Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9907, del 02-08-2024 (2024/8057)

RESOLUCIÓ conjunta de 17 de juliol de 2024, de la Direcció General de les Persones amb Discapacitat i de la Direcció General d’Innovació i Inclusió Educativa, per la qual s’establix el protocol de coordinació de professionals per al desenvolupament de l’atenció primerenca.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9907

Data del DOGV
:   02-08-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/8057

CVE
:   DOGV-V-2024-8057

Data del document
:   17-07-2024

Organisme emissor
:   Vicepresidència i Conselleria de Servicis Socials, Igualtat i Vivenda

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [salut pública](javascript:void(0))
    * [assistència social](javascript:void(0))
    * [política sanitària](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, en l’article 73, establix que el sistema educatiu ha de disposar dels recursos necessaris per a la detecció precoç de l’alumnat amb necessitats educatives especials, temporals o permanents, perquè puga aconseguir els objectius establits amb caràcter general per a tot l’alumnat.

La Llei 3/2019, de 18 de febrer, de la Generalitat, de Serveis Socials Inclusius de la Comunitat Valenciana, en el títol III, disposa que, per a la planificació, coordinació, ordenació i intervenció del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, les conselleries competents en matèria d’educació i de serveis socials establiran protocols de col·laboració i coordinació per a desenvolupar les actuacions conjuntes i així assegurar una educació inclusiva i millorar l’eficiència de la intervenció social i educativa dirigida a la infància, l’adolescència, les famílies o unitats de convivència, i poder atendre així les situacions de vulnerabilitat.

La Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i l’adolescència establix el principi de corresponsabilitat de tota la societat, les administracions públiques i les famílies per a garantir el reconeixement efectiu dels drets de la infància i l’adolescència. Establix, a més, un marc normatiu que definix les polítiques públiques, la distribució de competències i les mesures de coordinació necessàries per a fer-les efectives.

La Llei 11/2003, de 10 d’abril, de la Generalitat, sobre l’estatut de les persones amb discapacitat, modificada per la Llei 9/2018, de 24 d’abril, de la Generalitat, concep l’assistència dels centres d’atenció primerenca de manera global i encaminada a desenvolupar al màxim les possibilitats físiques, psíquiques i sensorials, mitjançant programes sistemàtics i seqüenciats que comprenguen totes les àrees del desenvolupament infantil, i afig que l’actuació es coordinarà amb les unitats educatives.

El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d’equitat i d’inclusió en el sistema educatiu valencià, té com a objecte establir i regular els principis i les actuacions per al desenvolupament d’un model inclusiu en el sistema educatiu valencià que faça efectius els principis d’equitat i igualtat d’oportunitats per a tot l’alumnat, especialment per als casos que es troben en una situació més vulnerable i en risc d’exclusió. En l’article 10 s’indica que, a fi d’establir models d’intervenció sistèmics i globals, s’aplicaran acords i protocols de col·laboració i coordinació entre les administracions públiques: els diferents departaments de la conselleria competent en matèria d’educació, i entre conselleries, institucions i organismes públics implicats d’àmbit autonòmic, provincial, comarcal o local.

El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d’organització de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, en la disposició final primera establix que les conselleries competents en matèria d’educació, atenció primerenca, diversitat funcional, serveis socials, protecció de la infància i l’adolescència i sanitat han de treballar de manera conjunta i coordinada en l’establiment de protocols que possibiliten la unificació de criteris i de pautes d’actuació, el seguiment i la coordinació per part de les persones professionals implicades, amb l’objectiu d’oferir respostes eficaces a les necessitats que, en estos àmbits, puguen presentar-se en els centres docents i en els moments previs a l’escolarització. L’article 10 disposa que, dins de les agrupacions d’orientació de zona, els equips d’orientació educativa i els gabinets psicopedagògics municipals han de realitzar la detecció i la identificació, prèviament a l’escolarització, de les necessitats específiques de suport educatiu, amb la col·laboració, si és el cas, de les unitats especialitzades d’orientació i dels centres d’educació especial com a centres de recursos.

El Decret 27/2023, de 10 de març, del Consell, pel qual es regulen la tipologia i el funcionament dels centres, serveis i programes de serveis socials, i l’ordenació d’estos dins de l’estructura funcional, territorial i competencial del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, en l’article 69.1, modifica el nom anterior dels centres d’atenció primerenca (CAP) per la denominació actual: centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca (CDIAP).

L’Orde 20/2019, de 30 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l’organització de la resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, en l’article 4, indica que, prèviament a l’escolarització, els serveis psicopedagògics escolars i els gabinets psicopedagògics municipals, atés el seu caràcter de zona, han de rebre la informació de l’alumnat que pot presentar necessitats específiques de suport educatiu, que han aportat les famílies, altres serveis educatius, serveis amb competències en sanitat i benestar social i centres d’atenció primerenca, fer-ne la identificació, emetre l’informe sociopsicopedagògic i, si és el cas, tramitar el dictamen per a l’escolarització.

L’Orde 10/2023, de 22 de maig, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, regula i concreta determinats aspectes de l’organització i el funcionament de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià i, en la disposició addicional primera, modifica l’Orde 20/2019, de 30 d’abril.

Els procediments de detecció i identificació de les necessitats específiques de suport educatiu prèviament a l’inici de l’escolarització en el segon cicle d’educació infantil es desenvolupen en l’article quart de la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d’Inclusió Educativa. Així mateix, el procediment d’eliminació de la reducció de ràtio i l’organització d’alguns aspectes de l’organització de l’orientació educativa estan regulats per la Instrucció de 6 de març de 2024, de la directora general d’Innovació i Inclusió Educativa, per la qual es concreten determinats aspectes que afecten procediments de l’orientació educativa i professional per al curs escolar 2023-2024, a partir de l’actualització legislativa.

La Resolució de 25 de juliol de 2013, de la Secretaria d’Estat de Serveis Socials i Igualtat, per la qual es publica l’Acord de 4 de juliol del Consell Territorial de Serveis Socials i del Sistema per a l’Autonomia i Atenció a la Dependència sobre criteris comuns, recomanacions i condicions mínimes dels plans d’atenció integral a menors de tres anys en situació de dependència o en risc de desenvolupar-la establix que els àmbits competents en matèria d’atenció primerenca són sanitat, educació i serveis socials.

La Resolució de 2 d’agost de 2021, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual s’establix l’organització i el procediment d’intervenció de les Unitats Especialitzades d’Orientació (UEO) i es concreta el procediment d’activació dels centres d’educació especial com a centres de recursos, desenvolupa els àmbits d’especialització, els procediments d’intervenció i les tasques del personal adscrit a les unitats especialitzades d’orientació.

La Resolució de 19 de juny de 2023, conjunta de la Direcció General de Diversitat Funcional i Salut Mental i de la Direcció General d’Assistència Sanitària, per la qual s’establix el protocol per a la coordinació en atenció primerenca, en el punt quart, definix les unitats de valoració i seguiment de l’atenció primerenca (UVSAP) com a l’òrgan encarregat de la gestió, seguiment i planificació de l’atenció primerenca.

El Llibre Blanc d’Atenció Primerenca definix l’atenció primerenca com el conjunt d’intervencions dirigides a la població infantil d’entre 0 i 6 anys, els familiars i l’entorn, amb l’objectiu de donar resposta, tan prompte com siga possible i amb caràcter integral, a les necessitats que presenten els xiquets i les xiquetes amb alteracions i trastorns en el desenvolupament o que presenten el risc de patir-los per causes d’origen prenatal, perinatal o postnatal.

En el territori valencià, els centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca (CDIAP) s’encarreguen de dur a terme esta tasca mitjançant intervencions globals, planificades per un equip professional interdisciplinari i/o transdisciplinari que té en compte el moment evolutiu i les necessitats en tots els àmbits i que comprén tant els aspectes biològics, psicosocials i educatius, com els interpersonals que estan relacionats amb el context familiar, escolar i social.

En l’àmbit escolar, l’etapa d’educació infantil comprén la franja d’edat de 0 a 6 anys, la qual coincidix amb el període d’atenció en els centres d’atenció primerenca. Esta etapa té com a finalitat contribuir al desenvolupament físic, afectiu, social, cognitiu i artístic de l’alumnat, així com a l’educació en valors cívics per a la convivència, i ha d’atendre, en tot cas, la compensació dels efectes que tenen les desigualtats d’origen cultural, social i econòmic en l’aprenentatge i evolució infantil, així com la detecció i l’atenció primerenca de les necessitats específiques de suport educatiu. La intervenció especialitzada en l’àmbit educatiu es produïx, generalment, a partir de l’escolarització de les xiquetes i els xiquets en el segon cicle d’esta etapa (de 3 a 6 anys).

L’atenció a la població infantil amb problemes de desenvolupament requerix la implicació i responsabilitat de tots els sistemes públics: educatius, sanitaris i socials, que han de prendre com a referent el marc normatiu existent i articular els mecanismes d’actuació i coordinació que permeten aconseguir els objectius proposats.

Les direccions generals de Diversitat Funcional i Salut Mental i d’Inclusió Educativa van publicar, l’11 de novembre de 2020, una resolució conjunta, mitjançant la qual s’establia el protocol de coordinació dels professionals de les conselleries d’Igualtat i Polítiques Inclusives i d’Educació, Cultura i Esport per al desenvolupament de l’atenció primerenca. A conseqüència de l’entrada en vigor del Decret 72/2021, de 21 de maig, este protocol es va revisar i actualitzar mitjançant la Resolució conjunta de 17 de setembre de 2021, de la Direcció General de Diversitat Funcional i Salut Mental i de la Direcció General d’Inclusió Educativa, per la qual s’establia el protocol de coordinació per a l’atenció primerenca. I ara, a conseqüència de l’entrada en vigor del Decret 27/2023, de 10 de març i de la Resolució de 19 de juny de 2023, es fa necessari revisar i actualitzar este últim protocol.

Per tot el que s’ha exposat, de conformitat amb el Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el número i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, d’acord amb el Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s’establix l’estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, el Decret 192/2023, de 3 de novembre, del Consell, pel qual es nomena la directora general de les Persones amb Discapacitat i el Decret 117/2023, de 28 de juliol, del Consell, pel qual es nomena la directora general d’Innovació i Inclusió Educativa,

RESOLEM

*Primer. Objectiu i àmbit d’aplicació*

Este protocol té per objecte establir els procediments de coordinació i cooperació entre el personal dels centres educatius d’infantil i primària, les UEO, les UVSAP i els centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca que se sostenen amb fons públics de les conselleries competents en educació i en serveis socials, respectivament, a fi de determinar les actuacions en l’atenció primerenca dels xiquets i les xiquetes amb trastorns en el desenvolupament o en risc de presentar-ne.

Els mecanismes de col·laboració han de possibilitar una atenció complementària, global, eficaç i de qualitat. Amb esta premissa, les actuacions que guien este protocol han de tindre en compte les consideracions següents:

a) L’atenció centrada en les necessitats del o la menor, la família i l’entorn.

b) La participació de les famílies com a agents de primer orde que cooperen en el procés d’atenció i en l’avaluació de la qualitat del servei.

c) La importància de coordinar i compartir la informació sobre la situació del xiquet o la xiqueta en el moment en què s’incorpora al sistema educatiu i sobre les necessitats que es poden presentar durant l’escolarització.

d) La col·laboració dels i les professionals per a elaborar programes d’intervenció, així com per a delimitar els objectius, materials i procediments més adequats per a personalitzar el procés d’ensenyança-aprenentatge.

e) La garantia de la continuïtat de l’atenció, i la prevenció de la fragmentació, el solapament o la duplicitat de les actuacions.

*Segon. Unitats de Valoració i Seguiment de l’Atenció Primerenca*

Les Unitats de Valoració i Seguiment de l’Atenció Primerenca (UVSAP) es configuren com l’òrgan encarregat de la gestió, el seguiment i la planificació de l’atenció primerenca. Estan integrades per persones professionals amb formació especialitzada en el desenvolupament infantil i l’atenció primerenca, les quals tenen, entre altres, les funcions següents:

a) Valorar la idoneïtat de la necessitat d’intervenció integral d’atenció primerenca mitjançant l’obtenció d’informació (per mitjà de cribratges, informes mèdics, educatius i socials, informació clínica, entrevistes, etc.).

b) Sol·licitar informes externs i proves diagnòstiques complementàries quan es considere necessari.

c) Elaborar l’informe tècnic d’idoneïtat/no idoneïtat, previ a la resolució d’inici de la intervenció.

d) Informar la família, amb claredat i un llenguatge comprensible, sobre el motiu pel qual se’ls ha derivat a la Unitat i sobre les característiques generals del recurs d’atenció primerenca.

e) Establir pautes i consells d’actuació per als casos en què no siga necessària la derivació a un recurs d’atenció primerenca.

f) Derivar i assignar la plaça als recursos públics d’atenció primerenca del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials.

g) Validar el PIAP (Pla individualitzat d’atenció primerenca), el seguiment i l’avaluació de la intervenció que realitzen els equips professionals dels centres i programes.

h) Coordinar-se amb altres professionals que atenen el xiquet/a en els sistemes sanitari i educatiu.

i) Supervisar la continuïtat assistencial i impulsar la coordinació entre els recursos intervinents.

j) Proposar la finalització de la prestació del servei d’atenció primerenca en els CDIAP necessària per a l’emissió de la resolució de finalització de la intervenció.

k) Dur a terme treballs de sensibilització, prevenció i detecció precoç relacionades amb el desenvolupament infantil, en col·laboració amb altres professionals dels sistemes sanitari i educatiu.

l) Mantindre l’arxiu documental i els fitxers automatitzats de la seua competència amb totes les garanties de confidencialitat, d’acord amb la normativa reguladora de la protecció de dades de caràcter personal.

*Tercer. Detecció i derivació davant de possibles alteracions i trastorns del desenvolupament o del risc de la presència d’estos en xiquetes i xiquets menors de 6 anys*

La detecció d’alteracions i trastorns del desenvolupament o del risc que els presenten pot produir-se en qualsevol moment durant l’inici del cicle vital. Per tant, la identificació primerenca de qualsevol signe d’alerta o factor de risc permet que la resposta s’inicie tan prompte com siga possible.

En este període inicial, la detecció i la intervenció es poden produir en diferents àmbits i moments, la qual cosa comporta procediments de coordinació i actuació distints que depenen, entre altres, de l’edat de la persona menor, de si està escolaritzada o no i de les característiques de la situació.

D’acord amb això, es poden definir les situacions següents:

a) En el supòsit que la persona menor no estiga escolaritzada, la detecció del risc de presentar possibles alteracions i trastorns del desenvolupament s’efectua habitualment en l’àmbit sanitari. En este cas, s’aplica la Resolució de 19 de juny de 2023, conjunta de la Direcció General de Diversitat Funcional i Salut Mental i de la Direcció General d’Assistència Sanitària, per la qual s’establix el protocol per a la coordinació en atenció primerenca.

b) Si la persona menor està escolaritzada en el primer cicle d’Educació Infantil (de 0 a 3 anys) i la detecció del risc de presentar una alteració o trastorn del desenvolupament es realitza en l’àmbit educatiu, el tutor o la tutora ha de proposar a la família o els representants legals que es derive el cas a pediatria.

c) Si la xiqueta o el xiquet ja rep atenció primerenca en un CDIAP i està previst que inicie l’escolarització en el segon cicle d’Educació Infantil en el curs escolar següent, s’han de dur a terme les actuacions de coordinació a què s’han fet referència en l’apartat quart d’este protocol.

d) Si la persona menor està escolaritzada en el segon cicle d’Educació Infantil (de 3 a 6 anys)  i no rep atenció en un CDIAP, quan es presenten els primers signes d’alerta l’equip educatiu haurà de planificar i desenvolupar les mesures de resposta més adequades segons la normativa establida. En este sentit, comptaran amb la col·laboració i l’assessorament de l’equip d’orientació educativa i, si és necessari, el tutor o la tutora proposarà a la família o els representants legals la derivació a pediatria, que actuarà d’acord amb el que establix la Resolució de 19 de juny de 2023.

e) Si la persona menor està escolaritzada en el segon cicle d’Educació Infantil (de 3 a 6 anys) i la família o els representants legals sol·liciten l’atenció primerenca en un CDIAP, la Unitat de Valoració i Seguiment de l’Atenció Primerenca que li corresponga per domicili sol·licitarà al centre educatiu en què el o la menor estiga escolaritzat la informació necessària sobre les necessitats educatives que presenta i les mesures educatives que s’han adoptat, amb l’objectiu de prendre decisions i planificar la resposta més adequada i evitar el solapament o la duplicitat de les actuacions. Per a l’intercanvi d’informació és necessària l’autorització per part de la família o els representants legals, la qual està disponible en el formulari de sol·licitud d’atenció primerenca o en el model de l’annex II. El centre educatiu facilitarà la informació sol·licitada a la UVSAP, en el termini màxim d’1 mes des de la sol·licitud, i aplicarà els mitjans i els procediments que garantisquen la protecció de dades de caràcter personal d’acord amb la normativa vigent en la matèria.

*Quart. Coordinació entre els centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca (*CDIAP*) i els centres educatius*

4.1. Coordinació prèvia a l’inici de l’escolarització en el segon cicle d’Educació Infantil (de 3 a 6 anys).

En el cas que el xiquet o la xiqueta reba atenció en un CDIAP i estiga previst que inicie l’escolarització el curs següent, caldrà que les persones professionals dels CDIAP, les UVSAP, els equips d’orientació educativa dels centres d’educació infantil i primària cooperen i es coordinen entre ells.

Per a facilitar la coordinació, la sistematització de les actuacions i la unificació de criteris, la persona coordinadora territorial de l’orientació, adscrita a la unitat especialitzada d’orientació corresponent, assumirà les tasques de coordinació amb la UVSAP de la seua zona i de suport durant els processos de detecció i identificació que les agrupacions d’orientació de la zona efectuen abans de l’escolarització de l’alumnat atés pel CDIAP.

A fi d’oferir a la persona menor i a la família o els representants legals el suport necessari i assegurar la continuïtat de l’atenció, s’han d’establir les actuacions de coordinació següents:

a) Abans del 31 de gener de l’any natural en què el xiquet o la xiqueta inicie l’escolarització, la persona responsable de la UVSAP ha de facilitar a la direcció de la UEO corresponent la relació dels xiquets i les xiquetes susceptibles de ser avaluats per les agrupacions de zona, que serà l’alumnat que presente necessitats educatives especials, tal com definix la legislació vigent.

b) Posteriorment, i abans del 15 de febrer, la UVSAP ha de remetre, juntament amb les autoritzacions que s’especifiquen en l’apartat *c*, un informe de seguiment del xiquet o la xiqueta amb necessitats educatives especials segons el model de l’annex I. L’informe ha d’estar actualitzat i la data d’este no pot superar els 3 mesos. Si la persona menor s’ha incorporat al CDIAP després del 31 de gener de l’any natural, l’informe ha d’estar disponible en el termini màxim de 2 mesos des de la incorporació, llevat que les circumstàncies, degudament justificades, ho impedisquen, i en qualsevol cas haurà d’estar disponible abans del 15 de maig. Amb posterioritat a esta data, el CDIAP ha de facilitar l’informe a la família perquè l’aporte al centre educatiu en què corresponga l’escolarització.

c) Les persones professionals del CDIAP informaran la família o representants legals sobre el procés de valoració sociopsicopedagògica abans de l’escolarització, la qual efectuaran els equips d’orientació educativa o els gabinets psicopedagògics municipals. En el supòsit que la família o els representants legals no hagen autoritzat l’intercanvi d’informació disponible en el formulari de sol·licitud d’atenció primerenca, les persones professionals del CDIAP recaptaran l’autorització segons el model de l’annex II, i remetran una còpia a la UVSAP.

d) La persona responsable de la UVSAP ha de facilitar la documentació a la direcció de la UEO, la qual organitza les persones coordinadores territorials de l’orientació, i ha d’aplicar els mitjans i els procediments que garantisquen la protecció de dades de caràcter personal, d’acord amb la normativa vigent en la matèria

e) La persona coordinadora territorial de l’orientació convocarà una reunió amb les persones coordinadores de les agrupacions d’orientació de zona del seu àmbit territorial d’actuació per a distribuir les sol·licituds, traslladar la documentació i la informació arreplegada i unificar els criteris tècnics del procediment de detecció i identificació abans de l’escolarització.

f) En el marc de l’agrupació d’orientació de zona, s’analitzaran les sol·licituds rebudes i es determinarà l’equip d’orientació educativa o el gabinet psicopedagògic municipal que ha d’efectuar la valoració sociopsicopedagògica de l’alumnat, preferentment que siga del centre que li correspon per domicili familiar o, en el cas que estiga escolaritzat, el que corresponga a l’escola o al centre d’Educació Infantil de primer cicle.

g) L’equip d’orientació educativa o el gabinet psicopedagògic municipal ha de planificar i dur a terme la valoració sociopsicopedagògica, i sempre ha de tindre en compte la participació i l’opinió de les famílies o els representants legals, així com l’informe d’avaluació del CDIAP, qualsevol informació rellevant que aporte la família o els representants legals, els serveis sanitaris, socials o educatius i la informació complementària que, durant el procediment, poden facilitar les persones professionals del CDIAP.

El personal fisioterapeuta dels centres d’educació especial de titularitat de la Generalitat, com a centres de recursos, ha de col·laborar amb els equips d’orientació educativa i els gabinets psicopedagògics municipals en la valoració i identificació de les necessitats educatives de l’alumnat que té dificultats motrius i, si és el cas, en la proposta del pla d’actuació personalitzat. En el supòsit que el centre de l’equip d’orientació educativa que du a terme la valoració dispose de personal fisioterapeuta, serà este qui col·labore en la valoració.

La valoració sociopsicopedagògica es pot dur a terme en els espais que es consideren més adequats, tant en el centre de desenvolupament infantil i atenció primerenca com en el centre educatiu de l’equip d’orientació de zona que efectua la valoració o, si és el cas, en l’escola o el centre d’Educació Infantil de primer cicle.

D’acord amb l’article 6 de l’Orde 20/2019, de 30 d’abril, l’informe sociopsicopedagògic s’ha d’emetre en un termini màxim de 30 dies naturals des de la formalització de la sol·licitud, llevat que les circumstàncies, degudament justificades, ho impedisquen. A este efecte, es comptabilitzarà com a inici del termini la data en què s’assigne el cas a l’equip d’orientació educativa o al gabinet psicopedagògic escolar, i ha de quedar constància d’este fet en l’acta de la reunió de l’agrupació d’orientació de zona.

h) Perquè qualsevol agent extern participe en els centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca, la UVSAP haurà de recaptar, a través del CDIAP, la documentació següent:

– El compromís de confidencialitat i protecció de dades en l’àmbit dels CDIAP per a agents externs, per al qual es facilitarà un model per la persona directora del CDIAP.

– El certificat negatiu del Registre central de delinqüents sexuals.

– El model de comunicació a les famílies sobre la participació de l’agent extern en el centre, per mitjà del qual la persona directora del CDIAP comunicarà a les famílies la participació de l’agent extern.

i) Una vegada realitzades les valoracions sociopsicopedagògiques, les que siga procedent incorporar d’acord amb la normativa vigent en educació es traslladaran a l’agrupació d’orientació de zona amb l’objectiu de prendre decisions sobre les mesures i els suports més adequats per a poder donar resposta a les necessitats detectades, i, si és el cas, s’inclouran les propostes d’escolarització i els plans d’actuació personalitzats, tenint en compte, en tot moment, la participació i l’opinió de les famílies o els representants legals.

Els equips d’orientació educativa dels centres d’educació especial, com a centres de recursos de titularitat de la Generalitat, participaran en els casos en què s’haja previst l’escolarització en una unitat específica o en un centre d’educació especial, tal com indica la normativa vigent.

En el supòsit en què de les decisions que s’hagen adoptat es deriven mesures que requerisquen l’autorització per mitjà d’una resolució de l’Administració educativa, d’acord amb la normativa, la tramitació l’ha d’efectuar la direcció de la unitat especialitzada d’orientació a partir de l’informe sociopsicopedagògic que han emés els equips especialitzats d’orientació i els gabinets psicopedagògics municipals.

La persona coordinadora de l’agrupació d’orientació de zona ha d’estendre acta de les decisions adoptades, la qual s’ha d’adjuntar a l’informe elaborat en ITACA 3. A més, s’ha de remetre, a la persona coordinadora territorial de l’orientació, la relació dels casos valorats, les mesures proposades, els suports i el centre que la família o els representants legals hagen triat com a preferent per a escolaritzar les seues filles i els seus fills.

La valoració sociopsicopedagògica i la proposta de mesures de resposta educativa s’ha d’efectuar d’acord amb els procediments, models i criteris que s’establixen en la normativa vigent. L’informe sociopsicopedagògic i la tramitació de les mesures educatives s’han de realitzar exclusivament mitjançant el mòdul d’inclusió d’ITACA 3. Els centres docents podran visualitzar esta informació després que l’alumnat haja formalitzat la matrícula.

Quan la complexitat dels casos requerisca un assessorament especialitzat, els equips d’orientació educativa, els gabinets psicopedagògics municipals i les agrupacions d’orientació de zona podran sol·licitar, en qualsevol fase del procediment, la col·laboració de l’equip professional del CDIAP, del centre d’educació especial com a centre de recursos i de les unitats especialitzades d’orientació.

j) En el moment en què s’haja determinat el centre educatiu en què s’ha de matricular la xiqueta o el xiquet, i abans de l’inici del curs escolar, l’equip d’orientació educativa convocarà una reunió de coordinació entre l’equip educatiu del centre i les persones professionals del CDIAP que han prestat l’atenció fins al moment. Tot això amb l’objectiu de planificar les actuacions per a la transició i l’acolliment i les mesures de resposta educativa que s’han d’incloure, si és el cas, en el Pla d’actuació personalitzat (PAP), atenent la proposta de l’informe sociopsicopedagògic.

En el transcurs del primer trimestre del curs escolar, el centre educatiu informarà el CDIAP sobre les mesures proposades i els suports que s’han assignat als xiquets i les xiquetes que s’han escolaritzat. La persona responsable del CDIAP transmetrà esta informació a la UVSAP.

4.2. Acompanyament i coordinació durant el període inicial d’escolarització.

a) Amb caràcter general, en el transcurs del primer trimestre del curs escolar s’establirà un període d’acompanyament i coordinació per part dels i les professionals del CDIAP, amb la finalitat de facilitar la incorporació de la xiqueta o el xiquet al centre educatiu, dur a terme el seguiment de l’evolució durant el procés de transició, donar suport a la família o els representants legals i col·laborar amb els equips educatius a l’hora d’aplicar les actuacions i mesures de resposta que s’implementen.

Quan, d’acord amb les característiques del cas i de la intervenció, l’equip del CDIAP, la UVSAP, l’equip educatiu i l’equip d’orientació educativa ho consideren necessari, l’acompanyament i la coordinació es pot prolongar durant el primer curs.

b*)*  En el moment en què les o els menors inicien l’escolarització en el segon cicle d’educació infantil, les persones professionals del CDIAP, en coordinació amb la UVSAP, i les de l’equip d’orientació educativa han de valorar el tipus d’intervenció que requerixen i les característiques d’esta. En cas que es produïsca un solapament, finalitzarà la intervenció en el CDIAP. Per contra, quan l’especificitat del cas faça que siga necessària una intervenció conjunta, esta es continuarà prestant en el CDIAP, i s’efectuarà un seguiment periòdic coordinat amb el centre educatiu. En estos casos, a fi d’evitar que es produïsquen solapaments i millorar així l’eficàcia, el Pla d’actuació personalitzat (PAP) establirà les actuacions i els treballs que s’han de desenvolupar en el centre educatiu i en el CDIAP, així com la forma i el calendari de les coordinacions, que també es coordinarà amb la família o els representants legals. Les actuacions del CDIAP en el centre educatiu poden incloure l’assessorament als equips educatius i intervencions puntuals de suport a l’alumnat.

Quan hi haja diferents criteris pel que fa a la necessitat d’efectuar el seguiment o la intervenció conjunta entre el CDIAP i el centre educatiu, seran els òrgans responsables de les dos conselleries els competents per a prendre la decisió.

c) Durant el període en què la intervenció es produïx en el CDIAP i el centre educatiu (durant l’acompanyament en la transició o la intervenció conjunta), es facilitarà a la persona professional del CDIAP l’accés a l’aula quan s’acorde, de manera coordinada, entre la persona responsable de l’orientació, el/la tutor/a i la persona professional del CDIAP, d’acord amb el que s’establix en el PAP i el PIAP (Pla individualitzat d’atenció primerenca) del xiquet o la xiqueta i segons preveuen les instruccions vigents sobre la participació del personal extern en els centres docents.

d)Correspon a les administracions de serveis socials i educació garantir, amb caràcter integral, l’atenció primerenca i proporcionar, per a això, les intervencions o les mesures educatives necessàries perquè cada xiquet o xiqueta arribe al nivell de desenvolupament i autonomia personal màxim. Els equips de professionals disposen de la formació i la qualificació adequada per a atendre les necessitats especials que es deriven d’una dificultat o alteració en el desenvolupament, en cada àmbit d’actuació.

4.3 Situacions Especials d’Intervenció conjunta.

L’atenció primerenca en els CDIAP i en els centres educatius es du a terme mitjançant actuacions planificades amb l’objectiu de garantir la intervenció integral. Tant en els centres educatius com en els centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca l’objectiu prioritari és optimitzar l’autonomia personal del xiquet i la xiqueta, la seua inclusió social i la participació activa en les activitats de la vida diària, la qual cosa enfortix el desenvolupament de les competències motores, sensorials, comunicatives, d’autoregulació, cognitives i de socialització.

Amb la finalitat d’evitar solapaments i racionalitzar l’ús dels recursos, és convenient definir en quines situacions es considera que es produïx una duplicitat i en quins altres es recomana que la intervenció amb el xiquet o la xiqueta s’efectue de manera conjunta entre els CDIAP i el centre educatiu.

Es considera que es produïx una duplicitat en les intervencions del CDIAP quan en el centre educatiu s’han adoptat les mesures educatives especials que necessita el xiquet o la xiqueta. Per contra, l’atenció es podrà continuar prestant en el CDIAP, mitjançant el seguiment periòdic i coordinat amb el centre educatiu, en els casos en què siga necessària la intervenció amb les famílies, les quals requerixen una capacitació per a fomentar el desenvolupament i l’autonomia del xiquet i la xiqueta.

4.4 Coordinació durant el període d’implantació d’este protocol.

La coordinació que s’ha especificat en els apartats 4.1 i 4.2 també s’ha d’efectuar en el cas d’alumnat que, en el moment en què es faça efectiu este protocol, reba atenció primerenca en els CDIAP.

En estos casos, també serà necessari que els i les professionals dels CDIAP comuniquen a la família o els representants legals quan s’iniciarà la coordinació i que sol·liciten la seua autorització per a intercanviar informació, la qual, en este sentit, en cas de no haver-se autoritzat l’intercanvi en la sol·licitud d’atenció primerenca, s’haurà de dur a terme mitjançant l’annex II d’esta resolució.

*Quatre. Comissió de seguiment i mediació*

Amb l’objectiu de garantir el compliment i l’aplicació homogènia de les actuacions d’este protocol, es crearà una comissió de seguiment de l’aplicació del protocol i de mediació per a resoldre les situacions en què es puguen produir discrepàncies de criteri. Esta comissió tindrà, almenys, la composició següent:

– La persona titular del Servei d’Atenció Primerenca de la conselleria competent en serveis socials, o la persona en què esta delegue.

– La persona titular del Servei d’Inclusió Educativa de la conselleria competent en educació, o la persona en què esta delegue.

– Una persona representant dels centres d’atenció primerenca de cada província.

– Les direccions de secció de les UVSAP de cada província.

– Les direccions de les unitats especialitzades d’orientació. La comissió es reunirà, amb una convocatòria prèvia de les persones titulars de les direccions generals implicades, en els casos següents:

– de manera ordinària, dos vegades a l’any (en desembre i en maig).

– amb caràcter extraordinari, quan es produïsca alguna situació que s’haja de tractar de manera immediata.

L’organització i el funcionament d’esta comissió es regirà pel que es preveu per als òrgans col·legiats en la Llei de règim jurídic del sector públic.

*Quint. Entrada en vigor*

Este protocol entrarà en vigor a partir de la seua publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

  

València, 17 de juliol de 2024

Barbara Congost Miron

Directora general de les Persones amb Discapacitat

María del Rosario Escrig Llinares

Directora general d'Inclusió Educativa

Esta disposició conté annexos. Consulteu-ne la versió en PDF.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9907, del 02-08-2024 (2024/8057)

RESOLUCIÓN conjunta de 17 de julio de 2024, de la Dirección General de las Personas con Discapacidad y de la Dirección General de Innovación e inclusión Educativa, por la cual se establece el protocolo de coordinación de profesionales para el desarrollo de la atención temprana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9907

Fecha DOGV
:   02-08-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/8057

CVE
:   DOGV-C-2024-8057

Fecha del documento
:   17-07-2024

Organismo emisor
:   Vicepresidencia y Conselleria de Servicios Sociales, Igualdad y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Vicepresidencia y Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [salud pública](javascript:void(0))
    * [asistencia social](javascript:void(0))
    * [política sanitaria](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

La Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, en el artículo 73, establece que el sistema educativo dispondrá de los recursos necesarios para la detección temprana del alumnado con necesidades educativas especiales, temporales o permanentes, para que pueda conseguir los objetivos establecidos con carácter general para todo el alumnado.

La Ley 3/2019, de 18 de febrero, de la Generalitat, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, en el título III, dispone que, para la planificación, coordinación, ordenación e intervención del sistema público valenciano de servicios sociales, las consellerias competentes en materia de educación y de servicios sociales establecerán protocolos de colaboración y coordinación para desarrollar las actuaciones conjuntas y así asegurar una educación inclusiva y mejorar la eficiencia de la intervención social y educativa dirigida a la infancia, la adolescencia, las familias o unidades de convivencia, y poder atender así las situaciones de vulnerabilidad.

La Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y la adolescencia establece el principio de corresponsabilidad de toda la sociedad, las administraciones públicas y las familias para garantizar el reconocimiento efectivo de los derechos de la infancia y la adolescencia. Establece, además, un marco normativo que define las políticas públicas, la distribución de competencias y las medidas de coordinación necesarias para hacerlas efectivas.

La Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad, modificada por la Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, concibe la asistencia de los centros de atención temprana de forma global y encaminada a desarrollar al máximo las posibilidades físicas, psíquicas y sensoriales, mediante programas sistemáticos y secuenciados que alcancen todas las áreas del desarrollo infantil, y añade que su actuación se coordinará con las unidades educativas.

El Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el cual se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano, tiene como objeto establecer y regular los principios y las actuaciones para el desarrollo de un modelo inclusivo en el sistema educativo valenciano que haga efectivos los principios de equidad e igualdad de oportunidades para todo el alumnado, especialmente de aquel que se encuentra en situación de mayor vulnerabilidad y en riesgo de exclusión. En el artículo 10, se indica que, con el fin de establecer modelos de intervención sistémicos y globales se aplicarán acuerdos y protocolos de colaboración y coordinación entre administraciones públicas: los diferentes departamentos de la conselleria competente en materia de educación; y entre consellerias, instituciones y organismos públicos implicados de ámbito autonómico, provincial, comarcal o local.

El Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano, en la disposición final primera establece que las consellerias competentes en materia de educación, atención temprana, diversidad funcional, servicios sociales, protección de la infancia y la adolescencia y sanidad tienen que trabajar de forma conjunta y coordinada en el establecimiento de protocolos que posibiliten la unificación de criterios y de pautas de actuación, el seguimiento y la coordinación por parte de las personas profesionales implicadas, con el objetivo de ofrecer respuestas eficaces a las necesidades que, en estos ámbitos, puedan existir en los centros docentes y en los momentos previos a la escolarización. El artículo 10 dispone que, dentro de las agrupaciones de orientación de zona, los equipos de orientación educativa y los gabinetes psicopedagógicos municipales tienen que realizar la detección y la identificación previa a la escolarización de las necesidades específicas de apoyo educativo, con la colaboración, si procede, de las unidades especializadas de orientación y de los centros de educación especial como centros de recursos.

El Decreto 27/2023, de 10 de marzo, del Consell, por el que se regulan la tipología y el funcionamiento de los centros, servicios y programas de servicios sociales, y su ordenación dentro de la estructura funcional, territorial y competencial del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales, en el artículo 69.1, modifica el nombre anterior de los centros de atención temprana (CAT) por la actual denominación, centros de desarrollo infantil y atención temprana (CDIAT).

La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano, en el artículo 4, refiere que, previamente a la escolarización, los servicios psicopedagógicos escolares y los gabinetes psicopedagógicos municipales, considerando su carácter de zona, tienen que recibir la información del alumnado que puede presentar necesidades específicas de apoyo educativo, que han aportado las familias, otros servicios educativos, servicios con competencias en sanidad y bienestar social y centros de atención temprana, hacer la identificación, emitir el informe sociopsicopedagógico y, si procede, tramitar el dictamen para la escolarización.

La Orden 10/2023, de 22 de mayo, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, regula y concreta determinados aspectos de la organización y el funcionamiento de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano y en la disposición final primera modifica la Orden 20/2019, de 30 de abril.

Los procedimientos de detección e identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo previa al inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil se desarrollan en el artículo cuarto de la Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa. Así mismo, el procedimiento de eliminación de la reducción de ratio y la organización de algunos aspectos de la organización de la orientación educativa, quedan regulados por la Instrucción de 6 de marzo de 2024, de la directora general de Innovación e Inclusión Educativa, por la que se concretan determinados aspectos que afectan a procedimientos de la orientación educativa y profesional para el curso escolar 2023-2024, a partir de la actualización legislativa.

La Resolución de 25 de julio de 2013, de la Secretaría de Estado de Servicios Sociales e Igualdad, por la cual se publica el Acuerdo de 4 de julio del Consejo Territorial de Servicios Sociales y del Sistema para la Autonomía y Atención a la Dependencia sobre criterios comunes, recomendaciones y condiciones mínimas de los planes de atención integral a menores de tres años en situación de dependencia o en riesgo de desarrollarla establece que los ámbitos competentes en materia de atención temprana son sanidad, educación y servicios sociales.

La Resolución de 2 de agosto de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se establece la organización y el procedimiento de intervención de las Unidades Especializadas de Orientación (UEO) y se concreta el procedimiento de activación de los centros de educación especial como centros de recursos, desarrolla los ámbitos de especialización, los procedimientos de intervención y las tareas del personal adscrito a las unidades especializadas de orientación.

La Resolución de 19 de junio de 2023, conjunta de la Dirección General de Diversidad Funcional y Salud Mental y de la Dirección General de Asistencia Sanitaria, por la cual se establece el protocolo para la coordinación en atención temprana, en el punto Cuarto define a las Unidades de Valoración y Seguimiento de la Atención Temprana (UVSAT) como el órgano encargado de la gestión, seguimiento y planificación de la atención temprana.

El Libro Blanco de Atención Temprana define la atención temprana como el conjunto de intervenciones, dirigidas a la población infantil de 0 a 6 años, a la familia y al entorno, que tienen por objetivo dar respuesta, lo antes posible y con carácter integral, a las necesidades que presentan los niños y las niñas con alteraciones y trastornos en su desarrollo o están en riesgo de sufrirlos por causas de origen prenatal, perinatal o tabla natal.

En el territorio valenciano, los centros de desarrollo infantil y atención temprana (CDIAT) se encargan de llevar a cabo esta tarea, mediante intervenciones globales, planificadas por un equipo profesional interdisciplinar y/o transdisciplinar, que tienen en cuenta el momento evolutivo y las necesidades en todos los ámbitos, lo que abarca tanto los aspectos biológicos, psicosociales y educativos, como los interpersonales, relacionados con el contexto familiar, escolar y social.

En el ámbito escolar, la etapa de educación infantil comprende la franja de los 0 a los 6 años, que coincide con el periodo de atención en los centros de atención temprana. Esta etapa tiene como finalidad contribuir al desarrollo físico, afectivo, social, cognitivo y artístico del alumnado, así como la educación en valores cívicos para la convivencia, y tiene que atender, en todo caso, a la compensación de los efectos que las desigualdades de origen cultural, social y económico tienen en el aprendizaje y evolución infantil, así como a la detección y atención temprana de necesidades específicas de apoyo educativo. La intervención especializada en el ámbito educativo se produce, generalmente, a partir de la escolarización de las niñas y los niños en el segundo ciclo de esta etapa (3 a 6 años).

La atención a la población infantil con problemas de desarrollo requiere la implicación y responsabilidad de todos los sistemas públicos: educativos, sanitarios y sociales, que deben tomar como referente el marco normativo existente y articular los mecanismos de actuación y coordinación que permitan conseguir los objetivos propuestos.

Las direcciones generales de Diversidad Funcional y Salud Mental y de Inclusión Educativa publicaron el 11 de noviembre de 2020 una resolución conjunta, mediante la cual se establecía el protocolo de coordinación de profesionales de las consellerias de Igualdad y Políticas Inclusivas y de Educación, Cultura y Deporte para el desarrollo de la atención temprana. Como consecuencia de la entrada en vigor del Decreto 72/2021, de 21 de mayo, se revisó y actualizó ese protocolo mediante la Resolución conjunta de 17 de septiembre de 2021, de la Dirección General de Diversidad Funcional y Salud Mental y de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la cual se establecía el protocolo para la coordinación en atención temprana. Y ahora, como consecuencia de la entrada en vigor del Decreto 27/2023, de 10 de marzo y de la Resolución de 19 de junio de 2023, se hace necesario revisar y actualizar este último protocolo.

Por todo lo expuesto, en conformidad con el Decreto 10/2023, de 19 de julio, del presidente de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, de acuerdo con el Decreto 112/2023, de 25 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, el Decreto 192/2023, de 3 de noviembre, del Consell, por el que se nombra la directora general de las Personas con Discapacidad y el Decreto 117/2023, de 28 de julio, del Consell, por el cual se nombra la directora general de Innovación e Inclusión Educativa,

RESOLVEMOS

*Primero. Objeto y ámbito de aplicación*

Este protocolo tiene por objeto establecer los procedimientos de coordinación y cooperación entre el personal de los centros educativos de infantil y primaria, las UEO, las UVSAT y los centros de desarrollo infantil y atención temprana sostenidos con fondos públicos por las Consellerias competentes en educación y en servicios sociales respectivamente, a fin de determinar las actuaciones en atención temprana de los niños y las niñas con trastornos en el desarrollo o en riesgo de que aparezcan.

Los mecanismos de colaboración tienen que posibilitar una atención complementaria, global, eficaz y de calidad. Bajo esta premisa, las actuaciones que guían este protocolo deben tener en cuenta las siguientes consideraciones:

a) La atención centrada en las necesidades del menor o la menor, la familia y el entorno.

b) La participación de las familias como agentes de primer orden que cooperan en el proceso de atención y en la evaluación de la calidad del servicio.

c) La importancia de coordinar y compartir la información sobre la situación del niño o la niña en el momento en que se incorpora al sistema educativo y sobre las necesidades que pueden presentarse durante su escolarización.

d) La colaboración de los y las profesionales en la elaboración de programas de intervención, así como en la delimitación de los objetivos, materiales y procedimientos más adecuados para la personalización del proceso de enseñanza-aprendizaje.

e) La garantía de continuidad de la atención, evitando la fragmentación, el solapamiento o la duplicidad de las actuaciones.

*Segundo. Unidades de Valoración y Seguimiento de la Atención Temprana*

Las Unidades de Valoración y Seguimiento de la Atención Temprana (UVSAT) se configuran como el órgano encargado de la gestión, seguimiento y planificación de la atención temprana. Están integradas por personas profesionales con formación especializada en desarrollo infantil y atención temprana que tienen, entre otras, las siguientes funciones:

a) Valorar la idoneidad de la necesidad de intervención integral de atención temprana mediante la recogida de información (cribado, informes médicos, educativos y sociales, información clínica, entrevistas, etc.).

b) Solicitar informes externos, pruebas diagnósticas complementarias cuando se considere necesario.

c) Elaborar el Informe técnico de idoneidad/no idoneidad, previo a la Resolución de inicio de la intervención.

d) Informar a la familia, con claridad y en lenguaje comprensible, sobre el motivo por el que han sido derivados a la Unidad y sobre las características generales del recurso de atención temprana.

e) Establecer pautas y consejos de actuación en los casos que no se precise derivar a un recurso de atención temprana.

f) Realizar la derivación y la asignación de plaza a los recursos públicos de atención temprana del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales.

g) Efectuar la validación del PIAT (Programa Individualizado de Atención Temprana), el seguimiento y la evaluación de la intervención que se realiza por los equipos profesionales de los centros y programas.

h) Coordinación con otros profesionales que atienden al niño/a en los sistemas sanitario y educativo.

i) Supervisar la continuidad asistencial e impulsar la coordinación entre los recursos intervinientes.

j) Proponer la finalización de la prestación del servicio de atención temprana en los CDIAT necesaria para la emisión de la Resolución de finalización de la intervención.

k) Realizar tareas de sensibilización, prevención y detección precoz relacionadas con el desarrollo infantil, en colaboración con otros profesionales de los sistemas sanitario y educativo.

l) Mantener el archivo documental y los ficheros automatizados de su competencia con todas las garantías de confidencialidad, de acuerdo con la normativa reguladora de la protección de datos de carácter personal.

*Tercero. Detección y derivación ante posibles alteraciones y trastornos del desarrollo o del riesgo de que aparezcan en niñas y niños menores de 6 años.*

La detección de alteraciones y trastornos del desarrollo o del riesgo de que aparezcan puede producirse en cualquier momento durante el inicio del ciclo vital. Por lo tanto, la identificación temprana de cualquier signo de alerta o factor de riesgo permite que la respuesta se inicie lo antes posible.

En este periodo inicial, la detección y la intervención se pueden producir en diferentes ámbitos y momentos, lo cual conlleva diferentes procedimientos de coordinación y actuación que dependen, entre otras, de la edad que tiene la persona menor, de si está o no escolarizada y de las características de la situación.

De acuerdo con esto, se pueden definir las siguientes situaciones:

a) En el supuesto de que la persona menor no esté escolarizada, la detección del riesgo de presentar posibles alteraciones y trastornos del desarrollo se realiza habitualmente en el ámbito sanitario. En este caso, se aplica la Resolución de 19 de junio de 2023, conjunta de la Dirección General de Diversidad Funcional y Salud Mental y de la Dirección General de Asistencia Sanitaria, por la cual se establece el protocolo para la coordinación en atención temprana.

b) Si la persona menor está escolarizada en el primer ciclo de educación infantil (0 a 3 años) y la detección del riesgo de presentar una alteración o trastorno del desarrollo se realiza en el ámbito educativo, el tutor o la tutora tiene que proponer a la familia o representantes legales la derivación a pediatría.

c) Si la niña o el niño está recibiendo atención temprana en un CDIAT y está previsto iniciar su escolarización en el segundo ciclo de Educación Infantil durante el siguiente curso escolar, se desarrollarán las actuaciones de coordinación referidas en el apartado Cuarto de este protocolo.

d) Si la persona menor está escolarizada en el segundo ciclo de Educación Infantil (3-6 años) y no está recibiendo atención en un CDIAT, ante los primeros signos de alerta el equipo educativo planificará y desarrollará las medidas de respuesta más adecuadas, según la normativa establecida. Para ello, contarán con la colaboración y el asesoramiento del equipo de orientación educativa, y, en caso necesario, el tutor o la tutora propondrá a la familia o representantes legales la derivación a pediatría, quien actuará conforme a lo establecido en la Resolución de 19 de junio de 2023.

e) Si la persona menor está escolarizada en el segundo ciclo de Educación Infantil (3 a 6 años) y la familia o representantes legales solicitan atención temprana en un CDIAT, la Unidad de Valoración y Seguimiento de la Atención Temprana, que le corresponda por domicilio, solicitará al centro educativo, donde esté escolarizado el o la menor, la información necesaria, sobre las necesidades educativas que presenta y las medidas educativas adoptadas, con el objetivo de tomar decisiones y planificar la respuesta más adecuada, y evitar el solapamiento o la duplicidad de las actuaciones. Para el intercambio de información, es necesaria la autorización por parte de la familia o representantes legales, disponible en el formulario de solicitud de atención temprana o en el modelo del anexo II. El centro educativo facilitará la información solicitada a la UVSAT, en el plazo máximo de 1 mes desde que se haya solicitado, utilizando los medios y los procedimientos que garanticen la protección de datos de carácter personal, de acuerdo con la normativa vigente en la materia.

*Cuarto. Coordinación entre los Centros de Desarrollo Infantil y Atención Temprana (CDIAT) y los centros educativos*

4.1. Coordinación previa al inicio de la escolarización en el segundo ciclo de Educación Infantil (3-6 años).

En el supuesto de que el niño o la niña esté recibiendo atención en un CDIAT y esté previsto el inicio de la escolarización el curso siguiente, resulta necesaria la cooperación y coordinación entre las personas profesionales de los CDIAT, las UVSAT, los equipos de orientación educativa de los centros de educación infantil y primaria.

Para facilitar la coordinación, sistematizar las actuaciones y unificar criterios, la persona coordinadora territorial de la orientación, adscrita a la unidad especializada de orientación correspondiente, asumirá las tareas de coordinación con la UVSAT de su zona, y de apoyo a los procesos de detección y de identificación, previa a la escolarización del alumnado atendido por el CDIAT, que llevan a cabo las agrupaciones de orientación de zona.

Con el fin de ofrecer a la persona menor y a la familia o representantes legales el apoyo necesario y asegurar la continuidad de la atención, se tienen que establecer las actuaciones de coordinación siguientes:

a) Antes del 31 de enero del año natural en que el niño o la niña inicie la escolarización, la persona responsable de la UVSAT facilitará a la dirección de la UEO correspondiente, la relación de los niños y niñas susceptibles de ser evaluados por las agrupaciones de zona, que será el alumnado que presente necesidades educativas especiales tal y como define la legislación vigente.

b) Posteriormente, y antes del 15 de febrero, la UVSAT remitirá, junto con las autorizaciones especificadas en el apartado c, un informe de seguimiento del niño o la niña que presente necesidades educativas especiales, conforme al modelo del anexo I.  El informe estará actualizado y la fecha del mismo no será superior a 3 meses. Si la persona menor se ha incorporado al CDIAT después del 31 de enero del año natural, el informe tiene que estar disponible en el plazo máximo de 2 meses desde la incorporación, salvo que las circunstancias debidamente justificadas lo impidan y, en cualquier caso, deberá estar disponible antes del 15 de mayo. Con posterioridad a esta fecha, el CDIAT facilitará el informe a la familia para que lo aporte al centro educativo que corresponda la escolarización.

c) Las personas profesionales del CDIAT informarán a la familia o representantes legales sobre el proceso de valoración sociopsicopedagógica, previa a la escolarización, que realizarán los equipos de orientación educativa o los gabinetes psicopedagógicos municipales. Cuando la familia o representantes legales no hayan autorizado el intercambio de información disponible en el formulario de solicitud de atención temprana, las personas profesionales del CDIAT recabarán la autorización conforme al modelo del anexo II, y remitirán una copia a la UVSAT.

d) La persona responsable de la UVSAT facilitará la documentación a la dirección de la UEO, que organiza a las personas coordinadoras territoriales de la orientación, utilizando los medios y los procedimientos que garanticen la protección de datos de carácter personal, de acuerdo con la normativa vigente en la materia

e) La persona coordinadora territorial de la orientación convocará una reunión con las personas coordinadoras de las agrupaciones de orientación de zona de su ámbito territorial de actuación para distribuir las solicitudes, trasladarles la documentación y la información recogida y unificar los criterios técnicos del procedimiento de detección e identificación previa a la escolarización.

f) En el marco de la agrupación de orientación de zona, se analizarán las solicitudes recibidas y se determinará el equipo de orientación educativa o el gabinete psicopedagógico municipal que tiene que realizar la valoración sociopsicopedagógica del alumnado, preferentemente aquel del centro que le corresponde por domicilio familiar o, en el supuesto de que esté escolarizado, el que corresponda a la escuela o el centro de educación infantil de primer ciclo.

g) El equipo de orientación educativa o el gabinete psicopedagógico municipal tiene que planificar y realizar la valoración sociopsicopedagógica considerando siempre la participación y la opinión de las familias o representantes legales, y teniendo en cuenta el informe de evaluación del CDIAT, otra información relevante aportada por la familia o representantes legales, los servicios sanitarios, sociales o educativos y la información complementaria que, durante el procedimiento, pueden facilitar las personas profesionales del CDIAT.

El personal fisioterapeuta de los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat, como centros de recursos, tiene que colaborar con los equipos de orientación educativa y los gabinetes psicopedagógicos municipales en la valoración e identificación de las necesidades educativas del alumnado que tiene dificultades motrices y, si procede, en la propuesta del plan de actuación personalizado. En el supuesto de que el centro del equipo de orientación educativa que hace la valoración disponga de personal fisioterapeuta, será este quien colabore en la valoración.

La valoración sociopsicopedagógica puede llevarse a cabo en los espacios que se consideren más adecuados, bien sea en el Centro de desarrollo infantil y atención temprana, el centro educativo del equipo de orientación de zona que hace la valoración o, si procede, la escuela o el centro de educación infantil de primer ciclo.

De acuerdo con el artículo 6 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, el informe sociopsicopedagògico se tiene que emitir en un plazo máximo de 30 días naturales desde la formalización de la solicitud, salvo que las circunstancias debidamente justificadas lo impidan. A estos efectos, se contabilizará como inicio del plazo la fecha en que se asigna el caso al equipo de orientación educativa o al gabinete psicopedagógico escolar, de la cual cosa tiene que quedar constancia en el acta de la reunión de la agrupación de orientación de zona.

h) Para la participación de cualquier agente externo en los Centros de desarrollo infantil y atención temprana, la UVSAT deberá recabar, a través del CDIAT, la siguiente documentación:

– Compromiso de confidencialidad y protección de datos en el ámbito de los CDIAT para agentes externos, modelo que será facilitado por la persona directora del CDIAT.

– Certificado negativo del registro central de delincuentes sexuales.

– Modelo de comunicación a las familias de la participación del agente externo en el centro, por el cual la persona directora del CDIAT comunicará a las familias de la participación del agente externo.

i) Una vez realizadas las valoraciones sociopsicopedagógicas, aquellas que proceda colegiar, según la normativa vigente en educación, se llevarán a la agrupación de orientación de la zona, con el objetivo de tomar decisiones sobre las medidas y los apoyos más adecuados para dar respuesta a las necesidades detectadas, incluyendo, si procede, las propuestas de escolarización y los planes de actuación personalizados, considerando siempre la participación y la opinión de las familias o representantes legales.

Los equipos de orientación educativa de los centros de educación especial, centros de recursos de titularidad de la Generalitat participarán en los casos en que se prevea la escolarización en una unidad específica o en un centro de educación especial, tal como indica la normativa vigente.

En el supuesto de que, de las decisiones adoptadas, se deriven medidas que requieran la autorización por resolución de la Administración educativa, de acuerdo con la normativa, la tramitación la realizará la dirección de la unidad especializada de orientación, a partir del informe sociopsicopedagògico que han emitido los equipos especializados de orientación y los gabinetes psicopedagógicos municipales.

La persona coordinadora de la agrupación de orientación de zona tiene que levantar acta de las decisiones adoptadas, que se adjuntará al informe realizado en ITACA 3, y remitir a la persona coordinadora territorial de la orientación la relación de los casos valorados, las medidas propuestas, los apoyos y el centro que la familia o representantes legales tiene preferencia para escolarizar a sus hijas e hijos.

La valoración sociopsicopedagógica y la propuesta de medidas de respuesta educativa se realizará de acuerdo con los procedimientos, modelos y criterios establecidos en la normativa vigente. El informe sociopsicopedagógico y la tramitación de las medidas educativas se tienen que realizar exclusivamente a través del módulo de inclusión de ITACA 3. Los centros docentes podrán visualizar esta información una vez que el alumnado haya formalizado la matrícula.

Cuando la complejidad de los casos requiera un asesoramiento especializado, los equipos de orientación educativa, los gabinetes psicopedagógicos municipales y las agrupaciones de orientación de zona podrán solicitar, en cualquier fase del procedimiento, la colaboración del equipo profesional del CDIAT, del centro de educación especial como centro de recursos y de las unidades especializadas de orientación.

j) En el momento en que se haya determinado el centro educativo en que se tiene que matricular la niña o el niño y antes del inicio del curso escolar, el equipo de orientación educativa convocará una reunión de coordinación entre el equipo educativo del centro y las personas profesionales del CDIAT, que han prestado la atención hasta el momento, con el objetivo de planificar las actuaciones para la transición y la acogida, y las medidas de respuesta educativa que se tienen que incluir, si es el caso, en el Plan de actuación personalizado (PAP), de acuerdo con la propuesta del informe sociopsicopedagógico.

A lo largo del primer trimestre del curso escolar, el centro educativo informará al CDIAT de las medidas propuestas y los apoyos asignados a los niños y niñas que se han escolarizado. La persona responsable del CDIAT transmitirá esta información a la UVSAT.

4.2. Acompañamiento y coordinación durante el periodo inicial de escolarización.

a) Con carácter general, a lo largo del primer trimestre del curso escolar, se establecerá un periodo de acompañamiento y coordinación por parte de los y las profesionales del CDIAT, con la finalidad de facilitar la incorporación de la niña o el niño al centro educativo, realizar el seguimiento de la evolución durante el proceso de transición, dar apoyo a la familia o representantes legales y colaborar con los equipos educativos en la aplicación de las actuaciones y medidas de respuesta que se implementen.

Cuando, por las características del caso y de la intervención, el equipo del CDIAT, la UVSAT, el equipo educativo y el equipo de orientación educativa lo consideren necesario, el acompañamiento y la coordinación pueden prolongarse a lo largo del primer curso.

b) En el momento en que las o los menores inician la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil, las personas profesionales del CDIAT, en coordinación con la UVSAT, y las del equipo de orientación educativa tienen que valorar el tipo y las características de la intervención que requieren. En caso de que haya un solapamiento, finalizará la intervención en el CDIAT. Por el contrario, cuando, por su especificidad, sea precisa una intervención conjunta, esta continuará prestándose en el CDIAT con un seguimiento periódico coordinado con el centro educativo. En estos casos a fin de evitar solapamientos y mejorar su eficacia, el Plan de Actuación Personalizado (PAP) establecerá las actuaciones y tareas que se tienen que desarrollar en el centro educativo y en el CDIAT, así como la forma y el calendario de coordinaciones, que incluirá también la coordinación con la familia o representantes legales. Las actuaciones del CDIAT en el centro educativo podrán comprender el asesoramiento a los equipos educativos e intervenciones puntuales de apoyo al alumnado.

Cuando existan diferentes criterios relacionados con la necesidad de seguimiento o intervención conjunta entre el CDIAT y el centro educativo, serán los órganos responsables de ambas consellerias los competentes para tomar la decisión.

c) Durante el periodo en que la intervención se produce en el CDIAT y el centro educativo (acompañamiento en la transición o intervención conjunta), se facilitará el acceso de la persona profesional del CDIAT en el aula cuando se acuerde, de forma coordinada entre la persona responsable de la orientación, el tutor/a y la persona profesional del CDIAT, conforme a lo establecido en el PAP y el PIAT (programa individualizado de atención temprana) del niño o niña y a lo establecido en las instrucciones vigentes sobre la participación de personal externo en los centros docentes.

d) Corresponde a las administraciones de servicios sociales y educación garantizar, con carácter integral, la atención temprana proporcionando las intervenciones o las medidas educativas necesarias para que cada niño o niña alcance su máximo nivel de desarrollo y autonomía personal. Los equipos de profesionales disponen de la formación y cualificación adecuada para atender las necesidades especiales, derivadas de una dificultad o alteración en el desarrollo, en cada ámbito de actuación.

4.3 Situaciones especiales de intervención conjunta.

La atención temprana en los CDIAT y en los centros educativos se lleva a cabo mediante actuaciones planificadas que tienen por objeto garantizar una intervención integral. Tanto en los centros educativos como en los centros de desarrollo infantil y atención temprana el objetivo prioritario es optimizar la autonomía personal del niño y la niña, su inclusión social y la participación activa en las actividades de su vida diaria fortaleciendo así el desarrollo de sus competencias motoras, sensoriales, comunicativas, de autorregulación, cognitivas y de socialización.

Con el fin de evitar solapamientos y racionalizar el uso de los recursos es conveniente definir en que situaciones se considera duplicidad y en qué casos se recomienda que la intervención con el niño o la niña sea conjunta por parte de los CDIAT y el centro educativo.

Se considera, que existe duplicidad en las intervenciones del CDIAT cuando en el centro educativo se han adoptado las medidas educativas especiales que el niño o la niña precisa. Por el contrario, la atención podrá continuar prestándose en el CDIAT, con un seguimiento periódico y coordinado con el centro educativo, en los casos de necesidad de intervención con las familias que precisen de capacitación para fomentar el desarrollo y la autonomía del niño y la niña.

4.4. Coordinación durante el periodo de implantación de este protocolo.

La coordinación descrita en los apartados 4.1 y 4.2 también se realizará en el caso del alumnado que, en el momento de hacerse efectivo este protocolo, esté recibiendo atención temprana en los CDIAT.

En estos casos, también será necesario que los y las profesionales de los CDIAT comuniquen a la familia o representantes legales el inicio de la coordinación y soliciten su autorización para el intercambio de información, utilizando el anexo II de esta resolución, en caso de no haber autorizado en la solicitud de atención temprana.

*Cuatro. Comisión de seguimiento y mediación*

Con el objetivo de garantizar el cumplimiento y la aplicación homogénea de las actuaciones incluidas en este protocolo, se creará una comisión de seguimiento de la aplicación del protocolo y de mediación para resolver las situaciones en qué puedan existir discrepancias de criterio, que tendrá, al menos, la composición siguiente:

– La persona titular del Servicio de Atención Temprana de la conselleria competente en servicios sociales, o la persona en que delegue.

– La persona titular del Servicio de Inclusión Educativa de la conselleria competente en educación, o la persona en que delegue.

–  Una persona representante de los centros de atención temprana por cada provincia.

–  Las jefaturas de sección de las UVSAT de cada provincia.

–  Las direcciones de las unidades especializadas de orientación. La comisión se reunirá, previa convocatoria de las personas titulares de las direcciones generales implicadas, en los siguientes momentos:

–  de forma ordinaria, dos veces a lo largo del año (en diciembre y en mayo).

–  con carácter extraordinario, cuando exista alguna situación que tenga que ser abordada de forma inmediata.

La organización y el funcionamiento de esta comisión se regirá por el que se prevé para los órganos colegiados en la Ley de régimen jurídico del sector público.

*Quinto. Entrada en vigor*

Este protocolo entrará en vigor a partir de su publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

  

València, 17 de julio de 2024

Barbara Congost Miron

Directora general de las Personas con Discapacidad

María del Rosario Escrig Llinares

Directora general de Inclusión Educativa

Esta disposición contiene anexos. Consulte la versión en PDF.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML