Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8700, del 18-12-2019 (2019/11627)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2019 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 5/19-EAE Alcalà de Xivert, 15/19-EAE Vila-real i 23/19-EAE Agullent.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8700

Data del DOGV
:   18-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/11627

CVE


Data del document
:   21-11-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Agullent](javascript:void(0))
    * [Alcalà de Xivert](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2019 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 5/19-EAE Alcalà de Xivert, 15/19-EAE Vila-real i 23/19-EAE Agullent. [2019/11627]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 5/19-EAE Alcalà de Xivert, 15/19-EAE Vila-real i 23/19-EAE Agullent.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Alcalà de Xivert (Castelló)  
Expedient: 5/2019-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 26 de setembre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alcalà de Xivert, en els termes següents:  
  
Documentació aportada  
En data 8 de gener de 2019 va tindre entrada, al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alcalà de Xivert, acompanyada del document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.  
Posteriorment, en data 4 de febrer de 2019, l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert sol·licita la paralització de la tramitació per haver remés documentació errònia, i la Subdirecció General concedeix la suspensió de la tramitació fins a la remissió de la documentació correcta per l'Ajuntament.  
En data 25 de febrer de 2019 remet la documentació completa del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alcalà de Xivert, que és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), per la qual cosa s'inicia el procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
A) Planejament vigent  
El planejament vigent al municipi és el Pla general que ha aprovat definitivament la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 8 de juliol de 1998.  
El Pla general d'Alcalà de Xivert de 1998 va ser sotmés a avaluació ambiental, que es va emetre en data 13 de gener de 1998, Declaració d'impacte ambiental amb condicionants.  
B) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com recull la documentació aportada, el Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alcalà de Xivert té com a objectiu principal la millora de la mobilitat urbana atenent, per a això, criteris que en garantisquen la sostenibilitat.  
Alcalà de Xivert és un municipi que consta d'una gran extensió territorial (167,56 km²) i que té, a més, dos nuclis urbans clarament diferenciats: el nucli urbà d'Alcalà de Xivert, a l'interior, i el nucli d'Alcossebre, a la costa; situats a una distància de, aproximadament, 10 km entre si.  
El municipi té 6.796 habitants censats (en 2017), però la població d'aquest pot arribar a incrementar-se en més d'un 1.000 % durant els mesos estivals, que arriba a xifres d'aproximadament 70.000 persones com a conseqüència de la importància del municipi com a pol d'atracció turística.  
La mobilitat al municipi d'Alcalà de Xivert depén de l'estacionalitat i, per tant, presenta dos diagnòstics diferenciats. En època estival s'hi observa que la gran afluència de turisme i les seues necessitats de desplaçaments creen situacions que requereixen actuacions per a millorar el benestar dels ciutadans.  
En la resta de l'any, a causa de la disminució de persones que resideixen al municipi, els problemes detectats en el període estival es redueixen, i el principal problema detectat és la mala freqüència de pas del transport públic.  
Davant d'aquest escenari, es justifica la necessitat de redactar el Pla de mobilitat urbana sostenible del municipi.  
Segons el document aportat, les situacions detectades i que es mostren especialment a l'estiu són:  
- Alts fluxos de vehicles a la zona d'Alcossebre i especialment als carrers del centre històric.  
- Circulació de bicicletes sense seguir les normes de trànsit.  
- Nombre elevat de desplaçaments a peu.  
- Transport públic utilitzat per molt pocs usuaris.  
- Estacionament regulat a la zona del nucli urbà d'Alcossebre i a la zona del passeig marítim.  
- Distribució urbana de mercaderies lliure d'horaris.  
  
A partir de les dades del diagnòstic s'han determinat les manques del municipi i, al mateix temps, s'han identificat les noves oportunitats per a millorar la mobilitat. Els objectius principals del PMUS són:  
  
- Objectiu 1. Impulsar els modes blans i millorar les condicions de mobilitat (vies per a vianants i ciclistes). Es considera imprescindible dotar d'infraestructura els vianants i els ciclistes al municipi per a potenciar els desplaçaments de curta distància mitjançant modes blans.  
  
- Objectiu 2. Augmentar la participació del transport públic en la mobilitat motoritzada. Millorar la cobertura i, especialment, la qualitat del servei mitjançant l'augment de freqüències de pas té per objectiu convertir-se en una alternativa real al vehicle privat en els desplaçaments de més distància.  
- Objectiu 3. Protegir i augmentar la qualitat urbana, en particular de les àrees més sensibles, com el centre històric (millora de l'accessibilitat, dotacions, etc.). Recuperar l'espai de la via pública per a modes blans.  
- Objectiu 4. Millorar la seguretat dels desplaçaments. Implantar més zones 30 i carrers de convivència per a aconseguir una reducció de la velocitat de circulació. Implantar un model ordenat de circulació mitjançant la jerarquització viària.  
- Objectiu 5. Regular la distribució urbana de mercaderies perquè permeta realitzar les seues funcions amb el menor perjudici a la resta de l'espai públic.   
- Objectiu 6. Millorar l'accessibilitat mitjançant la implantació d'itineraris per als vianants en què se suprimisquen les barreres a les persones de mobilitat reduïda.  
- Objectiu 7. Reduir emissions contaminants, soroll i consum energètic mitjançant la potenciació de desplaçaments en modes blans.  
  
C) Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
C.1. Àmbit de la proposta  
L'àmbit d'actuació del PMUS és el terme municipal d'Alcalà de Xivert.  
C.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta tres alternatives:  
- Alternativa 0. Situació actual. Absència de planificació  
Amb l'impuls turístic experimentat en els últims anys es pot esperar un increment en el volum de turistes, la qual cosa comporta un augment poblacional durant els mesos estivals que, unit al fet que no s'han desenvolupat les infraestructures viàries proposades en el Pla general, és previsible un empitjorament gradual de la mobilitat per la limitació de la capacitat d'aquestes infraestructures viàries.  
A més, l'absència d'un pla que delimite el marc d'actuació entorn de la mobilitat limita el desenvolupament d'una infraestructura per a revaloritzar la mobilitat per mitjà dels modes blans en un nucli urbà amb una orografia privilegiada. Això limita la revaloració del patrimoni cultural, turístic, paisatgístic o ambiental del municipi, que redunda en el benefici global de tots els habitants d'aquest.  
- Alternativa 1. Desenvolupament del PMUS  
La redacció del PMUS d'Alcalà de Xivert-Alcossebre suposa la possibilitat de concretar les necessitats per al desenvolupament sostenible de la mobilitat al municipi i dotar-lo de totes les infraestructures que donen resposta a les seues necessitats presents i futures.  
- El PMUS promou:  
- La via del litoral proposada pel PATIVEL al llarg del terme municipal, que millora la connectivitat longitudinal a la zona de costa i provoca la revaloració dels espais d'ús públic d'elevat valor paisatgístic, social o cultural.  
- La connectivitat entre els dos nuclis urbans per mitjà d'una infraestructura de transport públic que done resposta a les necessitats de la població quant a freqüències de pas, durada dels recorreguts, accessibilitat i informació.  
C.3. Característiques de la proposta  
Després d'estudiar i analitzar la situació en què es troba la mobilitat d'Alcalà de Xivert, es defineix un programa d'actuació del PMUS basat en huit línies estratègiques d'actuació:  
1. JRV: Jerarquització i reordenació viària. Pla de circulació i xarxa viària.  
2. NM: Fomentar la mobilitat no motoritzada. Pla de foment dels modes blans.  
3. TPU: Millorar i potenciar el transport públic. Pla de transport col·lectiu.  
4. INT: Pla del foment de la intermodalitat.  
5. MELU: Reestructuració del sistema d'estacionaments i millora del sistema logístic en l'entramat urbà. Pla d'estacionament i carrega-descàrrega.  
6. EE: Eficiència energètica, mobilitat sostenible i medi ambient. Pla d'implantació del vehicle elèctric.  
7. SV: Seguretat viària.  
8. PAR: Participació i coneixement en l'àmbit de la mobilitat.  
En l'anàlisi de les propostes s'han definit dos escenaris, un a curt termini que inclou actuacions que són bàsiques per a completar la connectivitat entre els diferents mitjans de transport, i un a llarg termini, que inclou les actuacions que permeten ampliar aquestes infraestructures i que requereixen el desenvolupament urbanístic del pla general.  
  
Per a cada línia d'actuació s'elabora una fitxa resum que inclou la informació següent:  
1. Propostes d'actuació  
2. Objectius específics de la mesura  
3. Actuacions que cal realitzar  
4. Grau d'eficàcia i termini  
5. Agents implicats  
6. Indicadors de seguiment  
7. Cost de l'actuació  
8. Calendari de la implantació (en anys)  
  
S'indiquen, a continuació, les línies i les propostes d'actuació del PMUS.  
  
  
  
  
C.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
L'apartat 4 del document inicial estratègic en relació amb els potencials impactes ambientals i territorials del pla indica que l'impacte ambiental derivat de l'aplicació del PMUS serà, per pròpia vocació, positiu.   
  
En aquest sentit, el PMUS té els valors positius següents:  
- Suposa la conversió en zona de vianants d'àrees urbanes d'especial interés turístic o cultural als nuclis urbans de costa i d'interior.  
- Suposa la connectivitat i la revaloració de la infraestructura verda del territori.  
- Suposa la dotació d'una jerarquia viària adequada al nucli urbà d'Alcossebre, cosa que ajuda a pal·liar els efectes del trànsit durant els mesos estivals.  
  
Tot això implica, com a conseqüència directa, una reducció de la demanda energètica del sistema de transport en l'entorn urbà acompanyada de les reduccions corresponents de les emissions atmosfèriques i sonores.  
D'una altra banda, les noves infraestructures proposades com a conseqüència del PMUS han de tractar de minimitzar els possibles impactes sobre el marc territorial. Igualment, ha de fer aportacions positives de manera que el patrimoni ambiental, paisatgístic i cultural del territori es veja enriquit amb l'execució del PMUS.  
  
D) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Mobilitat Urbana 1/3/2019 18/4/2019  
24/9/2019  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Planificació 1/3/2019 10/4/2019  
C. AGRICULTURA, MA, CC i DR - SDG CANVI CLIMÀTIC I QUALITAT AMBIENTAL - Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera  
 1/3/2019 2/4/2019  
DIPUTACIÓ DE CASTELLÓ - Àrea de Carreteres 1/3/2019   
SERVEI TERRITORIAL URBANISME - CASTELLÓ 1/3/2019 5/3/2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació del Territori - PATRICOVA 1/3/2019   
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació del Territori - PATIVEL 1/3/2019 21/6/2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 1/3/2019 13/6/2019  
C. EDUCACIÓ, INVESTIGACIÓ, CULTURA I ESPORT - SDG Infraestructures Educatives 1/3/2019   
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web www.agroambient.gva.es/eae junt amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
E) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determina, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, als serveis i als llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:   
- Un nou equilibri dels modes de transport, apostant, fonamentalment, pels que tenen més eficàcia ambiental i social: transport públic enfront del privat i modes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap als nous modes de transport com mesures dissuasives. Per a això, ha d'actuar-se sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents tipus de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, que disminueix la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal, prioritzant les maneres més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, alhora, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
  
En aquest sentit, s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, que particularitzen les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els anteriors criteris es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Alcalà de Xivert en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració que, a la vista de la descripció i contingut d'aquelles que es recullen en l'esborrany del PMUS, la majoria de les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi a excepció de les relacionades amb itineraris per als vianants i ciclistes que, amb el nivell de detall de l'esborrany, semblen situar-se en sòl rural sobre itineraris ja existents.  
El PMUS d'Alcalà de Xivert atén el que, pel que fa a competències administratives, estableix l'article 3.2, de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Alcalà de Xivert s'ha de dur a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Cal destacar que a l'extrem nord-est del terme municipal d'Alcalà de Xivert es localitza part de la serra d'Irta, declarada parc natural (Decret 108/2002, de 16 de juliol), que té un pla rector d'ús i gestió (PRUG) aprovat pel Decret 4/2007, de 12 de gener, del Consell. A més, coincideix aquest àmbit amb el lloc d'interés comunitari (LIC) i zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA). En aquest àmbit, el PMUS proposa connectar nous itineraris ciclistes de la costa amb els itineraris existents als espais esmentats.  
  
Analitzem, a continuació, les 8 línies estratègiques que es proposen en el PMUS d'Alcalà de Xivert:  
1. JRV Jerarquització i reordenació viària  
Es proposa una nova jerarquització viària basada en agrupació de superilles. Aquesta proposta, junt amb mesures de calmat de trànsit, permet una ordenació i una millora de la mobilitat. El trànsit de pas ha d'utilitzar la xarxa primària i la xarxa secundària distribuïdora, mentre que el trànsit d'accés ha d'utilitzar el viari local.  
2. NM Fomentar la mobilitat no motoritzada  
Són mesures tendents a reorganitzar l'espai públic del viari en sòl urbà i urbanitzable dels nuclis d'Alcalà de Xivert i Alcossebre a fi de recuperar espai per al vianant i el ciclista en condicions de seguretat i comoditat, la qual cosa comporta actuacions de reurbanització, en fases programades, de les vies públiques afectades per la proposta de jerarquització de vials: creació de zones 30, carrers per als vianants, itineraris segurs, zones d'aparcament i préstec de bicicletes, connexió itineraris de vianants i bicicletes amb els existents a la serra d'Irta, etc. Es proposen actuacions per a millorar la mobilitat i la seguretat en el desplaçament vianants.  
Aquesta mesura, junt amb l'impuls de la interconnexió dels eixos per als vianants existents, permet vertebrar el municipi i fomentar els viatges en modes no motoritzats.  
La reurbanització gradual dels vials que es proposa contribueix efectivament a diversos dels objectius ambientals: calmat de trànsit, emissió de gasos més baixa, reducció de la contaminació acústica, disminució de zones d'aparcament amb la conseqüència de disminució del trànsit d'agitació.  
3. TPU Millorar i potenciar el transport públic. Pla de transport col·lectiu  
Les accions proposades redueixen la freqüència de pas dels autobusos i incrementar la cobertura de les línies, la qual cosa permet augmentar l'ús del transport públic incrementant l'eficiència de la xarxa i millorant paràmetres com el de nombre de viatgers per autobús.  
Les propostes realitzades en el PMUS contribueixen a l'augment d'oferta del transport públic amb autobús mitjançant la incorporació de nous vehicles, la implantació d'un sistema d'ajuda a l'explotació (SAE), l'adequació i la millora tecnològica i d'accessibilitat en les parades d'autobusos i les millores en el sistema tarifari.  
Són, per tant, propostes que promouen l'ús del transport públic, en detriment del privat, amb els beneficis ambientals consegüents per la reducció de contaminants, i la millora de la qualitat dels ciutadans.  
  
4. INT Pla de foment d'intermodalitat  
La creació de 3 nodes d'intercanvi pretén fomentar l'ús dels tipus de transport alternatius al vehicle privat. Aquests punts d'intercanvi modal disposen d'aparcament pròxim per a vehicle privat que tenen punts de recàrrega del vehicle elèctric, connexió amb la xarxa de transport urbà i interurbà, connexió amb el sistema de préstec de bicicletes i amb itineraris per als vianants accessibles fins als principals punts d'interés del municipi. A més, per al foment de l'intercanvi modal, es proposa la implantació d'una targeta única que permeta el transbord gratuït entre els diferents modes de transport dins d'un període de temps determinat.  
  
Aquestes actuacions contribueixen al foment i l'ús del transport públic, propicien l'accessibilitat dels usuaris als béns i als llocs d'activitat quotidiana.  
5. MELU Reestructuració del sistema d'estacionaments i millora del sistema logístic en l'entramat urbà. Pla d'estacionament i càrrega-descàrrega  
La jerarquització de la xarxa viària i l'adequació d'aquesta estan encaminades a permetre una nova redistribució de l'espai públic entre els tipus de transport (i el seu objecte fonamental és la mobilitat per als vianants i ciclistes). La pèrdua d'estacionament en vial públic es compensa amb una millora en la regulació de l'estacionament de rotació (ORA), que inclou una nova regulació per a vehicles de càrrega i descàrrega, i la disposició d'espais en zona urbana o urbanitzable (solars sense edificar), com ara aparcaments públics.  
6. EE Eficiència energètica, mobilitat sostenible i medi ambient. Pla d'implantació del vehicle elèctric  
Es proposa dotar el municipi d'una xarxa de punts de recàrrega per a incentivar l'ús del vehicle elèctric. Es proposa que aquests punts de recàrrega estiguen situats a les estacions intermodals. D'altra banda, per al control de la contaminació acústica i ambiental es proposa la implantació d'algun sistema de control per a monitorar els nivells de qualitat.  
El canvi de tecnologia en els vehicles públics contribueix de manera efectiva a la disminució de les emissions CO2, així com també de les emissions acústiques.  
7. SV Seguretat viària  
Les accions proposades, basades en les línies d'actuació del pla, com són les accions d'educació, formació i informació viària, tenen per objectiu mantindre els baixos índexs de sinistralitat detectats.  
El conjunt d'actuacions del PMUS contribueixen no només a la seguretat dels usuaris de modes motoritzats, sinó, fonamentalment, a la dels usuaris no motoritzats que resulten els més vulnerables. Amb l'objectiu de recuperar l'espai perdut per als usuaris de modes no motoritzats, el conjunt de mesures proposades pel PMUS contribueix a la millora de la seguretat en els seus desplaçaments i a una millora de la seua qualitat de vida.  
8. PAR Participació i coneixement en l'àmbit de la mobilitat  
Resulta fonamental que els canvis que puga introduir el PMUS els interioritzen els ciutadans. Per això, les propostes tendents a sensibilitzar, augmentar el coneixement de la mobilitat sostenible i el foment d'hàbits saludables en el desplaçament contribueixen positivament a la consecució dels objectius generals i específics del PMUS.  
  
Vegem, a continuació, altres consideracions que contenen les consultes realitzades:  
El Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat remet informe en data 18 d'abril de 2019, que, entre altres aspectes, indica que l'àmbit i el contingut del PMUS s'estimen adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana. Indica que el document ha de completar-se amb la consideració de la connexió entre el nucli urbà central i Alcossebre i la liberalització de l'AP-7 (prevista per a 2020). Amb posterioritat, es rep informe complementari del Servei de Mobilitat Urbana, de data 24 de setembre de 2019, en què, en relació amb la consideració anterior (connexió entre els dos nuclis de població ?interior i costa- i la liberalització de l'AP-7), exposa que s'han realitzat contactes amb els redactors del Pla de mobilitat d'Alcalà de Xivert per a establir els efectes que aquesta mesura tindrà en el trànsit de l'N-340 i que aquests efectes permetran establir que l'actual N-340 constituirà una connexió adequada entre el nucli urbà principal i Alcossebre. S'informa que, en la situació actual, sembla que la liberalització té un horitzó administratiu cert amb data 1 de gener de 2020. Sobre aquest tema, el Servei de Mobilitat Urbana requereix que el Pla de mobilitat reculla com a proposta per a aquesta connexió la liberalització de l'AP-7, i estableix els seus objectius i indicadors.  
  
El Pla de mobilitat, completat amb el que s'ha indicat anteriorment, s'ha de remetre al Servei de Mobilitat de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Vila-real, segons el que preveu l'article 10 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 10 d'abril de 2019, indica:  
- La documentació aportada en el PMUS és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent.  
- Cal considerar que ha d'estudiar-se la connexió entre els nuclis residencials d'Alcalà de Xivert i Alcossebre tenint en compte la liberalització de l'AP-7 prevista per a 2020 (en el mateix sentit que l'informe complementari del Servei de Mobilitat Urbana de data 24 de setembre de 2019).  
- Cal considerar la Xarxa d'Itineraris no Motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM) que promou la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
- Cal considerar, igualment, la Xarxa EuroVelo, projecte gestionat per la Federació Europea de Ciclistes. L'itinerari que afecta la Comunitat Valenciana és la ruta «EV8Ruta del Mediterrani», que creua el terme d'Alcalà de Xivert per la costa, de nord a sud, sobre vies existents. Ha de preveure's aquesta ruta en el Pla de mobilitat, tenintne en compte el traçat i la senyalització. L'itinerari proposat per a EuroVelo el poden sol·licitar a aquest servei de planificació.  
Conclou el Servei de Planificació, en relació amb el PMUS d'Alcalà de Xivert, que s'han identificat els estudis necessaris en el corresponent a les competències d'aquest servei (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària) per a considerarse en la redacció d'aquest.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet informe, rebut en data 5/3/19, que indica que no té cap observació a efectuar dins del tràmit previst en l'article 51 de la LOTUP. Informa que, com que no es tracta d'un instrument de planejament urbanístic, l'aprovació definitiva del pla no correspon a aquest servei territorial d'urbanisme.  
  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet informe, rebut en data 2 d'abril de 2019, que indica:  
  
- El PMUS d'Alcalà de Xivert ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana contra el canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la seua revisió (pendent d'aprovació);   
- Els municipis de menys de 20.000 habitants (com és el cas d'Alcalà de Xivert, amb 6.796 habitants censats en 2007), no tenen l'obligació de realitzar un pla acústic municipal, però sí que han de fer estudis acústics associats als instruments de planejament.   
- El municipi d'Alcalà de Xivert queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1001 Cérvol-els Ports (àrea costanera). S'informa que, en relació als registres dels paràmetres de qualitat de l'aire en els últims anys, no s'han registrat superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001. No obstant això, el valor d'ozó és elevat en l'àmbit estatal i des de l'any 2010 fins al 2017 s'han registrat superacions del valor objectiu d'ozó a l'estació de la Torre d'en Doménec.  
Pel que indica l'informe esmentat del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS d'Alcalà de Xivert, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia valenciana contra el canvi climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1001.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet informe rebut de data 13 de juny de 2019, en què, entre altres consideracions, es fa referència a la infraestructura verda afectada per l'àmbit del PMUS i, en particular, a la necessitat d'integrar en aquesta planificació la via del litoral. Per aquest servei, se sol·licita la incorporació al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura verda amb el contingut que aquest informe especifica. D'altra banda, s'indica que, tal com indica l'article 17 del PATIVEL, els instruments de planejament urbanístic i territorial integraran en l'ordenació i gestió la via del litoral, i es podran proposar alternatives al seu traçat i establir connexions amb eixos verds de característiques semblants, tot això d'acord amb la Directriu 137 de l'ETCV. L'informe estableix que en el document del PMUS haurà de fer-se referència a les circumstàncies anteriors, que incloga com a condició la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar els projectes per a execució d'actuacions en aquest àmbit.  
L'informe del Servei d'Ordenació del Territori, rebut en data 21 de juny de 2019, en matèria d'adaptació al Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL), indica que el PMUS preveu impulsar la via litoral que proposa el PATIVEL, quan passa pel terme. Amb aquesta finalitat, planteja una sèrie de propostes amb diferents nivells de concreció i limitacions que es consideraran en fases posteriors del pla, i són susceptibles de variar i adaptar-se. És per això que el Servei d'Ordenació del Territori posa de manifest que el PMUS, en allò que es referisca a la mobilitat no motoritzada, haurà de tindre en consideració la definició de la via litoral regulada en l'article 17 de la normativa del PATIVAL, com a eix estructural dels nuclis costaners i element de la infraestructura verda del litoral, en què el traçat haurà de fer-se seguint els criteris fixats en la Directriu 137 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), el compliment de la qual el verificarà la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge mitjançant l'informe corresponent.  
  
Valoració  
Tenint en compte l'anterior, i analitzades les propostes del PMUS d'Alcalà de Xivert, s'entenen que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als modes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció corresponent de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
El DIE i l'esborrany del PMUS han considerat la infraestructura verda del municipi, en particular, el Parc Natural de la Serra d'Irta i les seues rutes, que es correspon, també amb espai de l'RN 2000 del LIC i ZEPA «Serra d'Irta». No obstant això, cal indicar l'existència de la zona humida de la desembocadura del riu de les Coves, al sud del terme, i de la Reserva Natural Marina d'Irta. No és previsible que les propostes previstes en l'esborrany del PMUS puguen suposar afecció significativa a aquests espais protegits, ja que se centren en actuacions en àmbit urbà o urbanitzable, encara que sí que té en consideració el PMUS la continuïtat d'itineraris de bicicletes i vianants amb els existents al parc natural (proposa la connexió amb els existents).  
En aquest sentit, cal indicar que les actuacions d'execució d'itineraris ciclistes o per als vianants en vies existents no pressuposa afecció ambiental significativa, fins i tot quan es desenvolupen fora d'àmbit urbà o urbanitzable. No obstant això, i com que el nivell de concreció de les actuacions proposades no ho permeten, si els itineraris requereixen realitzar actuacions d'ampliació o recorreguts de nova creació, hauran de ser objecte d'avaluació ambiental de projecte si queden dins dels pressupostos previstos en la legislació d'avaluació ambiental vigent (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental; Llei 2/89, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i Decret 162/90, de desenvolupament de la Llei 2/89 en el que no s'opose a la legislació bàsica).  
En el cas concret que el PMUS determine l'itinerari de la via litoral quan passe pel seu terme, a més d'atendre el que s'ha dit anteriorment, ha de considerar els criteris establits en la Directriu 137 de l'ETCV i comptar amb informe de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge.  
En relació amb l'estudi de la connexió entre el nucli urbà central i Alcossebre, considerant la liberalització de l'AP-7, cal deduir que, vistos els informes de la Subdirecció General de Mobilitat, amb la liberalització de l'autopista AP-7, l'N-340 afavorirà la connexió viària entre els dos nuclis i millorarà notablement la seguretat a l'entorn d'Alcalà de Xivert. En tot cas, la proposta d'estudi de la connexió, que cal incorporar en el PMUS, no comporta cap actuació sobre la carretera N-340 ni sobre la CV-1423 d'accés a Alcossebre.  
  
El PMUS proposa, per al seguiment del PMUS, dos tipus d'indicadors per al seguiment del pla: els indicadors de demanda i els indicadors de l'oferta. Aquests últims es concreten i es particularitzen amb més grau de detall per a cada línia actuació.  
En relació amb la línia d'actuació EE02 avaluació ambiental i energètica del pla, es proposen els indicadors següents en el PMUS:  
- EE02.a: Nombre de punts de control de la contaminació ambiental  
  
- EE01.b: Nombre de punts de control de la contaminació acústica  
Cal tindre en compte, no obstant això, les consideracions següents:  
1. S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que cal aconseguir.  
2. Es troben a faltar indicadors de caràcter més ambiental, entre els quals caldria incloure:  
- Els que permetien calcular la petjada de carboni de la mobilitat al municipi d'Alcalà de Xivert (sobre la base de les emissions CO2), i aquest aspecte que requeriria l'adopció d'una metodologia determinada de càlcul de la petjada de carboni en la mobilitat urbana als dos nuclis de població (Alcalà de Xivert i Alcossebre) i periodicitat en què s'han de calcular els indicadors.  
- Indicadors de seguiment de l'evolució d'emissions de contaminants atmosfèrics (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM).  
- Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.   
- L'eficiència energètica en el model de mobilitat, fent ús d'indicadors que permeten conéixer el consum energètic total derivat de la mobilitat motoritzada i distingint entre consum d'energia per vehicle privat o per transport públic.  
3. Especificar les metodologies de càlcul proposades per a l'avaluació dels indicadors ambientals.  
  
F) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i els programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica es pot aplicar als plans de mobilitat.  
  
G) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alcalà de Xivert, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alcalà de Xivert no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi d'Alcalà de Xivert, no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable i, havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alcalà de Xivert no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alcalà de Xivert, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació del programa conforme a la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. El PMUS atendrà la consideració realitzada en els informes del Servei de Mobilitat Urbana, rebuts en data 18/4/2019 i 24/9/2019, que incorpora en el Pla de mobilitat com a proposta per a la connexió entre els nuclis urbans, la liberalització de l'AP-7, que estableix els seus objectius i indicadors. El PMUS s'ha de remetre al Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació definitiva del pla per l'Ajuntament, que incorpora, si escau, les determinacions que aquest indica.  
  
2. El PMUS ha d'atendre les consideracions realitzades per l'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat rebut en data 10/4/2019.  
3. Atendre els requeriments que recull l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 13 de juny de 2019, que incorpora:   
  
1. Un capítol dedicat a la infraestructura verda amb el contingut que indica aquest informe.  
2. Fer referència a la normativa del PATIVEL en relació amb la via del litoral i incloure en la redacció del PMUS com a condició la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar als projectes per a execució d'actuacions en l'àmbit de la via del litoral.  
4. La redacció definitiva del PMUS d'Alcalà de Xivert ha de concretar els aspectes següents:  
1. Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).  
  
2. Incorporar procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal assolir.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'hauria procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alcalà de Xivert en el termini màxim de quatre anys des que s'ha publicat. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alcalà de Xivert, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que inclou l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa es comunica perquè en tingueu coneixement i tinga els efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent, i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Vila-real (Castelló)  
Expedient: 15/2019-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 26 de setembre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vila-real, en els termes següents:  
A) Documentació aportada  
En data 7 de gener de 2019 va tindre entrada, al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Vila-real per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vila-real, acompanyada del document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.  
Posteriorment, l'Ajuntament de Vila-real remet notificació, de data 3 de juny de 2019, en què se sol·licita que no es tinga en compte per a l'avaluació ambiental estratègica l'actuació núm. 32 «Xarxa de rondes de circumval·lació», que es descriu en l'esborrany del PMUS aportat, ja que les actuacions que s'hi descriuen no són objecte del PMUS i, per tant, no s'inclouran en la redacció definitiva del pla de mobilitat.  
  
La documentació aportada és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
3. Notificació de l'Ajuntament de Vila-real sobre actuació núm. 32 «Xarxa de rondes de circumval·lació».  
  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent al municipi és el Pla general que ha aprovat definitivament la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 23 de febrer de 1993 (BOP núm. 36, de 25 de març de 1993). Posteriorment, amb data 25 de juliol de 1994, es va aprovar un text refós en què es recullen diverses correccions d'errors i modificacions puntuals realitzades sobre la base de les observacions que conté l'acord d'aprovació del pla.  
El Pla general de Vila-real de 1993 va ser sotmés a avaluació ambiental, i es va emetre en data 5 de maig de 1994 declaració d'impacte ambiental amb condicionants.  
  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com recull la documentació aportada, el Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vila-real es concep, conforme amb la definició de mobilitat urbana europea, com «un pla estratègic dissenyat per a satisfer les necessitats de mobilitat de les persones i l'economia a les ciutats i les seues àrees circumdants, amb l'objectiu d'aconseguir una millor qualitat de vida».  
Els problemes detectats quant a mobilitat urbana són els següents:  
  
- Respecte a les infraestructures i les reserves de sòl per a albergar modes de transport:  
1. Mala planificació urbanística respecte a la reserva de xarxa viària estructural i col·lectora.  
2. Problemes d'accessibilitat i mobilitat en zona residencial extensiva Madrigal, amb ordenació viària inadequada basada en camins agrícoles d'amplària insuficient.  
3. Falta d'espais lliures per a implementar infraestructures necessàries en PMUS: estació d'autobusos, aparcaments de residents en nucli urbà, ronda nord-oest, ampliació aparcament estació FC, carrils bici,-  
  
4. Inadequada accessibilitat i deficient reserva d'espai a l'estació de ferrocarril, la qual cosa impossibilita l'execució de l'estació intermodal, i s'ha de buscar una altra ubicació.  
- Respecte a la interacció en bici:  
1. Escassa oferta de carrils bici i punts de préstec.  
2. Zones industrials i equipaments dotacions perifèrics manquen d'itineraris ciclistes adequats.  
3. Escàs hàbit dels ciutadans a usar la bici.  
- Respecte a la mobilitat en transport públic:  
1. Inadequat servei de transport públic urbà de bus per a fomentar-ne l'ús.  
2. Zones industrials i equipaments dotacionals perifèrics manquen de servei de transport públic.  
3. Escàs hàbit dels ciutadans a usar el transport públic.  
- Respecte a la mobilitat per als vianants:  
1. Escassa conversió en zona de vianants del nucli urbà.  
2. Itineraris per als vianants no accessibles a zones industrials i equipaments dotacionals perifèrics que manquen d'itineraris per als vianants adequats.  
3. Falta d'aparcaments alternatius en cas de convertir en zona de vianants/ampliar voreres dels vials cèntrics.  
- Respecte a l'aparcament:  
1. Escàs aparcament públic.  
2. No hi ha aparcaments dissuasius.  
  
Atesa la problemàtica que es diagnostica a Vila-real, el PMUS estableix 12 objectius generals desenvolupats en 14 objectius específics que considera que podrà aconseguir amb la implantació de les mesures proposades (actuacions), que s'estructuren en 10 programes.  
  
Els objectius generals que persegueix el PMUS són els següents:  
OG.1. Assegurar que el vianant continue sent el protagonista principal de la mobilitat a la ciutat habilitant itineraris i espais urbans de qualitat, còmodes, funcionals i accessibles per a la mobilitat a peu.  
OG.2. Fomentar l'ús de la bicicleta com a transport habitual dels ciutadans, i disposar una xarxa urbana de vies ciclistes segura, contínua i còmoda.  
OG.3. Aconseguir una quota més elevada de participació del transport col·lectiu, públic o privat, en els desplaçaments urbans.  
OG.4. Revisar i redefinir una jerarquia viària a la ciutat, que permeta una ordenació millor dels fluxos de trànsit per aquesta i que recupere el centre històric com a punt de trobada essencial de la ciutat i els ciutadans.  
OG.5. Aconseguir una ciutat accessible per a tots els ciutadans.  
OG.6. Realitzar una gestió adequada de l'estacionament que dote d'aparcament residents i que reordene l'espai urbà viari ocupat per l'estacionament en superfície, com a eina de canvi a altres modes de transport més sostenibles.  
OG.7. Aconseguir una distribució urbana de mercaderies àgil i ordenada.  
OG.8. Implementar en la normativa urbanística els nous criteris de mobilitat sostenible, perquè les actuacions urbanístiques futures garantisquen una mobilitat sostenible.  
OG.9. Afavorir la descarbonització del sistema de transport.  
OG.10. Millorar la seguretat viària i la convivència pacífica entre tots els usuaris de la via.  
OG.11. Informar, formar i educar en els principis i els objectius que es formulen en el PMUS i promoure l'ús racional del vehicle privat.  
  
OG.12. Millorar la gestió municipal de la mobilitat.  
  
D) Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
L'àmbit d'actuació del PMUS és el terme municipal de Vila-real.  
  
La documentació aportada indica que el PMUS de Vila-real descriu actuacions que són tant de caràcter supramunicipal com de caràcter municipal. S'hi especifica que les actuacions supramunicipals en matèria de mobilitat que requereix Vila-real, si bé s'enumeren i s'indiquen en el PMUS de Vila-real, no són objecte d'aquest, ja que aquestes les ha assumides el Pla de mobilitat metropolitana de Castelló (PMoMe Castelló), i són sotmeses a avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària amb la tramitació del PMoMe de Castelló.  
  
En aquest sentit, i tal com recull la notificació rebuda de l'Ajuntament de Vila-real, de data 3 de juny de 2019, l'actuació número 32 «Xarxa de rondes de circumval·lació», que descriu dues actuacions: la primera anomenada ronda sud-oest i la segona denominada ronda est o boulevard metropolità N-340, no han de considerar-se en l'avaluació ambiental estratègica per tractar-se d'actuacions que no s'inclouran en la redacció definitiva del PMUS.  
El PMUS de Vila-real recull, doncs, les actuacions de competència municipal, situades totes aquestes en sòl urbà consolidat (excepte un aparcament de pesats en sòl urbanitzable UHI4).  
D.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta tres alternatives:  
- Alternativa 0: Situació actual. Absència d'actuacions.  
Sense la posada en marxa de cap de les actuacions que preveu el PMUS, la mobilitat i l'impacte que aquesta té sobre el medi ambient seguirien la pauta actual, i acreixerien els problemes diagnosticats: com són la quasi inexistència del transport públic, l'ús excessiu del vehicle privat en distàncies curtes, a més, amb molt poca ocupació, o la falta d'infraestructures segures, que posen en risc vianants i ciclistes principalment, ja que manquen d'itineraris accessibles que en garanteixen la seguretat.  
- Alternativa 1. Model de mobilitat tradicional. Augment de la capacitat d'infraestructures.  
En aquesta alternativa 1, es plantejaria donar solució als problemes actuals de trànsit, mobilitat i aparcaments, que seguiria el model tradicional de mobilitat, és a dir, sense plantejar-se la reducció de l'ús del vehicle privat i donar solució als problemes detectats en l'apartat d'anàlisi i diagnòstic a través de la millora o nova creació de les infraestructures viàries necessàries per a donar cabuda als vehicles actuals i futurs.   
  
En aquest cas, continuen mantenint la prioritat els vehicles privats i el canvi del repartiment modal cap a les maneres sostenibles. Se circumscriu exclusivament a l'àmbit de l'educació i de la informació al ciutadà.  
- Alternativa 2 (esborrany PMUS). Canvi de model de mobilitat. Implantació del model de mobilitat sostenible.  
L'alternativa 2 suposa la implantació de les actuacions previstes en el PMUS. Es tractarà d'implantar un model de mobilitat urbana, amb criteris de sostenibilitat, de manera que es garantisca un ambient sa en què es puga caminar i pedalar per itineraris accessibles, segurs i atractius i en què els desplaçaments més llargs a les destinacions laborals, educatives, sanitàries i d'oci es resolguen mitjançant el transport públic, tot això en detriment de l'ús del vehicle privat.  
El model mobilitat apostarà per situar en el centre de la mobilitat les persones, seguit per l'ús de bicicleta, transport públic i, finalment, el vehicle privat.  
D.3. Característiques de la proposta  
Després d'estudiar i analitzar la situació en què es troba la mobilitat urbana de Vila-real, es defineix un pla de propostes d'actuació del PMUS segons horitzons temporals diferents (curt, mitjà i llarg termini) atenent fonamentalment la dificultat tècnica, econòmica i de l'organisme que participa en l'execució de la mesura.  
L'Ajuntament es fixa com a horitzó temporal per a tindre implantat aquest PMUS a final de l'any 2031, per la qual cosa divideix el termini total en els tres escenaris següents:  
I. Escenari a curt termini: actuacions més urgents que cal executar en el període 20192022.  
II. Escenari a mitjà termini: actuacions que cal executar en el període 2023-2027.  
III. Escenari a llarg termini: actuacions que cal executar en el període 2028-2031.  
Després de definir els «objectius» del PMUS, cal seleccionar l'escenari desitjable per a aconseguir aquests objectius, establir les estratègies que ha de seguir per a desenvolupar el PMUS, es proposen els «programes sectorials d'actuacions» que ha d'implantar el PMUS per a aconseguir el model de mobilitat sostenible desitjat a Vila-real.  
En el PMUS de Vila-real, es defineixen 10 programes sectorials d'actuacions, cada un dels quals té plans d'actuacions, en què es defineixen ja les propostes concretes d'actuacions que cal desenvolupar per a aconseguir els objectius i l'escenari desitjat del PMUS.  
Els hàbitats definits són els següents:  
Programa 1. Supressió de barreres físiques a la mobilitat per als vianants i ciclistes  
Programa 2. Mobilitat per als vianants i l'accessibilitat  
Programa 3. Mobilitat ciclista  
Programa 4. Mobilitat del transport públic  
Programa 5. Millores sobre el viari i l'estacionament  
Programa 6. Gestió del trànsit  
Programa 7. Millora mobilitat en centres atractors  
Programa 8. Integració de la mobilitat sostenible en l'urbanisme  
Programa 9. Integració de la mobilitat sostenible en el medi ambient urbà  
Programa 10. Implantació, seguiment i avaluació del PMUS  
  
Per a cada proposta d'actuació, s'elabora una «fitxa de proposta d'actuació» que inclou la informació següent:  
1. Objecte de la proposta  
2. Descripció de la proposta  
3. Mapa, croquis o plànol  
4. Responsable de la implantació  
5. Pressupost de la proposta  
6. Indicadors de seguiment  
7. Prioritat temporal  
  
S'indiquen, a continuació, els programes i les propostes d'actuació del PMUS.  
  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 4.4 del document inicial estratègic es realitza, en l'àmbit de terme municipal, el diagnòstic mediambiental, territorial i de la mobilitat abans de l'aplicació del PMUS de Vila-real.  
En l'apartat 4.5 del DIE s'analitzen els efectes previsibles sobre el medi ambient de les alternatives plantejades. En particular, l'apartat 4.5.3 indica els efectes previsibles de l'alternativa 2 (esborrany del PMUS). N'extraiem algunes consideracions realitzades en el DIE per a les actuacions proposades pel PMUS de Vila-real:  
- Disminuirà el consum d'energies no renovables, i es promourà el consum de combustibles renovables, com els biocombustibles, i altres energies més netes.  
- Es recuperaran espais públics disponibles, ja que s'haurà de destinar menys al trànsit i a infraestructures. Es millora la seguretat dels desplaçaments, es redueix l'accidentalitat i la focalització de les actuacions i es presta atenció especial a l'usuari més vulnerable. Disminueixen o desapareixen els problemes d'accidentalitat, accessibilitat, desigualtat social en la mobilitat.  
- Es millora la salut dels habitants gràcies a la reducció de la contaminació i el soroll, i també gràcies a la promoció de l'ús dels modes a peu i amb bicicleta (maneres més saludables).  
- Es millora la qualitat del medi ambient urbà i de la qualitat de vida dels habitants.  
  
En l'apartat 4.6 s'analitzen els efectes previsibles sobre els plans sectorials i territorials concurrents i en l'apartat 4.9 s'analitzen els efectes del PMUS en el medi ambient prenent en consideració el canvi climàtic, del qual cal destacar:  
- El desenvolupament de les propostes del pla poden generar la disminució d'emissions pel conjunt del sistema de transport, ja que es disminueixen els viatges amb automòbil privat.  
- Reducció de consum energètic: el PMUS planteja actuacions encaminades a foment de vehicles que utilitzen energies menys contaminants (elèctric, gas natural, biodièsel, etc.), tant en l'àmbit privat com per a vehicles de repartiment de mercaderies, fins i tot per a vehicles municipals. També es plantegen actuacions per al foment de les polítiques de vehicle compartit, o l'augment de la captació del transport públic i dels modes no motoritzats com la bicicleta, etc., de manera que amb les actuacions plantejades es generarà una reducció del consum energètic associat a la mobilitat.  
- Reducció de contaminació atmosfèrica: L'aposta per un model de ciutat compacta, en què s'establisquen polítiques de reducció de mobilitat en vehicle privat i es fomente el transport públic col·lectiu i transport no motoritzat suposarà una millora a llarg termini en les emissions atmosfèriques (CO2, NOx i PM10). A més, es plantegen altres actuacions, com poden ser l'ús d'aparcaments de dissuasió, la conversió en zona de vianants de més carrers al nucli urbà, o la restricció de vehicles pesants, que també contribueixen a la disminució d'emissions atmosfèriques, ja que es redueix el nombre de vehicles al nucli urbà.  
  
- Reducció de contaminació acústica: el Programa d'actuacions del PMUS preveu la majoria de les accions definides en el paràgraf anterior, per a disminuir els nivells d'emissió produïts pels vehicles privats, entre les quals destaquen: usar paviments fonoabsorbents, controlar el nivell de soroll dels vehicles, limitar circulació de pesats al centre de la ciutat, peatonalitzar més carrers, limitar velocitat en zones residencials, fomentar el transport públic i el no motoritzat.  
  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA Consulta Informe  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Mobilitat Urbana 7/2/2019 28/6/2019  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Planificació 7/2/2019 18/4/2019  
C. AGRICULTURA, MA, CC i DR - SDG CANVI CLIMÀTIC I QUALITAT AMBIENTAL - Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació  
 7/2/2019 1/3/2019  
C. AGRICULTURA, MA, CC i DR - SDG DEL MEDI NATURAL - Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (VVPP) 7/2/2019   
SERVEI TERRITORIAL URBANISME - CASTELLÓ 7/2/2019 11/2/2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació d'Infraestructura Verda i Paisatge - PAISATGE 1/7/2019  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web www.agroambient.gva.es/eae junt amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, als serveis i als llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri dels modes de transport, apostant, fonamentalment, pels que tenen més eficàcia ambiental i social: transport públic enfront del privat i modes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap als nous modes de transport com mesures dissuasives. Per a això, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents tipus de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, que disminuirà la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal, prioritzar els modes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, alhora, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
  
En aquest sentit, s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'ha d'acompanyar dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, que particularitzen les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els criteris anteriors, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Vilareal en funció de les propostes realitzades, i es parteix de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS Vila-real amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de Castelló, en què les previsions i les actuacions no són objecte del PMUS de Vila-real (encara que es descriuen) i, per tant, tampoc d'aquesta avaluació ambiental.   
El PMUS de Vila-real atén el que, referent a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Vila-real s'ha de dur a terme sobre les propostes que són de competència municipal.  
Analitzem, a continuació, els 10 programes en què s'estructura el PMUS de Vila-real:  
1. Supressió barreres físiques a la mobilitat per als vianants i ciclistes (prog. 1).  
Les mesures proposades pretenen la permeabilitat de les infraestructures de comunicació com poden ser la del ferrocarril València-Barcelona, l'N-340 i l'AP7 perquè puguen albergar i donar continuïtat als itineraris per als vianants i/o ciclistes adequadament. També inclou la permeabilització de la séquia Major en el tram urbà.  
  
Tal com recull la documentació aportada, algunes d'aquestes actuacions són de caràcter supramunicipal i, encara que descrites en l'esborrany del PMUS, no són objecte d'actuació municipal, i l'avaluació ambiental de les quals s'ha de fer en els instruments supramunicipals que preveuen aquestes actuacions en el supòsit que aquelles queden sotmeses per la legislació vigent al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. Entenem, per tant, que els carrils bici o itineraris per als vianants que siguen requerits pel PMUS que requerisquen la permeabilització de les infraestructures indicades en el programa 1 s'han d'incorporar en els projectes de construcció respectius.  
L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 18 d'abril de 2019, indica que hauria de tindre's en compte, com a criteri general, que el titular de la infraestructura que constitueix la barrera a la permeabilitat hauria de ser el responsable de la seua solució. Hi afig que, en l'actuació núm. 2 «Millora de la permeabilitat per als vianants i ciclistes en la carretera N-340», hauria d'incloure's, també, la carretera N-340a, en què es desenvoluparà l'actuació del Bulevard de la Plana, que permetrà la connexió de l'itinerari per als vianants i els ciclistes del nucli urbà amb Almassora i Castelló.  
  
2. Mobilitat per als vianants i accessibilitat universal (prog. 2).  
Són mesures tendents a reorganitzar l'espai públic del viari en sòl urbà de Vila-real, a fi de recuperar espai per al vianant i el ciclista en condicions de seguretat i comoditat, la qual cosa comporta actuacions de reurbanització, en fases programades, de les vies públiques afectades per la proposta de jerarquització de vials: creació de zones 30, carrers per als vianants, itineraris segurs, etc. Es proposen actuacions per a millorar la mobilitat i la seguretat en el desplaçament de vianants i, en particular, de persones amb mobilitat reduïda.  
La reurbanització gradual dels vials que es proposa contribuirà efectivament a diversos dels objectius ambientals: calmat de trànsit, emissió de gasos més baixa, reducció de la contaminació acústica, disminució de zones d'aparcament amb la conseqüència de disminució del trànsit d'agitació.  
Cal destacar, no obstant això, que la proposta d'itinerari per als vianants a l'Hospital de la Plana es desenvoluparà, en un primer tram, en sòl urbà i, posteriorment, en un segon tram sobre sòl no urbanitzable (en paral·lel a la CV-185). Aquesta actuació està afectada per la proposta núm. 1 de millora de la permeabilitat per als vianants i els ciclistes en el pas inferior del camí Vell de Borriana sota l'FFCC i per la proposta núm. 2 de supressió de barreres en la CV185. Tal com s'indicava anteriorment, es considera que l'execució de l'itinerari per als vianants en sòl no urbanitzable s'avaluarà en el projecte de construcció corresponent en el supòsit que estiga sotmés al procediment d'avaluació ambiental d'impacte.  
  
3. Mobilitat amb bicicleta (prog. 3)  
Són mesures conduents a augmentar la infraestructura ciclista: crear una xarxa d'aparcaments segurs per a bicicletes privades, millorar les condicions de seguretat dels seus usuaris i implantar un servei de préstec de bicicletes públiques («BICIVILA'T»). En concret, amb la proposta de creació de ciclocarrers (ciclistes i vehicles en calçada) i de carrils bici (carril bici segregat en calçada) es propicia l'accés dels ciutadans a un mode de transport més saludable i sostenible, que ha de coordinar-se amb les mesures de reurbanització per als vianants.  
  
La proposta de creació de la xarxa de vies ciclistes (fig. 15, p. 114 del PMUS) mostra que la majoria d'aquestes vies es duen a terme en zona urbana o urbanitzable, a excepció de dues actuacions:  
- En el cas de la xarxa ciclista que discorre al costat de la futura ronda sud-oest, la via ciclista queda inclosa en el projecte de construcció, recentment adjudicat (abril 2019) per la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. El Projecte ronda sud-oest de Vila-real va ser objecte d'avaluació ambiental d'impacte (exp.: 422/2003-AIA), i es va emetre estimació d'impacte ambiental, amb condicions, en data 10/5/2004, amb resolució definitiva (supressió de condicionants) de data 12/7/2004.  
Tal com recull la documentació aportada, aquesta actuació és de caràcter supramunicipal, per la qual cosa no és una actuació objecte del PMUS de Vila-real.  
- En el cas de la via ciclista al costat de la CV-185, cal indicar que queda pendent d'executar el tram entre la glorieta de l'Hospital de la Plana fins al nucli urbà de Vilareal, tram que queda afectat per l'ampliació del pas superior de la CV-185 sobre l'N340 i per les actuacions en el pas inferior camí Vell de Borriana sota la línia de ferrocarril.  
  
En data 18 d'abril de 2019 es rep informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat que, referent a l'afecció a les zones de servitud d'infraestructures de titularitat autonòmica, indica, en relació amb l'actuació núm. 21, que el carril bici que discorre paral·lel a la CV-185 té continuïtat fins al terme de Borriana, per la qual cosa hauria de mostrar-se en el document presentat.  
El tram de carril bici que, en paral·lel a la CV-185, queda pendent d'ampliació fins al nucli urbà discorre, en un primer tram, per sòl no urbanitzable, des de la glorieta de l'Hospital de la Plana fins a la glorieta d'entrada al nucli urbà, i la resta en sòl urbà. Per tant, el tram d'ampliació del vial ciclista, igual que indicàvem amb l'ampliació de l'itinerari per als vianants, haurà de ser avaluat en el projecte corresponent de construcció d'ampliació del pas superior de la CV-185 en el supòsit que estiga sotmés al procediment d'avaluació ambiental d'impacte.  
  
Igualment, el Servei de Planificació indica que han d'incloure's en la xarxa de vies ciclistes les propostes en la Xarxa d'Itineraris no Motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM).  
  
L'informe del Servei de Mobilitat Urbana, rebut en data 28 de juny de 2019, proposa que el PMUS tinga en compte que el Pla de mobilitat metropolità de Castelló (PMoMe), previsiblement, ha d'incloure la implementació d'un servei metropolità de préstec de bicicleta pública dockless (sense necessitat d'infraestructura d'ancoratge), per la qual cosa el PMUS pot tindre-ho en compte identificant possibles punts on s'habilite l'aparcament d'aquestes bicicletes perquè aquest sistema de préstec de bicicletes no es faça d'una manera desordenada al nucli de la població. A més, indica que el PMUS ha d'incloure la identificació de la xarxa ciclista estructurant dins del municipi, amb l'objectiu que els principals centres generadors de mobilitat queden units mitjançant aquesta xarxa.  
  
4. Mobilitat del transport públic (prog. 4)  
Les propostes realitzades en el PMUS contribueixen a l'augment d'oferta del transport públic amb autobús, mitjançant la creació d'un servei municipal de transport públic d'autobús que cobrisca el nucli urbà, les zones industrials i residencials extensives (Madrigal), l'adequació i la millora tecnològica de parades d'autobusos, la creació d'una estació d'autobusos (ubicació proposada al pàrquing del c/ Comte de Ribagorça), millores en el sistema tarifari, implantació d'un sistema d'ajuda a l'explotació (SAE) i sistema de prioritat de pas a autobusos en interseccions.  
Són, per tant, propostes que promouen l'ús del transport públic, en detriment del privat, amb els beneficis ambientals consegüents per la reducció de contaminants, i la millora de la qualitat dels ciutadans.  
  
  
L'informe del Servei de Mobilitat Urbana, rebut en data 28 de juny de 2019, indica:  
- Respecte a la proposta núm. 25 «Noves línies de bus urbà i interconnexió amb les línies interurbanes de bus» recomana que s'esmente la necessitat d'adequar els nous mapes concessionals a la proposta d'oferta urbana, per a assegurar la complementarietat i la intermodalitat entre les dues xarxes.  
- En relació amb la proposta núm. 27 «Nova estació d'autobusos», el Servei de Mobilitat dubta de la funció intermodal d'aquesta nova estació, per la qual cosa indica que convindria revisar-ne la ubicació i proposar-ne una de nova, en sòl urbà, en què es justifique adequadament l'existència d'intermodalitat.  
  
5. Millores sobre el viari i l'estacionament (prog. 5)  
En relació amb les millores de la xarxa viària, les propostes estan encaminades a l'adequació de la xarxa viària per a permetre la redistribució de l'espai públic entre els modes de transport (i el seu objecte és, fonamentalment, la mobilitat per als vianants i els ciclistes), de conformitat amb la proposta de jerarquització de carrers i seccions tipus, així com diverses actuacions puntuals de correccions de situacions anòmales per a la circulació.  
  
De les actuacions proposades per a la millora de la xarxa viària, cal destacar:  
- Actuació núm. 32 «Xarxa de rondes de circumval·lació», en què es proposen dos trams:  
- Ronda sud-oest, ja comentada, i que no és objecte del PMUS.  
- Ronda est o boulevard metropolità N-340, que comunica la carretera ronda sudoest amb la CV-185, l'N-340 i l'N-340a al nord de Vila-real. Aquesta actuació implicaria, també, l'execució d'una nova variant est de l'actual N-340 (titularitat del Ministeri de Foment).  
  
Referent a la ronda est o boulevard, la documentació aportada la recull com una actuació supramunicipal, per tant, no són objecte del PMUS proposat.   
La notificació de l'Ajuntament de Vila-real, de data 3 de juny de 2019, sol·licita la noconsideració d'aquestes actuacions en l'avaluació ambiental estratègica, ja que aquestes no s'inclouran en la redacció definitiva del PMUS.  
En l'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat es realitzen diverses consideracions referent a la proposta de la ronda est, entre altres, que ha de corregir-se l'apartat 15 del punt 4.6 del DIE (p. 19). En concret, indica que ha d'eliminar-se el subapartat h «Eliminació de la travessia de l'N-340 a Vila-real, amb execució de la variant est N-340», per les raons que addueix l'informe (no es fa necessari un eix de circulació nou, per la qual cosa la variant est de l'N-340 no està prevista per l'Estratègia UNE).  
- Actuació núm. 33 «Remodelació seccions de viaris urbans». En general, les actuacions estan encaminades, com indicàvem, a l'adaptació del viari públic a la redistribució espacial considerant la mobilitat de vianants i ciclistes. Hi destaca l'actuació denominada «Tram CV-220 urbana, des de ronda sud-oest fins a AP-7», en què se'n proposa l'ampliació per a adaptar-se a les alineacions del PGOU (la secció actual de 14 m passaria a 36 m).  
L'informe del Servei de Planificació, rebut en data 18/4/2019, indica que el tram de la CV-20 pròxim al pas superior sobre l'AP-7 és de titularitat autonòmica, per la qual cosa «qualsevol actuació a les zones de servitud de les carreteres de titularitat autonòmica haurà de ser autoritzada pel Servei Territorial d'Obres Públiques de Castelló».   
  
Atenent el que requereix el Servei de Planificació i considerant que les actuacions de caràcter supramunicipal no són objecte d'avaluació d'aquest esborrany de PMUS, en general, cal indicar que les actuacions proposades per a millora de la xarxa viària afavoriran la recuperació de l'espai urbà en favor dels vianants i els ciclistes, amb la distribució adequada de l'espai entre les necessitats dels diferents modes de transport.  
  
De manera coordinada amb les actuacions de millora de la xarxa viària, el PMUS proposa diverses propostes per a la millora de la gestió de l'estacionament que inclou, entre altres actuacions, la creació d'aparcaments dissuasius a la perifèria (en quatre emplaçaments: est, oest, nord i sud), aparcaments per a vehicles pesants (en tres localitzacions: oest, nord i sud; ampliació de l'aparcament al costat de l'estació de ferrocarril; regulació d'aparcaments de rotació (ORA); etc. Aquestes actuacions es proposen en sòl urbà o sòl dotacional, que requerirà la modificació de l'instrument de planificació corresponent).  
  
En relació amb la proposta núm. 38 «Aparcaments de dissuasió per a vehicles als afores», l'informe del Servei de Mobilitat Urbana, rebut en data 28 de juny de 2019, considera que, donada la ubicació proposada per a aquests al nord i a l'oest, s'utilitzaran per a les zones industrials i no com a dissuasió al conductor per a accedir al nucli de Vila-real. Per això, indica que el PMUS hauria d'identificar alguna ubicació, encara que siga efímera o provisional en solars sense edificar encara, en sòl urbà, que siguen més concordes amb aquest objectiu.  
6. Millora de la gestió del trànsit (prog. 6)  
El PMUS proposa, sobre la base de la jerarquització viària proposada, una sèrie de mesures encaminades a millorar la gestió del trànsit amb l'objectiu d'augmentar la seguretat en els diferents modes de transport. Aquestes actuacions afavoriran la conscienciació de la ciutadania davant de la nova concepció de la mobilitat.  
S'hi inclouen, entre les mesures, un pla de regulació del repartiment de mercaderies que comprén la creació d'una ordenança municipal que regule les operacions logístiques de repartiment de mercaderies al nucli urbà, així com la realització d'un estudi de necessitats de places reservades a la càrrega i la descàrrega de mercaderies, el foment de l'ús de vehicles de repartiment menys contaminants i la creació d'un centre de transport per a vehicles de gran tonatge. En concret, es proposa situar aquest centre de transport en una parcel·la que el Pla general qualifica com a Sistema General d'Equipament Comunitari tipus GEC11 «Aparcament en superfície», situada a la perifèria de la ciutat, al camí Miralcamp, al costat de la futura ronda sud-oest.  
Aquest conjunt de mesures preveuen la distribució de l'espai públic atenent les funcions dels distints vials i les necessitats de la ciutadania.   
  
  
7. Millora de la mobilitat en centres atractors (prog. 7)  
En general, comprén l'elaboració de plans de mobilitat en zones industrials, grans empreses, zones escolars, centres esportius, etc. Es recolza en actuacions prèvies del PMUS i incentius econòmics que afavorisquen els desplaçaments a peu o amb bicicleta, així com l'ús del transport col·lectiu.  
  
8. Integració de la mobilitat sostenible en l'urbanisme (prog. 8)  
La implantació de moltes de les actuacions proposades en el PMUS requereix adequar i/o modificar el planejament municipal (PG) per a integrar els criteris de mobilitat sostenible en l'urbanisme. Comprén actuacions de requalificació de sòls, incorporació de normativa urbanística, modificacions puntuals del PG, modificació de dotacions, etc.  
  
  
9. Integració de la mobilitat sostenible en el medi ambient urbà (prog. 9)  
Es proposen dos plans d'actuació:  
1. Pla de millora de la qualitat dels espais urbans. Se centra, fonamentalment, en actuacions de remodelació urbanística.   
En primer lloc, a la zona comercial de la plaça Bayarri i la plaça Sant Pasqual, així com la integració d'espai públic a la séquia Major. Són actuacions que milloren l'accessibilitat per als vianants a l'àmbit de la zona comercial i la creació d'aparcaments subterranis per a pal·liar el dèficit existent.  
En segon lloc, es proposa seguir la redacció del Pla estratègic de la séquia Major i els seus voltants (PESM), l'objectiu del qual és dissenyar un full de ruta d'actuacions sobre la séquia Major i l'espai públic que l'acompanya. Es pretén crear un eix de mobilitat per als vianants i ciclistes, que integre aquest espai al nucli urbà.  
2. Pla de disminució de la contaminació acústica i atmosfèrica Entre les actuacions proposades s'inclouen: la disminució del trànsit rodat al nucli urbà, la implantació de pantalles acústiques en l'N-340 i FFCC, implantació de paviments fonoabsorbents en vies urbanes de més trànsit, la intensificació de campanyes i mesures de control de la velocitat. Es complementa amb actuacions per al foment d'ús de vehicles d'energies menys contaminants: punts de recàrrega per a vehicles elèctrics, flotes municipals i de transport públic amb vehicles menys contaminants, incentius econòmics, etc.  
  
  
10. Implantació, seguiment i avaluació del PMUS (prog. 10)  
Aquest programa recull la necessitat de reestructurar les competències municipals en matèria de mobilitat (creació de l'Oficina Municipal de Mobilitat i de l'Observatori de la Mobilitat), així com la d'elaborar un pla de conscienciació ciutadana amb l'objectiu específic d'informar i educar la població.  
  
Vegem, a continuació, altres consideracions contingudes en les consultes realitzades:  
El Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, en l'escrit rebut en data 18 d'abril de 2019, posa de manifest que el PMUS de Vila-real és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent. No obstant això, tal com s'ha indicat en aquest informe, el Servei de Planificació indica:  
1. Les correccions que cal fer en la redacció del PMUS, fonamentalment en allò relacionat amb les actuacions de caràcter supramunicipal (Pla de transport de Castelló i el seu entorn, actuacions relacionades amb el Programa estratègic per a la millora de la mobilitat, infraestructures i el transport de la Comunitat Valenciana UNE).  
2. L'afecció que les actuacions del PMUS de Vila-real tindran amb les zones de servitud d'infraestructures de titularitat autonòmica (actuacions de mobilitat per als vianants i els ciclistes relacionades amb la CV-20 i la CV-185),   
3. La necessitat de complementar en l'àmbit del PMUS de Vila-real la Xarxa d'Itineraris no Motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM).  
4. L'aclariment que la ronda est o el bulevard metropolità N-340 (prevista en el PMUS) no és una actuació prevista en UNE. Ara bé, sí que està prevista la transformació de l'N340a en un bulevard de caràcter urbà (bulevard del pla) que unisca Castelló, Almassora i Vila-real.  
  
5. La delimitació de les competències de la Subdirecció General de Mobilitat en relació amb la redacció dels projectes i l'execució de les obres d'infraestructures de transport de titularitat autonòmica, sense cap compromís econòmic amb la proposta de finançament del PMUS de Vila-real.  
  
Pel Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat remet informe en data 28 de juny de 2019, que, entre altres aspectes, indica que l'àmbit i el contingut del PMUS s'estimen adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana. Així també, el Pla de mobilitat completat amb els aspectes recollits en l'informe ha de remetre's al Servei de Mobilitat de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Vila-real, segons el que preveu l'article 10 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet informe, rebut en data 11/2/19, que indica que no té cap observació a efectuar dins del tràmit previst en l'article 51 de la LOTUP. Informa que, com que no es tracta d'un instrument de planejament urbanístic, l'aprovació definitiva del pla no correspon a aquest servei territorial d'urbanisme.  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet informe de data 1 de juliol de 2019, en què se sol·licita la incorporació al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura amb el contingut que especifica aquest informe.  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet informe, rebut en data 1 de març de 2019, que indica:  
  
- El PMUS de Vila-real ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana contra el canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la seua revisió (pendent d'aprovació).  
- El municipi de Vila-real disposa del Pla acústic municipal (PAM) des de l'any 2009 i revisat en el 2017. La font de soroll principal en l'àmbit de l'actuació derivat del PAM és el trànsit rodat. Entre les accions del Pla acústic municipal destaca l'elaboració del PMUS de Vila-real, la redacció d'ordenances municipals de protecció de la contaminació acústica, la utilització de paviment fonoabsorbent en els vials.   
  
- El municipi de Vila-real queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES100303 Millars-Penyagolosa (àrea costanera). S'informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire en els últims anys no s'han registrat superacions dels valors establits en el Reial decret 102/2001. No obstant això, el valor d'ozó és elevat en l'àmbit estatal i des de l'any 2010 fins al 2017 s'han registrat superacions del valor objectiu d'ozó en diferents estacions (Onda, Castelló-Penyeta i l'Alcora).  
- Informa, també, sobre els aspectes següents que han de considerar-se en la redacció del PMUS Vila-real:   
- El Pla de mobilitat metropolitana sostenible de l'Àrea de Castelló (PMoMe Castelló) proposa actualitzar el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1003 Millars-Penyagolosa (àrea costanera).  
- La Comissió de Seguiment del Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1003 Millars-Penyagolosa (àrea costanera) va proposar, en data 18 de febrer de 2018, l'elaboració d'un pla metropolità de caràcter urbà, així com també l'actualització del Pla industrial vigent des de 2008.  
  
Pel que indica l'informe esmentat del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS de Vila-real, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia valenciana contra el canvi climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1003.  
  
  
Valoració  
Tenint en compte la informació anterior i analitzades les propostes del PMUS de Vila-real, s'entenen que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren per a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als modes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció corresponent de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
  
El PMUS proposa tres tipus d'indicadors per al seguiment del pla: els indicadors globals, els indicadors mediambientals d'efectes del PMUS i els indicadors d'actuació.  
Els indicadors mediambientals estan igualment recollits en el DIE (apartat 4.10. «Descripció de les mesures previstes per al seguiment ambiental del pla»), i es distingeix entre els indicadors sobre el consum d'energia i els indicadors sobre la incidència en el medi ambient. No obstant això, són necessàries les consideracions següents:  
1. S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que cal aconseguir.  
2. Cal especificar les metodologies de càlcul proposades per a l'avaluació dels indicadors següents:  
- «IND1. Ús de vehicles menys contaminants», en què s'avalua la reducció d'emissió Tm GEI CO2/any. Aquest indicador queda vinculat a l?»IND6. Emissions de gasos d'efecte d'hivernacle del sector transport».  
- «IND2. Consum total d'energia per part del sector transports», en què s'avaluen les tones equivalents de petroli (Tep).  
- «IND9. Estacionament de pesats als afores», en què s'avalua el nombre de pesats/any.  
3. Hauria d'incorporar-se als indicadors ambientals l'avaluació del nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que són representatives del model de mobilitat proposat. Referent a això, cal indicar que entre els indicadors d'actuació (per al seguiment del PMUS) es proposa, en l'actuació núm. 76, d'implantació de pantalles acústiques en N-340 i FFCC, la utilització de l'indicador «Disminució nivell acústic aconseguit en dB».   
  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i els programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica es pot aplicar als plans de mobilitat.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vila-real, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, cal considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vilareal no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de Vila-real, no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable i, havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vila-real no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vila-real, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació del programa conforme a la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
  
1. La redacció definitiva del PMUS de Vila-real ha de concretar els aspectes següents:  
1. Especificar les actuacions que poden afectar els espais i els elements naturals que tenen protecció ambiental (la Xarxa Natura 2000 Desembocadura del riu Millars, l'Espai Natural Protegit del Paisatge Protegit del Millars i vies pecuàries) i, si escau, sol·licitar consulta a l'òrgan competent en la matèria.  
2. Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent i consum d'energia (Tep).  
3. Incorporar procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
4. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal assolir.  
2. El PMUS ha d'atendre les consideracions que ha realitzat l'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat rebut en data 18/4/2019.  
3. El PMUS es completa amb la documentació requerida pel Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat en l'informe rebut en data 28 de juny de 2019, i se sol·licita informe previ a l'aprovació definitiva per l'Ajuntament, que incorpore, si escau, les determinacions que aquest indique.  
4. Les modificacions que es deriven del PMUS de Vila-real que afecten el Pla general d'aquest municipi s'inclouran en el Pla general en tramitació.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no es procedeix a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vila-real en el termini màxim de quatre anys des que s'ha publicat. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vila-real, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que inclou l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa es comunica perquè en tingueu coneixement i tinga els efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent, i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries  
Promotor: Ajuntament d'Agullent  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: municipi d'Agullent (València)  
Expedient: 23-2019-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 26 de setembre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries d'Agullent, en els termes següents:  
En data 28 de gener de 2019 es rep de l'Ajuntament d'Agullent, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de València, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries.  
  
Documentació aportada  
En data 28 de gener de 2019 es rep de l'Ajuntament d'Agullent la documentació següent en format digital: document inicial estratègic, esborrany de la modificació i annex subsanatori, estudi d'integració paisatgística i annex, informe de viabilitat econòmica i annex subsanatori de documentació presentada.  
El 28 de juny de 2019 es va presentar per l'Ajuntament documentació complementària conseqüència de requeriment efectuat: nivells sonors, recollida de residus, captació i consum d'aigua, informe acústic i informe de l'arquitecte municipal.  
  
Planejament vigent  
El municipi d'Agullent disposa, com a document de planejament urbanístic, de normes subsidiàries, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en data 29 de desembre de 1989. No havent sigut sotmeses a avaluació ambiental tenint en compte la data en què es van aprovar.  
D'acord amb la documentació aportada i la informació del sistema d'informació geogràfica d'aquesta conselleria, el planejament vigent qualifica la zona objecte de la modificació com a sòl urbà industrial, polígon Els Planets IP4 B i sòl no urbanitzable comú.  
Imatge I - Pla de vigent de classificació. Font: esborrany del pla al qual s'ha afegit simbologia de qualificació sòl: SU I IP4 B, sòl urbà industrial, polígon industrial Els Planets IP4 B i SNU, sòl no urbanitzable comú.  
  
  
Objecte de la modificació  
La modificació té per objecte la redelimitació del sector restant no desenvolupat de vora urbana industrial de la IP4B Els Planets de les normes subsidiàries a la zona est, cosa que comporta la reclassificació de 2.993,29 m² de sòl no urbanitzable comú.  
El sector que cal redelimitar és actualment sòl urbà industrial sense edificar i té una superfície total de 7.662,59 m², distribuïts en 2.916,01 m² per a vials i rotonda, 2.030,52 m² de zona verda, 2.069,45 m² de sòl industrial privat i 646,61 m² per a zona de protecció d'autovia i ferrocarril.  
La modificació proposada redelimita el sòl urbà industrial i l'augmenta en 2.993,29 m² a costa de sòl no urbanitzable comú, de manera que l'àmbit quedaria amb les superfícies següents: superfície total: 10.655,88 m², amb vials i rotonda; 2.219,30 m², zona verda de 2.370,66 m² i sòl industrial privat de 4.158,51 m²; zona de protecció d'autovia i ferrocarril 1.189,22 m² i aparcament 718,19 m².  
D'acord amb la documentació presentada: el planejament municipal no disposa de fitxa de gestió per a aquesta resta o vora de sòl urbà industrial, que es refereix als paràmetres del sòl industrial preferent IP4 casa Molina Planets:   
- Nombre de plantes: lliure   
- Coeficient volumètric: 7,5 m3/m2 parcel·la   
- Reculades: 5 m sobre línia de façana   
- Ocupació permesa: 70 % de la parcel·la   
- Separació a bogues: 3 m lateral i posteriors sobre parcel·les confrontants   
Amb aquestes dades d'edificabilitat, ocupació i reculades, l'edificabilitat potencial de la resta de sòl urbà industrial màxima s'estima en 4.728,27 m2t, tenint en compte:   
1. La parcel·la industrial completa (sòl privat + proteccions sectorials) seria de 2.716,06 m2s, amb ocupació màxima del 70 % suposa 1.901,24 m2s, impossible de materialitzar, ja que amb proteccions, i reculades a bogues, que suposa permís d'edificació dins de la línia d'edificació de ferrocarril, com s'ha aprovat per a altres naus, permet una ocupació real de 1.576,09 m2s.  
2. Aplicant l'edificabilitat de 7,5 m3/m2 de parcel·la a la parcel·la total de 2.716,06 m2s s'obtindria una edificabilitat potencial de 20.370,45 m3.   
3. Suposant una alçària mitjana per a nau industrial de 3,5 metres, s'obté una superfície construïda màxima de 5.820,13 m2ct.   
  
4. Amb l'alçària de cornisa de 10,50 ml només serien possibles tres plantes, per la qual cosa aquestes plantes sobre parcel·la màxima ocupable de 1.576,09 m2s obté una superfície real construïda màxima de 4.728,27 m2t.   
  
Amb això, els paràmetres obtinguts serien:   
EI Edificabilitat industrial 4.728,27 m² sostre   
IEI Índex d'edificabilitat industrial 0,6171 m2t/m2s   
  
Amb la modificació pretesa, els paràmetres seran:  
EI Edificabilitat industrial 7.313,54 m² sostre   
IEI Índex d'edificabilitat industrial 0,6863 m2t/m2  
  
Es considera un màxim de dues plantes per a la nova nau industrial, que anul·le la desproporcionada edificabilitat establida en 7,5 m3/m2 parcel·la.  
Es proposa la fitxa següent de gestió per al nou àmbit:  
  
UNITAT D'EXECUCIÓ EN SÒL URBÀ CODI UE1  
CLASSIFICACIÓ DEL SÒL Urbà: industrial (INA)  
ÀREES DE REPARTIMENT Única  
ÚS DOMINANT Industrial aïllat  
SISTEMA D'ORDENACIÓ Edificació aïllada  
TIPOLOGIA EDIFICATÒRIA Bloc exempt  
SUPERFÍCIE TOTAL 10.655,88 m²  
  
  
Usos lucratius m² sòl m² sostre Usos dotacionals m² sòl %  
Residencial Espais lliures 2.370,66 22,25  
Industrial 5.347,72 7.313,54 Equipaments públics   
Terciari Xarxa viària 2.937,49 27,57  
Total 5.347,72 7.313,54 Total 5.308,15 49,82  
  
  
  
Imatge II - Detall de situació actual del planejament en l'àmbit de la modificació.  
Imatge III - Detall de proposta de modificació.   
  
Justificació de la modificació  
La proposta de modificació de l'ordenació detallada i reclassificació de sòl no urbanitzable per a reordenació de vora de sòl urbà industrial pretén donar viabilitat econòmica al sòl urbà industrial sense edificar en aquesta zona, tenint en compte les càrregues resultants del sòl per a l'execució de vials, rotonda, zona verda i zones de protecció d'autovia i ferrocarril.  
D'aquesta manera s'amplia la superfície destinada a ús industrial privat amb la finalitat que la iniciativa privada puga, amb una única parcel·la restant, sufragar les importants despeses que genera el planejament.  
  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, conforme al que disposa l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulten les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
14/3/2019 Servei d'infraestructura verda i paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge, Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
14/3/2019 27/8/2019 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge, Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
14/3/2019 Consorci per a l'execució del pla zonal 5, àrea de gestió V5  
14/3/2019 Confederació Hidrogràfica del Xúquer   
14/3/2019 Servei Territorial de Medi Ambient de València (acústica), Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
14/3/2019 16/4/2019 Administrador d'infraestructures ferroviàries (ADIF)  
14/3/2019 15/4/2019 Demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, Ministeri de Foment  
 7/2/2019 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
  
  
Els informes rebuts junt amb l'Informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina web següent: www.agroambient.gva.es/eae.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (07/2/2019): indica que no es derivaran efectes significatius en matèria de l'ordenació urbanística estructural, i que l'òrgan ambiental i territorial és la Comissió d'Avaluació Ambiental.  
S'efectuen una sèrie de consideracions territorials:  
«Atés que el 72 % de l'àmbit ja està classificat com a sòl urbà i que l'entitat superficial de l'actuació (10.655,88 m²) és insuficient per a la configuració d'un sector de sòl urbanitzable, i malgrat no estar urbanitzat l'àmbit d'actuació, s'admet la classificació com a sòl urbà subjecte al desenvolupament d'una unitat d'execució. Això en aplicació de l'article 25.2.b de la LOTUP.  
Com que es tracta d'una modificació de l'ordenació vigent, s'ha de justificar el compliment de l'apartat III.8.2 de l'annex IV de la LOTUP, de manera que l'ordenació modificada tinga un estàndard dotacional global igual o superior al de l'ordenació vigent, referits a l'àmbit de la modificació».  
  
- Administrador d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF) (16/4/2019): indica que la modificació ara presentada ha canviat la delimitació i s'ajusta a un àmbit que no està afecte al sector ferroviari i, en conseqüència de ser així, no hi ha inconvenient en la tramitació.  
  
Assenyala que l'informe s'emet sense perjudici que l'instrument de planejament s'haja sotmés a l'informe preceptiu del Ministeri de Foment regulat en l'article 7.2 de la Llei 38/2015, de 30 de setembre, del sector ferroviari.  
  
- Demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana. Ministeri de Foment (15/4/2019): s'efectuen les consideracions següents:  
«1. Es reflecteixen en els plans, a una escala adequada, i en la part normativa de l'instrument, les zones de protecció del viari estatal (zona de domini públic, zona de servitud i zona d'afecció), i l'aresta exterior de l'esplanació a partir de la qual es fiten aquestes zones, i s'han d'indicar en la memòria i/o les ordenances les limitacions establides per a aquestes zones en la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, i el seu Reglament general (RD 1812/1984, de 2 de setembre).  
2. Es mostren en els plans, a una escala adequada, i en la part normativa de l'instrument, la línia límit d'edificació i l'aresta exterior de la calçada a partir de la qual es fita la línia esmentada.  
3. D'acord amb el que estableix l'article 33.7 de la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres la classificació i la qualificació de terrenys inclosos en la zona de limitació a l'edificabilitat, es no poden modificar en cap cas si això està en contradicció amb el que estableix aquesta llei, que ha de ser recollit expressament en instrument de planejament urbanístic.  
4. L'execució de qualsevol mena d'actuació que es trobe dins de les zones de protecció de les carreteres estatals queda regulada pel que estableix la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, i el Reglament general de carreteres (RD 1812/1994, de 2 de setembre) i, en concret, pel que estableix el títol III «Ús i defensa de les carreteres».  
  
5. Ni els desenvolupaments urbanístics previstos ni les seues obres de construcció han d'afectar el drenatge actual de les carreteres estatals i les seues xarxes d'evacuació no han d'aportar abocaments als drenatges existents en aquelles.  
6. La il·luminació que cal instal·lar en els desenvolupaments previstos no ha de produir enlluernaments al trànsit que circula per les carreteres de l'Estat.»  
  
L'informe indica que aquestes consideracions s'haurien de tindre en compte en l'elaboració de l'estudi ambiental i territorial estratègic i en l'elaboració de la versió preliminar del pla i realitzar les modificacions oportunes per a complir el que indica anteriorment.  
S'indica igualment que l'informe no substitueix el que preveu l'article 16.6 de la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, el contingut de les quals serà vinculant pel que fa a les possibles afeccions a la Xarxa de Carreteres de l'Estat.  
- Servei d'ordenació del territori (27/8/2019): informe favorable en relació amb l'ETCV.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme a l'estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determina, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Descripció de l'àmbit  
L'àmbit de la modificació està constituït per una superfície de 10.655,88 m² situada a la Vall d'Albaida, al municipi d'Agullent entre l'autovia A-7 i la línia de ferrocarril Alcoi-Xàtiva, al sud del barranc del Marqués. Molta part de la superfície (7.662,59 m²) és sòl urbà industrial sense desenvolupar d'un polígon industrial (IP4B Els Planets) i una altra part sòl no urbanitzable comú (2.993,29 m²).  
Els terrenys són plans constituïts per margues blaves miocenes del TAP ocupats per cultius de vinya. L'entorn són terrenys de cultiu, vies de comunicació i polígon industrial.  
  
Imatge IV - ortofoto 2017. Cercle roig àmbit de modificació.  
En relació amb les característiques de la modificació: encara que constitueix el marc per a projectes, té una grandària reduïda i es troba en un entorn agrícola envoltat de vies de comunicació i al costat de polígon industrial. No suposa un canvi en el model territorial.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
1. En relació amb els possibles impactes d'ocupació/transformació del territori: la superfície afectada per la reclassificació del sòl no urbanitzable comú a urbà industrial és molt reduïda i només una xicoteta part d'aquesta estaria afectada per vials i aparcament, i la resta quedaria com a zona verda. El segellament del sòl per aquests motius, impacte irreversible, és molt reduït.  
El valor ambiental de la superfície és baix, tenint en compte que es troba en un entorn envoltat de vies de comunicació i al costat d'un polígon industrial, no està afectat per espais naturals protegits ni per espais de la Xarxa Natura 2000, ni presenta espècies o hàbitats d'interés. No és terreny forestal ni està afectat per vies pecuàries.  
D'acord amb la informació del web de la Conselleria de Cultura, no es veurien afectats elements del patrimoni cultural.  
La capacitat d'ús agrícola del sòl és moderada, classe C.  
En relació amb les limitacions, l'àmbit de la modificació no presenta riscos de lliscament o despreniment, ni perillositat d'inundació.  
  
Respecte a les limitacions d'ubicació per sorolls: d'acord amb la informació proporcionada pel promotor, els nivells de recepció assajats a l'exterior de la parcel·la en període nocturn i diürn estan per davall dels establits per a zones d'ús dominant industrial: període nocturn =< 60 dBA i període diürn =< 70 dBA.  
És una modificació de planejament que, encara que es du a terme en un paisatge obert i visible des de les vies de comunicació pròximes, es dona en un entorn agrícola al costat d'un polígon industrial, per la qual cosa no canviarà el paisatge de manera significativa. D'acord amb la documentació, l'alçària d'edificació en el polígon industrial és lliure, però d'acord amb l'edificabilitat de la fitxa de gestió podria ser de 3 altures, 10 m, i es proposa una fitxa de gestió per a la modificació que suposaria, d'acord amb l'edificabilitat, una alçària de 2 plantes per a la nova nau segons indica la documentació presentada.  
2. En relació als impactes per sobrexplotació de recursos:  
Recurs aigua: el sistema municipal de distribució d'aigua se subministra des de les captacions de Lazaret 1 i 2. Els dos extrauen aigua de l'aqüífer denominat «8.36Villena/Beneixama», amb autorització de l'Ajuntament d'Agullent per a extraure 684.141 m3/any per al nucli urbà i zona industrial. El consum estimat per la mateixa concessionària del polígon industrial complet estaria en 250/400 m3 diari. Per al subministrament d'aigua potable a la parcel·la industrial a ampliar per la modificació, es disposa de xarxa de distribució de 80 mm al mateix passeig de l'Havana, i per la zona posterior a les naus amb front a aquest passeig hi ha canonada FC100mm, a què també es pot connectar el nou desenvolupament.  
En la documentació presentada, s'estima l'augment de consum d'aigua ocasionat per la modificació en 9,036 m3/dia. Es tracta d'un xicotet augment respecte al consum diari estimat del polígon, que no s'estima que puga ocasionar efectes negatius significatius en el recurs aigua.  
  
3. Respecte als impactes per contaminació:  
- Per aigües residuals: en el polígon industrial hi ha una xarxa d'evacuació d'aigües residuals amb destinació a depuradora municipal, EDAR Ontinyent-Agullent. Per la parcel·la discorre col·lector de sanejament residual al qual connectar-se. En conseqüència d'això, el tractament adequat en principi és possible mitjançant l'EDAR municipal i, això indica la fitxa de gestió: els serveis bàsics i les infraestructures s'han de connectar a la xarxa general del municipi.  
L'EDAR existent té capacitat suficient, i s'ha comprovat en la fitxa EPSAR (2018) que la instal·lació tracta un cabal molt inferior al cabal del projecte.  
- Per residus sòlids: el sistema de recollida de tots els sectors industrials de la localitat es fa de manera individualitzada per les mateixes empreses mitjançant contracte amb empreses privades. En l'accés al polígon hi han depòsits habilitats per a la recollida de residus orgànics, plàstic, cartó i vidre que són recollits per l'Ajuntament. El volum d'aquest tipus de residus, en principi, no s'estima significatiu, ja que es tracta d'una ampliació reduïda del polígon industrial, i en qualsevol cas s'abordarà en la fase de projecte.  
En relació amb els impactes de contaminació, tant d'aigües residuals com de residus sòlids o d'un altre tipus (soroll, males olors), no es consideren significatius al nivell de pla sense perjudici que en l'autorització del projecte es puguen establir preventives o correctores específiques.  
Per part del Servei Territorial d'Urbanisme, ADIF i la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, s'efectuen una sèrie de consideracions de caràcter territorial que poden afectar, fins i tot, la viabilitat de la modificació, pel que s'estima necessari que aquestes es complisquen prèviament a l'aprovació de la modificació indicada.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre Informe ambiental i territorial estratègic FAVORABLE segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació a la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries d'Agullent (València), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, ja que no té incidència en el model territorial, no produeix un increment significatiu en el consum de recursos, ni en la generació de residus, ni afecta negativament el patrimoni natural, i considerant, a més, que és un creixement contigu a l'urbà industrial existent, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació indicada no presenta efectes negatius significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta conforme a la seua normativa sectorial.  
  
No obstant això, es tindran en consideració les determinacions següents:  
1. Ha de tindre en compte i incorporar a la modificació les consideracions establides en l'Informe de la demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana de data 15/4/2019, i sol·licitar informe previ a l'aprovació definitiva.  
2. Ha de tindre en compte i incorporar a la modificació de les consideracions efectuades en l'Informe del servei territorial d'urbanisme de València de data 7 de febrer de 2019.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'hauria procedit a l'aprovació del Pla especial en el termini màxim de quatre anys des que s'ha publicat. En aquest cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del Pla especial.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda:   
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries d'Agullent, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa es comunica perquè en tingueu coneixement i tinga els efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent, i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 21 de novembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8700, del 18-12-2019 (2019/11627)

RESOLUCIÓN de 21 de noviembre de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 5/19-EAE Alcalà de Xivert, 15/19-EAE Vila-real y 23/19-EAE Agullent.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8700

Fecha DOGV
:   18-12-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/11627

CVE


Fecha del documento
:   21-11-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Agullent](javascript:void(0))
    * [Alcalà de Xivert](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de noviembre de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 5/19-EAE Alcalà de Xivert, 15/19-EAE Vila-real y 23/19-EAE Agullent. [2019/11627]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 5/19-EAE Alcalà de Xivert, 15/19-EAE Vila-real y 23/19-EAE Agullent.  
  
«Informe Ambiental y Territorial Estratégico  
Trámite: Evaluación Ambiental del Plan de Movilidad Urbana Sostenible  
Promotor: Ayuntamiento  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento  
Localización: Alcalà de Xivert (Castelló)  
Expediente: 5/2019-EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 26 de septiembre de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Alcalà de Xivert, en los siguientes términos:  
  
Documentación aportada  
En fecha 8 de enero de 2019 tuvo entrada, en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, la solicitud del ayuntamiento de Alcalà de Xivert para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Alcalà de Xivert, acompañada del Documento Inicial Estratégico (DIE) y del borrador del PMUS.  
Posteriormente, en fecha 4 de febrero de 2019, el Ayuntamiento de Alcalà de Xivert solicita la paralización de la tramitación por haber remitido documentación errónea, concediéndose por parte de la Subdirección General la suspensión de la tramitación hasta la remisión de la documentación correcta por el Ayuntamiento.  
En fecha 25 de febrero de 2019 remite la documentación completa del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Alcalà de Xivert, la cual es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP), por lo que se inicia el procedimiento de evaluación ambiental estratégica.  
La documentación queda constituida por los siguientes documentos:  
1. Documento Inicial Estratégico (DIE)  
2. Borrador del Plan de Movilidad Urbana Sostenible  
  
A) Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en el municipio es el Plan General aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón el 8 de Julio de 1998.  
El Plan General de Alcalà de Xivert de 1998 fue sometido a evaluación ambiental, emitiéndose en fecha 13 de enero de 1998, Declaración de Impacto Ambiental con condicionantes.  
B) Plan de Movilidad Urbana Sostenible: Objeto y justificación  
Tal como se recoge en la documentación aportada, el Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Alcalà de Xivert tiene como principal objetivo la mejora de la movilidad urbana atendiendo, para ello, a criterios que garanticen su sostenibilidad.  
Alcalà de Xivert es un municipio que consta de una gran extensión territorial (167,56 km²) y que cuenta, además, con dos núcleos urbanos claramente diferenciados: el núcleo urbano de Alcalà de Xivert, en el interior, y el núcleo de Alcossebre, en la costa; ubicados a una distancia de, aproximadamente, 10 km entre sí.  
El municipio cuenta con 6.796 habitantes censados (en 2017) pero su población puede llegar a incrementarse en más de un 1.000% durante los meses estivales, alcanzando cifras que rondan las 70.000 personas como consecuencia de la importancia del municipio como polo de atracción turística.  
La movilidad en el municipio de Alcalà de Xivert depende de la estacionalidad y, por lo tanto, presenta dos diagnósticos diferenciados. En época estival se observa que la gran afluencia de turismo y sus necesidades de desplazamientos crean situaciones que requieren de actuaciones para mejorar el bienestar de los ciudadanos.  
En el resto del año, debido a la disminución de personas que residen en el municipio, los problemas detectados en el periodo estival se reducen, siendo el principal problema detectado la mala frecuencia de paso del transporte público.  
Ante este escenario, se justifica la necesidad de redactar el Plan de Movilidad Urbana Sostenible del municipio.  
Según el documento aportado, las situaciones detectadas y que se muestran especialmente en verano son:  
- Altos flujos de vehículos en la zona de Alcossebre y especialmente en las calles del centro histórico.  
- Circulación de bicicletas sin seguir las normas de tráfico.  
- Alto número de desplazamientos a pie.  
- Transporte público utilizado por muy pocos usuarios.  
- Estacionamiento regulado en la zona del casco urbano de Alcossebre y en la zona del paseo marítimo.  
- Distribución Urbana de Mercancías libre de horarios.  
  
A partir de los datos del diagnóstico se han determinado las carencias del municipio y al mismo tiempo, se han identificado las nuevas oportunidades para mejorar la movilidad. Los principales objetivos del PMUS son:  
- Objetivo 1. Impulso de los modos blandos y mejora de las condiciones de movilidad (vías peatonales y ciclistas). Se considera imprescindible dotar de infraestructura peatonal y ciclista al municipio para potenciar los desplazamientos de corta distancia mediante modos blandos.  
- Objetivo 2. Aumento de la participación del transporte público en la movilidad motorizada. La mejora de la cobertura y especialmente de la calidad del servicio mediante aumento de frecuencias de paso tiene por objetivo convertirse en una alternativa real al vehículo privado en los desplazamientos de mayor distancia.  
- Objetivo 3. Protección y aumento de la calidad urbana, en particular de las áreas más sensibles, como el Centro Histórico. (Mejora de la accesibilidad, dotaciones, etc.). Recuperar el espacio de la vía pública para modos blandos.  
- Objetivo 4. Mejorar la seguridad de los desplazamientos. Implantación de más zonas 30 y calles de convivencia para conseguir una reducción de la velocidad de circulación. Implantación de un modelo ordenado de circulación mediante la jerarquización viaria.  
- Objetivo 5. Regular la Distribución Urbana de Mercancías para que permita realizar sus funciones con el menor perjuicio al resto del espacio público.   
- Objetivo 6. Mejorar la accesibilidad mediante la implantación de itinerarios peatonales donde se supriman las barreras a las personas de movilidad reducida.  
- Objetivo 7. Reducir emisiones contaminantes, ruido y consumo energético mediante la potenciación de desplazamientos en modos blandos.  
C) Características del Plan de Movilidad Urbana Sostenible  
C.1. Ámbito de la propuesta  
El ámbito de actuación del PMUS es el término municipal de Alcalà de Xivert.  
C.2. Estudio de alternativas.  
El DIE presenta tres alternativas:  
- Alternativa 0: Situación actual. Ausencia de planificación.  
Con el impulso turístico experimentado en los últimos años es de esperar un incremento en el volumen de turistas, lo que conlleva un aumento poblacional durante los meses estivales lo que unido a que no se han desarrollado las infraestructuras viarias propuestas en el Plan General es previsible un empeoramiento paulatino de la movilidad por la limitación de la capacidad de dichas infraestructuras viarias.  
Además, la ausencia de un plan que delimite el marco de actuación en torno a la movilidad, limita el desarrollo de una infraestructura para revalorizar la movilidad por medio de los modos blandos en un núcleo urbano con una privilegiada orografía. Ello limita la revalorización del patrimonio cultural, turístico, paisajístico o ambiental del municipio, que redunda en el beneficio global de todos los habitantes del mismo.  
- Alternativa 1. Desarrollo del PMUS).   
La redacción del PMUS de Alcalà de Xivert - Alcossebre supone la posibilidad de concretar las necesidades para el desarrollo sostenible de la movilidad en el municipio y dotar al mismo de todas aquellas infraestructuras que den respuesta a sus necesidades presentes y futuras.  
- El PMUS promoverá:  
- La «Vía del Litoral» propuesta por el PATIVEL a lo largo del término municipal, mejorando la conectividad longitudinal en la zona de costa y provocando la revalorización de los espacios de uso público de elevado valor paisajistico, social o cultural.  
- La conectividad entre los dos núcleos urbanos por medio de una infraestructura de transporte público que de respuesta a las necesidades de la población en cuento a frecuencias de paso, duración de los recorridos, accesibilidad e información se refiere.  
C.3. Características de la propuesta.  
Tras estudiar y analizar la situación en la que se encuentra la movilidad de Alcalà de Xivert, se define un programa de actuación del PMUS basado en ocho líneas estratégicas de actuación:  
1. JRV: Jerarquización y reordenación viaria. Plan de circulación y red viaria.  
2. NM: Fomentar la movilidad no motorizada. Plan de fomento de los modos blandos.  
3. TPU: Mejorar y potenciar el transporte público. Plan de transporte colectivo.  
4. INT: Plan del fomento de la intermodalidad.  
5. MELU: Reestructuración del sistema de estacionamientos y mejora del sistema logístico en el entramado urbano. Plan de estacionamiento y carga-descarga.  
6. EE: Eficiencia energética, movilidad sostenible y medio ambiente. Plan de implantación del vehículo eléctrico.  
7. SV: Seguridad vial.  
8. PAR: Participación y conocimiento en el ámbito de la movilidad.  
En el análisis de las propuestas se han definido dos escenarios, uno a corto plazo que incluye actuaciones que son básicas para completar la conectividad entre los distintos medios de transporte, y uno a largo plazo, que incluye aquellas actuaciones que permiten ampliar estas infraestructuras y que requieren del desarrollo urbanístico del Plan General.  
Para cada línea de actuación, se elabora una ficha resumen en el que se incluye la siguiente información:  
1. Propuestas de actuación  
2. Objetivos específicos de la medida  
3. Actuaciones a realizar  
4. Grado de eficacia y plazo  
5. Agentes implicados  
6. Indicadores de seguimiento  
7. Coste de la actuación  
8. Calendario de la implantación (en años)  
  
Se relacionan, a continuación, las líneas y propuestas de actuación del PMUS.  
  
  
C.4. Efectos previsibles del PMUS en el medio ambiente.  
En el apartado 4 del Documento Inicial Estratégico en relación con los potenciales impactos ambientales y territoriales del plan, se indica que el impacto ambiental derivado de la aplicación del PMUS va a ser, por propia vocación, positivo.   
  
En ese sentido, el PMUS tendrá los siguientes valores positivos:  
- Supondrá la peatonalización de áreas urbanas de especial interés turístico o cultural en los núcleos urbanos costero y de interior.  
- Supondrá la conectividad y la revalorización de la infraestructura verde del territorio.  
- Supondrá la dotación de una jerarquía viaria adecuada al núcleo urbano de Alcossebre, cosa que ayudará a paliar los efectos del tráfico durante los meses estivales.  
  
Todo ello acarreará como consecuencia directa una reducción de la demanda energética del sistema de transporte en el entorno urbano acompañada de las correspondientes reducciones de las emisiones atmosféricas y sonoras.  
Por otro lado, las nuevas infraestructuras propuestas como consecuencia del PMUS deberá tratar de minimizar los posibles impactos sobre el marco territorial. Igualmente, deberá realizar aportaciones positivas de forma que el patrimonio ambiental, paisajístico y cultural del territorio se vea enriquecido con la ejecución del PMUS.  
  
D) Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
C. VIVIENDA - SDG MOVILIDAD - Serv. De Movilidad Urbana 1/03/2019 18/04/2019  
24/09/2019  
C. VIVIENDA - SDG MOVILIDAD - Serv. De Planificación 1/03/2019 10/04/2019  
C. AGRICULTURA, MA, CC y DR - SDG CAMBIO CLIMÁTICO Y CALIDAD AMBIENTAL - Serv. De Lucha contra el cambio Climático y Protección de la Atmósfera 1/03/2019 2/04/2019  
DIPUTACIÓN DE CASTELLÓN - Área de Carreteras 1/03/2019   
SERV. TERRITORIAL URBANISMO - CASTELLÓN 1/03/2019 05/03/2019  
C. VIVIENDA - SDG ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Ordenación del Territorio - PATRICOVA 1/03/2019   
C. VIVIENDA - SDG ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Ordenación del Territorio - PATIVEL 1/03/2019 21/06/2019  
C. VIVIENDA - SDG ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Infraestructura Verde y Paisaje 1/03/2019 13/06/2019  
C. EDUCACIÓN, INVEST.,CULTURA Y DEPORTE - SDG Infraestructuras Educativas 1/03/2019   
  
  
Los informes recibidos se publican en la web www.agroambient.gva.es/eae junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico.  
  
E) Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d) y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los Planes de Movilidad Urbana Sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:   
- Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
- La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos saludables (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el art. 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana,cuando indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Alcalà de Xivert en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración de que, a la vista de la descripción y contenido de aquéllas que se recogen en el borrador del PMUS, la mayoría de las propuestas se plantean en suelo urbano y urbanizable del municipio a excepción de las relacionadas con itinerarios peatonales y ciclistas que, con el nivel de detalle del borrador, parecen ubicarse en suelo rural sobre itinerarios ya existentes.  
El PMUS de Alcalà de Xivert atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Alcalà de Xivert se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
Merece destacar que en el extremo noreste del término municipal de Alcalà de Xivert se localiza parte de la Serra d'Irta, declarada Parque Natural (Decreto 108/2002, de 16 de julio), que cuenta con Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) aprobado por Decreto 4/2007, de 12 de enero, del Consell. Además, coincide dicho ámbito con el Lugar de Interés Comunitario (LIC) y Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA). En este ámbito, el PMUS propone conectar nuevos itinerarios ciclistas de la costa con los itinerarios existentes en los mencionados espacios.  
Analizamos, a continuación, las 8 líneas estratégicas que se proponen en el PMUS de Alcalà de Xivert:  
1. JRV Jerarquización y reordenación viaria  
Se propone una nueva jerarquización viaria basada en agrupación de supermanzanas. Esta propuesta junto a medidas de calmado de tráfico permitirá una ordenación y mejora de la movilidad. El tráfico de paso deberá utilizar la red primaria y red secundaria distribuidora mientras que el tráfico de acceso utilizará el viario local.  
2. NM Fomentar la movilidad no motorizada  
Son medidas tendentes a reorganizar el espacio público del viario en suelo urbano y urbanizable de los núcleos de Alcalà de Xivert y Alcossebre al objeto de recuperar espacio para el peatón y el ciclista en condiciones de seguridad y comodidad, lo que conlleva actuaciones de reurbanización, en fases programadas, de las vías públicas afectadas por la propuesta de jerarquización de viales: creación de zonas 30, calles peatonales, itinerarios seguros, zonas de aparcamiento y préstamo de bicicletas, conexión itinerarios ciclopeatonales con los existentes en la Serra d'Irta, etc. Se proponen actuaciones para mejorar la movilidad y la seguridad en el desplazamiento peatones.  
Esta medida junto al impulso de la interconexión de los ejes peatonales existentes permitirá vertebrar el municipio y fomentará los viajes en modos no motorizados.  
La reurbanización paulatina de los viales que se propone contribuirá efectivamente a varios de los objetivos ambientales: calmado de tráfico y menor emisión de gases y reducción de la contaminación acústica, disminución de zonas de aparcamiento con la consecuencia disminución del tráfico de agitación.  
3. TPU Mejorar y potenciar el transporte público. Plan de transporte colectivo  
Las acciones propuestas reducirán la frecuencia de paso de los autobuses e incrementaran la cobertura de las líneas, lo que permitirá aumentar del uso del transporte público incrementando la eficiencia de la red y mejorando parámetros como el de nº de viajeros por autobús.  
Las propuestas realizadas en el PMUS contribuyen al aumento de oferta del transporte público en autobús mediante la incorporación de nuevos vehículos, la implantación de un sistema de ayuda a la explotación (SAE), la adecuación y mejora tecnológica y de accesibilidad en las paradas de autobuses y las mejoras en el sistema tarifario.  
Son, por tanto, propuestas que promueven el uso del transporte público, en detrimento del privado, con los consiguientes beneficios ambientales por la reducción de contaminantes, y la mejora de la calidad de los ciudadanos.  
4. INT Plan de fomento de intermodalidad  
La creación de 3 nodos de intercambio pretende fomentar el uso de los modos de transporte alternativos al vehículo privado. Estos puntos de intercambio modal dispondrán de aparcamiento cercano para vehículo privado que contarán con puntos de recarga del vehículo eléctrico, conexión con la red de transporte urbano e interurbano, conexión con el sistema de préstamo de bicicletas y con itinerarios peatonales accesibles hasta los principales puntos de interés del municipio. Además, para el fomento del intercambio modal se propone la implantación de una tarjeta única que permita el transbordo gratuito entre los distintos modos de transporte dentro de un determinado periodo de tiempo.  
Estas actuaciones contribuyen al fomento y uso del transporte público, propician la accesibilidad de los usuarios a los bienes y lugares de actividad cotidiana.  
5. MELU Reestructuración del sistema de estacionamientos y mejora del sistema logístico en el entramado urbano. Plan de estacionamiento y carga-descarga  
La jerarquización de la red viaria y la adecuación de la misma van encaminadas a permitir una nueva redistribución del espacio público entre los modos de transporte (siendo su objeto fundamental la movilidad peatonal y ciclista). La pérdida de estacionamiento en viario público se compensa con una mejora en la regulación del estacionamiento de rotación (ORA), incluyendo una nueva regulación para vehículos de carga y descarga, y la disposición de espacios en zona urbana o urbanizable (solares sin edificar) como aparcamientos públicos.  
6. EE Eficiencia energética, movilidad sostenible y medio ambiente. Plan de implantación del vehículo eléctrico  
Se propone dotar al municipio de una red de puntos de recarga para incentivar el uso del vehículo eléctrico. Se propone que estos puntos de recarga estén ubicados en las estaciones intermodales. Por otra parte, para el control de la contaminación acústica y ambiental se propone la implantación de algún sistema de control para monitorizar los niveles de calidad.  
El cambio de tecnología en los vehículos públicos contribuirá de forma efectiva a la disminución de las emisiones CO2 así como también de las emisiones acústicas.  
7. SV Seguridad Vial  
Las acciones propuestas, basadas en las líneas de actuación del plan, como son las acciones de educación, formación e información vial tienen por objetivo mantener los bajos índices de siniestralidad detectados.  
El conjunto de actuaciones del PMUS contribuyen no solamente a la seguridad de los usuarios de modos motorizados sino, fundamentalmente, a la de los usuarios no motorizados que resultan los más vulnerables. Con el objetivo de recuperar el espacio perdido para los usuarios de modos no motorizados, el conjunto de medidas propuestas por el PMUS contribuirá a la mejora de la seguridad en sus desplazamientos y a una mejora de su calidad de vida.  
8. PAR Participación y conocimiento en el ámbito de la movilidad  
Resulta fundamental que los cambios que pueda introducir el PMUS sean interiorizados por los ciudadanos. Por ello, las propuesta tendentes a sensibilizar, aumentar el conocimiento de la movilidad sostenible y el fomento de hábitos saludables en el desplazamiento contribuirán positivamente a la consecución de los objetivos generales y específicos del PMUS.  
Veamos, a continuación, otras consideraciones contenidas en las consultas realizadas:  
Por el Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad remite informe, recibido en fecha 18 de abril de 2019, en el que, entre otros aspectos, se indica que el ámbito y contenido del PMUS se estiman adecuados en relación con las determinaciones de la Ley 6/2011, de Movilidad de la Comunitat Valenciana. Se indica que el documento debe de ser completado con la consideración de la conexión entre el núcleo urbano central y Alcossebre y la liberalización de la AP-7 (prevista para 2020). Con posterioridad, se recibe informe complementario del Servicio de Movilidad Urbana, de fecha 24 de septiembre de 2019, en el que, en relación con la anterior consideración (conexión entre ambos núcleos de población (interior y costa) y la liberalización de la AP-7), expone que se han realizado contactos con los redactores del Plan de Movilidad de Alcalà de Xivert para establecer los efectos que dicha medida tendrá en el tráfico de la N-340 y que estos efectos permitirán establecer que la actual N-340 constituirá una conexión adecuada entre el núcleo urbano principal y Alcossebre. Se informa que, en la situación actual, parece que la liberalización tiene un horizonte adinistrativo cierto con fecha 1 de enero de 2020. Al respecto, el Servicio de Movilidad Urbana requiere que el Plan de Movilidad recoja como propuesta para dicha conexión la liberalización de la AP-7, estableciendo sus objetivos e indicadores.  
El Plan de Movilidad, completado con lo indicado anteriormente, deberá ser remitido al Servicio de Movilidad de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Vila-real, según lo contemplado en el artículo 10 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana.  
El informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad, recibido en fecha 10 de abril de 2019, indica:  
- La documentación aportada en el PMUS es compatible con la legislación sectorial de carreteras vigente.  
- Considera que debe estudiarse la conexión entre los núcleos residenciales de Alcalà de Xivert y Alcossebre teniendo en cuenta la liberalización de la AP-7 prevista para 2020 (en el mismo sentido que el informe complementario del Servicio de Movilidad Urbana de fecha 24 de septiembre de 2019).  
- Considerar la Red de Itinerarios no Motorizados de la Comunitat Valenciana (XINM) que promueve la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
- Considerar, igualmente, la red Eurovelo, proyecto gestionado por la Federación Europea de Ciclistas. El itinerario que afecta a la Comunitat Valenciana es la ruta «EV8-Ruta del Mediterráneo», que cruza el término de Alcalà de Xivert por la costa, de Norte a Sur, sobre vías existentes. Debe contemplarse esta ruta en el Plan de Movilidad, teniendo en cuenta su trazado y señalización. El itinerario propuesto para Eurovelo lo pueden solicitar a dicho Servicio de Planificación.  
Concluye el Servicio de Planificación, en relación con el PMUS de Alcalà de Xivert, que se han identificado los estudios necesarios en lo correspondiente a las competencias de dicho Servicio (afección a infraestructuras de titularidad autonómica y red estructural viaria) para su consideración en la redacción del mismo.  
El Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón remite informe, recibido en fecha 5/03/19, indicando que no tiene ninguna observación que efectuar dentro del trámite previsto en el artículo 51 de la LOTUP. Informa que, al no tratase de un instrumento de planeamiento urbanístico la aprobación definitiva del plan no corresponde a dicho Servicio Territorial de Urbanismo.  
El Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, de la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental, remite informe, recibido en fecha 2 de abril de 2019, indicándose:  
- El PMUS de Alcalà de Xivert ha de ser coherente con la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020, aprobada por el Consell de la Generalitat el 22 de febrero de 2013, y su revisión (pendiente de aprobación);   
- Los municipios de menos de 20.000 habitantes (como es el caso de Alcalà de Xivert, con 6.796 habitantes censados en 2017), no tienen la obligación de realizar un Plan Acústico Municipal, pero sí han de realizar estudios acústicos asociados a los instrumentos de planeamiento.   
- El municipio de Alcalà de Xivert queda incluido en el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona ES1001 Cérvol-Els Ports (área costera). Se informa que, en relación a los registros de los parámetros de calidad del aire en los últimos años no se han registrado superaciones de los valores normativos establecidos en el Real Decreto 102/2001. No obstante, el valor de ozono es elevado en el ámbito estatal y desde el año 2010 hasta el 2017 se han registrado superaciones del valor objetivo de ozono en la estación de Torre d'en Doménec.  
Por lo indicado en el mencionado informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, en relación con las propuestas realizadas por el PMUS de Alcalà de Xivert, cabe deducir que existe coherencia con los objetivos de la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020 y con el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona ES1001.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, remite informe recibido de fecha 13 de junio de 2019, en el que, entre otras consideraciones, se hace referencia a la infraestructura verde afectada por el ámbito del PMUS y, en particular, a la necesidad de integrar en dicha planificación la Vía del Litoral. Por dicho Servicio, se solicita la incorporación al PMUS de un capítulo dedicado a la infraestructura verde con el contenido que en dicho informe se especifica. Por otro lado, se indica que, tal como refiere el art. 17 del PATIVEL, los instrumentos de planeamiento urbanístico y territorial integrarán en su ordenación y gestión la Vía del Litoral, pudiendo proponer alternativas a su trazado y establecer conexiones con ejes verdes de semejantes características, todo ello de acuerdo a la Directriz 137 de la ETCV. El informe establece que en el documento del PMUS deberá hacerse referencia a las anteriores circunstancias, incluyéndose como condición la necesidad de redactar un programa de paisaje como instrumento necesario a acompañar a los proyectos para ejecución de actuaciones en ese ámbito.  
El informe del Servicio de Ordenación del Territorio, recibido en fecha 21 de junio de 2019, en materia de adaptación al Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL), indica que el PMUS prevé impulsar la Vía Litoral que propone el PATIVEL, a su paso por el término. A tal fin plantea una serie de propuestas con diferentes niveles de concreción y limitaciones que serán consideradas en fases posteriores del Plan, siendo susceptibles de variar y adaptarse. Es por ello que el Servicio de Ordenación del Territorio pone de manifiesto que el PMUS, en aquello que se refiera a la movilidad no motorizada, habrá de tener en consideración la definición de la Vía Litoral regulada en el artículo 17 de la Normativa del PATIVAL, como eje estructural de los núcleos costeros y elemento de la Infraestructura Verde del Litoral, cuyo trazado tendrá que realizarse siguiendo los criterios fijados en la Directriz 137 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), cuyo cumplimiento será verificado por la subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje mediante el correspondiente informe.  
Valoración  
Teniendo en cuenta lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de Alcalà de Xivert, se entienden que, en su conjunto, dichas medidas:  
1. Colaboran a un mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenible: el desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público y/o colectivo.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
5. Promueve la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
El DIE y el borrador del PMUS han considerado la infraestructura verde del municipio, en particular, el parque natural de la Serra de Irta y sus rutas, que se corresponde, también con espacio de la RN 2000 del LIC y ZEPA «Serra d'Irta». No obstante, cabe indicar la existencia de la Zona Húmeda de la «Desembocadura del riu de les Coves», al Sur del término, y de la Reserva Natural Marina de Irta. No es previsible que las propuestas previstas en el borrador del PMUS puedan suponer afección significativa a dichos espacios protegidos puesto que se centran en actuaciones en ámbito urbano o urbanizable, aunque sí tiene en consideración el PMUS la continuidad de itinerarios ciclopeatonales con los existentes en el parque natural (propone la conexión con los existentes).  
En ese sentido, cabe indicar que las actuaciones de ejecución de itinerarios ciclistas o peatonales en vías existentes no presupone afección ambiental significativa aún cuando se desarrollen fuera de ámbito urbano o urbanizable. No obstante, y dado que el nivel de concreción de las actuaciones propuestas no lo permiten, si aquéllos itinerarios requirieran realizar actuaciones de ampliación o recorridos de nueva creación, deberán ser objeto de evaluación ambiental de proyecto si quedan dentro de los presupuestos previstos en la vigente legislación de evaluación ambiental (Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, Ley 2/89 de Impacto Ambiental de la Comunitat Valencia y Decreto 162/90 de desarrollo de la Ley 2/89 en aquello que no se oponga a la legislación básica).  
En el caso concreto de que el PMUS determine el itinerario de la Vía Litoral al paso por su término, además de atender lo anteriormente dicho, tendrá que considerar los criterios establecidos en la Directriz 137 de la ETCV y contar con informe de la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje.  
En relación con el estudio de la conexión entre el núcleo urbano central y Alcossebre, considerando la liberalización de la AP-7, cabe deducir que, vistos los informes de la Subdirección General de Movilidad, con la liberalización de la autopista AP-7, la N-340 favorecerá la conexión viaria entre ambos núcleos, mejorando notablemente la seguridad en el entorno de Alcalà de Xivert. En todo caso, la propuesta de estudio de la conexión, a incorporar en el PMUS, no conllevará actuación alguna sobre la carretera N-340 ni sobre la CV-1423 de acceso a Alcossebre.  
El PMUS propone, para el seguimiento del PMUS, dos tipos de indicadores para el seguimiento del plan: los indicadores de demanda y los indicadores de la oferta. Estos últimos se concretan y se particularizan con mayor grado de detalle para cada línea actuación.  
En relación con la línea de actuación EE02 Evaluación ambiental y energética del plan, se proponen los siguientes indicadores en el PMUS:  
- EE02.a: Número de puntos de control de la contaminación ambiental  
- EE01.b: Número de puntos de control de la contaminación acústica  
Cabe, no obstante, las siguientes consideraciones:  
1. Se debe concretar el valor inicial de los indicadores y cuantificar el objetivo a alcanzar.  
2. Se echa en falta indicadores de carácter más ambiental, entre los que cabría incluir  
- Aquellos que permitieran calcular la huella de carbono de la movilidad en el municipio de Alcalà de Xivert (en base a las emisiones CO2), aspecto éste que requeriría la adopción de una determinada metodología de cálculo de la huella de carbono en la movilidad urbana en ambos núcleos de población (Alcalà de Xivert y Alcossebre) y periodicidad en la que calcular los indicadores.  
- Indicadores de seguimiento de la evolución de emisiones de contaminantes atmosféricos (entre otros dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM).  
- Nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.   
- La eficiencia energética en el modelo de movilidad, haciendo uso de indicadores que permitan conocer el consumo energético total derivado de la movilidad motorizada y distinguiendo entre consumo de energía por vehículo privado o por transporte público.  
3. Especificar las metodologías de cálculo propuestas para la evaluación de los indicadores ambientales.  
  
F) Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental. En concordancia, el artículo 46 de la LOTUP especifica los planes y programas que serán objeto de la evaluación ambiental y territorial estratégica. En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
  
G) Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta del «Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Alcalà de Xivert», cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del planeamiento.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b) de la LOTUP, y considerar, de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de dicha ley, que la propuesta del «Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Alcalà de Xivert» no tiene incidencia significativa negativa en el modelo territorial del municipio de Alcalà de Xivert, no afecta a espacios protegidos ni forestales, sus propuestas se circunscriben al suelo urbano y urbanizable y, habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta del «Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Alcalà de Xivert» no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve: Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del «Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Alcalà de Xivert», de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del programa conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. El PMUS atenderá la consideración realizada en los informes del Servicio de Movilidad Urbana, recibidos en fecha 18/04/2019 y 24/09/2019, incorporando en el Plan de Movilidad como propuesta para la conexión entre los núcleos urbanos, la liberalización de la AP-7, estableciendo sus objetivos e indicadores. El PMUS se remitirá al Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat, para la emisión del informe previo a la aprobación definitiva del plan por el Ayuntamiento, incorporando, en su caso, las determinaciones que el mismo se indiquen.  
2. El PMUS deberá atender las consideraciones realizadas por el informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad recibido en fecha 10/04/2019.  
3. Atender los requerimientos recogidos en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de fecha 13 de junio de 2019, incorporando   
1. Un capítulo dedicado a la Infraestructura Verde con el contenido que se indica en dicho informe.  
2. Referencia a la normativa del PATIVEL en relación con la Vía del Litoral e incluir en la redacción del PMUS como condición la necesidad de redactar un programa de paisaje como instrumento necesario a acompañar a los proyectos para ejecución de actuaciones en el ámbito de la Vía del Litoral.  
4. La redacción definitiva del PMUS de Alcalà de Xivert concretará los siguientes aspectos:  
1. Incorporar metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalente, emisiones contaminantes y consumo de energía (Tep).  
2. Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
3. Completar la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la «Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Alcalà de Xivert» en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Alcalà de Xiver, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.  
  
València, 7 de octubre de 2019.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe Ambiental y Territorial Estratégico  
Trámite: Evaluación Ambiental del Plan de Movilidad Urbana Sostenible  
Promotor: Ayuntamiento  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento  
Localización: Vila-real (Castelló)  
Expediente: 15/2019-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 26 de septiembre de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Vila-real, en los siguientes términos:  
A) Documentación aportada  
En fecha 7 de enero de 2019 tuvo entrada, en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, la solicitud del ayuntamiento de Vila-real para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Vila-real, acompañada del Documento Inicial Estratégico (DIE) y del borrador del PMUS.  
Posteriormente, el Ayuntamiento de Vila-real remite notificación, de fecha 3 de junio de 2019, en la que se solicita que no se tenga en cuenta para la evaluación ambiental estratégica la actuación n.º 32 «Red de Rondas de circunvalación» que se describe en el borrador del PMUS aportado, puesto que las actuaciones allí descritas no son objeto del PMUS y, por tanto, no se incluirán en la redacción definitiva del plan de movilidad.  
La documentación aportada, es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP).  
La documentación queda constituida por los siguientes documentos:  
1. Documento Inicial Estratégico (DIE)  
2. Borrador del Plan de Movilidad Urbana Sostenible  
3. Notificación del Ayto. Vila-real sobre actuación n.º 32 «Red de rondas de circunvalacion».  
  
B) Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en el municipio es el Plan General aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón el 23 de febrero de 1993 (BOP núm. 36, de 25 de marzo de 1993). Posteriormente con fecha 25 de julio de 1994, se aprobó un Texto Refundido en el que se recogen diversas correcciones de errores y modificaciones puntuales realizadas en base a las observaciones contenidas en el acuerdo de aprobación del Plan.  
El Plan General de Vila-real de 1993 fue sometido a evaluación ambiental, emitiéndose en fecha 5 de mayo de 1994, Declaración de Impacto Ambiental con condicionantes.  
  
C) Plan de Movilidad Urbana Sostenible: Objeto y justificación  
Tal como se recoge en la documentación aportada, el Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Vila-real se concibe, conforme con la definición de movilidad urbana europea, como «un plan estratégico diseñado para satisfacer las necesidades de movilidad de las personas y la economía en las ciudades y sus áreas circundantes, con el objetivo de conseguir una mejor calidad de vida».  
Los problemas detectados en cuanto a movilidad urbana son los siguientes:  
- Respecto a las infraestructuras y reservas de suelo para albergar modos de transporte:  
1. Mala planificación urbanística respecto a la reserva de red viaria estructural y colectora.  
2. Problemas de accesibilidad y movilidad en zona residencial extensiva Madrigal, con ordenación viaria inadecuada basada en caminos agrícolas de anchura insuficiente.  
3. Falta de espacios libres para implementar infraestructuras necesarias en PMUS: estación autobuses, aparcamientos de residentes en casco urbano, ronda noroeste, ampliación aparcamiento estación FFCC, carriles bici,-  
4. Inadecuada accesibilidad y deficiente reserva de espacio en la Estación de Ferrocarril, lo que imposibilidad la ejecución de la estación intermodal, debiendo buscar otra ubicación.  
- Respecto a la movilidad en bici:  
1. Escasa oferta de carriles bici y puntos de préstamo  
2. Zonas industriales y equipamientos dotaciones periféricos carecen de itinerarios ciclistas adecuados  
3. Escaso hábito de los ciudadanos a usar la bici  
- Respecto a la movilidad en transporte público:  
1. Inadecuado servicio de transporte público urbano de bus para fomentar su uso  
2. Zonas industriales y equipamientos dotacionales periféricos carecen de servicio de transporte público  
3. Escaso hábito de los ciudadanos a usar el transporte público  
- Respecto a la movilidad peatonal:  
1. Escasa peatonalización del casco urbano  
2. Itinerarios peatonales no accesibles zonas industriales y equipamientos dotacionales periféricos carecen de itinerarios peatonales adecuados  
3. Falta de aparcamientos alternativos en caso de peatonalizar/ampliar aceras de los viales céntricos  
- Respecto al aparcamiento:  
1. Escaso aparcamiento público  
2. No hay aparcamientos disuasorios  
  
Atendiendo a la problemática que se diagnostica en Vila-real, el PMUS establece 12 objetivos generales desarrollados en 14 objetivos específicos que considera logrará alcanzar con la implantación de las medidas propuestas (actuaciones) las cuales se estructuran en 10 programas.  
Los objetivos generales que persigue el PMUS son los siguientes:  
OG.1. Asegurar que el peatón siga siendo el principal protagonista de la movilidad en la ciudad, habilitando itinerarios y espacios urbanos de calidad, cómodos, funcionales y accesibles para la movilidad a pie.  
OG.2. Fomentar el uso de la bicicleta como modo de transporte habitual de los ciudadanos, disponiendo una red urbana de vías ciclistas segura, continua y cómoda.  
OG.3. Conseguir una mayor cuota de participación del transporte colectivo, público o privado, en los desplazamientos urbanos.  
OG.4. Revisar y redefinir una jerarquía viaria en la ciudad, que permita una mejor ordenación de los flujos de tráfico por la misma y que recupere el centro histórico como punto de encuentro esencial de la ciudad y los ciudadanos.  
OG.5. Conseguir una ciudad accesible para todos los ciudadanos.  
OG.6. Realizar una adecuada gestión del estacionamiento, dotando de aparcamiento a residentes y reordenando el espacio urbano viario ocupado por el estacionamiento en superficie, como herramienta de cambio a otros modos de transporte más sostenibles.  
OG.7. Conseguir una distribución urbana de mercancías ágil y ordenada.  
OG.8. Implementar en la normativa urbanística los nuevos criterios de movilidad sostenible, para que las futuras actuaciones urbanísticas garanticen una movilidad sostenible.  
OG.9. Favorecer la descarbonización del sistema de transporte.  
OG.10. Mejorar la seguridad vial y la convivencia pacífica entre todos los usuarios de la vía.  
OG.11. Informar, formar y educar en los principios y objetivos que se formulan en el PMUS, promoviendo el uso racional del vehículo privado.  
OG.12. Mejorar la gestión municipal de la movilidad.  
  
D) Características del Plan de Movilidad Urbana Sostenible  
D.1. Ámbito de la propuesta  
El ámbito de actuación del PMUS es el término municipal de Vila-real.  
La documentación aportada indica que el PMUS de Vila-real describe actuaciones que son tanto de carácter supramunicipal como de carácter municipal. Se especifica que las actuaciones supramunicipales en materia de movilidad que requiere Vila-real, si bien se enumeran e indican en el PMUS de Vila-real, no son objeto de éste, ya que las mismas las ha asumido el Plan de Movilidad Metropolitana de Castellón (PMoMe Castellón), y están siendo sometidas a Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica Ordinaria con la tramitación del PMoMe de Castellón.  
En este sentido, y tal como recoge la Notificación recibida del Ayuntamiento de Vila-real, de fecha 3 de junio de 2019, la actuación n.º 32 «Red de rondas de circunvalación» que describe dos actuaciones; una primera llamada Ronda Sud-oeste y una segunda denominada Ronda Este o Boulevard metropolitano N-340, no deben considerarse en la evaluación ambiental estrategica por tratarse de actuaciones que no van a ser incluidas en la redacción definitiva del PMUS.  
El PMUS de Vila-real, recoge pues las actuaciones de competencia municipal, ubicadas todas ellas en suelo urbano consolidado, (excepto un aparcamiento de pesados en suelo urbanizable UHI4).  
D.2. Estudio de alternativas.  
El DIE presenta tres alternativas:  
- Alternativa 0: Situación actual. Ausencia de actuaciones.  
Sin la puesta en marcha de ninguna de las actuaciones que se prevén en el PMUS, la movilidad y el impacto que ésta tiene sobre el medio ambiente seguirían con la pauta actual, acrecentando los problemas diagnosticados: como son la práctica inexistencia del transporte público, el uso excesivo del vehículo privado en distancias cortas además con muy poca ocupación, o la falta de infraestructuras seguras, que ponen en riesgo a peatones y ciclistas principalmente, puesto que carecen de itinerarios accesibles que garanticen su seguridad.  
- Alternativa 1. Modelo de movilidad tradicional. Aumento de la capacidad de infraestructuras.  
En esta alternativa 1, se plantearía dar solución a los problemas actuales de tráfico, movilidad, y aparcamientos, siguiendo con el modelo tradicional de movilidad, es decir sin plantearse la reducción del uso del vehículo privado y dando solución a los problemas detectados en el apartado de análisis y diagnóstico a través de la mejora o nueva creación de las infraestructuras viarias necesarias para dar cabida a los vehículos actuales y futuros.   
En este caso, siguen manteniendo la prioridad los vehículos privados y el cambio del reparto modal hacia los modos sostenibles se circunscribe exclusivamente al ámbito de la educación y de la información al ciudadano.  
- Alternativa 2 (borrador PMUS). Cambio de modelo de movilidad. Implantación del Modelo de movilidad sostenible.  
La alternativa 2 supone la implantación de las actuaciones previstas en el PMUS. Se tratará de implantar un modelo de movilidad urbana, con criterios de sostenibilidad, de modo que se garantice un ambiente sano donde se pueda caminar y pedalear por itinerarios accesibles, seguros y atractivos; y donde los desplazamientos más largos a los destinos laborales, educativos, sanitarios y de ocio se resuelvan mediante el transporte público, todo ello en detrimento del uso de vehículo privado.  
El modelo movilidad apostará por situar en el centro de la movilidad a las personas, seguido por el uso de bicicleta, transporte público y por último el vehículo privado.  
D.3. Características de la propuesta.  
Tras estudiar y analizar la situación en la que se encuentra la movilidad urbana de Vila-real, se define un plan de propuestas de actuación del PMUS según horizontes temporales diferentes (corto, medio y largo plazo) atendiendo fundamentalmente a la dificultad técnica, económica y del organismo que participa en la ejecución de la medida.  
El Ayuntamiento se fija como horizonte temporal para tener implantado el presente PMUS finales del año 2031, por lo que divide el plazo total en los siguientes tres escenarios:  
I. Escenario a corto plazo: actuaciones más urgentes a ejecutar en el periodo 2019 € 2022.  
II. Escenario a medio plazo: actuaciones a ejecutar en el periodo 2023 € 2027.  
III. Escenario a largo plazo: actuaciones a ejecutar en el periodo 2028 € 2031.  
Tras definir los «objetivo» del pmus, seleccionar el escenario deseable para alcanzar dichos objetivos, establecer las estrategias a seguir para desarrollar el pmus, se proponen los «programas sectoriales de actuaciones» que debe implantar el pmus para lograr el modelo de movilidad sostenible deseado en vila-real.  
En el PMUS de Vila-real, se definen 10 programas sectoriales de actuaciones, cada uno de los cuales tienen planes de actuaciones, en los que se definen ya las propuestas concretas de actuaciones a desarrollar para lograr los objetivos y el escenario deseado del PMUS.  
Los programas definidos son los siguientes:  
Programa 1. Supresión barreras físicas a la movilidad peatonal y ciclista.  
Programa 2. Movilidad peatonal y la accesibilidad  
Programa 3. Movilidad ciclista  
Programa 4. Movilidad del transporte público  
Programa 5. Mejoras sobre en el viario y estacionamiento  
Programa 6. Gestión del tráfico  
Programa 7. Mejora movilidad en centros atractores  
Programa 8. Integración de la movilidad sostenible en el urbanismo  
Programa 9. Integración de la movilidad sostenible en el medioambiente urbano  
Programa 10. Implantación, seguimiento y evaluación del PMUS  
  
Para cada propuesta de actuación, se elabora una «ficha de propuesta de actuación» que incluye la siguiente información:  
1. Objeto de la propuesta  
2. Descripción de la propuesta  
3. Mapa, croquis o plano  
4. Responsable de la implantación  
5. Presupuesto de la propuesta  
6. Indicadores de Seguimiento  
7. Prioridad Temporal.  
  
Se relacionan, a continuación, los programas y propuestas de actuación del PMUS.  
  
D.4. Efectos previsibles del PMUS en el medio ambiente.  
En el apartado 4.4 del Documento Inicial Estratégico se realiza, a nivel de término municipal, el diagnóstico medioambiental, territorial y de la movilidad antes de la aplicación del PMUS de Vila-real.  
En el apartado 4.5 del DIE se analizan los efectos previsibles sobre el medio ambiente de las alternativas planteadas. En particular, en el apartado 4.5.3 se indican los efectos previsibles de la Alternativa 2 (borrador del PMUS), Extraemos algunas consideraciones realizadas en el DIE para las actuaciones propuestas por el PMUS de Vila-real:  
- Disminuirá el consumo de energías no renovables, promoviendo el consumo de combustibles renovables, como los biocombustibles, y otras energías más limpias.  
- Se recuperarán espacios públicos disponibles, al tener que destinarse menos al tráfico e infraestructuras. Se mejora la seguridad de los desplazamientos, reducción de la accidentalidad y focalización de las actuaciones prestando especial atención al usuario más vulnerable. Disminuyen o desaparecen los problemas de accidentalidad, accesibilidad, desigualdad social en la movilidad.  
- Se mejora la salud de los habitantes gracias a la reducción de la contaminación y el ruido, y también gracias a la promoción del uso de los modos a pie y en bicicleta (modos más saludables).  
- Se mejora la calidad del medio ambiente urbano y de la calidad de vida de los habitantes.  
  
En el apartado 4.6 se analizan los efectos previsibles sobre los planes sectoriales y territoriales concurrentes y, en el apartado 4.9 se analiza los efectos del PMUS en el medio ambiente tomando en consideración el cambio climático, del que cabe destacar:  
- El desarrollo de las propuestas del plan pueden generar la disminución de emisiones por el conjunto del sistema de transporte, al disminuir los viajes con automóvil privado.  
- Reducción de consumo energético: EL PMUS plantea actuaciones encaminadas a fomento de vehículos que utilizan energías menos contaminantes (eléctrico, gas natural, biodiesel, etc.), tanto a nivel privado como para vehículos de reparto de mercancías, incluso para vehículos municipales. También se plantean actuaciones para el fomento de las políticas de vehículo compartido, o el aumento de la captación del transporte público y de los modos no motorizados como la bicicleta, etc., de manera que con las actuaciones planteadas se generará una reducción del consumo energético asociado a la movilidad.  
- Reducción de contaminación atmosférica: La apuesta por un modelo de ciudad compacta, donde se establezcan políticas de reducción de movilidad en vehículo privado fomentando el transporte público colectivo y transporte no motorizado supondrá una mejora a largo plazo en las emisiones atmosféricas (CO2, NOx y PM10). Además, se plantean otras actuaciones, como pueden ser el uso de aparcamientos de disuasión, la peatonalización de más calles en el casco urbano, o la restricción de vehículos pesados, que también contribuyen a la disminución de emisiones atmosféricas, puesto que se reduce el número de vehículosen el casco urbano.  
- Reducción de contaminación acústica: El Programa de actuaciones del PMUS, contempla la mayoría de las acciones definidas en el párrafo anterior, para disminuir los niveles de emisión producidos por los vehículos privados, entre las que destacan: el uso de pavimentos fonoabsorbentes, controlar el nivel de ruido de los vehículos, limitar circulación de pesados en centro ciudad, peatonalizar más calles, limitar velocidad en zonas residenciales, fomentar del transporte público y el no motorizado.  
  
E) Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA Consulta Informe  
C. VIVIENDA - SDG MOVILIDAD - Serv. de Movilidad Urbana 7/02/2019 28/06/2019  
C. VIVIENDA - SDG MOVILIDAD - Serv. De Planificación 7/02/2019 18/04/2019  
C. AGRICULTURA, MA, CC y DR - SDG CAMBIO CLIMÁTICO Y CALIDAD AMBIENTAL - Serv. De Lucha contra el cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación 7/02/2019 1/03/2019  
C. AGRICULTURA, MA, CC y DR - SDG DEL MEDIO NATURAL - Serv. Ordenación y Gestión Forestal (VVPP) 7/02/2019   
SERV. TERRITORIAL URBANISMO - CASTELLÓN 7/02/2019 11/02/2019  
C. VIVIENDA - SDG ORDENACION TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Ordenación de Infraestructura Verde y Paisaje - PAISAJE 1/07/2019  
  
  
Los informes recibidos se publican en la web www.agroambient.gva.es/eae junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico.  
  
  
  
F) Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d) y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los Planes de Movilidad Urbana Sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:  
- Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
- La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
   
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos saludables (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el art. 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana,cuando indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Vila-real en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, de que todas las propuestas se plantean en suelo urbano y urbanizable del municipio (sin afección al suelo no urbanizable), y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS Vila-real con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de Movilidad Metropolitano de Castellón, cuyas previsiones y actuaciones, no son objeto del PMUS de Vila-real (aunque se describen) y, por tanto, tampoco de la presente evaluación ambiental.  
El PMUS de Vila-real atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Vila-real se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
Analizamos, a continuación, los 10 programas en que se estructura el PMUS de Vila-real:  
1. Supresión barreras físicas a la movilidad peatonal y ciclista (Prog. 1)  
Las medidas propuestas pretenden la permeabilidad de las infraestructuras de comunicación como pueden ser la del ferrocarril València-Barcelona, la N-340 y la AP7 para que puedan albergar y dar continuidad a los itinerarios peatonales y/o ciclistas de forma adecuada. También se incluye la permeabilización de la Acequia Mayor en su tramo urbano.  
Tal como recoge la documentación aportada, algunas de estas actuaciones son de carácter supramunicipal y, aunque descritas en el borrador del PMUS, no son objeto de actuación municipal, y cuya evaluación ambiental se realizará en los instrumentos supramunicipales que contemplen dichas actuaciones en el supuesto que aquéllas queden sometidas por la legislación vigente al procedimiento de evaluación de impacto ambiental. Entendemos, por tanto, que los carriles bici o itinerarios peatonales que sean requeridos por el PMUS que requieran de la permeabilización de las infraestructuras indicadas en el Programa 1 se incorporarán en los respectivos proyectos de construcción.  
El informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad, recibido en fecha 18 de abril de 2019, indica que debería tenerse en cuenta, como criterio general, que el titular de la infraestructura que constituye la barrera a la permeabilidad, debería ser el responsable de su solución. Añade que, en la actuación n.º 2 Mejora de la permeabilidad peatonal y ciclista en la carretera N-340 debería incluirse, también, la carretera N-340a, donde se desarrollará la actuación del Bulevar de La Plana, que permitirá la conexión del itinerario peatonal y ciclista del casco urbano con Almassora y Castellón.  
  
2. Movilidad Peatonal y accesibilidad universal (Prog. 2)  
Son medidas tendentes a reorganizar el espacio público del viario en suelo urbano de Vila-real al objeto de recuperar espacio para el peatón y el ciclista en condiciones de seguridad y comodidad, lo que conlleva actuaciones de reurbanización, en fases programadas, de las vías públicas afectadas por la propuesta de jerarquización de viales: creación de zonas 30, calles peatonales, itinerarios seguros, etc. Se proponen actuaciones para mejorar la movilidad y la seguridad en el desplazamiento peatones y, en particular, de personas con movilidad reducida.  
La reurbanización paulatina de los viales que se propone contribuirá efectivamente a varios de los objetivos ambientales: calmado de tráfico y menor emisión de gases y reducción de la contaminación acústica, disminución de zonas de aparcamiento con la consecuencia disminución del tráfico de agitación.  
Cabe destacar, no obstante, que la propuesta de itinerario peatonal al Hospital de la Plana se desarrollará, en un primer tramo, en suelo urbano, y posteriormente, en un segundo tramo sobre suelo no urbanizable (en paralelo a la CV-185). Esta actuación está afectada por la propuesta n.º 1 de mejora de la permeabilidad peatonal y ciclista en el paso inferior del Camí Vell de Burriana bajo el FFCC y por la propuesta n.º 2 de supresión de barreras en la CV-185. Tal como se indicaba anteriormente, se considera que la ejecución del itinerario peatonal en suelo no urbanizable se evaluará en el correspondiente proyecto de construcción en el supuesto que esté sometido al procedimiento de evaluación ambiental de impacto.  
  
3. Movilidad en Bicicleta (Prog. 3)  
Son medidas conducentes a aumentar la infraestructura ciclista, crear una red de aparcamientos seguros para bicicletas privadas, mejorar las condiciones de seguridad de sus usuarios y la implantación de un servicio de préstamo de bicicletas públicas (BICIVILA'T). En concreto, con la propuesta de creación de ciclo-calles (ciclistas y vehículos en calzada) y de carriles bici (carril bici segregado en calzada) se propicia el acceso de los ciudadanos a un modo de transporte más saludable y sostenible, que ha de coordinarse con las medidas de reurbanización peatonal.  
La propuesta de creación de la red vías ciclistas (fig. 15 pág. 114 del PMUS) refleja que la gran mayoría de dichas vías se llevan a cabo en zona urbana o urbanizable, a excepción de dos actuaciones:  
- En el caso de la red ciclista que discurre junto a la futura Ronda Sudoeste, la vía ciclista queda incluida en el proyecto de construcción, recientemente adjudicado (abril 2019) por Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio. El Proyecto Ronda Sudoeste de Vila-real fue objeto de evaluación ambiental de impacto (Exp: 422/2003-AIA), emitiéndose Estimación de Impacto Ambiental, con condiciones, en fecha 10/05/2004, con resolución definitiva (supresión de condicionantes) de fecha 12/07/2004.  
Tal como recoge la documentación aportada, esta actuación es de carácter supramunicipal por lo que no es una actuación objeto del PMUS de Vila-real.  
- En el caso de la vía ciclista junto a la CV-185 cabe indicar que queda pendiente de ejecutar el tramo entre la glorieta del Hospital de La Plana hasta el núcleo urbano de Vila-real, tramo que queda afectado por la ampliación del paso superior de la CV-185 sobre la N-340 y por las actuaciones en el paso inferior Camí Vell de Burriana bajo la línea de ferrocarril.  
En fecha 18 de abril de 2019 se recibe informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad que, al respecto de la afección a las zonas de servidumbre de infraestructuras de titularidad autonómica, indica, en relación con la actuación n.º 21, que el carril bici que discurre paralelo a la CV-185 tiene continuidad hasta el término de Burriana, por lo que debería reflejarse en el documento presentado.  
El tramo de carril bici que, en paralelo a la CV-185, queda pendiente de ampliación hasta el núcleo urbano discurre, en un primer tramo, por suelo no urbanizable, desde la glorieta del Hospital de la Plana hasta la glorieta de entrada al casco urbano, y el resto en suelo urbano. Por tanto, el tramo de ampliación del vial ciclista, al igual que indicábamos con la ampliación del itinerario peatonal, deberá ser evaluado en el correspondiente proyecto de construcción de ampliación del paso superior de la CV-185 en el supuesto que esté sometido al procedimiento de evaluación ambiental de impacto.  
Igualmente, el Servicio de Planificación indica que deben incluirse en la red de vías ciclistas las propuestas en la Red de Itinerarios No Motorizados de la Comunitat Valenciana (XINM).  
  
El informe del Servicio de Movilidad Urbana, recibido en fecha 28 de junio de 2019, propone que el PMUS tenga en cuenta que el Plan de Movilidad Metropolitano de Castellón (PMoMe), previsiblemente, incluirá la implementación de un servicio metropolitano de préstamo de bicicleta pública «dockless» (sin necesidad de infraestructura de anclaje), por lo que el PMUS podría tenerlo en cuenta identificando posibles puntos donde se habilite el aparcamiento de estas bicicletas para que dicho sistema de préstamo de bicicletas no se haga de una forma desordenada en el núcleo de la población. Además, indica que el PMUS debe incluir la identificacion de la red ciclista estructurante dentro del municipio con el objetivo de que los principales centros generadores de movilidad queden unidos mediante esta red.  
  
4. Movilidad del transporte público (Prog. 4)  
Las propuestas realizadas en el PMUS contribuyen al aumento de oferta del transporte público en autobús, mediante la creación de un servicio municipal de transporte público de autobús que cubra el casco urbano, las zonas industriales y residenciales extensivas (Madrigal), la adecuación y mejora tecnológica de paradas de autobuses, la creación de una estación de autobuses (ubicación propuesta en el parking de la c/Comte de Ribagorda), mejoras en el sistema tarifario, implantación de un sistema de ayuda a la explotación (SAE) y sistema de prioridad de paso a autobuses en intersecciones.  
Son, por tanto, propuestas que promueven el uso del transporte público, en detrimento del privado, con los consiguientes beneficios ambientales por la reducción de contaminantes, y la mejora de la calidad de los ciudadanos.  
  
El informe del Servicio de Movilidad Urbana, recibido en fecha 28 de junio de 2019, indica:  
- Al respecto de la propuesta n.º 25 «Nuevas líneas de bus urbano e interconexión con las líneas interurbanas de bus» recomienda que se mencione la necesidad de adecuar los nuevos mapas concesionales a la propuesta de oferta urbana, para asegurar la complementariedad e intermodalidad entre ambas redes.  
- En relación con la propuesta n.º 27 «Nueva estación de autobuses», el Servicio de Movilidad duda de la función intermodal de dicha nueva estación por lo que indica que convendría revisar su ubicación y proponer una nueva, en suelo urbano, en la que se justifique adecuadamente la existencia de intermodalidad.  
  
5. Mejoras sobre el viario y estacionamiento (Prog. 5)  
En relación con las mejoras de la red viaria, las propuestas van encaminadas a la adecuación de la red viaria para permitir la redistribución del espacio público entre los modos de transporte (siendo su objeto fundamental la movilidad peatonal y ciclista), de conformidad con la propuesta de jerarquización de calles y secciones tipo; así como diversas actuaciones puntuales de correcciones de situaciones anómalas para la ciruclación.  
  
De las actuaciones propuestas para la mejora de la red viaria, cabe destacar:  
- Actuación n.º 32 Red de rondas de circunvalación, en la que se proponen dos tramos:  
- Ronda Sud-oeste, ya comentada y que no es objeto del PMUS.  
- Ronda Este o Boulevard metropolitano N-340, que comunica la carretera ronda suroeste con la CV-185, la N-340 y la N-340a al Norte de Vila-real. Esta actuación implicaría, también, la ejecución de una nueva variante Este de la actual N-340 (titularidad del Ministerio de Fomento).  
Al respecto de la Ronda Este o Boulevard, la documentación aportada la recoge como una actuación supramunicipal, por tanto, no son objeto del PMUS propuesto.   
La Notificación del Ayuntamiento de Vila-real, de fecha 3 de juniod e 2019, solicita la no consideración de estas actuaciones en la evaluación ambiental estratégica puesto que las mismas no van a ser incluidas en la redacción definitiva del PMUS.  
En el informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad se realizan diversas consideraciones al respecto de la propuesta de la Ronda Este, entre otras que debe corregirse el apartado 15) del punto 4.6 del DIE (pág.19). En concreto, indica que debe eliminarse el subapartado h. Eliminación de la travesía de la N-340 en Vila-real, con ejecución de la Variante Este N-340, por las razones que se aducen en el informe (no se hace necesario un nuevo eje de circulación, por lo que la variante Este de la N-340 no está prevista por la Estrategia UNEIX).  
- Actuación n.º 33 Remodelación secciones de viarios urbanos. En general, las actuaciones van encaminadas, como indicábamos, a la adaptación del viario público a la redistribución espacial considerando la movilidad peatonal y ciclista. Destaca la actuación denominada «Tramo CV-220 urbana, desde ronda sudoeste hasta AP-7», en la que se propone su ampliación para adaptarse a las alineaciones del PGOU (la sección actual de 14 m pasaría a 36 m).  
El informe del Servicio de Planificación, recibido en fecha 18/04/2019, indica que el tramo de la CV-20 próximo al paso superior sobre la AP-7 es de titularidad autonómica, por lo que «cualquier actuación en las zonas de servidumbre de las carreteras de titularidad autonómica tendrá que ser autorizada por el Servicio Territorial de Obras Públicas de Castellón».   
Atendiendo a lo requerido por el Servicio de Planificación y considerando que las actuaciones de carácter supramunicipal no son objeto de evaluación de este borrador de PMUS, en general, cabe indicar que las actuaciones propuesta para mejora de la red viaria favorecerán la recuperación del espacio urbano en favor de los peatones y ciclistas, con la adecuada distribución del espacio entre las necesidades de los distintos modos de transporte.  
De forma coordinada con las actuaciones de mejora de la red viaria, el PMUS propone diversas propuestas para la mejora de la gestión del estacionamiento incluyendo, entre otras actuaciones, la creación de aparcamientos disuasorios en la periferia (en cuatro emplazamientos: Este, Oeste, Norte y Sur), aparcamientos para vehículos pesados (en tres localizaciones (Oeste, Norte y Sur), ampliación del aparcamiento junto a la Estación de Ferrocarril, regulación de aparcamientos de rotación (ORA), etc. Dichas actuaciones se proponen en suelo urbano o suelo dotacional (que requerirá la modificación del instrumento de planificación correspondiente).  
En relación con la propuesta n.º 38 «Aparcamientos de disuasión para vehículos en las afueras», el informe del Servicio de Movilidad Urbana, recibido en fecha 28 de junio de 2019, considera que, dada la ubicación propuesta para los mismos al Norte y al Oeste, serán utilizados para las zonas industriales y no como disuasión al conductor para acceder al casco de Vila-real. Por ello, indica que el PMUS debería identificar alguna ubicación, aunque fuera efímera o provisional en solares sin edificar aún, en suelo urbano, que fueran más acordes con este objetivo.  
6. Mejora de la gestión del tráfico (Prog. 6)  
El PMUS propone, en base a la jerarquización viaria propuesta, una serie de medidas encaminadas a mejorar la gestión del tráfico con el objetivo de aumentar la seguridad en los distintos modos de transporte. Estas actuaciones favorecerán la concienciación de la ciudadanía ante la nueva concepción de la movilidad.  
Se incluyen, entre las medidas, un plan de regulación del reparto de mercancías que comprende la creación de una ordenanza municipal que regule las operaciones logísticas de reparto de mercancías en el casco urbano, así como la realización de un estudio de necesidades de plazas reservadas a la carga y descarga de mercancías, el fomento del uso de vehículos de reparto menos contaminantes y la creación de un centro de transporte para vehículos de gran tonelaje. En concreto, se propone ubicar dicho centro de transporte en una parcela que el Plan General califica como Sistema General de Equipamiento Comunitario tipo GEC11 «Aparcamiento en superficie», situada en la periferia de la ciudad, en camino Miralcamp junto a la futura Ronda Suroeste.  
Este conjunto de medidas complementan la distribución del espacio público atendiendo a las funciones de los distintos viales y las necesidades de la ciudadanía.   
  
7. Mejora de la movilidad en centros atractores (Prog. 7)  
En general comprende la elaboración de planes de movilidad en zonas industriales, grandes empresas, zonas escolares, centros deportivos, etc. apoyándose en actuaciones previas del PMUS e incentivos económicos que favorezcan los desplazamientos a pie o en bicicleta, así como el uso del transporte colectivo.  
  
8. Integración de la movilidad sostenible en el urbanismo (Prog. 8)  
La implantación de muchas de las actuaciones propuestas en el PMUS requiere adecuar y/o modificar el planeamiento municipal (PG) para integrar los criterios de movilidad sostenible en el urbanismo. Comprende actuaciones de recalificación de suelos, incorporación de normativa urbanística, modificaciones puntuales del PG, modificación de dotaciones, etc.  
  
9. Integración de la movilidad sostenible en el medioambiente urbano (Prog. 9)  
Se proponen dos planes de actuación:  
1. Plan de mejora de la calidad de los espacios urbanos: Se centra, fundamentalmente, en actuaciones de remodelación urbanística.   
En primer lugar, en la zona comercial de la Plaza Bayarri y plaza San Pascual, así como en la integración de espacio público en la Acequia Major. Son actuaciones que mejoran la accesibilidad peatonal al ámbito de la zona comercial y la creación de aparcamientos subterráneos para paliar el déficit existente.  
En segundo lugar, se propone seguir con la redacción del «Plan Estratégico de la Acequia Major y sus alrededores (PESM)», cuyo objetivo es diseñar una hoja de ruta de actuaciones sobre la Acequia Major y el espacio público que la acompaña. Se pretende crear un eje de movilidad peatonal y ciclista, integrando este espacio en el caso urbano.  
2. Plan de disminución de la contaminación acústica y atmosférica. Entre las actuaciones propuesta se incluyen: la disminución del tráfico rodado en el casco urbano, la implantación de pantallas acústicas en la N-340 y FFCC, implantación de pavimentos fonoabsorbentes en vías urbanas de mayor tráfico, la intensificación de campañas y medidas de control de la velocidad. Se complemente con actuaciones para el fomento de uso de vehículos de energías menos contaminantes: puntos de recarga para vehículos eléctricos, flotas municipales y de transporte público con vehículos menos contaminantes, incentivos económicos, etc.  
  
10. Implantación, seguimiento y evaluación del PMUS (Prog. 10)  
Este programa recoge la necesidad de reestructurar las competencias municipales en materia de movilidad (creación de la Oficina Municipal de Movilidad y del Observatorio de la Movilidad) así como la de elaborar un plan de concienciación ciudadana con el objetivo específico de informar y educar a la población.  
  
Veamos, a continuación, otras consideraciones contenidas en las consultas realizadas:  
El Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad, en su escrito recibido en fecha 18 de abril de 2019, pone de manifiesto que el PMUS de Vila-real es compatible con la legislación sectorial de carreteras vigente. No obstante, tal como se ha ido indicando en este informe, el Servicio de Planificación indica:  
1. Las correcciones a realizar en la redacción del PMUS, fundamentalmente en lo relacionado con las actuaciones de carácter supramunicipal (Plan de transporte de Castelló y su entorno, actuaciones relacionadas con el Programa Estratégico para la Mejora de la Movilidad, Infraestructuras y el Transporte de la Comunitat Valenciana UNEIX).  
2. La afección que las actuaciones del PMUS de Vila-real tendrán con las zonas de servidumbre de infraestructuras de titularidad autonómica (actuaciones de movilidad peatonal y ciclista relacionadas con la CV-20 y la CV-185),   
3. La necesidad de complementar en el ámbito del PMUS de Vila-real la Red de Itinerarios No Motorizados de la Comunitat Valenciana (XINM).  
4. Aclara que la Ronda Este o Bulevar Metropolitano N-340 (prevista en el PMUS) no es una actuación contemplada en UNEIX. Ahora bien, sí está prevista la transformación de la N-340a en un bulevar de carácter urbano (Bulevar de la Plan) que una Castellón, Almassora y Vila-real.  
5. Delimita las competencias de la Subdirección General de Movilidad en relación con la redacción de los proyectos y ejecución de las obras de infraestructuras de transporte de titularidad autonómica, sin compromiso económico alguno con la propuesta de financiación del PMUS de Vila-real.  
  
Por el Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad remite informe de fecha 28 de junio de 2019, en el que, entre otros aspectos, se indica que el ámbito y contenido del PMUS se estiman adecuados en relación con las determinaciones de la Ley 6/2011, de Movilidad de la Comunitat Valenciana. Así también, el Plan de Movilidad completado con los aspectos recogidos en su informe deberá ser remitido al Servicio de Movilidad de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Vila-real, según lo contemplado en el artículo 10 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana.  
El Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón remite informe, recibido en fecha 11/02/19, indicando que no tiene ninguna observación que efectuar dentro del trámite previsto en el artículo 51 de la LOTUP. Informa que, al no tratarse de un instrumento de planeamiento urbanístico la aprobación definitiva del plan no corresponde a dicho Servicio Territorial de Urbanismo.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, remite informe de fecha 1 de julio de 2019, en el que se solicita la incorporación al PMUS de un capítulo dedicado a la infraestructura con el contenido que en dicho informe se especifica.  
El Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, de la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental, remite informe, recibido en fecha 1 de marzo de 2019, indicándose:  
- El PMUS de Vila-real ha de ser coherente con la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020, aprobada por el Consell de la Generalitat el 22 de febrero de 2013, y su revisión (pendiente de aprobación);   
- El municipio de Vila-real dispone de Plan Acústico Municipal (PAM) desde el año 2009 y revisado en el 2017. Las principales fuentes de ruido en el ámbito de la actuación derivado del PAM es el tráfico rodado. Entre las acciones del Plan Acústico Municipal destaca la elaboración del PMUS de Vila-real, redacción de ordenanzas municpales de protección de la contaminación acústica, utilización de pavimento fonoabsorbentes en los viales.   
- El municipio de Vila-real queda incluido en el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona ES1003 Mijares-Penyagolosa (área costera). Se informa que, en relación a los registros de los parámetros de calidad del aire en los últimos años no se han registrado superaciones de los valores establecidos en el Real Decreto 102/2001. No obstante, el valor de ozono es elevado en el ámbito estatal y desde el año 2010 hasta el 2017 se han registrado superaciones del valor objetivo de ozono en diferentes estaciones (Onda, Castelló-Penyeta i l'Alcora).  
- Informa, también, sobre los siguientes aspectos que han de considerarse en la redacción del PMUS Vila-real:   
- El Plan de Movilidad Metropolitana sostenible del Área de Castelló (PeMoMe Castellón) propone actualizar el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona ES1003 Mijares-Penyagolosa (área costera).  
- La Comisión de seguimiento del Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona ES1003 Mijares-Penyagolosa (área costera) propuso, en fecha 18 de febrero de 2018, la elaboración de un «Plan Metropolitano de carácter urbano» así como también la actualización del «Plan Industrial» vigente desde 2008.  
  
Por lo indicado en el mencionado informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, en relación con las propuestas realizadas por el PMUS de Vila-real, cabe deducir que existe coherencia con los objetivos de la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020 y con el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona ES1003.  
  
Valoración  
Teniendo en cuenta lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de Vila-real, se entienden que, en su conjunto, dichas medidas:  
1. Colaboran a un mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenible: el desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público y/o colectivo.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
5. Promueve la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
  
El PMUS propone tres tipos de indicadores para el seguimiento del plan: los indicadores globales, los indicadores medioambientales de efectos del PMUS y los indicadores de actuación.  
Los indicadores medioambientales vienen igualmente recogidos en el DIE (apartado 4.10. Descripción de las medidas previstas para el seguimiento ambiental del plan), distinguiendo entre los indicadores sobre el consumo de energía y los indicadores sobre la incidencia en el medio ambiente. Cabe no obstante, las siguientes consideraciones:  
1. Se debe concretar el valor inicial de los indicadores y cuantificar el objetivo a alcanzar.  
2. Especificar las metodologías de cálculo propuestas para la evaluación de los siguientes indicadores:  
- IND1. Uso de vehículos menos contaminantes en el que se evalúa la reducción de emisión Tm GEI CO2/año. Este indicador queda vinculado al IND6. Emisiones de gases efecto invernadero del sector transporte.  
- IND2. Consumo total de energía por parte del sector transportes, en el que se evalúa las toneladas equivalentes de petróleo (Tep).  
- IND9. Estacionamiento de pesados en las afueras, en el que se evalúa número de pesados/año.  
3. Debiera incorporarse a los indicadores ambientales la evaluación del nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto. A este respecto, indicar que entre los indicadores de actuación (para el seguimiento del PMUS) se propone, en la actuación n.º 76 Implantación de pantallas acústicas en N-340 y FFCC, la utilización del indicador «Disminución nivel acústico conseguido en dB».   
  
G) Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental. En concordancia, el artículo 46 de la LOTUP especifica los planes y programas que serán objeto de la evaluación ambiental y territorial estratégica. En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
  
H) Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta del «Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Vila-real», cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del planeamiento.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b) de la LOTUP, y considerar, de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de dicha ley, que la propuesta del «Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Vila-real» no tiene incidencia significativa negativa en el modelo territorial del municipio de Vila-real, no afecta a espacios protegidos ni forestales, sus propuestas se circunscriben al suelo urbano y urbanizable y, habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta del «Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Vila-real» no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve: Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del «Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Vila-real», de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del programa conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. La redacción definitiva del PMUS de Vila-real concretará los siguientes aspectos:  
1. Deberá especificar las actuaciones que puedan afectar a los espacios y elementos naturales que gocen de protección ambiental (la Red Natura 2000 Desembocadura del riu Millars, el Espacio Natural Protegido del Paisaje Protegido del Millars y vías pecuarias) y, en su caso, solicitar consulta al órgano competente en la materia.  
2. Incorporar metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalente y consumo de energía (Tep).  
3. Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
4. Completar la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar.  
2. El PMUS deberá atender las consideraciones realizadas por el informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad recibido en fecha 18/04/2019.  
3. El PMUS se completará con la documentación requerida por el Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad en su informe recibido en fecha 28 de junio de 2019, y se solicitará informe previo a la aprobación definitiva por el Ayuntamiento, incorporando, en su caso, las determinaciones que el mismo se indiquen.  
4. Las modificaciones que se deriven del PMUS de Vila-real que afecten al Plan General de este municipio serán incluidas en el Plan General en tramitación.  
  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la «Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Vila-real» en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del «Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Vila-real», por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.  
  
Valencia, 7 de octubre de 2019.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe Ambiental y Territorial Estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental de la modificación puntual n.º 8 de las Normas Subsidiarias  
Promotor: Ayuntamiento de Agullent  
Autoridad Sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia  
Localización: Municipio de Agullent (Valencia)  
Expediente: 23-2019-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 26 de septiembre de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico de la modificación puntual n.º 8 de las Normas Subsidiarias de Agullent, en los siguientes términos:  
En fecha 28 de enero de 2019 se recibe del Ayuntamiento de Agullent, a través del servicio territorial de urbanismo de Valencia, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual n.º 8 de las Normas Subsidiarias.  
  
Documentación aportada  
En fecha 28 de enero de 2019 se recibe del Ayuntamiento de Agullent la siguiente documentación en formato digital: documento inicial estratégico, borrador de la modificación y anexo subsanatorio, estudio de integración paisajística y anexo, informe de viabilidad económica y anexo subsanatorio de documentación presentada.  
El 28 de junio de 2019 se presentó por el Ayuntamiento documentación complementaria consecuencia de requerimiento efectuado: niveles sonoros, recogida de residuos, captación y consumo de agua, informe acústico e informe del arquitecto municipal.  
  
Planeamiento vigente  
El municipio de Agullent dispone, como documento de planeamiento urbanístico, de Normas Subsidiarias, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en fecha 29 de diciembre de 1989. No habiendo sido sometidas a evaluación ambiental teniendo en cuenta la fecha en que se aprobaron.  
De acuerdo con la documentación aportada y la información del sistema de información geográfica de esta Conselleria, el vigente planeamiento califica la zona objeto de la modificación como suelo urbano industrial, polígono «Els Planets» IP4 B y suelo no urbanizable común.  
Imagen I - Plano de vigente de clasificación. Fuente: Borrador del Plan al que se le ha añadido simbología de calificación suelo: SU I IP4 B, suelo urbano industrial, polígono industrial «Els Planets» IP4 B y SNU, suelo no urbanizable común.  
  
  
Objeto de la modificación  
La modificación tiene por objeto la redelimitación del sector restante no desarrollado de borde urbano industrial de la IP4B «Els Planets» de las Normas Subsidiarias en su zona Este, lo que conlleva la reclasificación de 2.993,29 m² de suelo no urbanizable común.  
El sector a redelimitar es actualmente suelo urbano industrial sin edificar y tiene una superficie total de 7.662,59 m², distribuidos en 2.916,01 m² para viales y rotonda, 2.030,52 m² de zona verde, 2.069,45 m² de suelo industrial privado y 646, 61 m² para zona de protección de autovía y ferrocarril.  
La modificación propuesta redelimita el suelo urbano industrial aumentándolo en 2.993,29 m² a costa de suelo no urbanizable común, de forma que el ámbito quedaría con las siguientes superficies: superficie total: 10.655,88 m², con viales y rotonda; 2.219,30 m², zona verde de 2.370,66 m² y suelo industrial privado de 4.158,51 m²; zona de protección de autovía y ferrocarril 1.189,22 m² y aparcamiento 718,19 m².  
De acuerdo con la documentación presentada: El planeamiento municipal no dispone de ficha de gestión para este resto o borde de suelo urbano industrial, refiriéndose a los parámetros del Suelo Industrial Preferente IP4 Casa MolinaPlanets:   
- Número de plantas: libre   
- Coeficiente volumétrico: 7,5 m3/m2 parcela   
- Retranqueos: 5m sobre línea de fachada   
- Ocupación permitida: 70% de la parcela   
- Separación a lindes: 3 m lateral y posterior sobre parcelas colindantes.   
Con estos datos de edificabilidad, ocupación y retranqueos, la edificabilidad potencial del resto de suelo urbano industrial máxima se estima en 4.728,27 m2t, teniendo en cuenta:   
1. La parcela industrial completa (suelo privado + protecciones sectoriales) sería de 2.716,06 m2s, con ocupación máxima del 70% supone 1.901,24 m2s, imposible de materializar, ya que con protecciones, y retranqueos a lindes, suponiendo permiso de edificación dentro de la línea de edificación de ferrocarril, como se ha aprobado para otras naves, permite una ocupación real de 1.576,09 m2s.  
2. Aplicando la edificabilidad de 7,5 m3/m2 parcela, a la parcela total de 2.716,06 m2s se obtendría una edificabilidad potencial de 20.370,45 m3.   
3. Suponiendo una altura media para nave industrial de 3,5 metros, se obtiene una superficie construida máxima de 5.820,13 m2ct.   
4. Con la altura de cornisa de 10,50 ml sólo sería posible tres plantas, por lo que estas plantas sobre parcela máxima ocupable de 1.576,09 m2s obtiene una superficie real construida máxima de 4.728,27 m2t.   
  
  
Con esto, los parámetros obtenidos serían:   
EI Edificabilidad Industrial 4.728,27 m² techo   
IEI Índice de Edificabilidad Industrial 0,6171 m2t/m2s   
  
Con la modificación pretendida, los parámetros serán:  
EI Edificabilidad Industrial 7.313,54 m² techo   
IEI Índice de Edificabilidad Industrial 0,6863 m2t/m2s  
  
Se considera un máximo de dos plantas para la nueva nave industrial, anulando la desproporcionada edificabilidad establecida en 7,5 m3/m2 parcela.  
Se propone la siguiente ficha de gestión para el nuevo ámbito:  
  
UNIDAD DE EJECUCIÓN EN SUELO URBANO CODIGO UE1  
 CLASIFICACIÓN DEL SUELO Urbano: Industrial (INA)  
AREAS DE REPARTO Única  
USO DOMINANTE Industrial aislado  
 SISTEMA DE ORDENACIÓN Edificación aislada  
TIPOLOGÍA EDIFICATORIA Bloque exento  
SUPERFICIE TOTAL 10.655,88 m²  
  
  
Usos lucrativos m²suelo m²techo Usos dotacionales m²suelo %  
Residencial Espacios libres 2370,66 22,25  
 Industrial 5347,72 7313,54 Equipamientos públicos   
Terciario Red viaria 2937,49 27,57  
 Total 5347,72 7313,54 Total 5308,15 49,82  
  
  
  
Imagen II - Detalle de situación actual del planeamiento en el ámbito de la modificación.  
Imagen III - Detalle de propuesta de modificación.   
  
Justificación de la modificación  
La propuesta de modificación de la ordenación pormenorizada y reclasificación de suelo no urbanizable para reordenación de borde de suelo urbano industrial pretende dar viabilidad económica al suelo urbano industrial sin edificar en esa zona, teniendo en cuenta las cargas resultantes del suelo para la ejecución de viales, rotonda, zona verde y zonas de protección de autovía y ferrocarril.  
De esta forma se amplía la superficie destinada a uso industrial privado con el fin de que la iniciativa privada pueda, con una única parcela restante, sufragar los importantes gastos que genera el planeamiento.  
  
  
Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el Anexo VIII de dicha Ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la modificación presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
Consulta Informe Administración Consultada  
14/03/19 Servicio de infraestructura verde y paisaje, Subdirección general de territorio y paisaje; Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio.  
14/03/19 27/08/19 Servicio de ordenación del territorio, Subdirección general de territorio y paisaje; Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio.  
14/03/19 Consorcio para la ejecución del Plan Zonal 5, Área de Gestión V5.  
14/03/19 Confederación Hidrográfica del Júcar   
14/03/19 Servicio territorial de Medio Ambiente de Valencia (Acústica). Conselleria de Agricultura, Medio ambiente, Cambio Climático y desarrollo Rural.  
14/03/19 16/04/19 Administrador de Infraestructuras ferroviarias (ADIF).  
14/03/19 15/04/19 Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunidad Valenciana. Ministerio de Fomento.  
 07/02/19 Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia  
  
  
Los informes recibidos junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico se publicarán en la siguiente página web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servicio territorial de urbanismo de Valencia (07/02/2019): indica que no se derivarán efectos significativos en materia de la ordenación urbanística estructural, y que el órgano ambiental y territorial es la Comisión de Evaluación Ambiental.  
Se efectúan una serie de consideraciones territoriales:  
«Dado que el 72% del ámbito ya está clasificado como suelo urbano y que la entidad superficial de la actuación (10.655,88 m²) es insuficiente para la configuración de un sector de suelo urbanizable, y a pesar de no estar urbanizado el ámbito de actuación, se admite la clasificación como suelo urbano sujeto al desarrollo de una unidad de ejecución. Ello en aplicación del art. 25.2..b) de la LOTUP.  
Puesto que se trata de una modificación de la ordenación vigente, se deberá justificar el cumplimiento del apartado III.8.2 del anexo IV de la LOTUP, de manera que la ordenación modificada tenga un estándar dotacional global igual o superior al de la ordenación vigente, referidos al ámbito de la modificación».  
  
- Administrador de Infraestructuras ferroviarias (ADIF) (16/04/2019): indica que la modificación ahora presentada ha cambiado su delimitación ajustándose a un ámbito que no está afecto al sector ferroviario, y en consecuencia de ser así no hay inconveniente en la tramitación.  
Se señala que el informe se emite sin perjuicio de que el instrumento de planeamiento se haya sometido al informe preceptivo del Ministerio de Fomento regulado en el artículo 7.2 de la Ley 38/2015, de 30 de septiembre, del sector ferroviario.  
  
- Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunidad Valenciana. Ministerio de Fomento (15/04/2019): se efectúan las siguientes consideraciones:  
«1. Se reflejarán en los planos, a una escala adecuada, y en la parte normativa del instrumento, las zonas de protección del viario estatal (zona de dominio público, zona de servidumbre y zona de afección), y la arista exterior de la explanación a partir de la cual se acotan esas zonas, indicándose en la Memoria y/o Ordenanzas las limitaciones establecidas para dichas zonas en la Ley 37/2015, de 29 de septiembre, de Carreteras, y su Reglamento general (RD 1812/1984, de 2 de septiembre).  
2. Se reflejarán en los planos, a una escala adecuada, y en la parte normativa del instrumento, la línea límite de edificación y la arista exterior de la calzada a partir de la cual se acota la mencionada línea.  
3. De acuerdo a lo establecido en el artículo 33.7 de la Ley 37/2015, de 29 de septiembre, de Carreteras la clasificación y la calificación de terrenos incluidos en la zona de limitación a la edificabilidad no podrán ser modificadas en ningún caso si ello estuviere en contradicción con lo establecido en esta ley, lo que deberá ser recogido expresamente en instrumento de planeamiento urbanístico.  
4. La ejecución de cualquier tipo de actuación que se encuentre dentro de las zonas de protección de las carreteras estatales, quedará regulada por lo establecido en la Ley 37/2015, de 29 de septiembre, de Carreteras y el reglamento General de Carreteras (RD 1812/1994, de 2 de septiembre) y, en concreto, por lo establecido en su título III Uso y defensa de las carreteras.  
5. Ni los desarrollos urbanísticos previstos ni sus obras de construcción deberán afectar al drenaje actual de las carreteras estatales y sus redes de evacuación no deberán aportar vertidos a los drenajes existentes en aquellas.  
6. La iluminación a instalar en los desarrollos previstos no deberá producir deslumbramientos al tráfico que circula por las carreteras del Estado.»  
  
El informe indica que estas consideraciones se deberían tener en cuenta en la elaboración del estudio ambiental y territorial estratégico y en la elaboración de la versión preliminar del plan y realizar las modificaciones oportunas para cumplir lo indicado anteriormente.  
Se indica igualmente que el informe no sustituye al previsto en el artículo 16.6 de la Ley 37/2015 de 29 de septiembre, de Carreteras, cuyo contenido será vinculante en lo que se refiere a las posibles afecciones a la Red de Carreteras del Estado.  
- Servicio de ordenación del territorio (27/08/2019): informe favorable en relación a la ETCV.  
  
Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d) y 51.1 de la LOTUP.  
Descripción del ámbito:  
El ámbito de la modificación está constituido por una superficie de 10.655,88 m² situada en la Vall d'Albaida en el municipio de Agullent entre la autovía A-7 y la línea de ferrocarril Alcoi-Xàtiva, al sur del barranco del Marqués. Gran parte de la superficie (7.662,59 m²) es suelo urbano industrial sin desarrollar de un polígono industrial (IP4B «Els Planets») y otra parte suelo no urbanizable común (2.993,29 m²).  
Los terrenos son llanos constituidos por margas azules Miocenas del TAP ocupados por cultivos de vid. El entorno son terrenos de cultivo, vías de comunicación y polígono industrial.  
  
Imagen IV - Ortofoto 2017. Círculo rojo ámbito de modificación.  
En relación con las características de la modificación: aunque constituye el marco para proyectos tiene un tamaño reducido y se encuentra en un entorno agrícola rodeada de vías de comunicación y junto a polígono industrial. No supone un cambio en el modelo territorial.  
En relación con las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
1. En relación con los posibles impactos de ocupación/transformación del territorio: la superficie afectada por la reclasificación del suelo no urbanizable común a urbano industrial es muy reducida y sólo una pequeña parte de la misma se vería afectada por viales y aparcamiento, quedando el resto como zona verde. El sellado del suelo por estos motivos, impacto irreversible, es muy reducido.  
El valor ambiental de la superficie es bajo teniendo en cuenta que se encuentra en un entorno rodeado de vías de comunicación y junto a un polígono industrial, no está afectado por espacios naturales protegidos ni por espacios de la Red Natura 2000, ni presenta especies o hábitats de interés. No es terreno forestal ni está afectado por vías pecuarias.  
De acuerdo con la información de la web de la Conselleria de Cultura no se verían afectados elementos del patrimonio cultural.  
La capacidad de uso agrícola del suelo es moderada, clase C.  
En relación a las limitaciones, el ámbito de la modificación no presenta riesgos de deslizamiento o desprendimiento, ni peligrosidad de inundación.  
Respecto a las limitaciones de ubicación por ruidos: de acuerdo con la información proporcionada por el promotor los niveles de recepción ensayados en el exterior de la parcela en período nocturno y diurno están por debajo de los establecidos para zonas de uso dominante industrial: período nocturno =< 60 dBA y período diurno =< 70 Dba.  
Es una modificación de planeamiento que, aunque se lleva a cabo en un paisaje abierto y visible desde las vías de comunicación próximas, se da en un entorno agrícola junto a un polígono industrial, por lo que no cambiará el paisaje de forma significativa. De acuerdo con la documentación la altura de edificación en el polígono industrial es libre, pero de acuerdo con la edificabilidad de la ficha de gestión podría ser de 3 alturas, 10 m, proponiéndose una ficha de gestión para la modificación que supondría, de acuerdo con la edificabilidad, una altura de 2 plantas para la nueva nave según se indica en la documentación presentada.  
2. En relación a los impactos por sobrexplotación de recursos:  
Recurso agua: el sistema municipal de distribución de agua se suministra desde las captaciones de Lazaret 1 y 2. Ambos están extrayendo agua del acuífero denominado «8.36- Villena/Benejama», con autorización del Ayuntamiento de Agullent para extraer 684.141 m3/año para el casco urbano y zona industrial. El consumo estimado por la misma concesionaria del polígono industrial completo estaría en 250/400 m3 diario. Para el suministro de agua potable a la parcela industrial a ampliar por la Modificación, se dispone de red de distribución de 80mm en el mismo Paseo de la Habana, y por la zona posterior a las naves con frente a este Paseo existe tubería FC100mm al que también se puede conectar el nuevo desarrollo.  
En la documentación presentada se estima el aumento de consumo de agua ocasionado por la modificación en 9,036 m3/día. Se trata de un pequeño aumento respecto al consumo diario estimado del polígono, que no se estima que pueda ocasionar efectos negativos significativos en el recurso agua.  
3. Respecto a los impactos por contaminación:  
- Por aguas residuales: en el polígono industrial existe una red de evacuación de aguas residuales con destino a depuradora municipal, EDAR Ontinyent-Agullent. Por la parcela discurre colector de saneamiento residual al que conectarse. En consecuencia, el tratamiento adecuado en principio es posible mediante la EDAR municipal y, así se indica en la ficha de gestión: los servicios básicos y las infraestructuras se deberán conectar a la red general del municipio.  
La EDAR existente tiene capacidad suficiente, al comprobarse en la ficha EPSAR (2018) que la instalación trata un caudal muy inferior al caudal del proyecto.  
- Por residuos sólidos: el sistema de recogida de todos los sectores industriales de la localidad se hace de forma individualizada por las propias empresas mediante contrato con empresas privadas. En el acceso al polígono existen depósitos habilitados para la recogida de residuos orgánicos, plástico, cartón y vidrio que son recogidos por el ayuntamiento. El volumen de este tipo de residuos, en principio, no se estima significativo al tratarse de una ampliación reducida del polígono industrial, y en cualquier caso se abordará en la fase de proyecto.  
En relación con los impactos de contaminación, tanto de aguas residuales como de residuos sólidos o de otro tipo (ruido, malos olores), no se consideran significativos al nivel de plan sin perjuicio de que en la autorización del proyecto se puedan establecer preventivas o correctoras específicas.  
Por parte del servicio territorial de urbanismo, ADIF y la Demarción de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana se efectúan una serie de consideraciones de carácter territorial que pueden afectar incluso a la viabilidad de la modificación, por lo que se estima necesario que las mismas se cumplan previamente a la aprobación de la referida modificación.  
Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real Decreto Legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico FAVORABLE según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, en relación a la modificación puntual n.º 8 de las Normas Subsidiarias de Agullent (Valencia), de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de esta Ley, puesto que no tiene incidencia en el modelo territorial, no produce un incremento significativo en el consumo de recursos, ni en la generación de residuos, ni afecta negativamente al patrimonio natural, y considerando además que es un crecimiento contiguo al urbano industrial existente, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la referida modificación no presenta efectos negativos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial.  
No obstante, se tendrán en consideración las siguientes determinaciones:  
1. Deberá tener en cuenta e incorporar a la Modificación las consideraciones establecidas en el informe de la Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunidad Valenciana de fecha 15/04/2019, y solicitar informe previo a la aprobación definitiva.  
2. Deberá tener en cuenta e incorporar a la Modificación de las consideraciones efectuadas en el informe del servicio territorial de urbanismo de Valencia de fecha 7 de febrero de 2019.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan Especial en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del Plan Especial.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda:   
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual n.º 8 de las normas subsidiarias de Agullent, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.  
  
Valencia, 7 de octubre de 2019.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
Valencia, 21 de noviembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML