serán utilizados para riego.  
- Se deberán describir todas aquellas medidas que se prevean adoptar para garantizar que no se va a producir una reducción significativa de los caudales de agua que actualmente recibe la zona húmeda, dado que se prevé una gran reducción de la superficie actual de riego.  
e) Deberá concretarse la forma en la que se resolverá la depuración de las aguas residuales que se generen en el sector. Además, es necesario ampliar el contenido de la documentación remitida hasta la fecha, presentándose un informe suscrito por técnico competente en la materia, que concrete los puntos que a continuación se señalan:  
- Ubicación exacta en la que se proyecta la EDAR (en caso de optarse por esta alternativa) y plano descriptivo de su instalación.  
- Ubicación del punto de vertido de las aguas depuradas.  
- Aproximación a la cuantificación de los residuos que se prevé que se produzcan y detalles sobre el almacenamiento de los mismos. Detallándose asimismo la frecuencia con que se prevé que serán retirados los mismos por gestor autorizado.  
- Descripción de un programa de vigilancia ambiental que deberá incluir, entre otros aspectos de interés, las medidas de control del cumplimiento de las condiciones de calidad del efluente depurado requeridas para las zonas sensibles por RD 2116/1998, el Real Decreto-Ley 11/1995 y el Real Decreto 509/1996, en relación con la Directiva 91/271/CEE, de 21 de mayo, sobre Tratamiento de las Aguas Residuales Urbanas.  
- Descripción de las medidas a adoptar en situaciones previsibles de fallo del sistema, cantidad de lodos que se prevé que se produzcan y destino que recibirán los mismos en caso de producirse esta situación.  
f) Se presentará ante el Servicio de Conservación de la Biodiversidad de esta Conselleria, con el objeto de que sea informado favorablemente por éste, un estudio en el que se detallen las especies de flora a utilizar para revegetar o constituir pantallas vegetales. Igualmente, se detallarán las medidas anti ahogamiento y las estructuras de refugio y protección para la fauna que se prevén ejecutar; así como cualquier consideración que dicho Servicio estime pertinente.  
g) Respecto a la instalación de una red de alumbrado, se aportarán datos concretos relativos al plan de iluminación que pretende desarrollarse, presentándose ante el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Conselleria para su informe.  
h) Deberá justificarse lo dispuesto en la disposición transitoria segunda de la Ley 9/2006, de 5 de diciembre de 2006, Reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana, que es de aplicación al presente Proyecto; debiendo justificar el cumplimiento, y en su caso, adaptación a las exigencias relativas a la aptitud de los terrenos, capacidad de acogida y vulnerabilidad ambiental de los mismos, integración paisajística, disponibilidad de recursos hídricos y respeto a los corredores ambientales, establecidas en los artículos 14, 15, 16, apartados 1 al 5 del artículo 17, 18 y 19 de la citada Ley.  
i) Se dará cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe del Servicio de Ordenación Territorial, de fecha 24 .01.2007.  
2. No se considera adecuada la ubicación propuesta para la EDAR propia del sector, dado que la misma se localiza en la zona más próxima a la zona húmeda, tal y como se plantea en la última documentación remitida por el Ayuntamiento de Dolores, en febrero y marzo de 2008; debiéndose presentar las diferentes alternativas de ubicación de la misma, justificándose adecuadamente el emplazamiento definitivo. La documentación justificativa que se elabore, será objeto de informe por parte del Servicio de Ordenación Sostenible de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, que determinará la conveniencia o no de la localización propuesta.  
3. Todas las actuaciones que se desarrollen en el sector se adecuarán en la medida de lo posible a la pendiente natural del terreno, de modo que ésta se altere en el menor grado posible, propiciándose la adecuación a su topografía natural, tanto del perfil edificado como del parcelario, de la red de caminos y de las infraestructuras lineales. Además se disminuirá el impacto de las edificaciones sobre el entorno mediante el empleo de colores en techos y fachadas que permitan una mayor mimetización.   
4. Se deberá presentar un programa de vigilancia ambiental completo en el que se definan con mayor exactitud respecto al Programa incluido en el estudio de impacto ambiental presentado, el equipo encargado de su realización, así como el mantenimiento y control de las medidas de protección y restauración desarrolladas en el área y su entorno, con el fin de garantizar su eficacia en la protección de la fauna, flora, paisaje, calidad atmosférica, mantenimiento de la red natural de drenaje, recuperación de suelo fértil, protección contra la erosión, control de residuos y vertidos, y seguimiento de la implantación de zonas verdes, entre otras.   
El programa de vigilancia ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el promotor ante la administración una memoria o informe anual concretando: el desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
5. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
6. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
7. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al plan integral de residuos.  
8. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental, en el documento de síntesis y las labores de vigilancia que correspondan al programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y al de construcción del sector; valorándose adecuadamente presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 13 de marzo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 310/2006-AIA.  
Título: Variante de la carretera CV-50 entre Llombai y Turís.  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: término municipal de Llombai, Real de Montroy, Montroy, Montserrat y Turís.   
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
La actual carretera CV-50 estructura una serie de núcleos urbanos, situados en la corona de la periferia del área metropolitana de Valencia, por lo que la Conselleria de Infraestructuras y Transporte considera adecuado la transformación de este eje en autovía.   
Las actuaciones a realizar sobre la CV-50 se han dividido en los cuatro tramos siguientes:  
Tramo 1: situado entre la Variante Norte de Benaguasil y la A-3.  
Tramo 2: entre la A-3 y la A-7. Consta de tres segmentos: Chiva - Turís, Turís - Llombai y Llombai-L'Alcudia.  
Tramo 3: entre la A-7 y la N-332.   
Tramo 4: desde Llíria hasta la A-23 (Autovía Mudéjar, túnel de la Calderona).  
Mediante la ejecución de las actuaciones previstas en todos los tramos, en un futuro inmediato se dispondrá de una autovía de dos carriles por sentido entre la Autovía A-23 y la N-332.  
El segmento que va desde Llombai a Turís, de unos 21 km. de longitud, es uno de los tres que componen el tramo 2. Dado que el órgano promotor ha remitido la documentación de cada segmento por separado y ha solicitado la evaluación de impacto ambiental de cada uno de ellos, en lo que sigue y a los efectos de esta declaración de impacto ambiental, se hace mención exclusiva al segmento Llombai-Turís.  
El objeto de este proyecto es dar las directrices para el proyecto constructivo, marcar la zona del territorio que deberá reservarse y realizar la información pública del mismo.  
El trazado se inicia en el PK 1+180, justo después del río Magro al norte del núcleo urbano de Llombai; la conexión con la actual CV-50 se realiza mediante enlace de diamante resolviendo las conexiones entre ramales y carreteras con sendas glorietas tipo pesa, conectadas con paso superior.  
Desde este enlace la variante discurre próximo a la ladera del macizo denominado Los Cerros, conduciéndose el trazado por el mismo collado de la CV-422, con un falso túnel de 170 m. de longitud. Una vez superado este punto, la carretera se mantiene sensiblemente paralela a la CV-422, mediante una sucesión de curvas hasta alcanzar la rambla del Algodar con un viaducto de 72 m. de longitud.   
A continuación se atraviesa la carretera CV-435 donde se ubica el segundo enlace de conexión con dicha carretera, tipo diamante con dos glorietas tipo pesa unidas con paso inferior.   
Posteriormente se atraviesa el río Magro con un viaducto de 320 m. Desde este paso y tras una sucesión de curvas, se alcanza la actual CV-50 donde se ubicará el tercer enlace.   
A partir de este enlace, el trazado supera bordeando la zona de Las Peñas Rojas y Los Barracones y avanza por el amplio valle hacia Turís.   
Se alcanza la CV-415 donde se ubica el cuarto enlace, de tipología de diamante con dos glorietas tipo pesa uniéndose éstas mediante paso superior.   
Finalmente se entronca esta carretera con la futura CV-50 en el tramo que discurre entre Turís y Chiva.   
El trazado en planta tiene un radio mínimo de 700 m. y máximo de 2.500 m. La longitud de las rectas oscila entre los 204 y 1.681 m.   
En cuanto al alzado, la pendiente mínima proyectada es del 0,5% y la máxima de 4%. Los acuerdos verticales convexos tienen parámetros entre 15.300 y 31.000 m., mientras que los parámetros en acuerdos cóncavos resultan con valores entre 7.000 y 50.000.  
La sección transversal adopta la siguiente geometría:   
- Mediana simétrica de 10 m con taludes de seguridad 10:1  
- 2 arcenes interiores de 1,5 m  
- 2 calzadas de 7 m  
- 2 arcenes exteriores de 2,5 m  
- 2 bermas exteriores de 1 m  
La categoría de explanada es E3. El firme cuenta con:   
- Capa de rodadura: Se dispondrá una capa de 3 cm de espesor de mezcla bituminosa en caliente tipo M-10.  
- Capa intermedia: Se dispondrá una capa de 7 cm (5 cm para los enlaces y glorietas) de espesor de mezcla bituminosa en caliente tipo S-20.  
- Capa de base: Se dispondrá una capa de base de 10 cm (7 cm para los enlaces y glorietas) de espesor de mezcla bituminosa en caliente tipo G-25.  
2. Alternativas  
Como antecedentes al presente proyecto se encuentra el proyecto básico Acondicionamiento de la C-3322 entre los PK. 50.7 y 72.1. Montroy, que ya fue evaluado ambientalmente, con declaración de impacto ambiental favorable de 4 de noviembre de 1994. Sin embargo, posteriormente, algunos vecinos de Real de Montroy y el propio ayuntamiento expresaron su disconformidad con el contenido del proyecto. Por ello y por la nueva concepción que adopta la CV-50, se procede a un estudio previo de corredores y un posterior estudio de alternativas.   
Se plantean en principio cuatro corredores. Todos tienen como origen el futuro trazado de la CV-50 en su tramo anterior (tramo Alcudia-Llombai) y como final el posterior (tramo Turís-Chiva).   
Los corredores 1, 2 y 3 parten de Llombai y realizan un giro hacia el suroeste cruzando el río Magro y discurriendo por el valle existente entre la población y las estribaciones montañosas conocidas como los Cerros. Cruza el límite municipal de Real de Montroy y se separan los corredores 1 y 3 en dirección noroeste y el corredor 2 hacia el norte. El corredor 2 experimenta en las proximidades del cruce con el Magro un ensanchamiento, con el objeto de plantear distintas alternativas de cruce. En el término municipal de Turís el corredor se estrecha para atravesar la CV-415. Los corredores 1 y 3, tras separarse del corredor 2, siguen un trazado común sensiblemente paralelo a la CV-422, divergiendo en las proximidades de la Rambla de Alturis. El corredor 3 experimenta un giro al noreste, atravesando el paraje montañoso de La Murta, y el corredor 1 sigue hacia el noroeste, enlazando finalmente con el corredor 2.  
El corredor 4 discurre siguiendo el curso por el margen derecho del Río Magro. El corredor penetra en el término de Real de Montroy en el paraje conocido como El Peñasco del Real. Bordeando la zona montañosa, el corredor realiza un giro hacia el oeste y seguidamente vuelve a girar para discurrir muy próximo al núcleo de Real de Montroy. Posteriormente cruza el río Magro y la CV-405. Enlaza finalmente con el corredor 2 y la carretera CV-50 en el paraje conocido como el Tollo.   
Se eligió el denominado corredor 2 pues permite cruzar el río Magro de forma más sencilla y presenta una mejor conexión con los municipios afectados, pese a que atraviesa formaciones menos adecuadas para la construcción de la carretera y la formación montañosa de las Peñas Rojas.   
Asimismo, dentro del corredor elegido se plantean tres alternativas. Todas ellas tienen unos 8 km. de tramo inicial común, al noreste del núcleo urbano de Llombai, a lo largo de los que la plataforma del trazado cruza el cauce y se aproxima a la ladera de Los Cerros por el mismo collado que la CV-422 y, mediante una sucesión de curvas, se alcanza la Rambla de Algodar.   
La alternativa 1 y 2 presentan un desarrollo común, que atraviesa la carretera CV-435 y el Río Magro en una zona con altura elevada pero condicionada por una línea eléctrica de alta tensión. La alternativa 1 se separa en el PK 12+500 hacia el oeste, adaptándose a la actual CV-50. Este trazado supera las Peñas Rojas y avanza luego por el pequeño pasillo que existe entre esta estribación montañosa y Los Barracones. Posteriormente se aproxima a la alternativa 3. Desde el punto de la bifurcación, el trazado de la alternativa 2 logra bordear Las Peñas Rojas por su lado este, en la zona en la que dicho relieve tiene su menor cota y a continuación se bordea la zona de Los Barracones también por su lado este. Se adapta a la ladera norte de Los Barracones y avanza en dirección oeste hacia Turís, haciéndose coincidir con el tramo final de las otras alternativas.   
La alternativa 3 presenta un tramo inicial muy similar. A partir del PK 10, es la que discurre más al oeste, por lo que elude las zonas montañosas de Las Peñas Rojas y Los Barracones, a cambio de cruzar el Río Magro en tres puntos y alejarse mucho de las poblaciones.   
La alternativa elegida es la 2, desde el punto de vista del trazado, conectividad y valoración económica. Ambientalmente estiman la valoración del impacto, considerándolo similar en los tres casos y en un nivel moderado.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 3 de agosto de 2006, la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió el proyecto básico de Variante de la CV-50 Tramo Llombai y Turís y el estudio de impacto ambiental correspondiente.   
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto, fue sometido a información pública por plazo de dos meses, mediante anuncios publicados en el Boletín Oficial del Estado nº 191 de 11 de agosto y nº 213 de 6 de septiembre de 2006 y Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 5.330 de 23 de agosto y nº 5.342 de 8 de septiembre de 2006.  
2. Resumen de alegaciones  
Dentro del plazo legal se han recibido un total de cincuenta alegaciones, de las que sólo cuatro tienen carácter ambiental, según consta en el certificado emitido por el Jefe de la División de Carreteras.  
Se resume a continuación el contenido de las mismas.   
- Da. Mª Josefa Marabella y D. Jose Nogueroles: Defienden que la alternativa 1 es la menos gravosa y más favorable en los aspectos económicos, afección a terrenos agrícolas, medio ambiental y de conectividad entre los municipios de Turís, Montserrat, Montroy y Real de Montroy. La afección sobre el medio ambiente que supone el trazado propuesto es enorme; se trata de cruzar una zona del término con una autovía, por terrenos sobre los cuales no existen más que caminos rurales y con abundante fauna y aprovechamientos hídricos. Sin embargo, aunque eligiendo la alternativa 1 también existiría afección al medio ambiente, esta no se puede ni comparar, dado que su trazado ya es existente y sobre él se han ido realizando diversas mejoras. A su juicio, esto supone una contradicción con los principios que deben inspirar la actividad de la administración.   
- Ayuntamiento de Llombai: solicita que se tenga en cuenta el impacto acústico que puede provocar esta actuación en el municipio de Llombai al encontrarse muy cercano al trayecto descrito, debiendo por tanto disponer de medidas correctoras suficientes para paliar este impacto, mediante pantallas y barreras acústicas. Asimismo, se deberán respetar los servicios existentes, en cuanto a paso de canalizaciones y caminos existentes, debiendo mantener el funcionamiento de éstas en las mismas condiciones existentes en la actualidad.   
- Ayuntamiento de Montserrat: Por una parte, considera necesario desplazar la traza de la carretera unos metros hacia el noreste de modo que se garantice una separación mínima respecto de la Font de la Carència o de la Llibertat, monumento emblemático de enorme importancia para los ciudadanos de la zona. Por otra parte, algunas parcelas que en la actualidad cuentan con camino de acceso, se quedan sin él después de la ejecución de la obra, por lo que se habrá de prever un proyecto de construcción de un camino de acceso. Asimismo, cabe destacar que la carretera atraviesa una zona protegida con abundante fauna, por lo que se habrán de tomar las medidas correctoras necesarias para evitar que la infraestructura constituya una barrera infranqueable para los animales: disposición de pasos de fauna, tramos sobre estructuras elevadas, etc. También hará falta tomar medidas compensatorias para el paisaje, como la reforestación de las zonas anexas a la vía, la revegetación de taludes, etc.   
- Confederación Hidrográfica del Júcar: manifiesta que, a los efectos exclusivos de la evaluación ambiental, en los cauces del río Magro y la Rambla del Algodar, se deberán tener en cuenta un listado de factores.  
3. Documentación complementaria  
En fecha 20 de marzo de 2007 se solicitó la documentación necesaria para completar el contenido del expediente; en concreto:   
a) Certificado de la información pública.   
b) Copia de las alegaciones presentadas de carácter ambiental, así como las respuestas dadas a las mismas.  
c) Informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Dicha documentación se recibe el 4 de abril de 2007. Analizada la documentación remitida inicialmente y la solicitada a instancia de este servicio, con el fin de disponer de elementos de juicio suficientes para emitir la preceptiva declaración de impacto ambiental, se requiere:  
a) Planta de conjunto en la que aparezcan los cuatro corredores planteados a escala 1:50.000.  
b) Incorporación de las medidas correctoras recogidas en el escrito de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos de fecha 14 de julio de 2006 e informe favorable de la misma a los efectos patrimoniales.  
c) Localización de las áreas donde se ubicarán las instalaciones auxiliares, caminos de obras, escombreras y zonas de préstamo de materiales.   
d) Afecciones concretas del proyecto analizado: volumen de material destinado a vertedero, volumen necesario a extraer en canteras o préstamos y altura de desmontes y terraplenes a ejecutar.   
e) Aclaración respecto de la instalación de sistema de iluminación.  
f) Estudio de la permeabilidad faunística y disposición de medidas correctoras para evitar el efecto barrera.   
g) Descripción de las medidas a tomar para evitar que las aguas de escorrentías de las calzadas de la autovía y las sustancias peligrosas en caso de vertido por accidentes de los vehículos que las transportan, afecten al medio hídrico, una vez recogidas por el sistema de escorrentía.  
h) Niveles de vibraciones estimados y, en su caso, medidas encaminadas a reducirlos.  
4. Informes sectoriales  
Patrimonio: En fecha 22 de marzo de 2007 se informó desfavorablemente en base a las carencias detectadas y no atendidas que se referían en el mismo, al no haberse recogido en el estudio todas y cada una de las medidas cautelares indicadas en la comunicación de resultados de la prospección. Modificado el ejemplar, se emite el informe vinculante referente a patrimonio en fecha 26 de octubre de 2007.   
La prospección arqueológica ha confirmado la presencia de un Bien de Interés Cultural, denominado Torre de Aledua, del yacimiento arqueológico conocido como el Canyamar y cuatro nuevos yacimientos o áreas con presencia de material arqueológico en superficie.   
Desde el punto de vista etnológico, no se observa la presencia de este tipo de bienes, por lo que simplemente se proponen una serie de medidas correctoras:   
- En las acequias se propone la documentación con fotografías áreas del sistema hidráulico; ello debe completarse con un estudio documental de la misma.   
- En la fuente de Llibertat se propone un balizamiento para evitar cualquier afección durante las obras, pese a encontrarse fuera de la traza.   
- Se propone la reposición del murete de piedra en seco en numerosos ribazos   
Desde el punto de vista paleontológico, en el tramo final de la alternativa, en término municipal de Turís, se han encontrado yacimientos. Se consideran importantes por los especímenes encontrados, por la abundante bibliografía científica y por constituir la localidad tipo de varias especies de rinocerontes, carnívoros y micromamíferos fósiles. Resulta posible la afección a nuevos niveles fosilíferos con el movimiento de tierras, por lo que deberá realizarse un seguimiento paleontológico durante la fase de construcción.   
Vías pecuarias: el 3 de octubre de 2007 se solicita informe a la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda sobre la ubicación exacta de las vías pecuarias, sus principales características, la forma de tramitación que ha de seguir el promotor y otros impactos medioambientales que puedan generarse durante la fase de ejecución y uso de la infraestructura. Se dispone del informe sobre vías pecuarias emitido por la Dirección Territorial de Valencia el 7 de noviembre de 2007, en el que se especifica que los cruces con vías pecuarias a distinto nivel deberían prever carriles diferenciados y separados si coinciden con la circulación de vehículos motorizados no agrícolas y que los cruces con vías pecuarias al mismo nivel deberán estar correctamente señalizados, conforme al artículo 66.2 del Reglamento General de Circulación.   
Biodiversidad: el 3 de octubre de 2007 se solicita informe al Servicio de Biodiversidad sobre la posible afección a algunos hábitats catalogados, la compatibilidad de dicha infraestructura con su conservación y la propuesta de medidas correctoras y/o protectoras adecuadas. Asimismo se le solicita informe respecto de la posible flora endémica y la fauna existente, en especial, respecto de las aves referidas en los estudios de impacto ambiental. El 28 de febrero de 2008 se recibe el informe del Servicio de Biodiversidad, tratando únicamente la flora endémica y los hábitats de interés comunitario.   
Flora endémica: recientemente se ha confirmado la presencia del endemismo exclusivo valenciano Salvia valentina en las proximidades del límite municipal entre Turís y Montserrat, concretamente en el área que será ocupada por las incorporaciones a la vía principal que están previstas en las cuadrículas 702/4361, en ambas direcciones, y la prevista en la cuadrícula 703/4361; además, existe otro núcleo poblacional de mayores dimensiones al pie oriental de l'Alt del Collado dels Barracons, que prácticamente coincide con la curva trazada por la carretera para salvar este accidente geográfico. Esta especie cuenta con un área de distribución bastante amplia que se reparte por las dos provincias septentrionales de la Comunidad, estando representada en un total de 22 cuadrículas de 10x10 km. Sus poblaciones cuentan con un elevado número de individuos y sobre ellas no se han detectado amenazas concretas, salvo las derivadas de su hibridación con S. Verbenaca. En esta situación, Salvia valentina no cuenta actualmente con ninguna figura de protección, ni está incluida en ninguna de las categorías de protección que se establecerán en el futuro Decreto de Conservación de Flora Silvestre Amenazada, actualmente en fase de consulta. A pesar de esta valoración general para la especie, las poblaciones a que se refiere este informe suponen un elevado valor biológico por su localización externa y alejada del núcleo principal de distribución de la especie en la provincia de Valencia, donde su presencia queda bastante restringida a las áreas surorientales de la provincia, en las comarcas de la Ribera Alta y La Safor. Esta situación implica una originalidad genética, derivada de su aislamiento geográfico, que incrementa el interés de su conservación ya asociado a la especie por su condición de endemismo.  
Se considera necesario asegurar la conservación de los ejemplares afectados por las obras procediendo a la extracción con anterioridad al inicio de los trabajos pesados de movimientos de tierra y transformación del terreno. Los ejemplares extraídos bien podrían ser traslocados directamente a posiciones ecológicamente adecuadas en las laderas de l'Alt del Collado del Barracons o bien ser plantada en contenedores de dimensiones adecuadas según el tamaño de las plantas y depositados en vivero para su uso posterior en las plantaciones a realizar de los espacios amplios, glorietas y terraplenes, favoreciendo la integración paisajística con la utilización de planta autóctona. Los gastos de extracción, plantación y transporte al vivero y mantenimiento en el mismo deberán correr a cargo de la empresa constructora, debiendo contar con el asesoramiento de técnicos del Servicio de Biodiversidad para las acciones de extracción y plantación, especialmente para las traslocaciones directas. Para el almacenamiento de las plantas en vivero, se podrá contar con la colaboración del Centro de Investigación y Experimentación Forestal (CIEF) de la Generalitat Valenciana.   
Hábitats de interés comunitario: el trazado atraviesa varias zonas con hábitat de interés comunitario; entre ellas destaca la zona en El Corral de Ferreret al norte del término municipal de Montroy y en La Talaia en el término municipal de Llombai, en este caso el área afectada es de mayor envergadura. En estos casos los hábitats afectados son: matorrales termomediterráneos y pre-estépicos. Aunque se trata de hábitats bien representados en otras áreas de nuestro territorio ha de tenerse especial cuidado en la ejecución de las obras, ya que su paisaje, en áreas rodeadas de cultivos, reviste mayor interés en esta zona.   
Parques naturales: el 3 de octubre de 2007 se solicita informe a este Servicio sobre la posible afección al Parque Natural de La Albufera y la compatibilidad de dicha infraestructura con su conservación, dado que una pequeña parte de la planta de la futura autovía discurre dentro del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de La Albufera. Consultada la oficina de gestión técnica del Parque Natural se considera que desarrollando el proyecto y ejecutando las actuaciones de conformidad con lo especificado en el documento de síntesis y en el estudio de impacto ambiental, no se provocaría ninguna afección al Parque Natural de l'Albufera, dando cumplimiento a lo establecido en el PORN de la Cuenca Hidrográfica de l'Albufera .   
Residuos urbanos: el 3 de octubre de 2007 se solicita informe a ese Servicio, respecto de la compatibilidad de la infraestructura, dado que se solapa con las reservas de posibles instalaciones de gestión de residuos urbanos, contempladas en el plan zonal de residuos de las Zonas X, XI y XII, aprobado por Orden de 29 de octubre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda. Sin embargo, hasta la fecha de esta resolución, no se ha recibido respuesta.   
Afecciones legales  
1. Vías pecuarias: El tramo entre Llombai y Turís afecta a:   
- Cañada Real de Aragón: la vía pecuaria Cañada Real de Aragón no sufre ninguna alteración por el nuevo trazado. El cruce con la misma se resuelve mediante la estructura proyectada al inicio de la actuación, que cruza sobre el río Magro.   
- Cordel del Tejedor: la reposición de la misma se resuelve mediante el falso túnel situado entre el PK 4+225 y el PK 4+396. Además se repondrá la parte de dicho cordel que se encuentra afectado entre los PK 6+000 y 6+500.   
- Vereda del Mojón Blanco: su reposición se resuelve mediante el paso inferior proyectado en el PK 9+907.  
- Colada de Azul: la reposición de la misma se resuelve mediante su conexión a la reposición de los caminos de servicio CR-22 y CR-23, que a su vez conectan con las glorietas de enlace 3.   
Conforme al artículo 13 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, la administración promotora de la infraestructura, en caso de que ésta discurra por una vía pecuaria, deberá asegurar que el trazado alternativo de la vía pecuaria garantice el mantenimiento de sus características y la continuidad del tránsito ganadero, habilitando suficientes pasos al mismo o distinto nivel, para que sea un tránsito rápido y cómodo para el ganado.   
2. Parques naturales: parte del trazado se halla incluido en el ámbito del plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de l'Albufera. Según el apartado 7.5 del mismo, toda infraestructura deberá plantear diversas alternativas según la capacidad de acogida del territorio, considerando los procesos naturales y la alteración de cauces.   
3. Patricova: el trazado de la carretera cruza una zona de riesgo de inundación 1 y 2 (Río Magro). Por ello, los periodos de retorno de diseño del drenaje transversal serán, con carácter general, de 500 años. Dichos drenajes, con el fin de evitar su obstrucción, tendrán una dimensión mínima libre de obstáculos de 1m. En los casos en que parte de la sección libre del drenaje se encontrara por debajo del nivel del terreno circundante, la superficie transversal de la sección libre del mismo será de 1,5 m². Con el fin de no disminuir la capacidad de desagüe de las zonas agrícolas afectadas por riesgo de inundación, se evitará la sobreelevación o cubrimiento de las redes de acequias y azarbes. El trazado en planta de las infraestructuras lineales superficiales no cruza transversalmente los conos de inundación.  
4. Patrimonio: conforme al artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
  
  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
- Geomorfología, Geología y Edafología  
Geológicamente la zona situada al SO de la ciudad de Valencia se enmarca en las estribaciones más surorientales de la Cordillera Ibérica. El primer cuarto del recorrido se realiza sobre materiales Cuaternarios correspondientes a las terrazas del río Magro. El resto discurre por materiales Triásicos, pertenecientes a la banda que se aprecia desde las proximidades de Macastre hasta más allá de Montroy, recubiertos con frecuencia por una capa más o menos potente de materiales Terciarios.   
La morfología de la zona está condicionada a la litología de los materiales, así como a su disposición estructural. Los principales materiales encontrados por la zona en la que discurre la traza son los siguientes:   
-Arcillas versicolores con yesos.  
-Conglomerados de cantos calcáreos rodados.  
- Arcillas rojas y margas limolíticas con niveles de conglomerado.  
- Dolomías negras. Calizas y margas limolíticas a techo.  
- Terrazas fluviales. Arenas, limos y cantos.  
- Limos de vertiente. Limos rosados carbonatados con cantos angulosos.  
La mayor parte de los suelos afectados son fluvisoles, regosoles, leptosoles, calcisoles y luvisoles.  
Climatología  
Se trata de un clima mediterráneo, caracterizado por un período de sequía y de temperaturas máximas durante los meses de julio y agosto.   
Usos actuales del suelo  
La actividad antrópica en la zona de estudio es bastante extensa, principalmente en agricultura e industria.   
Régimen hidrológico  
El río Magro penetra por el norte de la zona de actuación y en su recorrido hacia el Júcar cruza los municipios de Montroy, Llombai, Alfarp, Carlet y Algemesí, presentando una morfología meandriforme. También lo hacen el barranco de la Fábrica y de la Morera y la rambla del Algodar con numerosos cauces que la alimentan.   
El área de actuación, se encuentra situada sobre los Sistemas acuíferos Macizo de Caroch y Medio Turia y concretamente el subsistema acuífero en el que se ubica la mayor parte de la zona de estudio Caroch Norte. Los acuíferos presentes en el ámbito de actuación y de norte a sur son:  
- Acuífero Buñol-Cheste (Subsistema Buñol-Casinos) Sistema acuífero n.º 53. Medio Turia. Mesozoico Septentrional Valenciano.  
- Acuífero de la Contienda (Subsistema Caroch Norte) Sistema acuífero n.º 52. Macizo del Caroch.  
- Acuífero de la Sierra del Ave (Subsistema Caroch Norte) Sistema acuífero n.º 52. Macizo del Caroch.  
Cabe destacar que la accesibilidad y vulnerabilidad de los acuíferos está clasificada en algunos puntos como alta.  
- Vegetación  
La vegetación del ámbito de estudio está representada por:  
- Vegetación asociada a núcleos de población: se trata de los suelos urbanizados existentes en el área de estudio y está constituida fundamentalmente por especies vegetales de carácter ornamental y por la vegetación ruderal y nitrófila presente en los bordes de caminos y parcelas abandonadas  
- Cultivos: se trata fundamentalmente de explotaciones de viñedos y frutales de secano, apareciendo inclusiones de Pinus halepensis, Ceratonia siliqua, especies nitrófilas y ruderales de amplia distribución y escaso valor ambiental. En la zona norte de la infraestructura entre las zonas de cultivos aparecen áreas convertidas en desierto por excavaciones o escombreras de minas y canteras.   
- Matorrales calcícolas: son las formaciones que ocupan mayor superficie en las áreas forestales atravesadas. Normalmente son matorrales del Querco cocciferae-Pistacietum lentisci o del Rosmarino-Ericion que en muchos casos van acompañados de Pinus Halepensis y en ocasiones también los acompaña Chamaerops humilis.  
- Coscojar: los coscojares presentes en el área constituyen una de las primeras etapas de degradación de encinares mesomediterráneos de Quercus rotundifolia de la serie Bupleuri rigidi-Querceto rotundifoliae sigmetum. Estas unidades de vegetación se observan en las zonas forestales menos degradadas que por sus condiciones edáficas y climáticas han conseguido recuperarse tras los numerosos incendios que azotan a las áreas forestales.  
- Pinares: los pinares presentes en el área se localizan principalmente en los términos municipales de Llombai y Montroy, en los parajes conocidos como Cerro de la Atalaya, Loma del Cotello, Loma de la Formiga y Alto de los Hermanos, al SE de la traza, y más alejado, en los parajes de las estribaciones de la Sierra del Ave al oeste de la infraestructura. Las manchas correspondientes a las formaciones de Pinus sp. Se caracterizan en su práctica totalidad por el predominio de Pinus Halepensis, con una cobertura en la mayoría de los casos de no más del 50%.  
- Herbazal vivaz alto de Arundo donax (cañaveral): se trata de una vegetación de ribera degradada y con bajo valor natural. Esta vegetación está profundamente transformada en la mayoría de las ramblas y barrancos, por lo que la vegetación se reduce a algunos pies de las especies más características de estos ambientes, lo cual permite identificar la vegetación edáfica original de los mismos. La degradación de los cauces es debida a las limpiezas de los cauces realizadas con la esperanza de que disminuya el riesgo de inundaciones durante las avenidas, las extracciones de áridos y la introducción de la caña en las riberas por su aprovechamiento en la agricultura.   
Fauna  
La fauna de la zona ha sido caracterizada según el hábitat en el que se encuentran:  
- Zonas antropizadas: se refiere a los núcleos urbanos, urbanizaciones y construcciones dispersas. Los mamíferos pertenecen básicamente a los roedores y los equirópteros.   
- Cultivos: son frecuentes algunos micromamíferos como la musaraña común, el ratón doméstico, el sapo corredor y el sapo partero.  
- Aparecen como reptiles características la Lagartija Colilarga, el Lagarto Ocelado, la Culebra Bastarda y la Culebra de Escalera. Entre las aves cabe destacar las rapaces como el Águila Culebrera y paseriformes como el Mosquitero Papialbo, el Agateador Común, el Mito, el Herrerillo Capuchino, el Carbonero Garrapinos y el Reyezuelo Listado. Otras especies presentes son la Tórtola Común, la Paloma Torcaz, el Torcecuello, el Pinzón Vulgar y el Arrendajo. Entre los mamíferos destacan el Lirón Careto, el ratón Moruno, el Ratón de Campo y diversos carnívoros como el Zorro, la Garduña y la Gineta.  
- Extensiones de matorral: aparecen como reptiles característicos la Lagartija Colilarga, el Lagarto Ocelado, la Culebra Bastarda y la Culebra de Escalera. Entre los mamíferos, el Conejo y el Ratón Moruno. Algunas aves como la Curruca Cabecinegra, la Curruca Rabilarga, la Cogujada Montesina y la Collalba Rubia.  
- Roquedos: en las zonas escarpadas con roquedos y cortados rocosos de pequeña entidad donde aparecen una serie de aves rupícolas típicas: Colirrojo Tizón, Roquero Solitario, Avión Roquero, Gorrión Chillón, Cernícalo Vulgar y Búho Real.  
- Cursos fluviales: en las riberas del río Magro podemos encontrar anfibios como la rana común, el Sapo Partero, el Sapo Corredor y el Sapillo Moteado y entre los reptiles, la Culebra Acuática de Collar y la Culebra Viperina. En las zonas donde existe una mayor humedad ambiental y vegetación densa, podemos encontrar especies como la Polla de Agua, el Chochín, el Zarcero Común, el Ruiseñor Común, el Ruiseñor Bastardo y la Oropéndola.   
- Cultivos de secano: los cultivos de secano de este tramo están representados básicamente por especies arbóreas como el Almendro, el Olivo y el Algarrobo. En estas zonas aparecen algunos anfibios como el Sapo Común, el Sapo Corredor y el Sapo Partero, así como la Rana Común en puntos de agua. En cuanto a las aves, es fácil observar durante la época reproductora determinadas especies como la Urraca, el Alcaudón Común, el Alcaudón Ibérico, el Pardillo Común y la Golondrina Dáurica. En invierno, estos cultivos albergan Petirrojo, Pinzón Vulgar, Zorzal Común y Colirrojo Tizón. Muchos de los mamíferos presentes en los pinares y extensiones de matorral se encuentran también en las zonas de cultivo durante sus recorridos nocturnos, ya que utilizan estos medios como zonas de paso y alimentación. Algunas especies características son la Comadreja, la Musaraña Común, la Rata Negra y el Ratón Doméstica.  
- Cultivos de regadío: en estos cultivos son frecuentes algunos micromamíferos como la Musaraña Común, el Ratón Doméstico y la Rata Común. Entre los anfibios pueden encontrarse el Sapo Común, el Sapo Corredor y el Sapo Partero. Las aves nidificantes más características de este medio son el Mirlo Común, el Verdecillo, el Jilguero y el Verderón Común, aunque en invierno se enriquece con otras especies: Petirrojo, Colirrojo Tizón, Lavandera Blanca...  
- Aves rapaces: el estudio de impacto ambiental hace mención específica a estas aves halladas:  
- Águila Azor-Perdicera: esta especie está catalogada como Vulnerable en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas. Existe una pareja de Águila Perdicera cuyo área de campeo es la Sierra del Caballón, pero se adentra residualmente en la zona de estudio por su límite suroccidental, utilizando ocasionalmente como cazaderos más cercanos los montes y cultivos situados en el extremo occidental del término municipal de Catadau.   
- Águila Culebrera: el trabajo de campo realizado ha permitido comprobar la existencia en la zona de estudio de un territorio de campeo de Águila Culebrera localizado en el paraje conocido como la Umbría del Portell.  
- Búho Real: en la zona de estudio se detectó con anterioridad a la realización del trabajo de campo un macho visto y oído cantando en el paraje de Peñas Rojas en diciembre de 2003. La fecha de la observación y la conducta del ave en época de celo indican la posible existencia en la actualidad de esta especie. La traza de la infraestructura se halla situada a una distancia aproximada de 1.500 m. al punto de observación.  
Se ha aportado un estudio de permeabilidad faunística, con el que se proponen las medidas correctoras que permitan las conexiones entre los hábitats fragmentados y que reduzcan la mortalidad de fauna causada por el tráfico de vehículos. Para ello se llevó a cabo un análisis del territorio y de la fauna existente en el ámbito del proyecto. Se estima que las estructuras más recomendadas como pasos de fauna son los drenajes adaptados para animales terrestres. Esta práctica es la más adecuada debido al régimen torrencial de lluvias. La adaptación consiste simplemente en utilizar materiales adecuados (no es compatible el acero), construir banquetas laterales que se mantengan secas para evitar la inundación completa y condicionar adecuadamente los accesos (evitar los escalones, socavones u obstáculos). Las dimensiones se establecen en función de los condicionantes hidráulicos, considerando apropiadas cuando la sección es superior a los 2 m. de anchura. La densidad de pasos de fauna debe ser de un paso adecuado para pequeños y medianos vertebrados por kilómetro. En la solución propuesta, únicamente existen tres tramos superiores a 1.200 m en los que no existe ninguna estructura de drenaje que pueda ser utilizada como paso de fauna. Se trata de zonas próximas a los enlaces y con desmontes, lo que imposibilita la instalación de pasos inferiores. Como medida preventiva el proyecto de construcción incluirá el vallado completo de toda la carretera con ubicación de dispositivos de escape para animales.  
Paisaje  
El análisis del paisaje ha generado cuatro unidades paisajísticas tipo, al considerar las condiciones de visibilidad, de aspecto y exigencias de movimiento de tierras.   
La primera de las unidades paisajísticas es el área de transición. Se trata de espacios de topografía muy irregular donde confluyen accidentes del terreno y escarpes fallados con rellenos ondulados. Generalmente coinciden con las áreas en las que confluyen diversos conjuntos de sierras y que dan pasos a zonas más llanas o definidas. La cubierta vegetal es generalmente escasa y sus tonalidades ásperas y crudas colaboran con la sensación de abandono general de estos espacios.   
La segunda de las unidades paisajísticas es la llanura agraria. Se trata de extensos espacios agrarios con aprovechamientos intensivos que se benefician de las buenas aptitudes agrológicas del suelo, de su relieve llano y de los recursos hídricos del aluvial. Están surcadas por acequias antiguas conservadas en uso, vías pecuarias que se mantienen, sistemas de explotación tradicionales, edificaciones agrarias del siglo XIX, etc.   
Otra unidad paisajística son las áreas de urbanización dispersa. Se trata de las urbanizaciones de baja densidad formadas por la agrupación de edificaciones unifamiliares que cuenta en su parcela con jardín, huerta o arbolado. El valor de estas unidades se encuentra principalmente en la apreciación socio-cultural.  
La última de las unidades paisajística son las áreas urbanas. Se trata de los núcleos urbanos de pequeñas dimensiones. La naturaleza de estos paisajes es esencialmente cerrada con forzados paisajes verticales, dependiendo siempre de la proximidad entre edificaciones y de las pautas internas del entramado urbano.   
Las medidas de integración paisajística son:   
- Revegetación elemental para generar cubierta vegetal y prevenir el arrastre de partículas de la erosión. Se llevará a cabo con hidrosiembra y plantación arbustiva.  
- Disposición de arbustos en la parte del talud anexo a la imposta y a las aletas, para la integración paisajística.  
- Plantación de especies arbustivas en la mediana.  
- Disposición perimetral de especies arbustivas y arbóreas en la parte del talud anexo a las aletas y a la parte superior del marco y en las inmediaciones de los conos.   
- En los espacios amplios y glorietas se procederá a la siembra manual y a la creación de bosquetes de frondosas y coníferas.  
- En las áreas afectadas por las instalaciones auxiliares se retirarán los elementos no existentes en la situación inicial y se llevarán a vertedero autorizado. Posteriormente se procederá al laboreo mecanizado, al acopio de materiales, extendido de 20 cm. de tierra vegetal y a la revegetación mediante siembra a base de 20 g/m² de semillas herbáceas y autóctonas.  
Vías pecuarias  
El estudio ha especificado la existencia de cuatro vías pecuarias con las que intercepta la traza propuesta, como son la Cañada Real de Aragón, Cordel del Tejedor, Vereda del Mojón Blanco y Colada Azul.   
Estudio acústico  
Se ha redactado un estudio acústico del presente proyecto, en el que se concluye con la predicción de los niveles sonoros previstos en la fase de explotación. Para el cálculo de estos estimadores de ruido no se han considerado fuentes ajenas al proyecto, como ferrocarril, polígono industrial, etc., de manera que los valores obtenidos sólo son una estimación teórica del ruido provocado por la autovía diseñada. Estos valores no determinan la necesidad de desarrollar medidas de protección pues son inferiores a los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica. No obstante, se ha presupuestado una partida destinada a la medición del ruido durante el período de garantía.   
Espacios naturales   
Existen dos núcleos poblacionales del endemismo exclusivo valenciano Salvia valentina en las proximidades del límite municipal entre Turís y Montserrat, concretamente en el área que será ocupada por las incorporaciones a la vía principal y la curva en planta que salva l'Alt del Collado dels Barracons. Sus poblaciones cuentan con un elevado número de individuos y sobre ellas no se han detectado amenazas concretas, salvo las derivadas de su hibridación con S. Verbenaca. En esta situación, Salvia valentina no cuenta actualmente con ninguna figura de protección, ni está incluida en ninguna de las categorías de protección que se establecerán en el futuro Decreto de Conservación de Flora Silvestre Amenazada, actualmente en fase de consulta. A pesar de esta valoración general para la especie, las poblaciones a que se refiere este informe suponen un elevado valor biológico por su localización externa y alejada del núcleo principal de distribución de la especie en la provincia de Valencia, donde su presencia queda bastante restringida a las áreas surorientales de la provincia, en las comarcas de la Ribera Alta y La Safor. Esta situación implica una originalidad genética, derivada de su aislamiento geográfico, que incrementa el interés de su conservación ya asociado a la especie por su condición de endemismo.  
Por otra parte, el trazado propuesto atraviesa varias zonas con hábitat de interés comunitario; entre ellas destaca la zona en El Corral de Ferreret al norte del término municipal de Montroy y en La Talaia en el término municipal de Llombai. Se trata de matorrales termomediterráneos y pre-estépicos que, aunque bien representados en otras áreas, implican un especial cuidado dado el interés que reviste su paisaje en áreas rodeadas de cultivos.  
La traza discurre fuera del ámbito territorial del Parque Natural de l'Albufera, pero se halla incluido en el ámbito del plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de l'Albufera.   
Patrimonio cultural  
De la prospección arqueológica se desprende que existe un elemento de interés arqueológico, la denominada Torre de Aledua, un yacimiento arqueológico conocido como el Canyamelar y 4 nuevos yacimientos o áreas con presencia de material arqueológico en superficie. En cuanto a patrimonio etnológico, no se observa la presencia de bienes etnológicos que puedan verse afectados por el proyecto. Desde la consideración del patrimonio paleontológico, parte del trazado proyectado en el tramo final discurre sobre secuencias sedimentarias del Mioceno inferior-medio, caracterizados en otras zonas (inmediaciones de Buñol y entorno del río Magro) por albergar yacimientos paleontológicos importantes por los especímenes encontrados, por la abundante bibliografía científica generada y por constituir la localidad tipo de varias especies de rinocerontes, carnívoros y micromamíferos fósiles.   
Riesgos  
El grado de erosión actual oscila entre muy bajo y moderado, salvo en la zona norte del término municipal de Montroy y oeste del casco urbano, además de algunas manchas al sur del término municipal de Real de Montroy, donde es alto. El grado de erosión potencial oscila entre bajo y moderado, salvo en el término municipal de Montroy en el que al norte y sur del río Magro es alto.  
En la zona se presentan los dos niveles superiores establecidos por el PATRICOVA. En concreto, la actuación cruza dos veces el Río Magro; la primera en el término municipal de Montroy presentándose en este punto Riesgo 2 y la segunda en el término municipal de Llombai presentándose en este punto Riesgo 1. Además cabe destacar el cruce de la actuación con la Rambla de l'Algoder en el término municipal de Real de Montroy, presentándose en este punto Riesgo 1.  
Los periodos de retorno de diseño del drenaje transversal son de 500 años. Dichos drenajes tienen una dimensión mínima libre de obstáculos de 1,8 m.  
Población  
En todos los municipios del área de estudio se presenta un crecimiento positivo, consecuencia de la cantidad de segundas residencias existentes en la zona debido a su cercanía al área metropolitana de Valencia. En cuanto a la estructura económica el sector servicios es el predominante.   
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los principales efectos generados por la actuación.   
De la fase de construcción destaca:  
- Transformación de los terrenos de cultivo de viñedos y frutales de secano, con la consecuente destrucción del paisaje y ocupación del territorio.  
- El confort sonoro se verá afectado por el uso de la maquinaria de movimiento de tierras y de transporte de material.  
- La contaminación atmosférica podrá aumentar considerablemente, incluso el polvo depositado sobre las hojas podrá crear dificultades para el desarrollo de su función clorofílica.   
- Las instalaciones auxiliares y el transporte propio de las obras ocasionarán efectos perjudiciales sobre las aguas subterráneas y superficiales.   
- Destrucción de ejemplares arbóreos y herbáceos y de la vegetación de ribera.   
- Destrucción del hábitat de la fauna.  
- Se pueden ocasionar arrastres y pérdidas de suelo sobre los taludes generados a causa de los movimientos de tierra.  
- Destrucción del paisaje mediante las operaciones de desbroce, tala de vegetación y movimiento de tierras.   
- Sobre la población, la construcción de la vía se reflejará como un incremento en el consumo de recursos y de la mano de obra.   
- Sobre el sector primario, se reflejará como una disminución del terreno productivo disponible a explotación y disminución en la productividad de los cultivos por la deposición de partículas de polvo.   
- Durante la fase de construcción se producirán consumos del sector secundario y aumentarán los beneficios del sector de bienes y servicios.   
- El impacto sobre el patrimonio cultural queda limitado al realizar una prospección durante las obras.   
- El impacto sobre las vías pecuarias queda limitado al procederse a la reposición de paso.   
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, resaltan:   
- Niveles acústicos generados por el uso de la carretera. El estudio prevé la realización de mediciones durante la fase de explotación, de modo que puedan controlarse los impactos generados.   
- La presencia de la vía puede producir un importante descenso en las poblaciones de fauna por los atropellos y por las incidencias de los niveles acústicos en los ciclos reproductivos.   
- La presencia de la vía conllevará un incremento poblacional, y un cambio en las actividades desarrolladas en los núcleos y en la base de la economía.   
- La vía puede suponer una barrera al movimiento de maquinaria agrícola y dificultar las labores agrícolas.   
- Se producirá un aumento en el tránsito de personas y una disminución del tiempo de transporte a otros núcleos.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.   
A continuación, pues, sólo se hará referencia a aquellas medidas correctoras derivadas de la particularidad del proyecto ahora evaluado, entrando, asimismo, a comentar sólo aquellas más significativas.  
- Se ha desarrollado un conjunto de medidas de integración paisajística. Las actuaciones a realizar son hidrosiembra, siembra y plantación. Las zonas de actuación son: desmontes y terraplenes, integración de obras de drenaje, integración de la mediana, aletas y conos de estructuras, integración paisajística de espacios amplios y glorietas de enlaces y tratamiento de áreas de instalaciones auxiliares.  
- No se determina dónde se van a colocar las instalaciones auxiliares ni los caminos de obra, aunque el estudio de impacto ambiental asegura la desafección a recursos naturales y culturales de interés. Como medida protectora se indica que ninguna de estas instalaciones se ubicará en los siguientes puntos: áreas arboladas, franja ocupada por las vías pecuarias, área de protección de yacimientos arqueológicos, suelo no urbanizable protegido, zona de dominio público hidráulico y espacios de interés.  
- Se establecen una serie de medidas paleontológicas y etnológicas y se considera imprescindible la realización de un seguimiento paleontológico durante la fase de construcción.   
- En lo que a patrimonio se refiere:   
Desde el punto de vista arqueológico, se detallan las medidas correctoras y de vigilancia con el objeto de salvaguardar el Patrimonio Histórico, en particular en la Torre de Aledua y su entorno.   
Desde el punto de vista etnológico, no se observa la presencia de este tipo de bienes, por lo que simplemente se proponen una serie de medidas correctoras:   
- En las acequias se propone la documentación con fotografías áreas del sistema hidráulico; ello debe completarse con un estudio documental de la misma.   
- En la fuente de Llibertat se propone un balizamiento para evitar cualquier afección durante las obras, pese a encontrarse fuera de la traza.   
- Se propone la reposición del murete de piedra en seco en numerosos ribazos.  
Desde el punto de vista paleontológico, en el tramo final de la alternativa, en término municipal de Turís pueden encontrarse yacimientos. Dado que resulta posible la afección a nuevos niveles fosilíferos con el movimiento de tierras, por lo que deberá realizarse un seguimiento paleontológico durante la fase de construcción.   
- Se procederá a la retirada, acopio, mantenimiento y reposición de tierra vegetal que permita la recuperación de una reserva de semillas y de fertilidad, sobre las que si bien no se puede volver a implantar los cultivos que tenía originalmente, facilitará la revegetación de los taludes.   
- Cuando la traza se sitúe a menos de 250 m. de las viviendas o en las zonas de cultivo, se procederá a efectuar un riego de la plataforma que controle la formación de polvo.   
- Se considera al contratista productor de residuos tóxicos y peligrosos por lo que la responsabilidad de la correcta gestión de éstos recae sobre el mismo.   
- En la construcción del puente sobre el río Magro, la franja de ocupación se limitará al ancho de ocupación de la plataforma.   
- Debido a la alta vulnerabilidad de los acuíferos de la zona de estudio, no se realizarán vertidos de ningún tipo. Así pues, se construirán balsas de decantación y desbaste provisionales durante la ejecución de las obras para la recogida de las aguas de drenaje de los parques de maquinaria y las zonas de las instalaciones.   
- Debido a la presencia de un territorio de cría del Búho Real se deberá evitar actividades como voladuras, el tráfico de maquinaria pesada o cualquier otra actividad generadora de ruido, desde diciembre hasta mayo.  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas.   
- La Dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras proyectadas.   
- En caso de localizarse alguna cavidad o sima, durante la ejecución de las obras, se estará a lo dispuesto en el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.   
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Las mediciones acústicas se realizarán cuatro veces al año, coincidiendo con el período medio de cada estación, con el promedio de cuatro mediciones diarias durante cinco días consecutivos.   
- Se realizará un seguimiento de la integración paisajística.  
- Se comprobará que todos los montones de apilamiento de tierra vegetal o taludes de movimientos de tierra se han situado fuera de las zonas excluidas.   
- Se efectuará una correcta gestión de los aceites usados generados por la maquinaria y vehículos de obra.   
- 15 días antes de iniciar el montaje se deberá presentar ante el órgano ambiental, informe justificativo de la desafección medioambiental de la ubicación del parque de maquinaria, viario provisional de obra, almacén de materiales y casetas de obra.   
- Protección del patrimonio cultural.  
- El control de la retirada, acopio y mantenimiento de la tierra vegetal se llevará a cabo por la Dirección de obra. Asimismo, también recaerá sobre él, la correcta gestión de los residuos tóxicos y peligrosos generados.   
- Se vigilará y controlará la aparición de alguna especie vegetal que pueda considerarse monumental. En su caso se actuará conforme a la Ley 4/2006 de Patrimonio Arbóreo Monumental.   
- En un plazo no inferior a 15 días, antes de iniciar el montaje de las actividades e instalaciones auxiliares de obra, se presentará informe justificativo de la desafección medioambiental de la ubicación de las mismas. Finalizadas las obras, se presentará ante el órgano ambiental un informe firmado por técnico competente, acompañado de reportaje fotográfico, referente a la aplicación de las medidas de restauración y revegetación ejecutadas.  
Se especifica en un epígrafe el contenido de los informes técnicos del programa de vigilancia ambiental. Por último, para comprobar la correcta aplicación del programa de vigilancia ambiental se redactarán informes técnicos medioambientales, de periodicidad anual, que serán remitidos a esta Dirección General.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de variante de la carretera CV-50 entre Llombai y Turís siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Previo a la ejecución de las obras, se procederá a la extracción de los ejemplares de los dos núcleos poblacionales de Salvia valentina detectados. Los ejemplares extraídos podrán ser traslocados directamente a posiciones ecológicamente adecuadas en las laderas de l'Alt del Collado del Barracons o ser plantados en contenedores de dimensiones adecuadas según el tamaño de las plantas y depositados en vivero. Posteriormente se emplearán en las plantaciones a realizar en los espacios amplios, como glorietas y terraplenes, favoreciendo la integración paisajística con la utilización de planta autóctona. Para ello, se contará con el asesoramiento de técnicos del Servicio de Biodiversidad para las acciones de extracción y plantación, especialmente para las traslocaciones directas. Para el almacenamiento de las plantas en vivero, se podrá contar con la colaboración del Centro de Investigación y Experimentación Forestal (CIEF) de la Generalitat Valenciana. A la puesta en uso de la carretera, se informará a esta Dirección General del resultado de las plantaciones de la especie.   
1. El estudio de impacto ambiental presentado incluirá las siguientes medidas correctoras:  
- Se procederá a la colocación de vallado a lo largo de la traza de la autovía, a excepción de los pasos faunísticos y resto de instalaciones u obras asociadas a los mismos.  
- El proyecto de construcción considerará en el cálculo lumínico, las lámparas de mayor eficiencia energética y de mínima emisión de flujo luminoso.  
- Para evitar que las aguas de escorrentía de las calzadas y las sustancias peligrosas afecten al medio hídrico, se deberá diseñar al menos, en las estructuras de paso sobre los cauces, zanjas de infiltración. Puede tratarse de un sistema doble de zanjas de filtración en serie: una primera que filtre el volumen de escorrentía recibido y una zanja de filtración lenta que retenga los hidrocarburos o contaminantes vertidos.  
- Las instalaciones auxiliares no se podrán ubicar en áreas arboladas, franja ocupada por las vías pecuarias, área de protección de yacimientos arqueológicos, suelo no urbanizable protegido, zona de dominio público hidráulico y espacios de interés.  
2. Durante la ejecución de la obra:   
- La emisión debida a la carga y descarga de materiales de obra será reducida mediante riego y el cubrimiento mediante lonas de forma que no incida el viento directamente.   
- Finalizadas las obras, se procederá a la clausura y revegetación de los caminos de acceso no necesarios en fase de funcionamiento.  
- Las obras para cruzar el río Magro y su afluente no afectarán a estos cauces y se alterará lo menos posible la vegetación riparia.  
- El programa de vigilancia ambiental incluirá, durante la fase de ejecución y funcionamiento, análisis de la calidad de las aguas vertidas, análisis de las aguas del cauce aguas arriba y abajo de la obra.   
- Se realizará un seguimiento paleontológico, que deberá ser expresamente autorizado por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, a pie de obra, en el tramo que afecta a los terrenos entre los PK 13+800 y PK 21+000 aproximadamente.   
3. Durante la puesta en uso de la carretera, dentro de los seis primeros meses siguientes a la emisión del acta de recepción:  
- Se comprobará el nivel sonoro transmitido en el entorno y se remitirá informe técnico ante esta Dirección General. En caso de que se superen los niveles fijados en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2003, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de Protección Contra la Contaminación Acústica, la Conselleria de Infraestructuras y Transporte comunicará este hecho al órgano ambiental. Si se superan en 10 dB o más, dicha Administración elaborará un Plan de Mejora de la Calidad Acústica, que contenga las medidas correctoras a adoptar para la reducción de los niveles sonoros por debajo de dichos niveles. Asimismo, serán remitidas al órgano ambiental las mediciones de las vibraciones en fase de funcionamiento.   
- Se presentará ante esta Dirección General informe, acompañado de reportaje fotográfico, de la aplicación de las medidas previstas, incluyendo una valoración técnica de los resultados obtenidos en cuanto al grado de cumplimiento de los objetivos propuestos. En particular, se exigirá información respecto de la utilización de los pasos de fauna y la eficacia de las medidas a tomar para evitar que las aguas de escorrentía afecten al medio físico.  
4. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 2 de abril de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de Impacto Ambiental  
  
Expediente: 37/08-AIA  
Promotor: Aldesa Construcciones, S. A.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial. Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia (Alicante).  
Objeto del proyecto: explotación de recursos de la Sección A) Senia.  
Localización: parcela catastral n.º 12, del polígono n.º 13 del T. M. Monforte del Cid (Alicante).  
  
Descripción del proyecto:  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la apertura de un préstamo de áridos para obra pública tramitada como recurso de la Sección A) por la Ley de Minas en el paraje denominado La Senia en el polígono 13, parcela 12, del término municipal de Monforte del Cid, Alicante.  
La actividad extractiva se plantea por la necesidad de utilizar un volumen dado de materiales como núcleo del terraplén en la construcción de la plataforma para el desarrollo del nuevo acceso ferroviario de alta velocidad de levante: tramo Novelda-Monforte del Cid, motivado por la falta de tierras en las zonas afectadas por el tramo de la obra del AVE que discurre entre los municipios de Novelda y Monforte del Cid.  
El proyecto se ubicará a una distancia lineal de 3,5 km al Este de la población de Monforte del Cid, en el centro del término municipal. Concretamente se localiza en el Paraje La Senia, a una distancia aproximada de 1,2 km al norte del núcleo urbano de Orito.  
La parcela objeto del proyecto cuenta con una superficie total de 5,0479 Has, según proyecto la explotación afectará 4,51 Has con un volumen de extracción total entorno a los 500.000 m³, durante los 3 años que durará la actividad.  
La extracción se realiza a cielo abierto. La actividad consta de tres operaciones: arranque del material por medios mecánicos (excavadora), carga y transporte (camiones).  
Previamente a la extracción del material, es necesario realizar un desbroce de la capa superficial, para ello se utilizarán medios mecánicos (bulldocer). El suelo obtenido se acopiará dentro de la parcela para su posterior utilización en la restauración.  
La extracción se realizará mediante bancos de trabajo descendentes comenzando por la zona norte de la parcela y descendiendo hacia el sudoeste, por medio de cuatro plazas de cantera (futuras terrazas de cultivo) a cotas de 274, 272, 270 y 268, el desnivel entre las plazas se salvará con taludes de inclinaciones entre 30º y 45º y alturas máximas de 3 metros. Dichas plazas tendrán también un desnivel de aproximadamente 1%, favoreciendo el drenaje natural de las aguas del noreste hacia el sudoeste.   
La morfología final de la explotación coincide con la morfología inicial de la restauración, por lo que no se realizarán labores de remodelación topográfica, la altura de bancos en los laterales del perímetro afectado, así como los taludes que se forman entre las terrazas se mantienen, por lo que no es necesario realizar desdoblamiento de taludes. Los parámetros básicos que definen el perfil final de explotación-restauración en el préstamo de áridos Senia son: altura máxima de bancos: 7 m; ángulo de cara de banco no superior a 45º; ángulo de talud final respecto a la horizontal no superior a 35º.  
La restauración de la parcela se llevará a cabo de forma simultánea a las tareas de explotación, al mismo tiempo que se estén realizando las labores de extracción de las zonas inferiores, se estarán restaurando las superiores orientadas al norte. La restauración se ha diseñado estableciendo cuatro plataformas para el cultivo, integrando así la parcela en el entorno que la rodea. Se extenderá la tierra vegetal, previamente acopiada y se procederá a la revegetación con especies herbáceas. Posteriormente el propietario del terreno implantará cepas de vid.  
Se construirán canales de desagüe perimetrales que evacuarán el agua hacia la cuneta de la carretera CV-831.   
La actividad extractiva descrita en el proyecto no propone ningún tratamiento de los áridos o tierras que supongan un consumo de agua adicional, tampoco afecta a ningún cauce de agua.  
En la zona hay una ausencia de acuíferos de interés, por lo que no se prevén afecciones hidrogeológicas de ningún tipo.  
El plan de vigilancia y mantenimiento de la obra se llevará a cabo durante la duración de la actividad extractiva, y se prolongará durante 18 meses después de haber finalizado la misma. La empresa promotora de este proyecto será la responsable de realizar el mantenimiento durante estos 18 meses, antes de devolver el terreno a su antiguo propietario. Las principales actuaciones propuestas por el mismo son:  
- Realización de un informe anual recogiendo todas las posibles incidencias medioambientales, grado de cumplimiento y eficacia de las medidas correctoras, así como el perfeccionamiento adaptación del plan.  
- Resiembra semestral de las zonas donde no se haya desarrollado la vegetación correctamente. 11 riegos de mantenimiento, 7 durante el primer año y 4 en los meses que restan.  
- Controles de polvo y de ruido según recoge la legislación.  
- Mantenimiento de los elementos que formen el sistema de drenaje.  
2. Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
Consideraciones que se han tenido en cuenta a la hora de elegir la ubicación de la parcela a explotar:  
- Falta de material en las zonas afectadas por el tramo de la obra del AVE que discurre por los municipios de Novelda y Monforte del Cid.  
- Estado actual de la zona (cierto grado de alteración debido a anteriores movimientos de tierras).  
- Carecer de algún tipo de figura de protección medioambiental.  
- Adecuadas características físicas y geológicas.  
Tramitación administrativa:  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En febrero de 2008, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante remite proyecto de explotación, proyecto de restauración, estudio de impacto ambiental (EIA), documento de síntesis referente a la solicitud de autorización de explotación de recursos de la Sección A) denominada Senia en el término municipal de Monforte del Cid (Alicante).  
Junto a la documentación técnica, se adjunta además:  
- Copia del DOCV núm. 5635, de 08.11.2007, donde se realizó la información pública del expediente, constatando además que no se presentaron alegaciones al citado expediente durante el período de información pública.  
- Informe vinculante favorable emitido en fecha de 7 de abril de 2006, por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos.  
- Informe urbanístico emitido por el Ayuntamiento de Monforte del Cid (Alicante) a fecha de 7 de abril de 2006, en el que certifica la calificación del suelo donde se ubica el proyecto como Suelo no urbanizable común.  
2. Documentación adicional  
Se adjuntan los siguientes documentos en relación con la obtención del informe favorable del organismo de cuenca:  
Copia de la solicitud con fecha de 26 de abril de 2006, por parte del promotor, Aldesa Construcciones, SA, a la Confederación Hidrográfica del Júcar (Valencia) de informe favorable al proyecto de extracción de áridos.  
Solicitud por parte de la ADIF (administrador de infraestructuras ferroviarias) de continuación de la tramitación de este expediente, sin esperar resolución por parte del organismo de cuenca.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El acceso a la parcela de estudio se realiza a través de la Autovía-31 que parte de Alicante en dirección Almansa. Saliendo de Alicante, dejamos dicha autovía en la salida señalizada como ORITO, tomando el camino hacia el Santuario de Orito por la CV-831. Pasamos el aserío de Orito y seguimos por la CV-831 hacia la Estación de Ferrocarril. Unos 400 m después del pk 1, tomamos a mano derecha un camino de tierra que conduce directamente a la entrada de la parcela, situada a unos 230 m.  
El municipio de Monforte del Cid se encuentra integrado en el valle excavado por el río Vinalopó rodeado de distintas sierras, entre las que destacan: La Sierra del Cid (1103m), la Sierra de las Águilas (555 m), y la Pedrera y el Tabayá.  
La parcela de estudio se localiza en una pequeña loma de 296 m.s.n.m. de suave pendiente en el centro y más acusada en los laterales. Esta pequeña loma se encuentra en una planicie del paraje conocido como La Senia, donde abundan los bancales dedicados al cultivo de la uva. Por lo que es visible por todos los alrededores.   
Antiguos movimientos de tierra han dejado zonas alteradas en la parcela, con lo que dentro del montículo se observan pequeñas plataformas de orientación Este colonizadas por un erial poco denso. En las zonas sin alterar se desarrolla una pinada más densa con individuos de Pinus halepensis de buen porte. Se observa también una zona intermedia de suave pendiente con individuos dispersos de Pinus halepensis y matorral bajo. Las especies más abundantes en la zona son Pinus halepensis, Coronilla minima subesp. clusii, Helichrysum stoechas, Anthyllis cytisoides, Brachipodium retusum y Stipa tenacissioma.  
La fauna que aparece en la zona es la asociada a áreas ocupadas por vegetación natural de bajo porte rodeada de cultivos. Así aparecen como dominantes especies comunes: reptiles, avifauna, roedores y pequeños mamíferos carnívoros.  
El piso bioclimático es el termomediterráneo semiárido. Con temperaturas medias anuales alrededor de los 17-19ºC y precipitaciones anuales sobre 330 mm. Sólo existe reserva de agua en el suelo durante los meses de noviembre a enero, siendo el déficit de agua extremadamente alto en los meses centrales del año.  
La parcela de estudio se encuentra situada sobre materiales del Cuaternario, procedentes del arrastre de materiales erosionados de la Sierra del Cid y depositados en la cuenca de este valle. Es un glacis cubierto de restos aluvionares que a veces se hallan algo cementados, originando especies de superficie encostrada. Las litologías que podemos encontrar en la parcela son materiales no consolidados procedentes del arrastre de otras zonas (cantos, gravas y arenas), con algunas intercalaciones de margas.  
En la zona de la explotación no se encuentra ningún cauce de agua ni permanente ni periódico, no existiendo ninguna afección por parte de la acción proyectada, sobre cualquier cauce de agua. El cauce de agua más próximo a la misma es la Rambla de Orito, estando situado su nacimiento a más de 600 metros. Debido a la ausencia de acuíferos en la zona, tampoco se prevén afecciones a los mismos.  
Las principales características del suelo de la zona son: textura poco equilibrada, escaso porcentaje de materia orgánica, abundante pedregosidad y escaso espesor efectivo que dificulta el desarrollo de especies más exigentes.  
El suelo presente en la zona es característico de un régimen climático en el que la evapotranspiración supera ampliamente a las precipitaciones durante la mayor parte del año. Procede de sedimentos de erosión jóvenes.La escasez de humedad de estos suelos, reduce la utilidad de éstos. El riego es un factor que limita el uso agrícola, por lo que los cultivos de la zona son mayoritariamente de secano.  
El riesgo de erosión está muy relacionado con el material poco consolidado, como es el de la zona de estudio, por lo que se considera que al desaparecer la vegetación y crear nuevas pendientes en la zona oeste de la explotación, existirá un riesgo importante de erosión.   
Desde el punto de vista socioeconómico, Monforte del Cid está situado en la comarca del Medio Vinalopó, a sólo 20 km de la ciudad de Alicante. La economía del municipio está centrada en el cultivo de la uva, la producción de licores y la industria marmolera.  
2. Afecciones legales.  
El suelo donde se ubica la explotación según las normas subsidiarias de planeamiento, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha de 21 de junio de 1992, viene calificado como suelo no urbanizable común general.   
La Dirección General de Patrimonio Cultural ha emitido informe vinculante favorable al proyecto de referencia.  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000 no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia comunitaria denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, ni ZEPAS designadas para formar para de la Red Natura 2000. La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, espacios incluidos en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales, ni en el Catálogo de Zonas Húmedas. El terreno no pertenece al catálogo de Montes de utilidad pública. La actividad tampoco afecta a ninguna vía pecuaria.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
Los efectos ambientales derivados de esta actividad serían:  
Destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, posibilidad de contaminar las aguas superficiales, incremento de tráfico rodado y producción de polvo y ruido en el área de explotación, en las parcelas de alrededor y en los caminos y carreteras de acceso a la parcela y de unión de la parcela con la obra del AVE.  
Destacar que el Estudio de impacto ambiental no ha señalado el lugar exacto de la traza del AVE ni el camino que tomarán los camiones para llevar el material a la obra. Sólo informa que se encuentra a una distancia lineal entre 2,5-3,9 km de la parcela donde se realizará la extracción de áridos.  
Los impactos que genera la actividad pueden considerarse reversibles a corto y medio plazo. Uno de los principales impactos que puede derivarse de este proyecto y hay que tenerlo en cuenta a la hora de diseñar la restauración, es el problema de la erosión una vez retirada la capa de suelo edáfico, debido a la naturaleza del material y a las características climáticas de la zona.  
Aunque no se disponga del informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la extracción de áridos Senia, después de estudiar los documentos presentados podemos constatar:  
- Que la actividad extractiva descrita en el proyecto no propone ningún tratamiento de los áridos o tierras que supongan un consumo de agua adicional.  
- Tampoco existe ninguna afección por parte de la acción proyectada, sobre cualquier cauce de agua ni permanente ni periódico.   
- No se prevén afecciones hidrogeológicas de ningún tipo, debido a la ausencia de acuíferos en la zona.  
4. Consideraciones sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
El conjunto de medidas correctoras propuestas en el proyecto se considera adecuado, sin embargo es necesario introducir una serie de mejoras encaminadas a evitar la erosión, mejorando el diseño del sistema de drenaje interno de la cantera, así como aumentando la densidad de la siembra proyectada. También es necesario asegurar la no afección de la cuneta de la carretera CV-831, hacia la que desaguan los drenajes de la cantera, introduciendo los elementos necesarios para que los sedimentos arrastrados por la escorrentía no lleguen a depositarse en la misma.   
Por otro lado, se pondrá especial atención en las medidas de control de la calidad del aire descritas en el estudio de impacto ambiental, con el objetivo de no afectar a las actividades agrícolas que se desarrollan en los alrededores de la parcela.  
El plan de vigilancia ambiental además de garantizar el correcto desarrollo de la explotación y la aplicación de las medidas correctoras establecidas en la documentación tramitada, se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de un Declaración de Impacto Ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2.En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m) del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A lo vista de lo anterior y de la propuesta técnica de declaración de impacto ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la extracción de préstamos, sección A) denominado Senia en la parcela Nº 12 del polígono Nº 13 del término municipal de Monforte del Cid (Alicante) promovido por Aldesa Construcciones, SA siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
  
Segundo  
Como condiciones que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Respetar distancias de seguridad entre la explotación y los lindes de caminos y parcelas limítrofes. La empresa promotora será la responsable de cualquier daño causado en los caminos de acceso o lindes de fincas limítrofes de la explotación.  
2. Respecto a la revegetación, deberá aumentarse la dosis de la siembra a 200 Kg/Ha en las zonas llanas y a 350 kg/Ha en los taludes, manteniendo la proporción entre las distintas especies reflejada en el proyecto de restauración, con el objetivo de garantizar el agarre del suelo y evitar la erosión.  
3. Respecto al sistema de drenaje diseñado:  
a) Tanto a los bancos ubicados en el perímetro de la parcela, como a los que se forman entre las terrazas, se les dotará de una cuneta a pie de talud, con una inclinación lateral del1% para evacuar las aguas de escorrentía del talud y evitar problemas de inestabilidad y erosión. En los extremos de estas cunetas se construirán barreras de sedimentos con objeto de reducir la velocidad del agua y contener los sedimentos procedentes de la erosión.  
b) Se dotará a las bermas que se forman entre los bancos ubicados en el perímetro de la parcela de una contrapendiente del 2%.  
c) En la conexión del drenaje de la explotación con el entorno se dispondrán los elementos de retención de sedimentos necesarios, para evitar la deposición de sedimentos en el exterior del perímetro de la explotación, asegurando el correcto funcionamiento de la cuneta de la CV-831.  
4. Garantizar que los camiones que transporten material desde la explotación a la obra, circulen con la caja tapada por una lona.  
5. Los acopios de material, los frentes de explotación y los viales internos y externos a la explotación se mantendrán a lo largo de todo el tiempo que dure la actividad en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.  
6. El mantenimiento de la maquinaria, llenado de depósitos, cambios de aceite, se realizarán en el parque de maquinaria de la base que la empresa constructora instalará en las inmediaciones de la traza del AVE para llevar a cabo estas tareas.  
7. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustibles y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.   
8. El promotor solicitará a esta Dirección General visita de comprobación del correcto cumplimiento de todos los condicionantes de esta declaración de impacto ambiental y de las actividades descritas en el plan de vigilancia, antes de devolver el terreno a su antiguo propietario.  
9. El plan de vigilancia ambiental se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 26 de marzo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML