Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5043, del 06-07-2005 (2005/7436)

Resolució de 20 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5043

Data del DOGV
:   06-07-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/7436

CVE


Data del document
:   20-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Xirivella](javascript:void(0))
    * [Siete Aguas](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Pobla Tornesa, la](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 20 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X7436]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 401/03-AIA la Pobla Tornesa, 065/04-AIA Segorbe, 305/01-AIA Xirivella, 277/02-AIA Utiel i 048/04-AIA Siete Aguas, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 401/03-AIA
  
Títol: Modificació puntual de les normes subsidiàries de l'Ajuntament de la Pobla Tornesa, nova zona per a ús terciari i nova zona verda
  
Promotor: Ajuntament de la Pobla Tornesa
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte: Reclassificació de sòl no urbanitzable comú a urbanitzable, ús terciari
  
Localització: La Pobla Tornesa (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La modificació que s'ha plantejat sobre l'ordenació actualment vigent consisteix a reclassificar, com a sòl urbanitzable per a ús terciari, una bossa de sòl de 4.532 m², actualment no urbanitzable comú. D'aquests, 453,20 m² es destinaran a zona verda en concepte de cessió del sector terciari.
  
La bossa de sòl en qüestió es localitza al nord de la població, en els afores del nucli urbà de la Pobla Tornesa. Es troba entre la carretera que discorre des del referit nucli cap a Vall d'Alba i el poliesportiu municipal.
  
2. Alternatives
  
Al respecte només es menciona, en l'estudi, que les raons que han portat a l'elecció de l'emplaçament finalment triat és fonamenten en la proximitat d'aquest al nucli històric de la població, en les particulars característiques físiques, en el context del municipi, les quals faciliten la construcció, com també en l'existència d'externalitats econòmiques positives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 25 de novembre de 2003, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la modificació puntual de les normes subsidiàries de l'Ajuntament de la Pobla Tornesa, nova zona per a ús terciari i nova zona verda.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual de les normes subsidiàries de l'Ajuntament de la Pobla Tornesa, nova zona per a ús terciari i nova zona verda, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4578, de data 2 d'agost de 2003, com també en un diari no oficial, i no s'hi ha presentat cap al·legació.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que no hi ha afecció a cap servitud legal.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Els valors més rellevants susceptibles d'afectar-se són els que s'enumeren i descriuen, de forma breu, a continuació:
  
- Vegetació
  
La superfície que s'ha de reclassificar com a sòl urbanitzable ha estat ocupada, en el passat i d'acord amb l'estudi, per camps destinats al cultiu d'ametlers, i es troba, en l'actualitat, abandonat aquest ús.
  
És necessari referir-se que, d'acord amb la cartografia sobre el sòl com a recurs natural a la Comunitat Valenciana, editada per la COPUT, la capacitat d'ús del sòl és alta, des del punt de vista agrològic. És per això pel que aquest ús és, probablement, l'idoni per a la superfície implicada en la modificació puntual del planejament. No obstant això, atesa la ubicació d'usos industrials i equipaments en les proximitats d'aquests, s'entén com a admissible l'ús proposat.
  
A la vista del plànol número 4 dels aportats per l'estudi, no és possible determinar la qualificació del sòl no urbanitzable en l'àmbit del municipi. Això no obstant, i atenent el que s'ha recollit en la cartografia temàtica existent, es té que, de forma adjacent a la carretera que, així mateix, també confronta amb el sector proposat, s'estén una àmplia superfície de sòl no urbanitzable d'especial protecció. Atés que l'ús terciari pretés pot comportar pertorbacions de caràcter ambiental sobre la zona protegida que es menciona, vista la gran proximitat d'aquesta, serà necessari establir mesures conduents a minimitzar aquests impactes.
  
- Hidrogeologia
  
La zona sobre la qual es pretén ubicar el nou sòl presenta una vulnerabilitat alta per fisuració, a la contaminació de les aigües subterrànies. Així, es diu en l'estudi que, (...) qualsevol construcció que es realitze haurà d'assegurar una correcta evacuació de les aigües negres o de qualsevol altre abocament, que garantisca la inexistència de risc de contaminació dels aqüífers.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els impactes més rellevants que es derivaran de la reclassificació del sòl pretesa, seran els que es generaran sobre el sòl agrícola i sobre la hidrogeologia.
  
Respecte a la contaminació de l'aqüífer, l'estudi assenyala que, en abocar-se totes les aigües residuals a la xarxa de sanejament general, s'anul·larà aquest impacte.
  
Pel que fa a la pèrdua de sòl agrícola, assenyala així mateix l'estudi, que representa un percentatge molt xicotet de la total destinada a cultius en el municipi, amb la qual cosa l'impacte és estimat com a mínim.
  
Als anteriors hauria d'afegir-se l'alteració, directa o indirecta, de la superfície de sòl protegit pròxima a la que és objecte de reclassificació.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
La modificació que es planteja es refereix a l'elecció de l'emplaçament de la zona verda en els termes següents: (...) S'ha triat com a emplaçament de la zona verda l'adjacent a l'antiga carretera, i es tracta d'establir un filtre entre aquesta i la zona d'ús terciari.
  
S'observa que amb l'anterior s'ha perseguit, únicament, aïllar la zona terciària de la carretera, pels impactes que d'aquesta poden derivar-se sobre la primera. No obstant això, aquesta disposició de la zona verda és útil al fi expressat en anterior apartat, segons el qual hauria de buscar-se que no es produïren alteracions de caràcter ambiental sobre la zona protegida confrontant.
  
No obstant això, dels plànols aportats es desprén que la zona verda no es distribueix segons una franja tal qual s'entén d'allò que s'ha expressat en l'anterior paràgraf, sinó que s'ha localitzat en un cantó del sector, tot i que sí que és cert que aquesta confronta amb la carretera. Així, i emprant el mateix argument utilitzat per l'estudi, cal crear una zona d'amortiment, en l'estudi denominada, de filtre, entre el sector terciari i la vessant protegida, per la qual cosa la zona verda haurà d'estendre's segons una franja que ocupe la totalitat del costat aquest del sector, és a dir, aquell que és adjacent a la carretera en qüestió.
  
Es recorda, així mateix, que les activitats que puguen desenvolupar-se, per raó del nou ús assignat al sòl, hauran d'ajustar-se al que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament, nova zona per a ús terciari i nova zona verda, promogut per l'Ajuntament de la Pobla Tornesa, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- La zona verda corresponent al sector haurà d'estendre's segons una franja localitzada a l'est d'aquest, de manera que afavorisca el seu aïllament de la vessant, presumiblement protegida pel planejament, que s'emplaça a l'altre costat de la carretera. Així també, en aquesta s'haurà de disposar d'una pantalla vegetal a base d'espècies arbustives i arbòries de port suficient per a garantir la segregació d'espais mencionada. No obstant això, aquestes espècies hauran de ser autòctones i ajustades al medi (climatòfiles), per la qual cosa no podran emprar-se espècies arbòries pròpies del bosc de ribera, com ara xops, àlbers, etc.
  
Els fertilitzants que s'han d'emprar en el manteniment de les plantacions hauran de ser d'origen natural i hauran de dosificar-se de forma no sobredimensionada, vista l'alta vulnerabilitat de l'aqüífer existent.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 4 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 65/04-AIA
  
Títol: PAI i homologació modificativa del sector residencial S-1 del PGOU de Segorbe
  
Promotor: Ajuntament de Segorbe
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe
  
Localització: Terme municipal de Segorbe
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és l'homologació del sector residencial S-1, del PGOU de Segorbe vigent des de 1985, que el classifica com a sòl urbanitzable d'ús dominant residencial, al costat d'una zona adjacent de sòl no urbanitzable que es reclassifica com a urbanitzable, i suma tot una superfície de 173.190 m².
  
L'ordenació detallada del sòl que resulta del corresponent pla parcial, és la següent:
  
SÒL DOTACIONAL PÚBLIC (m²) Total (m²)
  
Xarxa viària i aparcaments 56.850
  
Zona verda 21.281
  
Equipaments 33.460
  
 111.591
  
SÒL PRIVAT 61.599
  
SUPERFÍCIE DEL SECTOR 173.190
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 23 de febrer de 2004 l'Ajuntament de Segorbe va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al PAI i homologació modificativa del sector residencial S-1 del PGOU de Segorbe.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la PAI i homologació modificativa del sector residencial S-1 del PGOU de Segorbe, ha sigut exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Segorbe, com també publicat en el DOGV núm. 4480 de 14 d'abril de 2003 i en el diari Levante'El Mercantil Valenciano, i ha transcorregut el termini de 30 dies hàbils d'exposició al públic per a formular-hi al·legacions, sense haver-se'n presentat cap amb contingut ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea de sòl que ens ocupa està situada entre les actuals infraestructures viàries i ferroviàries del sud-est de Segorbe i el nucli urbà consolidat del municipi.
  
Aquesta zona sense urbanitzar es troba, ocupada en la major part d'aquesta per camps de cultiu agrícola i erms abandonats. És un terreny amb una variada mescla d'usos rústics, on es troba situat l'actual camp de futbol; a més hi ha instal·lacions de magatzematge de materials diversos i encara es manté un molí d'aigua (Molí de Sisterre), tradicional de l'horta de Segorbe.
  
En definitiva, la zona presenta una baixa varietat vegetal i animal, i no hi ha biòtops rellevants per la singularitat o unicitat d'aquests.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.
  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució d'aquesta per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria l'escorriment superficial, el qual serà recollit per una xarxa independent, que anirà a abocar a un canal d'evacuació d'aigües pluvials que desguassa en la rambla Seca, en el punt on conflueix el barranc de Capuchinos, zona qualificada com d'alt risc d'inundació, i que presenta un període de retorn inferior a 25 anys.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Durant el moviment de terres s'assegurarà el bon drenatge del sector, en casos de pluja i desbordament del barranc.
  
- Els terrenys confrontants amb el llit del barranc afectats pel risc d'inundació, es destinaran a zones verdes i espais lliures. En tot cas, s'evitarà la localització dels usos més vulnerables en les zones de major sensibilitat a aquest risc del sector.
  
- Es garantirà l'adequat funcionament de la xarxa d'evacuació d'aigües pluvials, de manera que en cap cas s'hi arriben a produir inundacions.
  
- A fi de minimitzar el risc d'inundació en la zona més vulnerable del sector, es realitzarà una adequació morfològica i topogràfica del terreny, de manera que la diferència de cotes entre els terrenys urbanitzats del sector i el llit del barranc siga la màxima factible, de manera que els possibles desbordaments del llit no afecten el sector urbanitzat.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el PAI i l'homologació modificativa del sector residencial S-1 del PGOU de Segorbe, promogut per l'Ajuntament de Segorbe, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Per a mitigar l'efecte produït per una possible inundació en les voltants del barranc de Capuchinos, s'hauran de tenir en compte les recomanacions donades pel PATRICOVA en els articles 26 i 30:
  
Art. 26. Els projectes d'urbanització hauran de preveure els col·lectors d'aigües residuals sempre per sota de les conduccions de la resta de les xarxes de distribució dels altres serveis bàsics. El traçat en planta dels col·lectors principals de pluvials hauran de discórrer pels carrers més baixos, mentre que la resta de conduccions i serveis ho faran pels carrers més alts. Al seu torn, en els carrers oberts al trànsit rodat, el punt més alt de la calçada se situarà almenys deu centímetres (10 cm) per davall de les voreres, i serà la profunditat de la peixera respecte d'aquestes, almenys de vint-i-cinc centímetres (25 cm).
  
Art. 30. 1. L'ordenació detallada dels sòls urbanitzables confrontants amb els llits haurà de disposar terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques juntament amb el domini públic hidràulic, o llit en cas de no estar aquell definit, i el llarg de tota la seua extensió. Els mencionats espais lliures i zones verdes hauran de complir les condicions dimensionals exigides per als jardins per la legislació urbanística aplicable. En cap moment podran computar com a zona verda els terrenys ocupats pel llit.
  
2. A fi de fomentar la protecció dels marges i ecosistemes riparis, es potenciarà l'ús com a espais lliures i zones verdes de les zones confrontants amb els llits. El tractament i l'enjardinament d'aquestes serà adequat al seu caràcter inundable i de suport d'un ecosistema fluvial i ripari.
  
2. S'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran en munts, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. De la mateixa forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquesta.
  
3. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
4. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
5. S'haurà d'elaborar un programa de vigilància ambiental, el qual tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, com també del correcte transport i manipulació d'aquestes a més de prendre les mesures oportunes per a la seua major supervivència.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 4 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 305/2001-AIA
  
Títol: Pla parcial i programa d'actuació integrada del sector D
  
Promotor: Ajuntament de Xirivella
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: A l'oest i sud dels polígons industrials Mare de Déu de la Salut i Zamarra, respectivament, i afronta la resta del perímetre d'aquests amb terrenys d'horta i cítrics. Respecte al nucli urbà es localitza al sud-oest.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es pretén el desenvolupament d'un sòl urbanitzable programat pel vigent instrument de planejament d'ús industrial i magatzem mitjançant el corresponent projecte d'urbanització.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. Segons la documentació remesa i consultada hi ha disparitat d'informació respecte a la data d'aprovació definitiva del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Xirivella, que en qualsevol cas no va ser sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i implica així la necessitat d'efectuar una estimació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat 3, punt h, de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, sobre l'esmentat projecte d'urbanització en tractar-se d'un sòl urbanitzable programat d'ús industrial segons l'informe remés per l'Ajuntament de Xirivella, tot això d'acord amb allò que s'ha previst en el vigent instrument de planejament d'àmbit municipal.
  
II. El sector comprén una superfície de 250.240 m², preveient-se dos tipus d'usos, magatzem i industrial, i establint una sèrie d'incompatibilitats respecte a l'habitatge unifamiliar, les oficines no vinculades a les activitats permeses, l'hoteleria, el món de l'espectacle i les activitats insalubres o nocives.
  
3. Alternatives
  
En considerar que el sòl objecte d'avaluació ambiental està classificat com a urbanitzable no es plantegen alternatives de localització de la proposta, i s'hi indica, d'altra banda, que les possibles alternatives de distribució interior i les formes es troben fortament condicionades pels sòls industrials confrontants i les infraestructures associades d'aquests, la prolongació natural de les quals es pretén de servei al sòl que ara es busca desenvolupar.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 17 de juliol de 2001 l'Ajuntament de Xirivella, a través del Servei Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, va remetre documentació relativa al Projecte d'urbanització del sector D, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante'EMV, de data 14 de desembre de 1998 i en el DOGV núm. 3420, de 26 de gener de 1999.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar tretze al·legacions en termini i dos fora d'aquest, segons consta en el certificat del secretari de l'Ajuntament de Xirivella, no i no hi ha referència a matèries ambientals en cap d'aquestes a la vista de la informació continguda en l'expedient municipal.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
Atés que la documentació remesa inicialment per l'Ajuntament de Xirivella no contenia cartografia, aquesta es va requerir, juntament amb un informe municipal sobre l'estat de la programació dels terrenys objecte d'avaluació, en data 4 de novembre de 2002.
  
L'esmentada petició es va reiterar en data 25 de novembre de 2003, juntament amb dos enviaments per fax en dates 10 i 16 de desembre de 2003, i es va obtenir còpia dels plànols del projecte d'urbanització del sector D en data 10 de maig de 2004 per enviament de l'Ajuntament de Xirivella, juntament amb l'informe municipal sol·licitat.
  
Afeccions legals
  
1. Pels límits nord i est del sector proposat discorren dos dels quatre camins ramaders classificats en el municipi de Xirivella. El vial que separa el sector D del polígon industrial Mare de Déu la Salud es correspon amb el traçat de l'assagador de la Senda de Silla o assagador de Faitanar, de 4'5 metres d'amplada legal i necessària, mentre que el límit amb el polígon Zamarra es correspon amb l'assagador del Camí de València o Camí Fondo, de 20 metres d'amplada legal però d'amplada innecessària segons el projecte de classificació de 1987.
  
El projecte presentat no aporta informació sobre aquests béns de domini públic i, per tant, no s'ha avaluat adequadament la possible afecció sobre aquests ni el compliment de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
2. El sector no és travessat ni confronta amb cap llit natural o barranc, però sí que és necessari destacar la presència d'una xarxa de séquies que permeten el reg a les parcel·les de cultiu de l'interior d'aquestes. Algun ramal d'aquestes séquies resulta ser passant, per la qual cosa el projecte d'urbanització ha disposat mecanismes que permeten la continuïtat del servei una vegada executat el polígon industrial, si bé cal destacar l'absència de mesures correctores durant la fase d'execució de cara a la protecció tant del subministrament com de les característiques de l'aigua de reg.
  
3. De les consultes efectuades no es desprén l'existència de cap jaciment arqueològic o paleontològic, bé d'interés cultural incoat o bé etnològic algun en l'àrea d'estudi, si bé l'esmentada informació no ha sigut degudament referendada mitjançant el preceptiu informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià conforme estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, o almenys aquest no ha sigut inclòs en la documentació remesa al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
No obstant això, de la documentació facilitada es desprén l'existència de dues alqueries considerades com a edificis protegits de nivell 2 pel Pla general d'ordenació urbana, integrades en la urbanització proposada dins de zones socials i comercials, respectivament.
  
4. Segons la cartografia del Pla d'acció territorial sobre el risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, la totalitat del sector proposat es troba afectada per un risc d'inundabilitat de grau 3, ben sovint menor de 25 anys i calat inferior a 0'8 metres.
  
La documentació remesa no conté informació al respecte, circumstància que a priori quedaria justificada per les dates en què es va redactar aquesta en relació amb l'elaboració i aprovació de l'esmentat Pla d'acció territorial. No obstant això, i per consideració d'aquest últim, resulta necessari adaptar al PATRICOVA el projecte d'urbanització, en atendre especialment el que disposa l'article 24 de la normativa urbanística d'aquell i sense oblidar que l'execució del sector no sols implica possibles danys sobre els usos industrials sinó que podria alterar el grau d'inundabilitat en àrees pròximes o fins i tot fer aparéixer aquest risc allí on no existisca en l'actualitat.
  
5. La superfície d'estudi es veu travessada puntualment per línies de transport d'energia elèctrica, i es resol la integració de les esmentades infraestructures mitjançant la col·locació de zones verdes sota el traçat d'aquestes, en el cas de les de major entitat, o bé desplaçant alguns dels suports, per a les línies de menor capacitat.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'àmbit del projecte es localitza sobre la plana de València, en terrenys d'una excepcional qualitat agrària que formen part de l'Horta Sud i on es desenvolupen cultius agrícoles tradicionals en els últims anys. No obstant això, no es pot obviar la classificació i qualificació del sòl que en el seu moment establira el Pla general d'ordenació urbana de Xirivella, i que no ve sinó a confirmar una tendència de creixement dels sòls industrials confrontants en forma de taca d'oli, i s'allunyen del nucli urbà.
  
Juntament amb els usos agrícoles tradicionals, la principal característica del sòl és l'alta permeabilitat d'aquest, la qual cosa fa dels abocaments un important focus potencial de contaminació especialment si es té en compte que, segons la documentació facilitada, part del subministrament d'aigua potable al municipi de Xirivella prové d'una captació pròxima a la zona d'estudi.
  
2. No s'han trobat referències entre la flora i la fauna que distingisquen la zona del projecte per l'existència d'espècies de singular importància que meresquen algun tipus de protecció específica o la conservació de la qual resulte prioritària, i constitueixen, més aviat, un entorn altament antropitzat amb presència de nombroses infraestructures i de tendència natural al desenvolupament urbanístic.
  
3. Els principals impactes que es preveuen passen per les molèsties pròpies de les labors d'urbanització durant la fase d'execució del polígon industrial i, posteriorment, per la important presència de vehicles pesants i per la mateixa activitat industrial, que generarà emissions atmosfèriques, residus i abocaments, com també consum de recursos.
  
Al respecte, no s'ha aportat informació sobre la demanda prevista d'aigua potable per a abastir el nou sòl industrial, i si n'hi ha o no quantitat suficient sense que això comporte una minva en el cabal i qualitat de les demandes actuals.
  
Si bé en les memòries s'indica que el polígon disposarà d'una xarxa de sanejament separativa per a pluvials i residuals, en el plànol de la xarxa de drenatge i sanejament s'observen característiques d'una xarxa unitària. La pretesa evacuació de les pluvials a través de la xarxa de séquies i del col·lector general de Quart - Benager pot donar lloc a importants deficiències en el funcionament de la xarxa d'evacuació, especialment en episodis de pluges torrencials si es considera, a més, el risc d'inundació que el PATRICOVA identifica en la zona de projecte.
  
Pel que fa a la capacitat de depuració de les aigües residuals no s'ha aportat cap informació, circumstància aquesta que es repeteix en matèria de gestió de residus i es desconeix si hi ha recollida selectiva, disposició i suficiència de contenidors, punts autoritzats d'abocament i la capacitat d'aquests, etc.
  
4. Els accessos per on circularan els esmentats vehicles pesants no s'han avaluat correctament des d'un punt de vista ambiental. En la documentació aportada es preveu la connexió directa del polígon industrial amb la V-30, que discorre al nord del terme municipal de Xirivella amb traça paral·lela al nou llit del riu Túria, en direcció cap al port. Així, es proposa la creació d'una nova carretera que arrancaria en el límit sud-est del sector D, juntament amb el polígon industrial Mare de Déu de la Salud, i discorreria al sud del poliesportiu fins a connectar amb la citada V-30.
  
Com a segon accés es proposa l'adequació del vial que connecta amb l'antic camí de Picanya, que discorre al sud de l'actuació al llarg de la séquia de Faitanar i travessa terrenys d'horta.
  
No es té constància gràfica del traçat d'aquests accessos ni s'han valorat en relació amb les característiques del medi físic.
  
5. Es desconeix la normativa urbanística del sòl industrial proposat, de manera que no pot avaluar-se l'existència i idoneïtat de les ordenances d'abocaments a la xarxa de clavegueram ni d'emissions atmosfèriques, com també els tipus d'indústria permesos i les condicions d'instauració d'aquests en el nou polígon.
  
6. Les mesures correctores són adequades tot i que alguna presenta un determinat caràcter d'indefinició que fa inaplicables les seues consideracions en no estar recollides de manera clara en el projecte d'urbanització.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex II, apartat 3.H del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Estimació d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla parcial i Programa d'actuació integrada del sector D del municipi de Xirivella (València), promogut pel propi Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. En relació amb la possible afecció als camins ramaders, aquestes haurien de grafiar-se en els plànols d'ordenació amb l'amplària legal i necessària reflectida en el projecte de classificació i, excepte informe de l'òrgan competent que indique el contrari, el polígon industrial haurà de reduir l'àmbit d'aquest de cara a assegurar que el domini públic queda completament fora d'aquest.
  
II. La reposició de séquies haurà de realitzar-se en les primeres etapes de la urbanització dels terrenys, preferentment en èpoques en què no es requerisca un ús intensiu d'aquestes amb l'objecte de no impedir-ne en cap cas la funció.
  
III. Resultarà necessari cobrir, almenys, els primers 20 metres dels ramals de séquia que escometen o ixen del sector proposat per a evitar abocaments accidentals de substàncies o materials sobre aquests, i pot ser provisional l'esmentat cobriment fins al final de les labors d'urbanització.
  
IV. No s'haurà de connectar cap col·lector a la xarxa de séquies, llevat que l'òrgan competent indique el contrari en relació amb la xarxa d'aigües pluvials en la seua autorització d'abocament.
  
V. Haurà d'obtenir-se l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en relació amb el compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
VI. El projecte haurà d'adequar-se al PATRICOVA amb caràcter previ a l'aprovació definitiva d'aquest, i valorar el possible increment o modificació del risc detectat en les àrees pròximes al sector a més d'incorporar les mesures correctores necessàries que estime l'òrgan competent en la matèria.
  
VII. En aqueix sentit, i excepte contradicció expressa amb aquest òrgan, es prohibirà en la normativa urbanística del sector la construcció de soterranis i l'emmagatzematge de substàncies perilloses o contaminants en el primer metre mesurat respecte de la cota de la calçada.
  
VIII. Les zones verdes que se situen sota la traça de les línies d'alta tensió i la projecció dels conductors d'aquestes que, sense soterrar-se, creuen el sector proposat, no computaran urbanísticament.
  
IX. L'òrgan amb competències en la matèria comprovarà, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte, la viabilitat d'aquest en relació amb l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient sense que per això es produïsca cap perjudici per als usos demandants actuals. De la mateixa manera haurà de comprovar-se la capacitat de la infraestructura de depuració d'aigües residuals a què es conduiran les generades en el sector objecte d'estudi.
  
X. La xarxa de sanejament haurà de ser necessàriament separativa, i justificar degudament el punt d'abocament triat per a les pluvials i si és el cas, proposar alternatives que no augmenten el risc d'inundabilitat en l'àmbit d'afecció del sòl industrial, amb un informe previ d'autorització per part de l'òrgan competent en la matèria.
  
XI. El projecte haurà de demostrar l'adequació d'aquest al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, especialment pel que fa al nombre de contenidors de què s'ha de disposar, reservar espai suficient en les voreres i afavorir la recollida selectiva. D'altra banda, s'haurà d'indicar amb caràcter previ a l'aprovació definitiva la ubicació dels abocadors de residus sòlids urbans i inerts degudament autoritzats als quals es preveu es conduiran aquells durant la fase de construcció i de funcionament del sector industrial.
  
XII. Els accessos proposats hauran de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental necessàriament, atés que no s'han definit adequadament en el projecte presentat. Aquests accessos hauran d'executar-se amb caràcter previ a la urbanització del sector, és a dir, aquesta no podrà iniciar-se en tant els accessos no es troben degudament aprovats. S'obligarà a la totalitat del trànsit pesant a circular pels accessos establerts per al sector amb l'objecte d'evitar molèsties als usos i activitats actuals.
  
XIII. Haurà de redactar-se una ordenança d'abocaments i s'establiran condicions a l'edificació per a la prevenció de molèsties com a conseqüència de les emissions atmosfèriques, ja provinguen de gasos com de sorolls.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta estimació d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 7 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 277/02-AIA
  
Títol: Explotació de la pedrera d'àrids, secció A ARGENTER
  
Promotor: Áridos La Bicuerca, SL.
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria de València. Mines
  
Localització: Paratge Las Casas de Utiel. Parcel·la 874-a,b,c i d del polígon 10. Casas de Utiel. Terme municipal d'Utiel (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una pedrera de material calcari, tramitat com a secció A, per la Llei de mines. S'utilitzaran explosius per a extraure el material i posteriorment serà tractat en la planta de trituració, mòlta i classificació d'àrid que s'instal·larà en la pedrera.
  
La planta de trituració i classificació que es projecta construir consta d'un alimentador, molins, obra civil i estructures metàl·liques per a la subjecció dels equips, cintes transportadores, garbells vibrants, instal·lació de baixa tensió i grup electrogen.
  
Després de diverses modificacions del projecte inicial, la superfície d'explotació queda reduïda a una única parcel·la situada al nord de la rambla d'11,52 ha. Amb un volum d'extracció de 200.000 m3/any i unes reserves brutes estimades en 2.176.100 m3 s'estima una vida útil de 12 anys incloent la restauració i desmantellament de la planta.
  
Els materials que s'han d'explotar es corresponen amb calcàries i dolomies cretàciques disposades en paquets subhoritzontals d'uns 10 m de potència intercalats per un banc de margues que constitueixen els estèrils de l'explotació. Les calcàries i dolomies presenten alguna carstificació la qual cosa les fa molt permeables.
  
L'explotació anirà avançant d'est a oest, des de les cotes més altes situades a 846 m SNM fins a la cota prevista de la pedrera a uns 808 m SNM i s'emmotlaran en sentit longitudinal a la topografia del terreny. L'explotació es realitzarà mitjançant bancs d'alçària màxima de 14 m i pendent de talús de 72º amb bermes intermèdies amples d'entre 10 i 15 m.
  
La terra edàfica es recollirà en munts amb alçària inferior a 2 m i s'ubicaran en les zones ja explotades a refugi del vent i es mantindran en condicions per a la posterior utilització d'aquesta en la restauració.
  
Els estèrils procedents de l'extracció s'utilitzaran en la restauració de la pedrera arreplegant-los sobre la plaça de la pedrera fins a cota 815 en la part sud-est, augmentant la cota amb un pendent de l'1% a mesura que el farciment avança cap a l'oest per a aconseguir una superfície de drenatge adequada i una eixida de les aigües cap al sud-est, a la rambla de La Casilla de la Cárcel.
  
La restauració topogràfica seguirà amb el desdoblament dels bancs i tombat dels talussos deixant talussos de 45º d'inclinació i 5 m d'alçària amb bermes intermèdies de 3 m d'ample obtenint un talús final de 35º amb l'horitzontal. També s'utilitzaran estèrils per al condicionament dels talussos, allà on el desdoblament requerisca aportació de materials.
  
Finalitzarà la restauració mitjançant l'aportació de terra vegetal i revegetació amb espècies autòctones. Les espècies triades són les següents:
  
- Sembra de gramínies i lleguminoses.
  
- Hidrosembra de mescla comercial de llavors.
  
- Plantació d'espècies arbustives: coscoll (Quercus coccifera) i arç negre (Rhamnus lycioides).
  
- Plantació espècies arbòries: pi blanc (Pinus halepensis).
  
La densitat de plantació serà de 2.000 u/ha.
  
2. Alternatives d'ubicació
  
D'acord al projecte, l'alternativa proposada ha sigut triada enfront d'altres per l'allunyament d'aquesta a nucli urbà, bona qualitat del material que s'ha d'explotar, no protecció forestal ni incompatibilitat urbanística amb el PGOU d'Utiel.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El juliol de 2002 el Servei Territorial d'Indústria de València remet l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'explotació i projecte de restauració de la pedrera d'àrids, secció A denominada Platero.
  
Posteriorment, a l'octubre de 2002, remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient, i indica que publicada la documentació en el BOP núm. 180, de data 31 de juliol de 2002, l'anunci de l'esmentada sol·licitud, i que transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi han presentat al·legacions.
  
Després de diverses modificacions del projecte, a l'abril de 2004, l'empresa promotora aporta el projecte definitiu, on es redueix el volum i superfície d'explotació i queda la pedrera limitada al marge esquerre de la rambla Casilla de Cárcel.
  
Consultats l'Ajuntament d'Utiel, els Serveis Territorials de Medi Ambient, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, es reben en les dates que s'indica els informes següents:
  
- Ajuntament d'Utiel (novembre de 2002): Indica que les parcel·les on es pretén instal·lar l'activitat es troben qualificades pel PGOU com a sòl no urbanitzable agrícola, sense protecció específica, on es permet l'ús proposat. No s'afecten jaciments arqueològics coneguts. La distància a sòl urbà és de 1.400 m, aproximadament.
  
- Servei Territorial de València. (18.02.03). Es rep:
  
1. Informe de la 3a demarcació forestal dels Serveis Territorials. Es descriuen les característiques naturals (vegetació, sòl, textura, grau d'erosió, pendents) de les parcel·les a afectar per l'explotació, com també les possibles afeccions a la rambla Casilla de Cárcel. Es recomana la limitació de l'explotació al marge esquerre del barranc, com també les espècies vegetals que s'han d'utilitzar en la revegetació de l'àrea.
  
2. Informe del cap del servei de coordinació ambiental. S'informa que l'activitat no afecta cap espai natural protegit, PORN, PRUG o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. No obstant això, els terrenys objecte d'explotació, d'acord amb el mapa geocientífic de la província de València es troben identificats com d'alt interés per a la conservació de la natura, i es proposa la conservació com a ús preferent.
  
- L'agost de 2003, el director general de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, informa favorablement el projecte de referència sempre que no se supere el límit d'explotació presentat i recollit en l'informe arqueològic i es complisquen en la seua integritat les mesures de vigilància proposades.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
L'explotació es localitza en l'aldea anomenada Las Casas de Utiel, pertanyent al municipi d'Utiel. S'accedeix a la zona a través de l'autovia A-3, en direcció Madrid, en prendre l'eixida de Caudete de las Fuentes. Des d'allí per la carretera CV-453, sense arribar a entrar en el nucli urbà, es pren la carretera en direcció a Las Casas de Utiel, transcorreguts uns 400 m després de passar el barranc de la Casilla de Cárcel i abans d'entrar a l'aldea, es pren un camí en direcció oest que ens condueix a la parcel·la.
  
Les poblacions més pròximes se situen a més d'1,5 km de distància de l'explotació.
  
L'explotació s'enclava al peu de la serra de La Bicuerca, en l'extrem est d'aquesta. Morfològicament l'explotació se situa sobre una lloma l'altitud de la qual augmenta des de la cota 810 fins a la cota 850 m SNM Predomina un pendent elevat, orientat cap al sud, que pot aconseguir el 22% que va descendint cap a la rambla Casilla de la Cárcel que discorre pel sud, ja fora de la parcel·la. Pel nord la pedrera es troba limitada pel camí d'accés.
  
La pròpia parcel·la es troba afectada per una antiga explotació que ha deixat irregularitats en el terreny.
  
El clima que es dóna en la zona és continental sec, semblant al de la Manxa castellana. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Presenta una mitjana anual de 4ºC i amplitud de 17º a 18º, amb hiverns freds i llargs (novembre a març) amb gelades freqüents, i uns estius de fortes temperatures en les hores centrals i escassa humitat relativa en l'aire.
  
Les seues precipitacions són escasses i irregulars, amb una mitjana anual al voltant de 450-550 mm. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.
  
Des del punt de vista geològic els materials explotables es corresponen amb un paquet de calcàries i dolomies del cretaci superior, disposats subhorizontalment en capes de 1-1,5 m. i amb una potència segons sondejos major als 40 m. Intercalades entre aquests paquets calcari - dolomítics apareixen unes margues que des del punt de vista comercial es consideren estèrils.
  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials calcaris poden considerar-se materials altament permeables per fisuració i carstificació, mentre que les margues intermèdies es consideren impermeables. En principi l'explotació no afectarà cap aqüífer a nivell local ni regional.
  
Les aigües d'escorriment drenen cap a la rambla de La Casilla de la Cárcel que limita amb l'explotació pel sud i aquesta al seu torn drena en el riu Magre.
  
Els sòls presents en la zona són sòls poc desenvolupats, limitats en profunditat per la roca calcària i la grossària d'aquests no supera els 30 cm. Es tracta de rendzines o leptosols redzínics.
  
La vegetació existent en la parcel·la es correspon amb un coscollar clar i un carrascar en fase de regeneració, i es troben a més del coscoll espècies com el romer (Stipa tenacísima) i la foixarda (Globulària alypum). També hi ha peus aïllats de Pinus halepensis.
  
Limitant amb la parcel·la hi ha transformacions del terreny dedicades al cultiu de secà per la qual cosa l'ecosistema ha patit importants alteracions.
  
En conjunt la qualitat del paisatge es pot considerar de tipus mitjà a causa dels efectes de l'acció antròpica com és la rompuda de la forest per a aprofitament agrícola, la repoblació i els efectes de les explotacions anteriors.
  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'agricultura és el sector econòmic més important de la comarca, i destaca el cultiu de vid. Hi ha, a més, nombroses granges porcines i avícoles.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Els principals efectes ambientals derivats del projecte són:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, vibracions i impactes produïts per les voladures, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl i els aqüífers, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, emissió de pols i soroll, acumulació d'abassegaments de material de gran volum, ocupació de la zona de policia de la rambla Casilla de Cárcel i degradació dels camins d'accés.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Atés que el projecte inicialment presentat ha sigut modificat i s'ha reduït la superfície d'explotació a més de deixar sense afectar la zona sud de l'explotació, és a dir les parcel·les situades al sud de la rambla i en conseqüència s'evita el trànsit i afeccions a la mateixa rambla, els impactes que l'actual explotació pot derivar van a veure's reduïts amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi.
  
Els accessos a l'explotació han sigut plantejats de manera que no se circule per cap nucli de població, en enllaçar directament amb l'autovia N-III València-Madrid.
  
L'estudi proposa i desenvolupa un pla d'explotació i restauració en què els treballs de restauració seran escomesos mitjançant fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es restaure progressivament l'espai afectat tan prompte com l'esgotament dels bancs ho permeta. L'avanç de l'explotació anirà en direcció SE-NW, i es restauraran les zones explotades.
  
El front d'explotació cessarà l'avanç d'aquest cap al nord, de manera que una vegada duta a terme la restauració dels talussos, quede un perímetre de protecció a límits de 5 m. Pel que fa a l'avanç cap a l'est, l'explotació es realitzarà respectant sempre un marge de protecció de 10 m al límit sud de la parcel·la, és a dir la rambla Casilla de Cárcel.
  
Els camins interns de servei que hagen de ser eliminats seran condicionats i revegetats.
  
Les diverses instal·lacions de la planta de tractament estaran equipades amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradors, garbells, etc.), riscs polvoritzats situats en els trituradors i en les eixides de les cintes a estocs, carenat de cintes transportadores, protecció dels estocs de fins (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.
  
Els camions amb caixa oberta hauran d'aniran proveïts, quan vagen plens, amb lona per a la coberta dels materials carregats.
  
Es regaran periòdicament els camins d'accés, com també la plaça de la pedrera i els fronts actius.
  
Una vegada finalitzada l'explotació, la planta de trituració i classificació serà desmantellada i l'àrea ocupada per aquesta es restaurarà de la mateixa manera que la resta de la pedrera.
  
La revegetació proposada per a bermes, talussos i plataforma és en part adequada, no obstant això, les espècies triades i el número han d'ampliar-se per a aconseguir una major adaptació al medi i garantir la viabilitat del projecte.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'explotació de la pedrera d'àrids denominada Argenter, sítia al paratge Casas de Utiel del terme municipal d'Utiel (València), promogut per ÁRIDOS LA BICUERCA, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicialment tramitada i l'annex posterior, com també els condicionants establerts en el següent apartat i les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
1. En primer lloc, qualsevol estèril generat en l'explotació s'utilitzarà per al farciment de la plaça de la pedrera i la remodelació dels talussos de restauració.
  
2. La plaça de la pedrera una vegada restaurada quedarà per damunt de la cota natural del barranc, i es garantirà així el correcte drenatge de les aigües d'escorriment.
  
3. Les bermes es dotaran d'un contrapendent del 2% que garantisca l'evacuació de les aigües. La inclinació lateral de les terrasses estarà en funció del drenatge dissenyat, que haurà de reconduir l'aigua del canal de desballestament de cada terrassa fins a la zona de menor cota, conduint aquesta aigua cap al seu drenatge natural o bé cap a la bassa d'emmagatzematge d'aigua.
  
4. La densitat total de plançons que s'ha d'utilitzar en la restitució de la cobertura vegetal forestal haurà d'incrementar-se fins a un mínim de 2.500 exemplars per hectàrea i es podrà ampliar mitjançant la plantació de Quercus ilex i Pinus pinea.
  
5. Es disposarà de l'autorització corresponent per a treballar dins de la zona de policia de la rambla.
  
6. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
7. El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on es recullen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. Aquest servei remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
8. Es concertarà anualment amb aquesta Direcció General una visita de comprovació de les actuacions de restauració i l'efectivitat de les mesures, i s'exigirà si no n'hi ha l'execució d'aquestes.
  
9. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 7 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 48/04-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries
  
Promotor: Ajuntament de Siete Aguas
  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València
  
Localització: Av. Fuente de la Gota. Siete Aguas
  
Antecedents i objecte.
  
Amb data 12 de febrer de 2004, el director territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, remet estudi d'impacte ambiental relativa a la modificació núm. 8 de les normes subsidiàries del municipi de Siete Aguas, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 21, en relació amb l'apartat 8.G de l'annex 1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental.
  
L'Ajuntament de Siete Aguas, en sessió de 21 de gener, aprova provisionalment la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament municipal.
  
El projecte que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental implica el canvi de classificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial.
  
Descripció del projecte objecte d'avaluació
  
El projecte de modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de Siete Aguas, pretén completar l'illa de sòl industrial existent en l'actualitat, sobre els terrenys situats sobre la carretera de la Loma (camí ramader assagador de la Tejeria).
  
El projecte constitueix per tant, una extensió del polígon actual que a més està situat al costat del nucli urbà de població en una zona de vora de l'àrea consolidada.
  
L'ampliació total projectada arriba a una superfície total de 10.811 metres quadrats dels quals 7.353 constituiran parcel·les d'ús industrial i 3.458 metres quadrats viari públic.
  
Al·legacions en el període d'informació pública
  
Segons consta en el certificat emés en 8 de gener de 2004, del secretari municipal de l'Ajuntament de Siete Aguas, el projecte de modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament, ha romàs exposat al públic per espai d'un mes, entre l'1 de desembre de 2003 i el 2 de gener de 2004, sense que en aquest període s'hi hagen presentat al·legacions.
  
En l'expedient en tràmit, no obstant hi ha una comunicació a l'Ajuntament, formulada per l'empresa TRS, SL, referida a raons de titularitat i accés a la propietat dels terrenys objecte de modificació puntual, i no aporten aspectes ambientals a considerar en la present declaració d'impacte ambiental.
  
Anàlisi ambiental de l'activitat projectada . Conclusions
  
L'ús actual de la parcel·la que es proposa que siga classificada per a ús industrial, és l'agrícola, i està ocupada bàsicament per cultiu de secà d'ametlers, ús predominant en els voltants de la parcel·la. En el marge sud d'aquesta es troba el polígon industrial en funcionament actualment.
  
Existeixen també en les zones de límit entre bancals alguns pins i orla de vegetació associada, i no s'hi ha detectat presència de poblacions d'espècies vegetals protegides per la normativa ambiental.
  
El projecte objecte d'avaluació tampoc afecta cap forest inclosa en el catàleg de forest d'utilitat pública, ni terrenys forestals en els quals hi haja formacions arbrades especialment ben conservades o madures o que tinguen la consideració de singulars, vulnerables o rares a nivell local, ni microreserves de flora de la Comunitat Valenciana, ni sòls que alberguen hàbitats protegits i zones d'especial protecció per a les aus proposades en desplegament de la normativa que regula la xarxa ecològica europea Natura 2.000.
  
Tampoc hi ha afecció a sòls inclosos en espais naturals dotats de mesures de protecció concreta en aplicació de la legislació d'espais naturals protegits i els elements de planificació aprovats en el desplegament d'aquesta.
  
No hi ha afecció constatable amb la informació disponible a béns d'interés cultural i elements de patrimoni cultural i arqueològic.
  
Respecte al camí ramader denominat assagador de la Tejeria, Cabañas o Vallesa, que discorre pel límit est de l'àmbit en estudi, el qual es troba classificat amb una amplària legal de 15 a 25 metres, és confrontant al sector però queda exclòs de l'àmbit d'aquest.
  
En conseqüència, l'emplaçament per al desenvolupament proposat es considera adequat en no suposar l'existència d'afeccions que pogueren ser incompatibles amb la conservació de factors naturals protegits.
  
Entre els impactes identificats per l'entitat proponent en la fase de construcció se citen: el desbrossament de vegetació, l'explanació del terreny, la recollida de materials, la creació d'infraestructures i el sistema viari, l'increment del trànsit de camions i maquinària, l'existència de sorolls i vibracions i la generació de residus d'obra.
  
Al seu torn en la fase de funcionament s'identifiquen les operacions de manteniment d'infraestructures, l'increment del trànsit de vehicles, la generació d'aigües residuals urbanes, la generació de residus municipals i la generació de residus perillosos.
  
Per a la correcció d'aquests impactes es proposen diverses mesures correctores en la fase de construcció destinades al control dels sorolls de maquinària i construcció, aplicació de regs per a evitar la producció de pols, impermeabilització de les àrees de maquinària i vehicles pesants per a evitar possibles filtracions d'olis i greixos en el sòl, estanquitat de les xarxes de sanejament per a impedir fugues al subsòl, recuperació de terra vegetal per a la utilització posterior d'aquesta.
  
En la fase de funcionament es projecten mesures correctores relatives a la limitació de les indústries a aquelles compatibles amb l'ús residencial, i s'hi excloen aquelles que es classifiquen com a insalubres, nocives i perilloses, en basant-se en els informes tècnics que s'emeten en aplicació de la normativa sobre activitats qualificades, control de les aigües residuals generades als valors establits en les ordenances d'abocament municipals així com la canalització d'aquestes fins a la xarxa general i EDAR municipal, gestió dels residus urbans i industrials segons la tipologia d'aquests d'acord amb la legislació vigent.
  
Es conclou que tant els impactes generats com les mesures correctores han sigut correctament i suficient identificats pel redactor de l'estudi d'impacte ambiental i les mesures correctores són adequades, si bé encara que per a una major protecció dels valors ambientals afectats pel projecte, a aquestes mesures se sumaran aquelles que s'expressen en el condicionat de la present declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
Es tracta d'una modificació de planejament tramitada directament per l'Ajuntament de Siete Aguas, per tant de caràcter públic, la finalitat principal del qual és generar el sòl necessari per al desenvolupament industrial de la localitat. L'emplaçament proposat assumeix la necessitat millorar de qualitat de vida dels ciutadans, en trobar-se en la vora externa del nucli urbà, i permetre la necessària separació dels usos residencial i industrial, magatzems, tallers mecànics, etc, activitats que normalment són generadores de molèsties als residents pròxims a aquestes.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 8.G.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament municipal de Siete Aguas, proposat per l'Ajuntament de Siete Aguas sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Haurà d'acreditar-se, davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
II. Haurà d'acreditar-se, davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveir la indústria sense cap perjudici per als usos actuals.
  
III. Els residus sòlids inerts hauran de gestionar-se en abocadors autoritzats, tal com indica l'estudi d'impacte ambiental, no s'haurà de depositar en cap moment runes fora de la parcel·la objecte d'estudi. Per altra banda, haurà d'existir compromís i capacitat de gestió municipal dels residus sòlids urbans, amb recollida selectiva de paper/cartó, vidre I envasos lleugers en l'interior de la nau industrial.
  
IV. Els residus industrials seran gestionats mitjançant un gestor autoritzat d'acord amb la naturalesa de cada un d'aquests residus. En el cas dels residus considerats com a perillosos, haurà de sol·licitar-se autorització com a productor d'aquests en funció del volum de residus generat, la qual cosa podrà derivar en una nova avaluació d'impacte ambiental segons allò que s'ha recollit en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5043, del 06-07-2005 (2005/7436)

Resolución de 20 de junio de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5043

Fecha DOGV
:   06-07-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/7436

CVE


Fecha del documento
:   20-06-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Xirivella](javascript:void(0))
    * [Siete Aguas](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Pobla Tornesa, la](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 20 de junio de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X7436]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 401/03-AIA La Pobla Tornesa, 065/04-AIA Segorbe, 305/01-AIA Xirivella, 277/02-AIA Utiel y 048/04-AIA Siete Aguas, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 20 de junio de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 401/03-AIA
  
Título: Modificación puntual de las NNSS del Ayuntamiento de La Pobla Tornesa, Nueva zona para uso terciario y nueva zona verde.
  
Promotor: Ayuntamiento de La Pobla Tornesa.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Objeto: Reclasificación de suelo No Urbanizable común a Urbanizable, uso terciario.
  
Localización: La Pobla Tornesa (Castellón).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La modificación que se ha planteado sobre la ordenación actualmente vigente consiste en reclasificar, como suelo urbanizable para uso terciario, una bolsa de suelo de 4.532 m², actualmente no urbanizable común. De éstos, 453,20 m² se destinarán a zona verde en concepto de cesión del sector terciario.
  
La bolsa de suelo en cuestión se localiza al norte de la población, en las afueras del núcleo urbano de La Pobla Tornesa. Se halla entre la carretera que discurre desde el referido núcleo hacia Vall D`Alba y el polideportivo municipal.
  
2. Alternativas
  
A este respecto sólo se menciona, en el Estudio, que las razones que han llevado a la elección del emplazamiento finalmente escogido se fundamentan en su proximidad al casco histórico de la población, en las particulares características físicas, en el contexto del municipio, las cuales facilitan la construcción, así como en la existencia de externalidades económicas positivas.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 25 de noviembre de 2003, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes a la ?Modificación puntual de las NNSS del Ayuntamiento de La Pobla Tornesa, Nueva zona para uso terciario y nueva zona verde?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la ?Modificación puntual de las NNSS del Ayuntamiento de La Pobla Tornesa, Nueva zona para uso terciario y nueva zona verde?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, nº4.578, de fecha 02 de agosto de 2003, así como en un diario no oficial, no habiéndose presentado alegación alguna.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que no existe afección a ninguna servidumbre legal.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Los valores más relevantes susceptibles de afectarse son los que se enumeran y describen, de forma breve, a continuación:
  
- Vegetación
  
La superficie a reclasificar como suelo urbanizable ha estado ocupada, en el pasado y de acuerdo con el Estudio, por campos destinados al cultivo de almendros, encontrándose, en la actualidad, abandonado tal uso.
  
Es necesario referirse a que, de acuerdo con la Cartografía sobre el suelo como recurso natural en la Comunidad Valenciana, editada por la COPUT, la capacidad de uso del suelo es alta, desde el punto de vista agrológico. Es por esto por lo que tal uso es, probablemente, el idóneo para la superficie implicada en la modificación puntual del planeamiento. No obstante, dada la ubicación de usos industriales y equipamientos en sus proximidades, se entiende como admisible el uso propuesto.
  
A la vista del plano número 4 de los aportados por el Estudio, no es posible determinar la calificación del suelo no urbanizable en el ámbito del municipio. No obstante y atendiendo a lo recogido en la Cartografía Temática existente, se tiene que, de forma adyacente a la carretera que, asimismo, también colinda con el sector propuesto, se extiende una amplia superficie de suelo no urbanizable de especial protección. Dado que el uso terciario pretendido puede suponer perturbaciones de carácter ambiental sobre la zona protegida que se menciona, vista su gran proximidad, será necesario establecer medidas conducentes a minimizar tales impactos.
  
- Hidrogeología
  
La zona sobre la que se pretende ubicar el nuevo suelo presenta una vulnerabilidad ?alta por fisuración- a la contaminación de las aguas subterráneas. Así, se dice en el Estudio que (...) cualquier construcción que se realice habrá de asegurar una correcta evacuación de las aguas negras o de cualquier otro vertido, que garantice la inexistencia de riesgo de contaminación de los acuíferos.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Los impactos más relevantes que se derivarán de la reclasificación del suelo pretendida, serán los que se generarán sobre el suelo agrícola y sobre la hidrogeología.
  
Respecto a la contaminación del acuífero, el Estudio señala que, al verterse todas las aguas residuales a la red de saneamiento general, se anulará tal impacto.
  
En cuanto a la pérdida de suelo agrícola, señala asimismo el Estudio, que representa un porcentaje muy pequeño de la total destinada a cultivos en el municipio, con lo que el impacto es estimado como ?mínimo?.
  
A los anteriores habría de añadirse la alteración, directa o indirecta, de la superficie de suelo protegido próxima a la que es objeto de reclasificación.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
La modificación que se plantea se refiere a la elección del emplazamiento de la zona verde en los términos siguientes: (...) se ha elegido como emplazamiento de la zona verde el adyacente a la antigua carretera, tratando de establecer un filtro entre ésta y la zona de uso terciario.
  
Se observa que con lo anterior se ha perseguido, únicamente, aislar la zona terciaria de la carretera, por los impactos que de ésta pueden derivarse sobre la primera. No obstante, tal disposición de la zona verde es útil al fin expresado en anterior apartado, según el cual debería buscarse que no se produjesen alteraciones de carácter ambiental sobre la zona protegida colindante.
  
No obstante, de los planos aportados se desprende que la zona verde no se distribuye según una franja tal cual se entiende de lo expresado en el anterior párrafo, sino que se ha localizado en una esquina del sector, aún cuando sí es cierto que ésta linda con la carretera. Así, y empleando el mismo argumento utilizado por el Estudio, será necesario crear una zona de amortiguamiento, en el Estudio denominada ?de filtro?, entre el sector terciario y la ladera protegida, por lo que la zona verde deberá extenderse según una franja que ocupe la totalidad del lado este del sector, esto es, aquél que es adyacente a la carretera en cuestión.
  
Se recuerda, asimismo, que las actividades que puedan desarrollarse, en virtud del nuevo uso asignado al suelo, deberán ajustarse a lo dispuesto en la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación puntual de las Normas Subsidiarias de Planeamiento, Nueva zona para uso terciario y nueva zona verde, promovido por el Ayuntamiento de La Pobla Tornesa, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- La zona verde correspondiente al sector deberá extenderse según una franja localizada al este del mismo, de forma que favorezca su aislamiento de la ladera, presumiblemente protegida por el planeamiento, que se emplaza al otro lado de la carretera. Así también, en la misma se dispondrá una pantalla vegetal a base de especies arbustivas y arbóreas de porte suficiente para garantizar la segregación de espacios mencionada. No obstante, tales especies deberán ser autóctonas y ajustadas al medio (climatófilas), por lo que no podrán emplearse especies arbóreas propias del bosque de ribera, tales como chopos, álamos, etc.
  
Los fertilizantes a emplear en el mantenimiento de las plantaciones habrán de ser de origen natural y deberán dosificarse de forma no sobredimensionada, vista la alta vulnerabilidad del acuífero existente.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 4 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 65/04-AIA
  
Título: PAI y homologación modificativa del Sector Residencial S-1 del PGOU de Segorbe.
  
Promotor: Ayuntamiento de Segorbe.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Segorbe.
  
Localización: Término municipal de Segorbe.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la homologación del ?Sector Residencial S-1?, del PGOU de Segorbe vigente desde 1985, que lo clasifica como suelo urbanizable de uso dominante residencial, junto con una zona adyacente de suelo no urbanizable que se reclasifica como urbanizable, sumando todo una superficie de 173.190 m².
  
La ordenación pormenorizada del suelo que resulta del correspondiente Plan Parcial, es la siguiente:
  
SUELO DOTACIONAL PÚBLICO (m²) Total (m²)
  
Red viaria y aparcamientos 56.850
  
Zona verde 21.281
  
Equipamientos 33.460
  
 111.591
  
SUELO PRIVADO 61.599
  
SUPERFICIE DEL SECTOR 173.190
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 23 de febrero de 2004 el Ayuntamiento de Segorbe remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al ?PAI y homologación modificativa del Sector Residencial S-1 del PGOU de Segorbe?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la ?PAIy homologación modificativa del Sector Residencial S-1 del PGOUde Segorbe?, ha sido expuesto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Segorbe, así como publicado en el DOGV nº4480 de 14 de abril de 2003 y en el diario Levante-El Mercantil Valenciano, habiendo transcurrido el plazo de 30 días hábiles de exposición al público para formular alegaciones, sin haberse presentado ninguna con contenido ambiental.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Él área de suelo que nos ocupa está situada entre las actuales infraestructuras viarias y ferroviarias del sureste de Segorbe y el casco urbano consolidado del municipio.
  
Esta zona sin urbanizar se encuentra, ocupada en su mayor parte por campos de cultivo agrícola y eriales abandonados. Es un terreno con una variada mezcla de usos rústicos, donde se encuentra situado el actual campo de fútbol; además hay instalaciones de almacenaje de materiales diversos y todavía se mantiene un molino de agua (Molino de Sisterre), tradicional de la huerta de Segorbe.
  
En definitiva, la zona presenta una baja variedad vegetal y animal, no existiendo biotopos relevantes por su singularidad o unicidad.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
La morfología del terreno es uno de los aspectos que más directamente se verá impactado, debido a los movimientos de tierras necesarios para la urbanización de los terrenos.
  
La hidrología superficial, podría verse afectada como consecuencia de la retirada de la cubierta vegetal, y su sustitución por una superficie lisa, lo que aumentaría la escorrentía superficial, la cual será recogida por una red independiente, que irá a verter a un canal de evacuación de aguas pluviales que desagua en la Rambla Seca, en el punto donde confluye el Barranco de Capuchinos, zona calificada como de alto riesgo de inundación, presentando un período de retorno inferior a 25 años.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Como medidas protectoras y correctoras que eviten o minimicen los efectos negativos causados, cabe destacar:
  
- Durante el movimiento de tierras se asegurará el buen drenaje del sector, en casos de lluvia y desbordamiento del barranco.
  
- Los terrenos colindantes con el cauce del barranco, afectados por el riesgo de inundación, se destinarán a zonas verdes y espacios libres. En todo caso, se evitará la localización de los usos más vulnerables en las zonas de mayor sensibilidad a dicho riesgo del sector.
  
- Se garantizará el adecuado funcionamiento de la red de evacuación de aguas pluviales, de manera que en ningún caso se lleguen a producir inundaciones.
  
- Con el fin de minimizar el riesgo de inundación en la zona más vulnerable del sector, se realizará una adecuación morfológica y topográfica del terreno, de manera que la diferencia de cotas entre los terrenos urbanizados del sector y el cauce del barranco sea la máxima factible, de forma que los posibles desbordamientos del cauce no afecten al sector urbanizado.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el PAI y homologación modificativa del Sector Residencial S-1 del PGOU de Segorbe, promovido por el Ayuntamiento de Segorbe, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Para mitigar los efectos producidos por una posible inundación en las inmediaciones del Barranco de Capuchinos, se deberán tener en cuenta las recomendaciones dadas por el PATRICOVA en sus artículos 26 y 30:
  
Art. 26: ?Los Proyectos de Urbanización contemplarán los colectores de aguas residuales siempre por debajo de las conducciones del resto de las redes de distribución de los otros servicios básicos. El trazado en planta de los colectores principales de pluviales deberá discurrir por las calles más bajas, mientras que el resto de conducciones y servicios lo harán por las calles más altas. A su vez, en las calles abiertas al tráfico rodado, el punto más alto de la calzada se situará al menos diez centímetros (10 cm) por debajo de las aceras, siendo la profundidad del caz respecto de éstas al menos de veinticinco centímetros (25 cm)?.
  
Art: 30: ?1. La ordenación pormenorizada de los suelos urbanizables colindantes con los cauces deberá disponer terrenos destinados a espacios libres y zonas verdes públicas junto al Dominio Público Hidráulico, o Cauce en caso de no estar aquel definido, y lo largo de toda su extensión. Los mencionados espacios libres y zonas verdes deberán cumplir las condiciones dimensionales exigidas para los jardines por la legislación urbanística aplicable. En ningún caso podrán computar como zona verde los terrenos ocupados por el cauce.
  
2. Con objeto de fomentar la protección de los márgenes y ecosistemas riparios, se potenciará el uso como espacios libres y zonas verdes de las zonas colindantes con los cauces. El tratamiento y ajardinamiento de las mismas será adecuado a su carácter inundable y de soporte de un ecosistema fluvial y ripario?.
  
2. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán en montones, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en la misma.
  
3. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
4. Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por
  
5. Se deberá elaborar un Programa de Vigilancia Ambiental, el cual tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. Para ello se proponen los siguientes controles:
  
- Control de polvo sobre la vegetación adyacente.
  
- Control de la aparición de procesos erosivos.
  
- Control de los vertidos de residuos de obras, plantaciones, etc.
  
- Control de niveles sonoros en edificio habitado más cercano.
  
- Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.
  
- Control del cumplimiento de las ordenanzas y normativas urbanísticas.
  
- Control de las especies arbóreas y arbustivas utilizadas en la constitución de la zona verde, así como de su correcto transporte y manipulado tomando las medidas oportunas para su mayor supervivencia.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 4 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 305/2001-AIA
  
Título: Plan Parcial y Programa de Actuación Integrada del Sector ?D-
  
Promotor: Ayuntamiento de Xirivella
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Al oeste y sur de los polígonos industriales ?Virgen de la Salud- y ?Zamarra?, respectivamente, lindando el resto de su perímetro con terrenos de huerta y cítricos. Respecto al casco urbano se localiza al sudoeste
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Se pretende el desarrollo de un suelo urbanizable programado por el vigente instrumento de planeamiento de uso industrial y almacén mediante el correspondiente proyecto de urbanización.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
Según la documentación remitida y consultada existe disparidad de información respecto a la fecha de aprobación definitiva del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Xirivella, que en cualquier caso no fue sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental implicando así la necesidad de efectuar una estimación de impacto ambiental, de acuerdo con el apartado 3, punto h, del Anexo II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, sobre el citado proyecto de urbanización al tratarse de un suelo urbanizable programado de uso industrial según el informe remitido por el Ayuntamiento de Xirivella, todo ello de acuerdo con lo contemplado en el vigente instrumento de planeamiento de ámbito municipal.
  
El sector abarca una superficie de 250.240 m², previéndose dos tipos de usos, almacén e industrial, y estableciendo una serie de incompatibilidades respecto a la vivienda unifamiliar, las oficinas no vinculadas a las actividades permitidas, la hostelería, el mundo del espectáculo y las actividades insalubres y/o nocivas.
  
3. Alternativas
  
Considerando que el suelo objeto de evaluación ambiental está clasificado como urbanizable no se plantean alternativas de localización de la propuesta, indicándose, por otro lado, que las posibles alternativas de distribución interior y las formas se encuentran fuertemente condicionadas por los suelos industriales colindantes y sus infraestructuras asociadas, cuya prolongación natural se pretende de servicio al suelo que ahora se busca desarrollar.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 17 de julio de 2001 el Ayuntamiento de Xirivella, a través del servicio territorial de Valencia de la Conselleria de Medio Ambiente, remitió documentación relativa al Proyecto de Urbanización del sector ?D?, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante'EMV, de fecha 14 de diciembre de 1998 y en el DOGV nº 3.420, de 26 de enero de 1999.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron trece alegaciones en plazo y dos fuera de él, según consta en la certificación del secretario del Ayuntamiento de Xirivella, no existiendo referencia a materias ambientales en ninguna de ellas a la vista de la información contenida en el expediente municipal.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
Dado que la documentación remitida inicialmente por el Ayuntamiento de Xirivella no contenía cartografía, ésta se requirió, junto a informa municipal sobre el estado de la programación de los terrenos objeto de evaluación, en fecha 4 de noviembre de 2002.
  
Dicha petición se reiteró en fecha 25 de noviembre de 2003, junto a dos envíos por fax en fechas 10 y 16 de diciembre de 2003, obteniendo copia de los planos del proyecto de urbanización del sector ?D- en fecha 10 de mayo de 2004 por envío del Ayuntamiento de Xirivella, junto al informe municipal solicitado.
  
Afecciones legales
  
1. Por los límites norte y este del sector propuesto discurren dos de las cuatro vías pecuarias clasificadas en el municipio de Xirivella. El vial que separa el sector ?D- del polígono industrial ?Virgen de la Salud- se corresponde con la traza de la Colada de la Senda de Silla o Azagador de Faitanar, de 4'5 metros de anchura legal y necesaria, mientras que el límite con el polígono ?Zamarra- se corresponde con la Vereda del Camino de Valencia o Camino Hondo, de 20 metros de anchura legal pero de anchura innecesaria según el proyecto de clasificación de 1987.
  
El proyecto presentado no aporta información sobre estos bienes de dominio público y por tanto no se ha evaluado adecuadamente la posible afección sobre los mismos ni el cumplimiento de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
2. El sector no es atravesado ni colinda con ningún cauce natural o barranco, pero sí es necesario destacar la presencia de una red de acequias que permiten el riego a las parcelas de cultivo de su interior. Algún ramal de estas acequias resulta ser pasante, para lo que el proyecto de urbanización ha dispuesto mecanismos que permitan la continuidad del servicio una vez ejecutado el polígono industrial, si bien hay que destacar la ausencia de medidas correctoras durante la fase de ejecución de cara a la protección tanto del suministro como de las características del agua de riego.
  
3. De las consultas efectuadas no se desprende la existencia de ningún yacimiento arqueológico y/o paleontológico, bien de interés cultural incoado o bien etnológico alguno en el área de estudio, si bien dicha información no ha sido debidamente refrendada mediante el preceptivo informe de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano conforme establece el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, o al menos éste no ha sido incluido en la documentación remitida al servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.
  
No obstante, de la documentación facilitada se desprende la existencia de dos alquerías consideradas como edificios protegidos de nivel 2 por el Plan General de Ordenación Urbana, integradas en la urbanización propuesta dentro de zonas sociales y comerciales respectivamente.
  
4. Según la cartografía del Plan de Acción Territorial sobre el Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana, la totalidad del sector propuesto se encuentra afectada por un riesgo de inundabilidad de grado 3, con frecuencia menor de 25 años y calado inferior a 0'8 metros.
  
La documentación remitida no contiene información a este respecto, circunstancia que a priori quedaría justificada por las fechas en las que se redactó la misma en relación con la elaboración y aprobación del citado Plan de Acción Territorial. No obstante, y por consideración de este último, resulta necesario adaptar al PATRICOVA el proyecto de urbanización, atendiendo especialmente a lo dispuesto en el artículo 24 de la normativa urbanística de aquél y sin olvidar que la ejecución del sector no sólo implica posibles daños sobre los usos industriales sino que podría alterar el grado de inundabilidad en áreas cercanas o incluso hacer aparecer este riesgo allí donde no exista en la actualidad.
  
5. La superficie de estudio se ve atravesada puntualmente por líneas de transporte de energía eléctrica, resolviendo la integración de dichas infraestructuras mediante la colocación de zonas verdes bajo su traza, en el caso de las de mayor entidad, o bien desplazando algunos de los apoyos, para las líneas de menor capacidad.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El ámbito del proyecto se localiza sobre la plana de Valencia, en terrenos de una excepcional calidad agraria que forman parte de L'Horta Sud y donde se vienen desarrollando cultivos agrícolas tradicionales en los últimos años. No obstante, no se puede obviar la clasificación y calificación del suelo que en su momento estableciera el Plan General de Ordenación Urbana de Xirivella, y que no viene sino a confirmar una tendencia de crecimiento de los suelos industriales colindantes en forma de mancha de aceite, alejándose del casco urbano.
  
Junto a los usos agrícolas tradicionales, la principal característica del suelo es su alta permeabilidad, lo que hace de los vertidos un importante foco pontencial de contaminación especialmente si se tiene en cuenta que, según la documentación facilitada, parte del suministro de agua potable al municipio de Xirivella proviene de una captación próxima a la zona de estudio.
  
2. No se han encontrado referencias entre la flora y la fauna que distingan a la zona del proyecto por la existencia de especies de singular importancia que merezcan algún tipo de protección específica o cuya conservación resulte prioritaria, constituyendo, más bien, un entorno altamente antropizado con presencia de numerosas infraestructuras y de tendencia natural al desarrollo urbanístico.
  
3. Los principales impactos que se prevén pasan por las molestias propias de las labores de urbanización durante la fase de ejecución del polígono industrial y, posteriormente, por la importante presencia de vehículos pesados y por la propia actividad industrial, que generará emisiones atmosféricas, residuos y vertidos, así como consumo de recursos.
  
A este respecto, no se ha aportado información sobre la demanda prevista de agua potable para abastecer al nuevo suelo industrial, y si existe o no cantidad suficiente sin que ello suponga una merma en el caudal y calidad de las demandas actuales.
  
Si bien en las memorias se indica que el polígono contará con una red de saneamiento separativa para pluviales y residuales, en el plano de la red de drenaje y saneamiento se aprecian características de una red unitaria. La pretendida evacuación de las pluviales a través de la red de acequias y del colector general de Quart - Benager puede dar lugar a importantes deficiencias en el funcionamiento de la red de evacuación, especialmente en episodios de lluvias torrenciales si se considera, además, el riesgo de inundación que el PATRICOVA identifica en la zona de proyecto.
  
En cuanto a la capacidad de depuración de las aguas residuales no se ha aportado información alguna, circunstancia ésta que se repite en materia de gestión de residuos desconociéndose si existe recogida selectiva, disposición y suficiencia de contenedores, puntos autorizados de vertido y su capacidad, etc.
  
4. Los accesos por donde circularán los citados vehículos pesados no se han evaluado correctamente desde un punto de vista ambiental. En la documentación aportada se prevé la conexión directa del polígono industrial con la V-30, que discurre al norte del término municipal de Xirivella con traza paralela al nuevo cauce del río Turia, en dirección hacia el puerto. Así pues, se propone la creación de una nueva carretera que arrancaría en el límite sudeste del sector ?D?, junto al polígono industrial ?Virgen de la Salud?, y discurriría al sur del polideportivo hasta conectar con la citada V-30.
  
Como segundo acceso se propone la adecuación del vial que conecta con el antiguo camino de Picanya, que discurre al sur de la actuación a lo largo de la acequia de Faitanar atravesando terrenos de huerta.
  
No se tiene constancia gráfica del trazado de dichos accesos ni se han valorado en relación con las características del medio físico.
  
5. Se desconoce la normativa urbanística del suelo industrial propuesto, de manera que no puede evaluarse la existencia e idoneidad de las ordenanzas de vertidos a la red de alcantarillado ni de emisiones atmosféricas, así como los tipos de industria permitidos y sus condiciones de instauración en el nuevo polígono.
  
6. Las medidas correctoras son adecuadas aunque alguna presenta un cierto carácter de indefinición que hace inaplicables sus consideraciones al no estar recogidas de manera clara en el proyecto de urbanización.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una estimación de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo II, apartado 3.h del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Estimación de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan Parcial y Programa de Actuación Integrada del Sector ?D- del municipio de Xirivella (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
En relación con la posible afección a las vías pecuarias, éstas deberían grafiarse en los planos de ordenación con la anchura legal y necesaria reflejada en el proyecto de clasificación y, salvo informe del órgano competente que indique lo contrario, el polígono industrial deberá reducir su ámbito de cara a asegurar que el domino público queda completamente fuera del mismo.
  
II. La reposición de acequias deberá realizarse en las primeras etapas de la urbanización de los terrenos, preferentemente en épocas en las que no se requiera un uso intensivo de las mismas con el objeto de no impedir en ningún caso su función.
  
III. Resultará necesario cubrir, al menos, los primeros 20 metros de los ramales de acequia que acometen o salen del sector propuesto para evitar vertidos accidentales de sustancias o materiales sobre las mismos, pudiendo ser provisional dicha cubrición hasta el final de las labores de urbanización.
  
IV. No se deberá conectar ningún colector a la red de acequias, salvo que el órgano competente indique lo contrario en relación con la red de aguas pluviales en su autorización de vertido.
  
V. Deberá obtenerse el informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en relación con el cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio.
  
VI. El proyecto deberá adecuarse al PATRICOVA con carácter previo a su aprobación definitiva, valorando el posible incremento o modificación del riesgo detectado en las áreas próximas al sector e incorporando las medidas correctoras necesarias que estime el órgano competente en la materia.
  
VII. En ese sentido, y salvo contradicción expresa con dicho órgano, se prohibirá en la normativa urbanística del sector la construcción de sótanos y el almacenamiento de sustancias peligrosas y/o contaminantes en el primer metro medido respecto de la cota de la calzada.
  
VIII. Las zonas verdes que se sitúan bajo la traza de las líneas de alta tensión y la proyección de sus conductores que, sin soterrarse, crucen el sector propuesto, no computarán urbanísticamente.
  
IX. El órgano con competencias en la materia comprobará, con carácter previo a la aprobación definitiva del proyecto, la viabilidad del mismo en relación con la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente sin que por ello se produzca perjuicio alguno para los usos demandantes actuales. De la misma manera deberá comprobarse la capacidad de la infraestructura de depuración de aguas residuales a la que se conducirán las generadas en el sector objeto de estudio.
  
X. La red de saneamiento deberá ser necesariamente separativa, justificando debidamente el punto de vertido elegido para las pluviales y en su caso, proponiendo alternativas que no aumenten el riesgo de inundabilidad en el ámbito de afección del suelo industrial, previo informe de autorización por parte del órgano competente en la materia.
  
XI. El proyecto deberá demostrar su adecuación al Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, especialmente en lo que respecta al número de contenedores a disponer, reservando espacio suficiente en las aceras y favoreciendo la recogida selectiva. Por otro lado, se indicará con carácter previo a la aprobación definitiva la ubicación de los vertederos de residuos sólidos urbanos e inertes debidamente autorizados a los que se prevé se conducirán aquellos durante la fase de construcción y de funcionamiento del sector industrial.
  
XII. Los accesos propuestos deberán someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental necesariamente, dado que no se han definido adecuadamente en el proyecto presentado. Dichos accesos deberán ejecutarse con carácter previo a la urbanización del sector, es decir, ésta no podrá iniciarse en tanto los accesos no se encuentren debidamente aprobados. Se obligará a la totalidad del tráfico pesado a circular por los accesos establecidos para el sector con el objeto de evitar molestias a los usos y actividades actuales.
  
XIII. Deberá redactarse una ordenanza de vertidos y se establecerán condiciones a la edificación para la prevención de molestias como consecuencia de las emisiones atmosféricas, ya provengan de gases como de ruidos.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
La presente estimación de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 7 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 277/02-AIA
  
Título: Explotación cantera de áridos, sección A) ?PLATERO-
  
Promotor; Áridos La Bicuerca, SL.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria de Valencia. Minas.
  
Localización: Paraje ?Las Casas de Utiel?. Parcela 874-a,b,c y d del polígono 10. Casas de Utiel. Término Municipal de Utiel (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la apertura de una cantera de material calizo, tramitado como sección A), por la Ley de Minas. Se utilizarán explosivos para extraer el material y posteriormente será tratará en la Planta de trituración, molienda y clasificación de árido que se instalará en la cantera.
  
La planta de trituración y clasificación que se proyecta construir consta de un alimentador, molinos, obra civil y estructuras metálicas para la sujeción de los equipos, cintas transportadoras, cribas vibrantes, instalación de baja tensión y grupo electrógeno.
  
Tras varias modificaciones del proyecto inicial, la superficie de explotación queda reducida a una única parcela situada al Norte de la Rambla de 11,52 Has. Con un volumen de extracción de 200.000 m3/año y unas reservas brutas estimadas en 2.176.100 m3 se estima una vida útil de 12 años incluyendo la restauración y desmantelación de la Planta.
  
Los materiales a explotar se corresponden con calizas y dolomías cretácicas dispuestas en paquetes subhorizontales de unos 10 m. de potencia intercalados por un banco de margas que constituyen los estériles de la explotación. Las calizas y dolomías presentan cierta karstificación lo que las hace muy permeables.
  
La explotación irá avanzando de Este a Oeste, desde las cotas más altas situadas a 846 m.s.n.m. hasta la cota prevista de la cantera a unos 808 m.s.n.m. amoldándose en sentido longitudinal a la topografía del terreno. La explotación se realizará mediante bancos de altura máxima de 14 m. y pendiente de talud de 72º con bermas intermedias anchas de entre 10 y 15 m.
  
La tierra edáfica se acopiará en montones con altura inferior a 2 m. ubicándolos en las zonas ya explotadas a refugio del viento y manteniéndolas en condiciones para su posterior utilización en la restauración.
  
Los estériles procedentes de la extracción se utilizarán en la restauración de la cantera acopiándolos sobre la plaza de la cantera hasta cota 815 en la parte sureste, aumentando la cota con una pendiente del 1% a medida que el relleno avanza hacia el oeste para conseguir una superficie de drenaje adecuada y una salida de las aguas hacia el Sureste, a la Rambla de la ?Casilla de la Cárcel?.
  
La restauración topográfica seguirá con el desdoblamiento de los bancos y tumbado de los taludes dejando taludes de 45º de inclinación y 5 m. de altura con bermas intermedias de 3 m. de ancho obteniendo un talud final de 35º con la horizontal. También se utilizarán estériles para el acondicionamiento de los taludes, allá donde el desdoblamiento requiera aporte de materiales.
  
Finalizará la restauración mediante el aporte de tierra vegetal y revegetación con especies autóctonas. Las especies elegidas son las siguientes:
  
Siembra de gramíneas y leguminosas.
  
Hidrosiembra de mezcla comercial de semillas.
  
Plantación de especies arbustivas: coscoja (Quercus coccifera) y espino negro (Rhamnus lycioides)
  
Plantación especies arbóreas: pino carrasco (Pinus halepensis)
  
La densidad de plantación será de 2.000 uds/ha.
  
2. Alternativas de ubicación.
  
De acuerdo al proyecto, la alternativa propuesta ha sido elegida frente a otras por su alejamiento a núcleo urbano, buena calidad del material a explotar, no protección forestal ni incompatibilidad urbanística con el PGOU de Utiel.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente.
  
En julio de 2002 el Servicio Territorial de Industria de Valencia remite el Estudio de Impacto Ambiental, proyecto de Explotación y proyecto de Restauración de la cantera de áridos, sección A) denominada Platero.
  
Posteriormente, en octubre de 2002, remite el certificado del resultado de información pública del expediente, indicando que publicada la documentación en el BOP nº 180 de fecha 31 de julio de 2002, el anuncio de dicha solicitud, y que transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se han presentado alegaciones.
  
Tras varias modificaciones del proyecto, en abril de 2004, la empresa promotora aporta el proyecto definitivo, reduciendo el volumen y superficie de explotación quedando la cantera limitada a la margen izquierda de la rambla ?Casilla de Cárcel?.
  
Consultados el Ayuntamiento de Utiel, los Servicios territoriales de Medio Ambiente, la Confederación Hidrográfica del Júcar y la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación, se reciben en las fechas que se indica los siguientes informes:
  
- Ayuntamiento de Utiel (noviembre de 2002): Indica que las parcelas donde se pretende instalar la actividad se encuentran calificadas por el PGOU como suelo no urbanizable agrícola, sin protección específica, donde se permite el uso propuesto. No se afectan yacimientos arqueológicos conocidos. La distancia a suelo urbano es de 1.400 m. aproximadamente.
  
- Servicio Territorial de Valencia. (18.02.03). Se recibe:
  
1. Informe del la 3ª Demarcación forestal de los SS.TT. Se describen las características naturales (vegetación, suelo, textura, grado de erosión, pendientes) de las parcelas a afectar por la explotación, así como las posibles afecciones a la Rambla ?Casilla de Cárcel?. Se recomienda la limitación de la explotación a la margen izquierda del barranco así como las especies vegetales a utilizar en la revegetación del área.
  
2. Informe del jefe del servicio de coordinación medioambiental. Se informa que la actividad no afecta a ningún espacio natural protegido, PORN, PRUG o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. No obstante, los terrenos objeto de explotación, de acuerdo con el Mapa Geocientífico de la Provincia de Valencia se encuentran identificados como de Alto Interés para la Conservación de la Naturaleza, proponiendo la conservación como uso preferente.
  
- En agosto de 2003, el director general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, informa favorablemente al proyecto de referencia siempre que no se supere el límite de explotación presentado y recogido en el informe arqueológico y se cumplan en su integridad las medidas de vigilancia propuestas.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
La explotación se localiza en la aldea llamada ?Las Casas de Utiel?, perteneciente al municipio de Utiel. Se accede a la zona a través de la autovía A-3, en dirección Madrid, tomando la salida de Caudete de Las Fuentes. Desde allí por la carretera CV-453, sin llegar a entrar en el casco urbano, se toma la carretera en dirección a Las Casas de Utiel, transcurridos unos 400 m. después de pasar el barranco de la ?Casilla de Cárcel- y antes de entrar a la aldea, se toma un camino en dirección oeste que nos conduce a la parcela.
  
Las poblaciones más cercanas se sitúan a más de 1,5 km. de distancia de la explotación.
  
La explotación se enclava al pie de la Sierra de la Bicuerca, en su extremo Este. Morfológicamente la explotación se ubica sobre una loma cuya altitud va aumentando desde la cota 810 hasta la cota 850 m.s.n.m. Predomina una pendiente elevada, orientada hacia el sur, que puede alcanzar el 22% que va descendiendo hacia la Rambla ?Casilla de la Cárcel- que discurre por el sur, ya fuera de la parcela. Por el Norte la cantera se encuentra limitada por el camino de acceso.
  
La propia parcela se encuentra afectada por una antigua explotación que ha dejado irregularidades en el terreno.
  
El clima que se da en la zona es continental seco, semejante al de la Mancha castellana. Las temperaturas medias disminuyen respecto de la costa por la mayor altitud, pero se incrementa la oscilación térmica, tanto la diaria como la anual. Presenta una media anual de 4ºC y amplitud de 17º a 18º, con inviernos fríos y largos (noviembre a marzo) con heladas frecuentes, y unos veranos de fuertes temperaturas en las horas centrales y escasa humedad relativa en el aire.
  
Sus precipitaciones son escasas e irregulares, con una media anual en torno a 450-550 mm. En verano las precipitaciones suelen presentar carácter tormentoso con granizadas.
  
Desde el punto de vista geológico los materiales explotables se corresponden con un paquete de calizas y dolomías del Cretácico Superior, dispuestos subhorizontalmente en capas de 1-1,5 m. y con una `potencia según sondeos mayor a los 40 m. Intercaladas entre estos paquetes calizo - dolomíticos aparecen unas margas que desde el punto de vista comercial se consideran estériles.
  
Desde el punto de vista hidrogeológico, los materiales calizos pueden considerarse materiales altamente permeables por fisuración y karstificación, mientras que las margas intermedias se consideran impermeables. En principio la explotación no afectará ningún acuífero a nivel local ni regional.
  
Las aguas de escorrentía drenan hacia la Rambla de La ?Casilla de la Cárcel- que limita con la explotación por el sur y ésta a su vez drena en el río Magro.
  
Los suelos presentes en la zona son suelos poco desarrollados, limitados en profundidad por la roca caliza y su espesor no supera los 30 cm. Se trata de rendzinas o leptosoles redzínicos.
  
La vegetación existente en la parcela se corresponde con un coscojar claro y un carrascal en fase de regeneración, encontrando además de la coscoja especies como el romero (Stipa tenacísima) y coronilla de fraile (Globularia alypum). También existen pies aislados de Pinus halepensis.
  
Limitando con la parcela existen transformaciones del terreno dedicadas al cultivo de secano por lo que el ecosistema ha sufrido importantes alteraciones.
  
En conjunto la calidad del paisaje se puede considerar de tipo medio debido a los efectos de la acción antrópica como es la roturación del monte para aprovechamiento agrícola, la repoblación y los efectos de las explotaciones anteriores.
  
Desde el punto de vista socioeconómico, la agricultura es el sector económico más importante de la comarca, destacando el cultivo de vid. Existen además numerosas granjas porcinas y avícolas.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Los principales efectos ambientales derivados del proyecto son:
  
Destrucción del suelo y vegetación asociada, vibraciones e impactos producidos por las voladuras, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, posibilidad de contaminar el subsuelo y los acuíferos, contaminación de las aguas superficiales, modificación de los drenajes, emisión de polvo y ruido, acumulación de acopios de material de gran volumen, ocupación de la zona de policía de la ?Rambla Casilla de Cárcel- y degradación de los caminos de acceso.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Dado que el proyecto inicialmente presentado ha sido modificado reduciendo la superficie de explotación dejando sin afectar la zona sur de la explotación, es decir las parcelas situadas al sur de la Rambla y en consecuencia se evita el tránsito y afecciones a la propia Rambla, los impactos que la actual explotación puede derivar van a verse reducidos con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el estudio.
  
Los accesos a la explotación han sido planteados de modo que no se circule por ningún núcleo de población, enlazando directamente con la autovía N-III Valencia-Madrid.
  
El estudio propone y desarrolla un plan de explotación y restauración en el que los trabajos de restauración serán acometidos mediante fases simultáneas a las del avance de la explotación, de manera que se proceda a restaurar progresivamente el espacio afectado tan pronto como el agotamiento de los bancos lo permita. El avance de la explotación irá en dirección SE-NW, restaurando las zonas explotadas.
  
El frente de explotación cesará su avance hacia el Norte, de modo que una vez llevada a cabo la restauración de los taludes, quede un perímetro de protección a lindes de 5 m. En cuanto al avance hacia el Este, la explotación se realizará respetando siempre un margen de protección de 10 m. a la linde Sur de la parcela, es decir la Rambla ?Casilla de Cárcel?.
  
Los caminos internos de servicio que hayan de ser eliminados serán acondicionados y revegetados.
  
Las distintas instalaciones de la Planta de tratamiento estarán equipadas con dispositivos que eliminen o disminuyan la emisión de polvo: filtros de manga que aspiran los focos emisores (trituradores, cribas, etc.), riesgos pulverizados situados en los trituradores y en las salidas de las cintas a stocks, carenado de cintas transportadoras, protección de los stocks de finos (<10 mm) con obras de fábrica o silos.
  
Los camiones con caja abierta irán provistos, en lleno, con lona para la cubierta de los materiales cargados.
  
Se regarán periódicamente los caminos de acceso así como la plaza de la cantera y los frentes activos.
  
Una vez finalizada la explotación, la Planta de trituración y clasificación será desmantelada y el área ocupada por ésta se restaurará del mismo modo que el resto de la cantera.
  
La revegetación propuesta para bermas, taludes y plataforma es en parte adecuada, sin embargo las especies elegidas y el número deben ampliarse para conseguir una mayor adaptación al medio y garantizar la viabilidad del proyecto.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación de la cantera de áridos denominada ?Platero?, sita en el paraje ?Casillas de Utiel- del término municipal de Utiel (Valencia), promovido por Áridos La Bicuerca, SL, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación inicialmente tramitada y su anexo posterior así como los condicionantes establecidos en el siguiente apartado y modificaciones introducidas por éstos.
  
Segundo
  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:
  
1. En primer lugar, cualquier estéril generado en la explotación se utilizará para el relleno de la plaza de la cantera y la remodelación de los taludes de restauración.
  
2. La plaza de la cantera una vez restaurada quedará por encima de la cota natural del barranco, garantizando así el correcto drenaje de las aguas de escorrentía.
  
3. Las bermas se dotarán de una contrapendiente del 2% que garantice la evacuación de las aguas. La inclinación lateral de las terrazas estará en función del drenaje diseñado, que deberá reconducir el agua del canal de desguace de cada terraza hasta la zona de menor cota, conduciendo esta agua hacia su drenaje natural o bien hacia la balsa de almacenamiento de agua.
  
4. La densidad total de plantones a utilizar en la restitución de la cobertura vegetal forestal deberá incrementarse hasta un mínimo de 2.500 ejemplares por hectárea pudiéndose ampliar mediante la plantación de Quercus ilex y Pinus pinea.
  
5. Se dispondrá de la autorización correspondiente para trabajar dentro de la zona de policía de la Rambla.
  
6. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
7. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde se recojan el balance y el estado actual de la actividad, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados, a los rellenos efectuados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración - Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto Ambiental, así como cualquier posible incidencia surgida en el desarrollo de las mismas. Dicho Servicio remitirá una de las copias a ésta Dirección General.
  
8. Se concertará anualmente con esta Dirección General visita de comprobación de las actuaciones de restauración y la efectividad de las medidas, exigiendo en su defecto su ejecución.
  
9. Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 7 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 48/04-AIA
  
Título: Modificación puntual nº 8 de las normas subsidiarias.
  
Promotor: AJUNTAMENTO DE SIETE AGUAS
  
Autoridad sustantiva: COMISION TERRITORIAL DE URBANISMO DE VALENCIA
  
Localización: av. Fuente de la Gota. Siete Aguas.
  
Antecedentes y objeto.
  
Con fecha 12 de febrero de 2.004, el director Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, remite Estudio de Impacto Ambiental relativa a la modificación nº 8 de las Normas subsidiarias del municipio de Siete Aguas, a efectos de que se emita la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental, de conformidad con el el artículo 21, en relación con el apartado 8.g del anexo 1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental.
  
El Ayuntamiento de Siete Aguas, en sesión de 21 de enero, aprueba provisionalmente la modificación puntual nº 8 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento municipal.
  
El proyecto que se somete a evaluación de impacto ambiental, supone el cambio de clasificación de suelo no urbanizable a suelo urbanizable industrial.
  
Descripción del Proyecto objeto de evaluación.
  
El proyecto de modificación puntual nº 8 de las NNSS de Siete Aguas, pretende completar la manzana de suelo industrial existente en la actualidad, sobre los terrenos situados sobre la carretera de la Loma (vía pecuaria azagador de la Tejería).
  
El proyecto constituye por tanto, una extensión del polígono actual que además está situado junto al casco urbano de población en una zona de borde del área consolidada.
  
La ampliación total proyectada asciende a una superficie total de 10.811 metros cuadrados de los cuales 7.353 constituirán parcelas de uso industrial y 3.458 metros cuadrados viario público.
  
Alegaciones en el periodo de información pública
  
Según consta en certificación emitida en 8 de enero de 2.004, del Secretario municipal del Ayuntamiento de Siete Aguas, el proyecto de modificación puntual nº 8 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento, ha permanecido expuesto al público por espacio de un mes, entre el uno de diciembre de 2.003 y el dos de enero de 2.004, sin que en dicho periodo se hayan presentado alegaciones.
  
En el expediente en trámite, no obstante existe una comunicación al Ayuntamiento, formulada por la empresa TRS, SL, referida a razones de titularidad y acceso a la propiedad de los terrenos objeto de modificación puntual, no aportando aspectos ambientales a considerar en la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
Análisis ambiental de la actividad proyectada . Conclusiones.
  
El uso actual de la parcela que se propone sea clasificada para uso industrial, es el agrícola, estando ocupada básicamente por cultivo de secano de almendros, uso predominante en el entorno de la parcela. En margen Sur de ésta se encuentra el polígono industrial en funcionamiento actualmente.
  
Existen también en las zonas de linde entre bancales algunos pinos y orla de vegetación asociada, no habiéndose detectado presencia de poblaciones de especies vegetales protegidas por la normativa medioambiental.
  
El proyecto objeto de evaluación tampoco afecta a montes incluidos en el catálogo de montes de utilidad pública, ni a terrenos forestales en los existan formaciones arboladas especialmente bien conservadas o maduras o que tengan la consideración de singulares, vulnerables o raras a nivel local, ni a microrreservas de flora de la Comunidad Valenciana, ni a suelos que alberguen hábitats protegidos y zonas de especial protección para las aves propuestas en desarrollo de la normativa que regula la Red Ecológica Europea Natura 2.000.
  
Tampoco existe afección a suelos incluidos en espacios naturales dotados de medidas de protección concreta en aplicación de la legislación de espacios naturales protegidos y los elementos de planificación aprobados en desarrollo de la misma,
  
No existe afección constatable con la información disponible a bienes de interés cultural y elementos de patrimonio cultural y arqueológico.
  
Respecto al vía pecuaria denominada Azagador de la Tejería, Cabañas o Vallesa, que discurre por el límite este del ámbito en estudio, la cual se encuentra clasificada con una anchura legal de 15 a 25 metros, es colindante al sector pero queda excluida de su ámbito.
  
En consecuencia el emplazamiento para el desarrollo propuesto se considera adecuado al no suponer la existencia de afecciones que pudieran ser incompatibles con la conservación de factores naturales protegidos.
  
Entre los impactos identificados por la entidad proponente en la fase de construcción se citan: el desbroce de vegetación, la explanación del terreno, el acopio de materiales, la creación de infraestructuras y el sistema viario, el incremento del tráfico de camiones y maquinaria, la existencia de ruidos y vibraciones y la generación de residuos de obra.
  
Por su parte en la fase de funcionamiento se identifican las operaciones de mantenimiento de infraestructuras, el incremento del tráfico de vehículos, la generación de aguas residuales urbanas, la generación de residuos municipales y la generación de residuos peligrosos.
  
Para la corrección de estos impactos se proponen diversas medidas correctoras en la fase de construcción destinadas al control de los ruidos de maquinaria y construcción, aplicación de riegos para evitar la producción de polvo, impermeabilización de las áreas de maquinaria y vehículos pesados para evitar posibles filtraciones de aceites y grasas en el suelo, estanqueidad de las redes de saneamiento para impedir fugas al subsuelo, recuperación de tierra vegetal para su utilización posterior.
  
En la fase de funcionamiento se proyectan medidas correctoras relativas a la limitación de las industrias a aquellas compatibles con el uso residencial, excluyéndose aquellas que se clasifiquen como insalubres, nocivas y peligrosas, en base a los informes técnicos que se emitan en aplicación de la normativa sobre actividades calificadas, control de las aguas residuales generadas a los valores establecidos en las ordenanzas de vertido municipales así como su canalización hasta la red general y EDAR municipal, gestión de los residuos urbanos e industriales según su tipología de acuerdo a la legislación vigente.
  
Se concluye que tanto los impactos generados como las medidas correctoras han sido correcta y suficientemente identificados pro el redactor del Estudio de Impacto Ambiental y las medidas correctoras son adecuadas, si bien aunque para una mayor protección de los valores medioambientales afectados porel proyecto, a éstas medidas se sumarán aquellas que se expresen en el condicionado de la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones socioeconómicas
  
Se trata de una modificación de planeamiento tramitada directamente por el Ayuntamiento de Siete Aguas, por tanto de carácter público, cuya finalidad principal es generar el suelo necesario para el desarrollo industrial de la localidad. El emplazamiento propuesto asume la necesidad de mejorar de calidad de vida de los ciudadanos, al encontrase en el borde externo del núcleo urbano, permitiendo la necesaria separación de los usos residencial e industrial, almacenes, talleres mecánicos etc., actividades que normalmente son generadoras de molestias a los residentes próximos a las mismas.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 8.g.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de la modificación puntual nº 8 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento municipal de Siete Aguas, propuesto por el Ayuntamiento de Siete Aguas siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
II. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para abastecer a la industria sin perjuicio alguno para los usos actuales.
  
III. Los residuos sólidos inertes deberán gestionarse en vertederos autorizados, tal y como indica el estudio de impacto ambiental, no debiendo depositarse en ningún momento escombros fuera de la parcela objeto de estudio. Por su parte, deberá existir compromiso y capacidad de gestión municipal de los residuos sólidos urbanos, con recogida selectiva de papel/cartón, vidrio y envases ligeros en el interior de la nave industrial.
  
IV. Los residuos industriales serán gestionados mediante gestor autorizado acorde a la naturaleza de cada uno de dichos residuos. En el caso de los residuos considerados como peligrosos, deberá solicitarse autorización como productor de los mismos en función del volumen de residuos generado, lo que podrá derivar en una nueva evaluación de impacto ambiental según lo recogido en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML