Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8513, del 25-03-2019 (2019/2146)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/18-AIA Villena.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8513

Data del DOGV
:   25-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2146

CVE


Data del document
:   20-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/18-AIA Villena. [2019/2146]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/18-AIA Villena.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 052/2018-AIA.  
Títol: Reforma de l'EDAR de Villena i tractament terciari.  
Òrgan promotor: EPSAR.  
Òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua.  
Localització: Villena (Alacant), polígon 8; parcel·la 9000; recinte 3.  
  
En data 24 de maig de 2018, la Subdirecció General de Planificació i Infraestructures Hidràuliques remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de reforma de l'EDAR de Villena i tractament terciari, en el terme municipal de Villena (Alacant). Aquesta sol·licitud s'acompanya d'un document ambiental, el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
En data 8 de juny de 2018 la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica a l'òrgan substantiu que s'ha incoat l'expedient 052/2018-AIA relatiu a l'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de Villena i tractament terciari, i que, segons el que s'estableix en aquest procediment, s'havia iniciat la fase de consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades.  
  
Objecte  
L'objecte del projecte és la reforma de l'estació depuradora d'aigües residuals (d'ara en avant EDAR) de Villena. Està situada en el terme municipal de Villena però dona servei als municipis de Villena, la Canyada, el Camp de Mirra i Beneixama, al centre penitenciari Alacant II i a la planta de tractament i valorització de residus sòlids urbans, pròxima a l'EDAR.  
Aquesta EDAR, construïda en 1994, compta amb un tractament d'aigües residuals mitjançant llacunatge airejat. Aquest projecte va ser avaluat ambientalment i va obtindre estimació d'impacte ambiental favorable (expedient 242/1991-AIA). Amb posterioritat, en 2005, es van realitzar obres de millora que van consistir en:  
- Millores en el pretractament.  
- La instal·lació de dos decantadors secundaris.  
- La substitució dels elements difusors d'aire sistemàticament de turbines i agitadors flotants.  
Inicialment, la instal·lació comptava amb autorització d'abocament a la séquia del Rei i a l'embassament dels Cabezos de data 28 de novembre de 2008. Amb posterioritat, en 2011, la séquia del Rei ha sigut declarada com a zona sensible, per la Resolució de 30 de juny de 2011, de la Secretaria d'Estat de Medi Rural i Aigua. Per aquest motiu, en data 22 de maig de 2017, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va modificar l'autorització d'abocament, i va establir uns valors límit d'emissió a la séquia del Rei més estrictes. Actualment, la qualitat de l'aigua no compleix les condicions establides en l'autorització d'abocament, motiu pel qual és necessària la reforma de l'EDAR, de manera que es millore el tractament de les aigües residuals, per a aconseguir un efluent que complisca les condicions d'abocament establides en l'autorització d'abocament.  
Les actuacions previstes per a complir amb el condicionat de l'abocament són:  
- Nou pretractament.  
- Conversió de l'antiga bassa de ventilació número 2 en tanc de tempestes amb restitució a línia d'aigua.  
- Nou tractament biològic mitjançant dos reactors de ventilació prolongada.  
- Nou decantador secundari que treballarà de manera conjunta amb els dos decantadors existents.  
- Nou tractament terciari.  
- Nova línia de fangs independent de la línia de fangs existents.  
  
- Remodelació de l'edifici de control.  
  
Antecedents i marc normatiu  
En data 26 de maig de 2016, l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) remet a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental una consulta sobre si el projecte de reforma i tractament terciari de l'EDAR de Villena està o no subjecte a avaluació ambiental i, en cas afirmatiu, s'indique el tràmit a seguir i l'amplitud i el nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental (exp. 096/2016-CON).  
  
En data 1 de juliol de 2016 es conclou que, atés que l'increment de volum d'aigua a tractar s'estima en 2.694 m³/d, la qual cosa suposa un increment d'un 37 % del cabal tractat en l'actualitat, la modificació del projecte suposa un increment significatiu dels abocaments a llits públics i que pot tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient. Per tant, en aplicació de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el projecte queda sotmés a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada queda regulat en la secció 2a, del capítol II del títol II de la LEA, en els articles 45-48.  
  
Tramitació  
Després de la sol·licitud d'inici, el 24 de maig de 2018, l'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectades a les quals en data 12 de juny de 2016 ha realitzat consulta, segons el que s'indica en l'article 46 de la LEA. Les administracions públiques afectades identificades són:  
- Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant.  
- Subdirecció General de Medi Natural, per la possible afecció a:  
Microreserva Cabecicos de Villena.  
Àrees de recuperació del Pla de recuperació del fartet.  
Reserves de fauna-Llacuna del Cabezo Redondo.  
Hàbitats a escala 1:5000. El banc de dades de la biodiversitat ha facilitat els resultats següents: Chillea santolinoides, Aphanius iberus, Aquila fasciata, Burhinus oedicnemus, Ferula loscosii, Frankenia thymifolia.  
Zona humida i LIC Llacuna i Saleros de Villena i la seua zona de protecció.  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, per la possible afecció a zones amb el risc d'inundació.  
- Ajuntament de Villena.  
Es transcriu a continuació la informació principal de caràcter ambiental dels informes resposta rebuts durant la fase de consulta.  
  
Informe del Servei d'Ordenació del Territori (rebut el 31.07.2018).  
  
«Analitzada la documentació relativa a l'actuació indicada, i tenint en compte les cartografies d'inundabilitat aplicables en virtut de l'article 10 de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, PATRICOVA), constituïdes per la cartografia del PATRICOVA i la del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, s'informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació».  
  
Resolució de valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 (rebut el 27.09.2018).  
LIC ES5212007 Saleros i Cabecicos de Villena.  
Es tracta d'una àrea mixta que comprén, d'una banda, una llacuna interior caracteritzada pel caràcter salí de les seues aigües, caràcter que es deriva de la presència d'afloraments triàsics; d'una altra, aquests mateixos afloraments configuren un relleu en llomes ?cabecicos- que alberguen una interessant vegetació gipsícola. Destacables així mateix les restes de les infraestructures associades a l'aprofitament de la sal.  
Hàbitats destacables: pel que respecta a la llacuna, l'hàbitat més important són els pasturatges salins mediterranis (1410) i les estepes salines (\*1510), mentre que en els Cabecicos alterna la vegetació gipsícola ibèrica (\*1520) i els matolls halonitròfils (1430).  
Quant a espècies de fauna i flora cal destacar les següents: Aphanius iberus, Limonium supinum, Teucrium libanitis, Helianthemum squamatum, Artemisia lucentica, Gypsophila struthium subsp. struthium i Herniaria fruticosa.  
Especies catalogades  
Quant a espècies catalogades, consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, quant a espècies prioritàries que puguen veure's afectades per aquest projecte; apareix el fartet (Aphanius iberus).  
Aquesta espècie pot veure's afectada, ja que es troba en l'àrea del «Pla de recuperació del fartet». En aquest cas afecta les àrees de recuperació, que es correspon a espais localitzats en l'àmbit de la distribució original de l'espècie, potencialment adequats als seus requeriments i que necessiten una acció urgent de recuperació de l'hàbitat, que seria ací la conca alta del Vinalopó.  
Tanmateix no afectaria les àrees de conservació, que corresponen a aquells espais que alberguen en l'actualitat poblacions naturals de l'espècie.  
Hàbitats d'interés comunitari  
No hi ha en l'àrea d'actuació cap dels hàbitats protegits per l'article 19 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
Espais d'interés natural  
En la proximitat de l'àrea d'actuació es troba la microreserva Cabecicos de Villena, tanmateix, ateses les actuacions projectades que es realitzen dins del perímetre de l'EDAR actual, no es preveuen afeccions.  
  
També es troba pròxima la reserva de fauna Llacuna del Cabezo Redondo, reserva que alberga poblacions de fartet (Aphanius iberus) amb actuacions que s'emmarcaran dins del Pla de recuperació del fartet a la Comunitat Valenciana. No es preveuen afeccions, ja que no l'afecten aquests abocaments.  
6. Justificació que el projecte pot tindre efectes apreciables sobre la integritat del lloc. Criteris tècnics i indicadors utilitzats en la valoració.  
  
Els abocaments es realitzaran sobre la séquia del Rei, séquia que recorre de nord a sud tot el LIC, aquesta séquia va ser declarada com a zona sensible mitjançant Resolució de 30 de juny de 2011, de la Secretaria d'Estat de Medi Rural i Aigua, per la qual es declaren les zones sensibles en les conques intracomunitàries. Per això, els abocaments que realitzarà l'EDAR hauran de complir a partir d'aquest projecte amb els estrictes paràmetres de nutrients establits en la Directiva 91/271.  
En el seu conjunt es milloraran les condicions d'abocament de l'EDAR, la qual cosa tindrà una repercussió positiva en les característiques del medi receptor, i per tant en la fauna i flora associada a ell. Els límits exigits per a l'abocament són els màxims que es poden demanar per norma per a aigües sensibles. Les concentracions d'amoni són molt elevades en tot cas per a una aigua superficial (límit vida piscícola 1 mg/l), però és d'esperar que en el llit es diluïsca o es transforme. També el fòsfor és adequat per a un abocament, però no ho és per a un llit però s'arribarà a millors paràmetres després de la dilució posterior de l'abocament, transformació i/o absorció en el llit. En tot cas la situació serà molt millor.  
En la séquia del Rei hi ha una bona població de fartet que fins i tot va en augment colonitzant noves àrees aigües avall, la qual cosa dona idea de la bona adaptació. És una espècie eurihalina, per la qual cosa no s'esperen danys per augment de cabal d'aigua dolça.  
Aquest projecte no afectarà per tant cap espècie catalogada ni cap hàbitat d'interés comunitari, tampoc afectarà la microreserva Cabecicos de Villena ni la reserva de fauna Llacuna del Cabezo Redondo ni cap espai de la xarxa Natura 2000.  
Després de revisar la documentació del projecte, aquesta Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental considera que el seu desenvolupament no causarà afeccions negatives als espais naturals protegits ni a les seues espècies associades.  
Resol [?] Que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i en conseqüència, i d'acord amb el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que el projecte no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000».  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (rebut el 10.10.2018).  
«[...] Amb data 22 de maig de 2017 aquest organisme va atorgar a la Comunitat d'Usuaris d'Abocaments de l'Alt Vinalopó autorització d'abocaments a la séquia del Rei i a bassa de reg, en el terme municipal de Villena (Alacant), procedent del sanejament de les poblacions: Villena, Beneixama, Camp de Mirra i la Canyada. [?]. Els valors límit d'emissió autoritzats van ser establits a partir dels objectius mediambientals del medi receptor, sent aquest la massa d'aigua 31.04 Riu Vinalopó. Séquia del Rei-Sax, que presente les característiques següents:  
  
- Objectius ambientals generals: no aconsegueix el bon estat [?].  
- Forma part del registre de zones protegides per ser massa d'aigua zona sensible.  
- Declarada com a aigües afectades per contaminació o en risc d'estar-ho, per aportació de nitrats.  
- Forma part d'aglomeracions urbanes de més de 10.000 habitants que aboquen les seues aigües depurades a zona sensible, segons s'estableix en l'annex 4 de la memòria del Pla hidrològic del Xúquer.  
Sobre la base d'això, la composició de les aigües de l'efluent residual que s'autoritza a abocar tant en la séquia del Rei com en la bassa de reg, no haurà de superar en cap cas els valors límit d'emissió (VLE) que es fixen en les taules següents:  
  
Valores límits d'emissió del punt d'abocament a séquia del Rei.  
  
Paràmetre Unitat VLE Justificació  
Oli i greixos mg/L 2 Massa d'aigua superficial incompleix OMAs (OD)  
Amoni mg NH4/L 1,5 Massa d'aigua superficial incompleix OMAs (NH4)  
DBO5 mg O2/L 25 Reial decret 509/1996  
DQO mg O2/L 125 Reial decret 509/1996  
Fòsfor total mg P/L 2\* Zona Sensible. PHJ, art 46.1  
Nitrogen total mg N/L 15\* Zona Sensible. PHJ, art 46.1  
Sòlids en suspensió mg/L 35 Reial decret 509/1996  
  
  
\*Valor mitjà anual.  
  
  
Valors límits d'emissió del punt d'abocament a embassament de Los Cabezos de la CGU Alt Vinalopó (2000RU0014)  
  
Paràmetre Unitat VLE  
DBO5 mg O2/L 25  
DQO mg O2/L 125  
Sòlids en suspensió mg/L 35  
  
  
[?] Respecte a la documentació a valorar.  
El document «Redacció del projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de Villena (Alacant) i tractament terciari», recull les actuacions necessàries per a complir l'autorització d'abocaments aprovada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 28 de novembre de 2008, autorització que ha sigut revisada en 2017, i de la qual es desprén el següent:  
L'EDAR existent està situada a Villena i dona servei als municipis de Villena, la Canyada, el Camp de Mirra, Beneixama i al centre penitenciari Alacant II, entre altres entrades.  
L'EDAR de Villena es va construir en 1994, que consistia en un procés de llacunatge airejat, on s'han realitzat diferents millores al llarg dels anys.  
L'objectiu del present projecte és la reforma de l'EDAR existent i el disseny d'un tractament terciari per a obtindre la qualitat d'aigua requerida per l'autorització d'abocaments atorgada en 2008.  
Les actuacions que es tenen previstes es componen de:  
- Nou tractament.  
- Conversió de l'antiga bassa de ventilació núm.2 en tanc de tempestes amb restitució a la línia d'aigua.  
- Nou tractament biològic mitjançant dos reactors de ventilació prolongada.  
- Nou decantador secundari que treballarà de manera conjunta amb els dos decantadors existents.  
- Nou tractament terciari (filtració tèxtil, ultraviolada i cloració).  
  
- Nova línia de fangs independent de la línia de fangs existents.  
  
- Remodelació de l'edifici de control.  
Per al disseny de les noves instal·lacions (any horitzó 2036) s'ha tingut en compte un cabal mitjà diari de disseny d'entrada de 9.931 m³/dia i 57.931 habitants equivalents.  
  
Els valors límit d'emissió que s'esperen aconseguir a l'eixida del tractament depurador són els següents:  
  
Paràmetre Unitat VLE  
Olis i greixos mg/L 10  
Amoníac mg/L 7  
DBO5 mg O2/L 25  
DQO mg O2/L 125  
Fòsfor total mg P/L 2  
Nitrogen total mg N/L 15  
Sòlids en suspensió mg/L 35  
E. coli UFC/100 ml 200  
Nematodes intestinals Ous/10 l 1  
  
  
[?] Tenint en compte les característiques actuals de l'abocament i els objectius mediambientals del medi receptor, aquesta Àrea de Qualitat de les aigües, conclou que:  
- El projecte presentat recull les reformes necessàries per a obtindre la qualitat de l'aigua requerida per l'autorització d'abocaments atorgada en 2008, a séquia del Rei.  
- Amb data 22 de maig de 2017 aquest organisme va atorgar a la Comunitat d'Usuaris d'Abocaments de l'Alt Vinalopó autorització d'abocaments a la séquia del Rei i a bassa de reg amb un condicionat que difereix de l'autorització d'abocament de l'any 2008.  
- Les valoracions al projecte presentat, tenint en compte l'actual autorització d'abocaments són les següents:  
L'EDAR té la capacitat necessària per a assumir els cabals actuals.  
  
El tractament permetrà aconseguir els valors límit d'emissió establits en l'actual autorització d'abocaments.  
Actualment el tractament terciari, no és necessari per a complir els valors límit d'emissió, ja que, en l'actualitat, l'aigua depurada que s'entrega en la bassa de reg és regenerada pel concessionari 2000RU0014. No obstant això, pot ser interessant si es pretén regenerar en la mateixa EDAR per a complir el Reial decret 1620/2007 i els nous requisits que s'establisquen en l'àmbit europeu (http://ec.europa.eu/environment/water/pdf/water\_reuse\_regulation.pdf).  
  
Pel que fa a zona vulnerable, es consideren restringits els nitrats mitjançant el valor límit d'emissió nitrogen total, limitat a 15 mg/L per tractar-se d'aglomeració urbana que aboca a zona sensible.»  
  
Informe de la Direcció Territorial d'Alacant (realitzat el 22.10.2018).  
«Revisades les obres previstes, es pot comprovar que totes elles es troben dins de les instal·lacions de l'actual EDAR, sense que es produïsquen afeccions ni a la forest pública amb què limita l'edificació, Cabezo de las Cuevas, propietat de la GV, ni tampoc a la via pecuària, la Canyada Real d'Almansa, partionada i amollonada.  
Per això, per a aquesta demarcació no hi ha cap inconvenient a la realització de les obres preteses».  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
  
Característiques del projecte  
Les aigües residuals que arriben per a ser tractades en l'EDAR de Villena procedeixen dels distints bombaments:  
- Des de Villena: la impulsió d'aigües residuals des de l'estació de bombament fins a l'EDAR de Villena, es realitza mitjançant un col·lector de fosa i fibrociment de DN 500 mm i amb una longitud total de 3.629 m.  
- Des de Beneixama: les aigües residuals procedents de la Canyada, el Camp de Mirra, Beneixama i Centre Penitenciari arriben per impulsió des d'una estació de bombament constituïda per dues bombes submergibles. La instal·lació disposa de sobreeixidor d'emergència, constituït per una canonada de PVC de 100.  
- Altres entrades: aigua residual procedent de la planta de tractament i valorització de residus sòlids urbans de VAERSA. Els cabals aportats són molt baixos i les analítiques realitzades indiquen que és aigua de pluja amb xicotets arrossegaments, amb valors de contaminació de sòlids en suspensió i DBO5, pròxims a 50 mg/l, per la qual cosa aquesta aportació no es considera significativa en relació amb el total del cabal d'entrada.  
La línia d'aigua compta amb:  
- Mesura de cabal d'entrada mitjançant mesurador electromagnètic en línia.  
- Alleujament de cabals en excés per a assegurar un cabal màxim d'entrada al pretractament de 3 Qm. L'excés de cabals s'envien a la bassa de regulació (antiga llacuna de ventilació núm. 2).  
Pretractament:  
- Desbast en dos canals de desbast en servei i un canal d'emergència. Els canals de servei estan dotats de reixes de gruixuts per a neteja automàtica amb llum de pas de 30 mm i tamisos autonetejadors de 3 mm de llum. Els residus eliminats es condueixen, per caragols transportadors-compactadors, contenidors coberts per al seu transport posterior a abocador. El canal d'emergència està dotat d'una reixa de fins de neteja manual de 15 mm de llum de pas.  
- Desarenament i desgreixatge en dos desarenadors-desgreixadors airejats. Les arenes acumulades s'extrauen de cada línia amb bombes, es llaven, es classifiquen i es transfereixen a un contenidor per al seu transport posterior a abocador. Els greixos aglomerats i els flotants es purguen de forma intermitent, es concentren en un separador de greixos especial i es transfereixen a un contenidor per al seu transport a destinació final.  
Alleujament de cabals en excés per a assegurar un cabal màxim d'entrada al tractament biològic Qp màxim. (1,8 Qm). L'excés de cabals (3 Qm-1,8 Qm) s'envien a la bassa de regulació (antiga llacuna de ventilació núm. 2). Mesurament del cabal d'entrada al tractament biològic.  
  
Tractament biològic:  
- Es tracta d'un sistema de fangs actius de baixa càrrega màssica, en dos reactors biològics. L'oxigen necessari per al procés se subministra per 624 difusors d'aire per reactor alimentats per tres bufadors. La biomassa es manté en suspensió amb l'ajuda de dos agitadors submergibles per reactor, del tipus accelerador de corrent. Es preveu l'eliminació de fòsfor per via química.  
- La separació de la biomassa es realitza amb tres decantadors secundaris circulars (s'utilitzaran els dos reactors existents i es construirà un decantador nou similar). Els decantadors tenen un diàmetre de 26 m.  
- L'aigua d'eixida pot anar a tractament terciari, a la bassa d'afinament (existent) o directament a arqueta d'eixida.  
Tractament terciari:  
- Bombament d'entrada a tractament terciari compost per tres bombes.  
- Mesurament del cabal d'aigua d'entrada.  
- Filtració tèxtil en profunditat amb dos filtres, amb possibilitat de by-pass per canal auxiliar.  
- Desinfecció ultraviolada en dos canals amb possibilitat de by-pass per canal auxiliar.  
- Eixida d'aigua de tractament terciari a llacuna d'afinament o a arqueta d'eixida.  
La línia de fangs compta amb:  
- Espessidor de fangs per gravetat:  
Els fangs biològics acumulats en el fons dels tres decantadors es condueixen a un pou de bombament d'on es bomba a l'entrada de l'espessidor de fangs per gravetat o es recirculen al tractament biològic. Es tracta d'un espessiment de fangs mitjançant espessidor estàtic per gravetat de 12 m de diàmetre.  
Per al bombament a l'entrada de l'espessidor s'utilitzen dues bombes (una de reserva) de 41 m³/h de cabal. Per al bombament al tractament biològic s'empren tres bombes submergibles.  
- Deshidratació en caragol deshidratador:  
Bombeig de fangs espessits a deshidratador.  
Mesura de cabal de fangs espessits.  
Deshidratació mecànica de fangs, amb condicionament previ amb polielectròlit, en caragol deshidratador mitjançant dues bombes helicoidals (una de reserva).  
- Emmagatzematge:  
Bombament de fangs deshidratats a sitja de fangs amb dues bombes helicoïdals.  
Emmagatzematge de fangs deshidratats en sitja de fangs per al seu transport posterior a abocador o utilització d'acord amb normativa.  
A més el projecte compta amb les següents instal·lacions auxiliars:  
  
- Desodoració: dos sistemes de desodoració via carbó actiu compostos per ventiladors i una torre d'absorció construïda amb resina estervinílica/fibra de vidre, en la qual s'allotjarà el rebliment de carbó de base bituminosa amb impregnació de NaOH.  
- Xarxa d'aigua potable: es connectarà la xarxa d'aigua dels nous edificis a la xarxa d'aigua potable existent actualment. La canonada serà de 50 mm en acer inoxidable.  
- Xarxa de drenatges i buidatges: els drenatges de l'operació normal de la planta i els cabals aportats pel buidatge dels diferents equips són conduïts al desarenador. l'aigua de sanejament de l'edifici de control es portarà per bombament a capçalera de planta.  
- Xarxa d'aigua industrial: s'estableix una xarxa d'aigua industrial en anell per a usos corrents.  
- Laboratori: s'equiparà el laboratori amb els elements necessaris per a la realització de les anàlisis per al control de l'explotació de la instal·lació.  
El termini d'execució de les obres serà de 22 mesos, inclòs tres mesos de proves de funcionament. Durant la construcció de les obres, la depuradora haurà de seguir en funcionament i abocant l'aigua residual tractada amb almenys la mateixa qualitat que actualment. Per això, s'haurà de mantindre l'actual bassa airejada en funcionament mentre es construeix una de les noves línies del tractament biològic, i una vegada posat en marxa i funcionant correctament es faran els treballs necessaris en aquesta balsa.  
  
Ubicació dels projectes  
La depuradora de Villena està situada en el terme municipal de Villena, en la parcel·la 9000, recinte 3, polígon 8. Se situa en sòl no urbanitzable, equipament, segons consta en l'informe de l'Ajuntament de Villena. Es planteja la construcció de les obres de reforma totalment dins de la tanca que delimita la planta actual.  
Actualment, l'interior de la parcel·la s'ha enjardinat amb pins (Pinus halepensis), oliveres (Olea europaea), margallons (Chamaerops sp.), tuies (Thuja sp.), pites (Agave americana), plomalls (Cortaderia selloana). També hi ha en la parcel·la algun exemplar d'eucaliptus (Eucaliptus camaldulensis).  
Entre els espais naturals protegits presents en l'entorn pròxim de l'actuació s'ha de considerar l'existència d'un espai Xarxa Natura 2000, el lloc d'interés comunitari Saleros i Cabecicos de Villena (ES5212007). Es tracta d'una àrea mixta que comprén, d'una banda, una llacuna interior caracteritzada pel caràcter salí de les seues aigües, caràcter que es deriva de la presència d'afloraments triàsics; d'una altra, aquests mateixos afloraments configuren un relleu en llomes ?cabecicos- que alberguen una interessant vegetació gipsícola. Destacables, així mateix, les restes de les infraestructures associades a l'aprofitament de la sal. No obstant això, no està prevista la seua afecció amb el projecte.  
  
Quant a espècies catalogades, consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, l'espècie prioritària fartet (Aphanius iberus) pot veure's afectada, ja que es troba en l'àrea del Pla de recuperació del fartet. En aquest cas afecta les àrees de recuperació, que es correspon a espais localitzats en l'àmbit de la distribució original de l'espècie, potencialment adequats als seus requeriments i que necessiten una acció urgent de recuperació de l'hàbitat, que seria ací la conca alta del Vinalopó. No obstant això, no afectaria les àrees de conservació, que corresponen a aquells espais que alberguen en l'actualitat poblacions naturals de l'espècie.  
No hi ha en l'àrea d'actuació cap dels hàbitats protegits per l'article 19 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
En la proximitat de l'àrea d'actuació es troba la microreserva Cabecicos de Villena.  
També pròxima es troba la reserva de fauna Llacuna del Cabezo Redondo, reserva que alberga poblacions de fartet (Aphanius iberus) amb actuacions que s'emmarcaran dins del Pla de recuperació del fartet a la Comunitat Valenciana. No es preveuen afeccions, ja que no l'afecten aquests abocaments.  
Malgrat que la ubicació de l'EDAR es troba pròxima als espais amb valor ambiental esmentats, aquest projecte no afectarà directament cap d'ells, i com que es milloraran les condicions d'abocament de l'EDAR, la repercussió en les característiques del medi receptor i, en conseqüència, sobre la fauna i la flora, seran previsiblement favorables. En concret, en la séquia del Rei hi ha una bona població de fartet que fins i tot va en augment, colonitzant noves àrees aigües avall. És una espècie eurihalina, per la qual cosa no s'esperen danys per augment de cabal d'aigua dolça.  
Característiques del potencial impacte.  
El document ambiental identifica com a impactes moderats els següents:  
- L'increment del soroll durant la fase de construcció.  
- La contaminació de sòls durant la fase de construcció.  
I com a beneficiosos:  
- La millora del nivell i qualitat de vida durant la fase de construcció, la demanda de mà d'obra i inducció de les activitats econòmiques.  
  
- La disminució d'emissió d'olors durant la fase d'explotació.  
  
- La qualitat de les aigües durant la fase d'explotació.  
- La vegetació de ribera associada al punt d'abocament durant la fase d'explotació.  
- La millora d'hàbitat faunístic durant la fase d'explotació.  
- La millora del nivell i qualitat de vida durant la fase d'explotació.  
  
Per a reduir l'increment del soroll durant la fase de construcció es proposa:  
- Perfecta posada a punt i manteniment de la maquinària de l'obra.  
  
- Limitació de la velocitat dels camions, evitant les acceleracions i frenades fortes.  
- Compliment del Reial decret 524/2006, de 28 d'abril, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
- La realització de les obres s'haurà de dur-se a terme estrictament en el període diürn (8 a. m. - 22 p. m.).  
- En cas de superar significativament els 65 dB (A) en els habitatges més pròxims, s'adoptaran mesures addicionals de correcció, com la instal·lació temporal de pantalles acústiques portàtils, en els llocs necessaris.  
Per a reduir la contaminació de sòls durant la fase de construcció està previst:  
- Senyalització de les zones específiques per al pas de la maquinària.  
- Manteniment de la maquinària en llocs creats a aquest efecte.  
- Restauració de les zones degradades com a conseqüència de les obres, mitjançant:  
Conreu mecànic de zones compactades.  
Enjardinament dels terrenys que no tinguen un ús urbà: sembra, hidrosembra, o fins i tot plantacions arbòries o arbustives.  
- Manteniment i recuperació de la terra vegetal:  
Minimització dels moviments de terres a realitzar.  
Aplec dels primers 10-20 cm de terra vegetal en les excavacions a realitzar en muntons d'alçària no superior a 1,50 m.  
Utilització posterior d'aquesta en revegetacions o zones compactades/erosionades.  
Reducció al mínim del temps d'emmagatzematge de la terra vegetal, abordant la seua estesa per a la restauració, de forma progressiva i seqüencial a mesura que es rematen les superfícies.  
Realitzar l'aplec de manera que no implique pèrdua de les propietats que faciliten els processos de colonització vegetal en la restauració, pel que es disposaran labors de sembra, adobament i reg de la terra si aquesta ha de romandre apilada més de 6 mesos.  
En funció del grau de compactació observat en els muntons, hauran de realitzar-se remocions del material per a aconseguir una bona ventilació (periodicitat aproximada de 15 dies).  
En un desenvolupament normal de l'any climàtic, només haurà de considerar-se la realització de regs durant el període estival. En cas de períodes anormals de sequera, s'ampliarà la realització de regs a altres períodes.  
- Segregació, emmagatzematge i gestió adequada dels residus generats en l'obra (restes d'àrids, vegetació, [?]) i recuperació de subproductes.  
- Realització d'una correcta retirada i gestió de les terres afectades per abocaments accidentals d'olis, gasoil, etc.  
No es detallen en quines zones es realitzaran les activitats de manteniment de maquinària, informació que haurà de detallar-se, a escala 1:2000, en l'informe previ al començament de les obres que forma part del programa de vigilància ambiental.  
Unes altres mesures destacables que conté el document ambiental són:  
- Durant la fase de construcció cal disposar d'un sistema que garantisca l'adequada gestió dels residus i deixalles, tant líquids com sòlids, generats com a conseqüència de les obres, amb la finalitat d'evitar la contaminació dels sòls i de les aigües superficials i/o subterrànies. Els residus que poden aparéixer en zona d'obra poden ser de tres tipus:  
  
Residus perillosos  
Residus de la construcció i la demolició. Per a la seua correcta gestió en el projecte s'inclou un estudi d'acord amb el Reial decret 105/2008, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició. No obstant això, si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista Europea de Residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar.  
Residus assimilables a urbans.  
- Es delimitarà sobre el terreny un espai destinat a la separació dels diferents residus oposats (punt net), de manera que cada tipus de residu siga retirat convenientment, prèviament a la seua retirada pel gestor.  
  
- S'evitarà la formació de pols durant l'evacuació dels enderrocs regant-los lleugerament.  
- S'evitaran les activitats generadores de pols en situacions de fort vent.  
- Es limitarà la velocitat dels vehicles en la zona d'obres (20 km/hora).  
- Actualment, la parcel·la de l'EDAR de Villena disposa de diverses zones verdes al costat de les instal·lacions i els vials interiors. Després de la finalització de les obres aquestes àrees desapareixen i són unes altres les zones susceptibles de ser revegetades que apareixen, en concret:  
Zones planes: al voltant de l'espessidor de fangs, deshidratació, sala de bufadors i bombament de buidatges i al voltant del pàrquing.  
Talussos: al voltant del reactor biològic, entre el reactor biològic i el tanc de tempestes i en el talús situat darrere del nou decantador secundari.  
Es farà la revegetació mitjançant els criteris següents:  
- Baixa densitat de plantacions, de manera que s'establisquen aèries àmplies.  
- Utilització d'espècies vegetals autòctones que requereixen un baix manteniment.  
- Tractaments diferenciats per a talussos, amb plantes entapissants, i zones planes, amb plantes d'arbres i arbustos.  
En l'apartat inicial d'elecció d'espècies s'esmenta Cortaderia selloana (plomall o herba de la pampa), encara que posteriorment sembla que no s'utilitza. Es tracta d'una espècie exòtica invasora inclosa en l'annex II del Decret 213/2009, de 20 de novembre, de control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana. Es considera que el seu ús ha de descartar-se, havent-hi a més terrenys forestals confrontants. Igualment s'esmenta una altra espècie exòtica invasora, encara que després no s'utilitza: Aptenia cordiflora, que pel mateix motiu es considera que no ha d'utilitzar-se.  
El fet que es tracte de terrenys argilencs, margosos i algepsencs i d'un enjardinament en recinte tancat, permet una sèrie de recomanacions:  
- Respecte a l'ús com a entapissants dels talussos de diferents espècies del gènere Sedum, encara que s'utilitzen principalment espècies autòctones es considera que l'ús d'altres espècies serà més útil per a aconseguir una més ràpida cobertura del terreny i per a evitar l'erosió dels talussos pel seu sistema radicular. Es recomana l'ús d'una mescla comercial de gramínies i lleguminoses adaptades a les condicions ecològiques de la zona de certa aridesa. Es poden complementar mesclant-les amb llavors d'algunes espècies pròpies de la zona i que poden tolerar sòls argilencs amb algeps i sals:  
Espart bord (Lygeum spartium).  
Albada (Anthyllis cytisoides).  
Romer (Rosmarinus officinalis).  
- Es desaconsella l'ús de Quercus ilex per l'aridesa de la zona i el del pi ver (Pinus pinea) pel tipus de sòl (prefereix sòls sorrencs). Es recomana l'ús de pi blanc (Pinus halepensis).  
- Com a arbòria o arbustiva de port alt es recomanen els tamarits (Tamarix sp.) propis de la zona.  
- L'ús de margalló (Chamaerops humilis) i llentiscle (Pistacia lentiscus) es desaconsella per tractar-se d'espècies més tèrmiques. Com a arbustives de major port es recomana:  
Espart bord (Lygeum spartium).  
Albada (Anthyllis cytisoides).  
Romer (Rosmarinus officinalis).  
Salat blanc (Atriplex halimus).  
Ginebre (Juniperus oxycedrus).  
Savina mora (Juniperus phoenicea).  
Baladre (Nerium oleander).  
Espinal negre (Rhamnus lycioides).  
El document ambiental inclou un programa de vigilància ambiental, l'objectiu del qual és establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en aquest. En el document s'estableix que el compliment, control i seguiment de les mesures són responsabilitat de l'òrgan promotor, l'EPSAR, que nomenarà una direcció ambiental d'obres, i, al seu torn, el contractista nomenarà una persona responsable (responsable tècnic de medi ambient) de la realització de les mesures correctores, en les condicions d'execució, mesurament i adobament previstes en el plec de prescripcions tècniques del projecte, i de proporcionar a EPSAR la informació i els mitjans necessaris per al correcte compliment del PVA.  
  
L'execució d'aquest programa es durà a terme en dues fases:  
- Programa de vigilància durant les obres:  
1. Control de regs i cobriment dels vehicles de transport.  
2. Control dels nivells acústics de la maquinària.  
3. Control d'operacions sorolloses.  
4. Vigilància de la retirada i apilament de la terra vegetal.  
5. Control de la gestió de residus.  
6. Control de la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
7. Control de l'ocupació de sòls.  
8. Control de les proteccions d'arbratge.  
9. Control de l'extensió de terra vegetal.  
10. Control de les plantacions.  
11. Control de protecció dels valors arqueològics.  
12. Desmantellament d'instal·lacions auxiliars i neteja d'obra.  
  
- Programa de vigilància durant el funcionament.  
1. Control de les mesures de desodoració.  
2. Control dels nivells acústics de la depuradora.  
3. Vigilància de la gestió de residus.  
4. Control de la qualitat de l'efluent.  
Toda la informació obtinguda durant el pla de seguiment es recollirà en informes periòdics, durant la fase d'obres i els sis primers mesos de la fase d'explotació. Vist el tipus d'instal·lació es considera insuficient el termini de sis mesos que es preveu el seguiment de la fase d'explotació, per la qual cosa aquest termini haurà d'augmentar-se com a mínim a dos anys, sense perjudici del seguiment que l'òrgan substantiu atorgue en el règim d'intervenció administrativa ambiental.  
  
Els informes que conté el PVA poden diferenciar-se en:  
- Informe previ al començament de les obres.  
- Informes mensuals durant l'execució de les obres.  
- Informes mensuals durant l'explotació de les obres.  
- Informe final del programa de vigilància ambiental.  
- Informes especials davant qualsevol situació especial que puga suposar risc de deterioració de qualsevol factor ambiental. En concret davant:  
Accidents produïts en fase de construcció que puguen tindre conseqüències ambientals negatives.  
Accidents produïts en fase d'explotació que puguen tindre conseqüències ambientals negatives.  
Deterioració funcional manifesta de les instal·lacions i incompliment dels objectius plantejats en el projecte.  
Aparició de fenòmens naturals extraordinaris (pluges torrencials, fenòmens sísmics, incendis, etc.), que representen deterioració funcional d'instal·lacions i actuacions projectades, i poden generar riscos ambientals i sobre la població.  
- Informes extraordinaris com a conseqüència de l'aparició d'una situació inesperada o quan així ho determine el director ambiental. En concret:  
Si després de la realització d'assajos de soroll hi ha nivells per damunt dels legals.  
Si es produeix una afecció a una comunitat o espècie amenaçada, tant de flora com de fauna.  
Si es detecta algun jaciment o element d'interés.  
  
Conclusió  
Considerant les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
- Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista Europea de Residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar.  
  
- Ha de descartar-se l'ús de les espècies exòtiques invasores inicialment proposades: Cortaderia selloana (plomall o herba de la pampa) i Aptenia cordiflora, i en general de qualsevol altra espècie que figure com a tal en l'annex del Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.  
- Es recomana l'ús d'una mescla comercial de gramínies i lleguminoses adaptades a les condicions ecològiques de la zona de certa aridesa. Es poden complementar mesclant-les amb llavors d'algunes espècies pròpies de la zona i que poden tolerar sòls argilencs amb algeps i sals:  
Espart bord (Lygeum spartium).  
Albada (Anthyllis cytisoides).  
Romer (Rosmarinus officinalis).  
- Es recomana l'ús de pi blanc (Pinus halepensis).  
- Com a arbòria o arbustiva de port alt es recomanen els tamarits (Tamarix sp.) propis de la zona.  
- Com a arbustives de major port es recomana:  
Espart bord (Lygeum spartium).  
Albada (Anthyllis cytisoides).  
Romer (Rosmarinus officinalis).  
Salat blanc (Atriplex halimus).  
Ginebre (Juniperus oxycedrus).  
Savina mora (Juniperus phoenicea).  
Baladre (Nerium oleander).  
Espinal negre (Rhamnus lycioides).  
- El termini de seguiment de la fase d'explotació s'haurà d'ampliar almenys fins als dos anys.  
- Les zones en les quals es realitzaran les activitats de manteniment de maquinària hauran de detallar-se, a escala 1:2000, en l'informe previ al començament de les obres que forma part del programa de vigilància ambiental.  
Por tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
Es considera que el projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de Villena i tractament terciari no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en l'article 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de l a Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i que no cal realitzar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinari, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
- Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista Europea de Residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar.  
  
- Ha de descartar-se l'ús de les espècies exòtiques invasores inicialment proposades: Cortaderia selloana (plomall o herba de la pampa) i Aptenia cordiflora.  
- Es recomana l'ús d'una mescla comercial de gramínies i lleguminoses adaptades a les condicions ecològiques de la zona de certa aridesa. Es poden complementar mesclant-les amb llavors d'algunes espècies pròpies de la zona i que poden tolerar sòls argilencs amb algeps i sals:  
Espart bord (Lygeum spartium).  
Albada (Anthyllis cytisoides).  
Romer (Rosmarinus officinalis).  
- Es recomana l'ús de pi blanc (Pinus halepensis).  
- Com a arbòria o arbustiva de port alt es recomanen els tamarits (Tamarix sp.) propis de la zona.  
- Com a arbustives de major port es recomana:  
Espart bord (Lygeum spartium).  
Albada (Anthyllis cytisoides).  
Romer (Rosmarinus officinalis).  
Salat blanc (Atriplex halimus).  
Ginebre (Juniperus oxycedrus).  
Savina mora (Juniperus phoenicea).  
Baladre (Nerium oleander).  
Espinal negre (Rhamnus lycioides).  
- El termini de seguiment de la fase d'explotació haurà d'augmentar-se a dos anys.  
- Les zones en les quals es realitzaran les activitats de manteniment de maquinària hauran de detallar-se, a escala 1:2000, en l'informe previ al començament de les obres que forma part del programa de vigilància ambiental.  
  
Segon  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i s'ha d'entendre que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles, així com del compliment de tots els preceptes legals que resulten aplicables.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de 15 dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en el qual es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 3 de desembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8513, del 25-03-2019 (2019/2146)

RESOLUCIÓN de 20 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 52/18-AIA Villena.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8513

Fecha DOGV
:   25-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/2146

CVE


Fecha del documento
:   20-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 52/18-AIA Villena.  
 [2019/2146]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 52/18-AIA Villena.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 052/2018-AIA.  
Título: Reforma de la EDAR de Villena y tratamiento terciario.  
Órgano promotor: EPSAR.  
Órgano sustantivo: Dirección General del Agua.  
Localización: Villena (Alicante), polígono 8; parcela 9000; recinto 3.  
En fecha 24 de mayo de 2018, la Subdirección General de Planificación e Infraestructuras Hidráulicas remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solicitud de inicio de evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto de reforma de la EDAR de Villena y tratamiento terciario, en el término municipal de Villena (Alicante). Dicha solicitud se acompaña de un documento ambiental, cuyo contenido se adecua al artículo 45 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
En fecha 8 de junio de 2018 la Subdirección General de Evaluación Ambiental comunica al órgano sustantivo que se ha incoado el expediente 052/2018-AIA relativo a la evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto de construcción de las obras de reforma de la EDAR de Villena y tratamiento terciario, y que, según lo establecido en dicho procedimiento, se había iniciado la fase de consultas a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas.  
  
Objeto  
El objeto del proyecto es la reforma de la estación depuradora de aguas residuales (en adelante EDAR) de Villena. Está situada en el término municipal de Villena pero da servicios a los municipios de Villena, Cañada, Campo de Mirra y Beneixama, al centro penitenciario Alicante II y a la planta de tratamiento y valorización de residuos sólidos urbanos, próxima a la EDAR.  
Esta EDAR, construida en 1994, cuenta con un tratamiento de aguas residuales mediante lagunaje aireado. Dicho proyecto fue evaluado ambientalmente y obtuvo estimación de impacto ambiental favorable (expediente 242/1991-AIA). Con posterioridad, en 2005, se realizaron obras de mejora que consistieron en:  
- Mejoras en el pretratamiento.  
- La instalación de dos decantadores secundarios.  
- La sustitución de los elementos difusores de aire por sistema de turbinas y agitadores flotantes.  
Inicialmente, la instalación contaba con autorización de vertido a la acequia del Rey y al embalse de los Cabezos de fecha 28 de noviembre de 2008. Con posterioridad, en 2011, la acequia del Rey ha sido declarada como zona sensible, por la Resolución de 30 de junio de 2011, de la Secretaría de Estado de Medio Rural y Agua. Por este motivo, en fecha 22 de mayo de 2017, la Confederación Hidrográfica del Júcar modificó la autorización de vertido, estableciendo unos valores límites de emisión a la acequia del Rey más estrictos. Actualmente, la calidad del agua no cumple con las condiciones establecidas en la autorización de vertido, motivo por el que es necesaria la reforma de la EDAR, de modo que se mejore el tratamiento de las aguas residuales, para conseguir un efluente que cumpla las condiciones de vertido establecidas en la autorización de vertido.  
Las actuaciones previstas para cumplir con el condicionado del vertido son:  
- Nuevo pretratamiento.  
- Conversión de la antigua balsa de aireación número 2 en tanque de tormentas con restitución a línea de agua.  
- Nuevo tratamiento biológico mediante dos reactores de aireación prolongada.  
- Nuevo decantador secundario que trabajará de manera conjunta con los dos decantadores existentes.  
- Nuevo tratamiento terciario.  
- Nueva línea de fangos independiente de la línea de fangos existentes.  
- Remodelación del edificio de control.  
  
Antecedentes y marco normativo  
En fecha 26 de mayo de 2016, la Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) remite a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental una consulta sobre si el proyecto de reforma y tratamiento terciario de la EDAR de Villena está o no sujeto a evaluación ambiental y, en caso afirmativo, se indique el trámite a seguir y la amplitud y el nivel de detalle del estudio de impacto ambiental (expte 096/2016-CON).  
En fecha 1 de julio de 2016 se concluye que, dado que el incremento de volumen de agua a tratar se estima en 2.694 m³/d, lo que supone un incremento de un 37 % del caudal tratado en la actualidad, la modificación del proyecto supone un incremento significativo de los vertidos a cauces públicos y que puede tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente. Por tanto, en aplicación del artículo 7.2.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el proyecto queda sometido a evaluación de impacto ambiental simplificada.  
El procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada queda regulado en la sección 2.ª, del capítulo II del título II de la LEA, en los artículos 45-48.  
  
Tramitación  
Tras la solicitud de inicio, el 24 de mayo de 2018, el órgano ambiental ha identificado a las administraciones públicas afectadas a quienes en fecha 12 de junio de 2016 ha realizado consulta, según lo indicado en el artículo 46 de la LEA. Las administraciones públicas afectadas identificadas son:  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante.  
- Subdirección General de Medio Natural, por la posible afección a:  
Microrreserva Cabecicos de Villena.  
Áreas de recuperación del Plan de recuperación del fartet.  
Reservas de fauna-Laguna del Cabezo Redondo.  
Hábitats a escala 1:5000. El banco de datos de la biodiversidad ha facilitado los siguientes resultados: Chillea santolinoides, Aphanius iberus, Aquila fasciata, Burhinus oedicnemus, Ferula loscosii, Frankenia thymifolia.  
Zona húmeda y LIC «Laguna y Saleros de Villena» y su zona de protección.  
- Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje, por la posible afección a zonas con riesgo de inundación.  
- Ayuntamiento de Villena.  
Se transcribe a continuación la información principal de carácter ambiental de los informes respuesta recibidos durante la fase de consulta.  
Informe del Servicio de Ordenación del Territorio (recibido el 31.07.2018).  
«Analizada la documentación relativa a la actuación indicada, y teniendo en cuenta las cartografías de inundabilidad aplicables en virtud del artículo 10 de la normativa del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (en adelante, PATRICOVA), constituidas por la cartografía del PATRICOVA y la del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables, se informa que la actuación propuesta no está afectada por riesgo de inundación».  
Resolución de valoración de repercusiones sobre la Red Natura 2000 (recibido el 27.09.2018).  
«LIC ES5212007 Salero y Cabecicos de Villena.  
Se trata de un área mixta que comprende, por una parte, una laguna interior caracterizada por el carácter salino de sus aguas, carácter que se deriva de la presencia de afloramientos triásicos; por otra, estos mismos afloramientos configuran un relieve en lomas ?cabecicos- que albergan una interesante vegetación gipsícola. Destacables así mismo los restos de las infraestructuras asociadas al aprovechamiento de la sal.  
Hábitats destacables: por lo que respecta a la laguna, el hábitat más importante son los pastizales salinos mediterráneos (1410) y las estepas salinas (\*1510), mientras que en los Cabecicos alterna la vegetación gipsícola ibérica (\*1520) y los matorrales halonitrófilos (1430).  
En cuanto a especies de fauna y flora cabe destacar las siguientes: Aphanius iberus, Limonium supinum, Teucrium libanitis, Helianthemum squamatum, Artemisia lucentica, Gypsophila struthium subsp. struthium y Herniaria fruticosa.  
Especies catalogadas  
En cuanto a especies catalogadas, consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunidad Valenciana, en cuanto a especies prioritarias que puedan verse afectadas por este proyecto; aparece el fartet (Aphanius iberus).  
Esta especie puede verse afectada, ya que se encuentra en el área del «Plan de recuperación del fartet». En este caso afecta a las áreas de recuperación, que se corresponde a espacios localizados en el ambito de la distribucion original de la especie, potencialmente adecuados a sus requerimientos y que precisan de una accion urgente de recuperacion del habitat, que sería aquí la cuenca alta del Vinalopó.  
Sin embargo no afectaría a las áreas de conservación, que corresponden a aquellos espacios que albergan en la actualidad poblaciones naturales de la especie.  
Hábitats de interés comunitario  
No existen el área de actuación ninguno de los hábitats protegidos por el artículo 19 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación.  
Espacios de interés natural  
En la proximidad del área de actuación se encuentra la microrreserva Cabecicos de Villena, sin embargo, dadas las actuaciones proyectadas que se realizan dentro del perímetro de la EDAR actual, no se prevén afecciones.  
También próxima se encuentra la reserva de fauna Laguna del Cabezo Redondo, reserva que alberga poblaciones de fartet (Aphanius iberus) con actuaciones que se enmarcaran dentro del Plan de recuperacion del fartet en la Comunitat Valenciana. No se prevén afecciones puesto que no le afectan estos vertidos.  
6. Justificación de que el proyecto puede tener efectos apreciables sobre la integridad del lugar. Criterios técnicos e indicadores utilizados en la valoración.  
Los vertidos se realizarán sobre la acequia del Rey, acequia que recorre de norte a sur todo el LIC, esta acequia fue declarada como zona sensible mediante Resolución de 30 de junio de 2011, de la Secretaría de Estado de Medio Rural y Agua, por la que se declaran las zonas sensibles en las cuencas intracomunitarias. Por lo que los vertidos que realizará la EDAR deberá cumplir a partir de este proyecto con los estrictos parámetros de nutrientes establecidos en la Directiva 91/271.  
En su conjunto se mejorarán las condiciones de vertido de la EDAR, lo que tendrá una repercusión positiva en las características del medio receptor, y por lo tanto en la fauna y flora asociada a él. Los límites exigidos para el vertido son los máximos que se pueden pedir por norma para aguas sensibles. Las concentraciones de amonio son muy elevadas en todo caso para un agua superficial (limite vida piscícola 1 mg/l), pero es de esperar que en el cauce se diluya o se transforme. También el fósforo es adecuado para un vertido, pero no lo es para un cauce pero se llegará a mejores parámetros tras la dilución posterior del vertido, transformación y/o absorción en el cauce. En todo caso la situación será mucho mejor.  
En la acequia del Rey hay una buena población de fartet que incluso va en aumento colonizando nuevas áreas aguas abajo, lo que da idea de la buena adaptación. Es una especie eurihalina, por lo que no es de esperar daños por aumento de caudal de agua dulce.  
Este proyecto no va a afectar por tanto a ninguna especie catalogada ni a ningún hábitat de interés comunitario, tampoco afectará a la microrreserva Cabecicos de Villena ni a la reserva de fauna Laguna del Cabezo Redondo ni a ningún espacio de la red Natura 2000.  
Tras revisar la documentación del proyecto, esta Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental considera que el desarrollo del mismo no causará afecciones negativas a los espacios naturales protegidos ni a sus especies asociadas.  
Resuelve [?] Que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y en consecuencia, y de acuerdo con lo establecido en los artículos 6 y 7 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, se considera que el proyecto no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000».  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (recibido el 10.10.2018).  
«[...] Con fecha 22 de mayo de 2017 este organismo otorgó a la Comunidad de Usuarios de Vertidos del Alto Vinalopó autorización de vertidos a la acequia del Rey y a balsa de riego, en el término municipal de Villena (Alicante), procedente del saneamiento de las poblaciones: Villena, Beneixama, Campo de Mirra y Cañada. [?]. Los valores límite de emisión autorizados fueron establecidos a partir de los objetivos medioambientales del medio receptor, siento este la masa de agua 31.04 Río Vinalopó. Acequia del Rey-Sax, que presente las siguientes características:  
- Objetivos ambientales generales: No alcanza el buen estado [?].  
- Forma parte del registro de zonas protegidas por ser masa de agua zona sensible.  
- Declarada como aguas afectadas por contaminación o en riesgo de estarlo, por aportación de nitratos.  
- Forma parte de aglomeraciones urbanas de más de 10.000 habitantes que vierten sus aguas depuradas a zona sensible, según se establece en el Anejo 4 de la memoria del Plan hidrológico del Júcar.  
En base a esto, la composición de las aguas del efluente residual que se autoriza a verter tanto en la acequia del Rey como en la balsa de riego, no deberá en ningún caso superar los valores límite de emisión (VLE) que se fijan en las tablas siguientes:  
  
Valores límites de emisión del punto de vertido a acequia del Rey.  
  
Parámetro Unidad VLE Justificación  
Aceite y grasas mg/L 2 Masa de agua superficial incumple OMAs (OD)  
Amonio mg NH4/L 1,5 Masa de agua superficial incumple OMAs (NH4)  
DBO5 mg O2/L 25 Real decreto 509/1996  
DQO mg O2/L 125 Real decreto 509/1996  
Fósforo total mg P/L 2\* Zona Sensible. PHJ, art 46.1  
Nitrógeno total mg N/L 15\* Zona Sensible. PHJ, art 46.1  
Sólidos en suspensión mg/L 35 Real decreto 509/1996  
  
  
\* Valor medio anual.  
  
  
Valores límites de emisión del punto de vertido a embalse de los Cabezos de la CGU Alto Vinalopó (2000RU0014)  
  
Parámetro Unidad VLE  
DBO5 mg O2/L 25  
DQO mg O2/L 125  
Sólidos en suspensión mg/L 35  
  
  
[?] Con respecto a la documentación a valorar.  
El documento «Redacción del proyecto de construcción de las obras de reforma de la EDAR de Villena (Alicante) y tratamiento terciario», recoge las actuaciones necesarias para dar cumplimiento a la autorización de vertidos aprobada por la Confederación Hidrográfica del Júcar el 28 de noviembre de 2008, autorización que ha sido revisada en 2017, y de la que se desprende lo siguiente:  
La EDAR existente está situada en Villena y da servicio a los municipios de Villena, La Cañada, Campo de Mirra, Beneixama y al Centro penitenciario Alicante II, entre otras entradas.  
La EDAR de Villena se construyó en 1994, que consistía en un proceso de lagunaje aireado, dónde se han realizado diferentes mejoras a lo largo de los años.  
El objetivo del presente proyecto es la reforma de la EDAR existente y el diseño de un tratamiento terciario para obtener la calidad de agua requerida por la autorización de vertidos otorgada en 2008.  
Las actuaciones que se tienen previstas se componen de:  
- Nuevo tratamiento.  
- Conversión de la antigua balsa de aireación n.º 2 en tanque de tormentas con restitución a la línea de agua.  
- Nuevo tratamiento biológico mediante dos reactores de aireación prolongada.  
- Nuevo decantador secundario que trabajará de manera conjunta con los dos decantadores existentes.  
- Nuevo tratamiento terciario (filtración textil, ultravioletas y cloración).  
- Nueva línea de fangos independiente de la línea de fangos existentes.  
- Remodelación del edificio de control.  
Para el diseño de las nuevas instalaciones (año horizonte 2036) se ha tenido en cuenta un caudal medio diario de diseño de entrada de 9.931 m³/día y 57.931 habitantes equivalentes.  
  
Los valores límites de emisión que se esperan conseguir a la salida del tratamiento depurador son los siguientes:  
  
Parámetro Unidad VLE  
Aceites y grasas mg/L 10  
Amoniaco mg/L 7  
DBO5 mg O2/L 25  
DQO mg O2/L 125  
Fósforo total mg P/L 2  
Nitrógeno total mg N/L 15  
Sólidos en suspensión mg/L 35  
E-Coli UFC/100 ml 200  
Nematodos intestinales Huevos/10 l 1  
  
  
[?] Teniendo en cuenta las características actuales del vertido y los objetivos medioambientales del medio receptor, este Área de Calidad de las aguas, concluye que:  
- El proyecto presentado recoge las reformas necesarias para obtener la calidad del agua requerida por la autorización de vertidos otorgada en 2008, a acequia del Rey.  
- Con fecha 22 de mayo de 2017 este Organismo otorgó a la Comunidad de Usuarios de Vertidos del Alto Vinalopó autorización de vertidos a la acequia del Rey y a balsa de riego con un condicionado que difiere de la autorización de vertido del año 2008.  
- Las valoraciones al proyecto presentado, teniendo en cuenta la actual autorización de vertidos son las siguientes:  
La EDAR tiene la capacidad necesaria para asumir los caudales actuales.  
El tratamiento permitirá alcanzar los valores límites de emisión establecidos en la actual autorización de vertidos.  
Actualmente el tratamiento terciario, no es necesario para cumplir con los valores límites de emisión, ya que, en la actualidad, el agua depurada que se entrega en la balsa de riego es regenerada por el concesionario 2000RU0014. No obstante, puede ser interesante si se pretende regenerar en la propia EDAR para dar cumplimiento al Real decreto 1620/2007 y a los nuevos requisitos que se establezcan a nivel europeo (http://ec.europa.eu/environment/water/pdf/water\_reuse\_regulation.pdf).  
En cuanto a lo que a zona vulnerable se refiere, se considera restringidos los nitratos mediante el valor límite de emisión nitrógeno total, limitado a 15 mg/L por tratarse de aglomeración urbana que vierte a zona sensible.»  
Informe de la Dirección Territorial de Alicante (realizado el 22.10.2018).  
«Revisada las obras previstas, se puede comprobar que todas ellas se encuentran dentro de las instalaciones de la actual EDAR, sin que se produzcan afecciones ni al monte público con el que colinda la edificación, Cabezo de las Cuevas, propiedad de la GV, ni tampoco a la vía pecuaria, Cañada Real de Almansa, deslindada y amojonada.  
Por lo que por esta demarcación no existe inconveniente alguno a la realización de las obras pretendidas».  
  
Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria  
El análisis se realiza teniendo en cuenta los criterios del anexo III de la LEA.  
  
Características del proyecto  
Las aguas residuales llegan para ser tratadas en la EDAR de Villena procedentes de los distintos bombeos:  
- Desde Villena: la impulsión de aguas residuales desde la estación de bombeo hasta la EDAR de Villena, se realiza mediante un colector de fundición y fibrocemento de DN 500 mm y con una longitud total de 3.629 m.  
- Desde Beneixama: las aguas residuales procedentes de Cañada, Campo de Mirra, Beneixama y Centro Penitenciario llegan por impulsión desde una estación de bombeo constituida por dos bombas sumergibles. La instalación dispone de aliviadero de emergencia, constituido por una tubería de PVC de 100.  
- Otras entradas: agua residual procedente de la planta de tratamiento y valorización de residuos sólidos urbanos de VAERSA. Los caudales aportados son muy bajos y las analíticas realizadas indican que es agua de lluvia con pequeños arrastres, con valores de contaminación de sólidos en suspensión y DBO5, próximos a 50 mg/l, por lo que esta aportación no se considera significativa en relación con el total del caudal de entrada.  
La línea de agua cuenta con:  
- Medida de caudal de entrada mediante medidor electromagnético en línea.  
- Alivio de caudales en exceso para asegurar un caudal máximo de entrada al pretratamiento de 3 Qm. El exceso de caudales se envían a la balsa de regulación (antigua laguna de aireación núm. 2).  
Pretratamiento:  
- Desbaste en dos canales de desbaste en servicio y un canal de emergencia. Los canales de servicio está dotados de rejas de gruesos para limpieza automática con luz de paso de 30 mm y tamices auto limpiantes de 3 mm de luz. Los residuos eliminados se conducen, por tornillos transportadores-compactadores, contenedores cubiertos para su transporte posterior a vertedero. El canal de emergencia está dotado de una reja de finos de limpieza manual de 15 mm de luz de paso.  
- Desarenado y desengrasado en dos desarenadores-desengrasadores aireados. Las arenas acumuladas se extraen de cada línea con bombas, se lavan, se clasifican y se transfieren a un contenedor para su transporte posterior a vertedero. Las grasas aglomeradas y los flotantes se purgan de forma intermitente, se concentran en un separador de grasas especial y se transfieren a un contenedor para su transporte a destino final.  
Alivio de caudales en exceso para asegurar un caudal máximo de entrada al tratamiento biológico Qp máximo. (1,8 Qm). El exceso de caudales (3 Qm-1,8 Qm) se envían a la balsa de regulación (Antigua laguna de aireación núm. 2). Medición del caudal de entrada al tratamiento biológico.  
Tratamiento biológico:  
- Se trata de un sistema de fangos activos de baja carga másica, en dos reactores biológicos. El oxígeno necesario para el proceso se suministra por 624 difusores de aire por reactor alimentados por tres soplantes. La biomasa se mantiene en suspensión con la ayuda de dos agitadores sumergibles por reactor, del tipo acelerador de corriente. Se prevé la eliminación de fósforo por vía química.  
- La separación de la biomasa se realiza con tres decantadores secundarios circulares (se utilizaran los dos reactores existentes y se construirá un decantador nuevo similar). Los decantadores tienen un diámetro de 26 m.  
- El agua de salida puede ir a tratamiento terciario, a la balsa de afino (existente) o directamente a arqueta de salida.  
Tratamiento terciario:  
- Bombeo de entrada a tratamiento terciario compuesto por tres bombas.  
- Medición del caudal de agua de entrada.  
- Filtración textil en profundidad con dos filtros, con posibilidad de by-pass por canal auxiliar.  
- Desinfección ultravioleta en dos canales con posibilidad de by-pass por canal auxiliar.  
- Salida de agua de tratamiento terciario a laguna de afino o a arqueta de salida.  
La línea de fangos cuenta con:  
- Espesador de fangos por gravedad:  
Los fangos biológicos acumulados en el fondo de los tres decantadores se conducen a un pozo de bombeo de donde se bombea a la entrada del espesador de fangos por gravedad o se recirculan al tratamiento biológico. Se trata de un espesamiento de fangos mediante espesador estático por gravedad de 12 m de diámetro.  
Para el bombeo a la entrada del espesador se utilizan dos bombas (una de reserva) de 41 m³/h de caudal. Para el bombeo al tratamiento biológico se emplean tres bombas sumergibles.  
- Deshidratación en tornillo deshidratador:  
Bombeo de fangos espesados a deshidratador.  
Medida de caudal de fangos espesados.  
Deshidratación mecánica de fangos, previo acondicionamiento con polielectrolito, en tornillo deshidratador mediante dos bombas helicoidales (una de reserva).  
- Almacenamiento:  
Bombeo de fangos deshidratados a silo de fangos con dos bombas helicoidales.  
Almacenamiento de fangos deshidratados en silo de fangos para su transporte posterior a vertedero o utilización de acuerdo a normativa.  
Además el proyecto cuenta con las siguientes instalaciones auxiliares:  
- Desodorización: dos sistemas de desodorización vía carbón activo compuestos por ventiladores y una torre de absorción construida con resina estervinílica/fibra de vidrio, en la que se alojará el relleno de carbón de base bituminosa con impregnación de NaOH.  
- Red de agua potable: se conectará la red de agua de los nuevos edificios a la red de agua potable existente actualmente. La tubería será de 50 mm en acero inoxidable.  
- Red de drenajes y vaciados: los drenajes de la operación normal de la planta y los caudales aportados por el vaciado de los diferentes equipos son conducidos al desarenador. El agua de saneamiento del edificio de control se llevará por bombeo a cabecera de planta.  
- Red de agua industrial: se establece una red de agua industrial en anillo para usos corrientes.  
- Laboratorio: se equipará el laboratorio con los elementos necesarios para la realización de los análisis para el control de la explotación de la instalación.  
El plazo de ejecución de las obras será de 22 meses, incluido tres meses de pruebas de funcionamiento. Durante la construcción de las obras, la depuradora deberá seguir en funcionamiento y vertiendo el agua residual tratada con al menos la misma calidad que actualmente. Por ello, se deberá mantener la actual balsa aireada en funcionamiento mientras se construye una de las nuevas líneas del tratamiento biológico, y una vez puesto en marcha y funcionando correctamente se procederá a los trabajos necesarios en esta balsa.  
  
Ubicación de los proyectos  
La depuradora de Villena se encuentra ubicada en el término municipal de Villena, en la parcela 9000, recinto 3, polígono 8. Se ubica en suelo no urbanizable, equipamiento, según consta en el informe del Ayuntamiento de Villena. Se plantea la construcción de las obras de reforma totalmente dentro del vallado que delimita la planta actual.  
Actualmente, el interior de la parcela se ha ajardinado con pinos (Pinus halepensis), olivos (Olea europaea), palmitos (Chamaerops sp.), tuyas (Thuja sp.), pitas (Agave americana), plumeros (Cortaderia selloana). También hay en la parcela algún ejemplar de eucalipto (Eucaliptus camaldulensis).  
Entre los espacios naturales protegidos presentes en el entorno próximo de la actuación se ha de considerar la existencia de un espacio Red Natura 2000, el lugar de interés comunitario Salero y Cabecicos de Villena (ES5212007). Se trata de un área mixta que comprende, por una parte, una laguna interior caracterizada por el carácter salino de sus aguas, carácter que se deriva de la presencia de afloramientos triásicos; por otra, estos mismos afloramientos configuran un relieve en lomas ?cabecicos- que albergan una interesante vegetación gipsícola. Destacables así mismo los restos de las infraestructuras asociadas al aprovechamiento de la sal. No obstante, no está prevista su afección con el proyecto.  
En cuanto a especies catalogadas, consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunitat Valenciana, la especie prioritaria fartet (Aphanius iberus) puede verse afectada, ya que se encuentra en el área del Plan de recuperación del fartet. En este caso afecta a las áreas de recuperación, que se corresponde a espacios localizados en el ambito de la distribucion original de la especie, potencialmente adecuados a sus requerimientos y que precisan de una accion urgente de recuperacion del habitat, que sería aquí la cuenca alta del Vinalopó. Sin embargo, no afectaría a las áreas de conservación, que corresponden a aquellos espacios que albergan en la actualidad poblaciones naturales de la especie.  
No existe en el área de actuación ninguno de los hábitats protegidos por el artículo 19 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación.  
En la proximidad del área de actuación se encuentra la microrreserva Cabecicos de Villena.  
También próxima se encuentra la reserva de fauna Laguna del Cabezo Redondo, reserva que alberga poblaciones de fartet (Aphanius iberus) con actuaciones que se enmarcaran dentro del Plan de recuperacion del fartet en la Comunitat Valenciana. No se prevén afecciones puesto que no le afectan estos vertidos.  
Pese a que la ubicación de la EDAR se encuentra próxima a los espacios con valor ambiental mencionados, este proyecto no va a afectar directamente a ninguno de ellos, y puesto que se mejorarán las condiciones de vertido de la EDAR, la repercusión en las características del medio receptor y, en consecuencia, sobre la fauna y la flora, serán previsiblemente favorables. En concreto, en la acequia del Rey hay una buena población de fartet que incluso va en aumento, colonizando nuevas áreas aguas abajo. Es una especie eurihalina, por lo que no es de esperar daños por aumento de caudal de agua dulce.  
Características del potencial impacto.  
El documento ambiental identifica como impactos moderados los siguientes:  
- El incremento del ruido durante la fase de construcción.  
- La contaminación de suelos durante la fase de construcción.  
Y como beneficiosos:  
- La mejora del nivel y calidad de vida durante la fase de construcción, la demanda de mano de obra e inducción de las actividades económicas.  
- La disminución de emisión de olores durante la fase de explotación.  
- La calidad de las aguas durante la fase de explotación.  
- La vegetación de ribera asociada al punto de vertido durante la fase de explotación.  
- La mejora de hábitat faunísticos durante la fase de explotación.  
- La mejora del nivel y calidad de vida durante la fase de explotación.  
Para reducir el incremento del ruido durante la fase de construcción se propone:  
- Perfecta puesta a punto y mantenimiento de la maquinaria de la obra.  
- Limitación de la velocidad de los camiones, evitando las aceleraciones y frenadas fuertes.  
- Cumplimiento del Real decreto 524/2006, de 28 de abril, por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre.  
- La realización de las obras se deberá de llevarse a cabo estrictamente en el periodo diurno (8 a.m. - 22 p.m.).  
- En caso de superar significativamente los 65 dB (A) en las viviendas más próximas, se adoptarán medidas adicionales de corrección, como la instalación temporal de pantallas acústicas portátiles, en los lugares precisos.  
Para reducir la contaminación de suelos durante la fase de construcción está previsto:  
- Señalización de las zonas específicas para el paso de la maquinaria.  
- Mantenimiento de la maquinaria en lugares creados a tal efecto.  
- Restauración de las zonas degradadas como consecuencia de las obras, mediante:  
Laboreo mecánico de zonas compactadas.  
Ajardinamiento de los terrenos que no tengan un uso urbano: Siembra, hidrosiembra, o incluso plantaciones arbóreas o arbustivas.  
- Mantenimiento y recuperación de la tierra vegetal:  
Minimización de los movimientos de tierras a realizar.  
Acopio de los primeros 10-20 cm de tierra vegetal en las excavaciones a realizar en montones de altura no superior a 1,50 m.  
Utilización posterior de esta en revegetaciones o zonas compactadas/erosionadas.  
Reducción al mínimo del tiempo de almacenamiento de la tierra vegetal, abordando su extendido para la restauración, de forma progresiva y secuencial a medida que se rematen las superficies.  
Realizar el acopio de forma que no implique pérdida de las propiedades que facilitan los procesos de colonización vegetal en la restauración, por lo que se dispondrán labores de siembra, abonado y riego de la tierra si esta ha de permanecer más de 6 meses acopiada.  
En función del grado de compactación observado en los montones, deberán realizarse remociones del material para conseguir una buena aireación (periodicidad aproximada de 15 días).  
En un desarrollo normal del año climático, solo deberá considerarse la realización de riegos durante el período estival. En caso de períodos anormales de sequía, se ampliará la realización de riegos a otros períodos.  
- Segregración, almacenamiento y gestión adecuada de los residuos generados en la obra (restos de áridos, vegetación, [?]) y recuperación de subproductos.  
- Realización una correcta retirada y gestión de las tierras afectadas por vertidos accidentales de aceites, gasoil, etc.  
No se detallan en qué zonas se realizarán las actividades de mantenimiento de maquinaria, información que deberá detallarse, a escala 1:2000, en el informe previo al comienzo de las obras que forma parte del programa de vigilancia ambiental.  
Otras medidas destacables que contiene el documento ambiental son:  
- Durante la fase de construcción es necesario disponer de un sistema que garantice la adecuada gestión los residuos y desechos, tanto líquidos como sólidos, generados como consecuencia de las obras, con el fin de evitar la contaminación de los suelos y de las aguas superficiales y/o subterráneas. Los residuos que pueden aparecer en zona de obra pueden ser de tres tipos:  
Residuos peligrosos  
Residuos de la construcción y la demolición. Para su correcta gestión en el proyecto se incluye un estudio de acuerdo con el Real decreto 105/2008, por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición. No obstante, si el material extraído puede clasificarse como residuos no peligrosos consistentes en suelos no contaminados excavados y otros materiales naturales excavados procedentes de obras de construcción o demolición, tales como tierras, arcillas, limos, arenas, gravas o piedras, incluidas en el código LER (Lista Europea de Residuos) 17 05 04, le será de aplicación la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
Residuos asimilables a urbanos.  
- Se delimitará sobre el terreno un espacio destinado a la separación de los diferentes residuos encontrados (punto limpio), de forma que cada tipo de residuo sea retirado convenientemente, previo a su retirada por el gestor.  
- Se evitará la formación de polvo durante la evacuación de los escombros regándolos ligeramente.  
- Se evitarán las actividades generadoras de polvo en situaciones de fuerte viento.  
- Se limitará la velocidad de los vehículos en la zona de obras (20 km/hora).  
- Actualmente la parcela de la EDAR de Villena dispone de diversas zonas verdes junto a las instalaciones y los viales interiores. Tras la finalización de las obras estas áreas desaparecen y son otras las zonas susceptibles de ser revegetadas que aparecen, en concreto:  
  
Zonas llanas: alrededor del espesador de fangos, deshidratación, sala de soplantes y bombeo de vaciados y alrededor del parking.  
Taludes: alrededor del reactor biológico, entre el reactor biológico y el tanque de tormentas y en el talud situado detrás del nuevo decantador secundario.  
Se procederá a la revegetación mediante los siguientes criterios:  
- Baja densidad de plantaciones, de forma que se establezcan aéreas amplias.  
- Utilización de especies vegetales autóctonas que requieren un bajo mantenimiento.  
- Tratamientos diferenciados para taludes, con plantas tapizantes, y zonas llanas, con plantas de árboles y arbustos.  
En el apartado inicial de elección de especies se menciona Cortaderia selloana (plumero o hierba de la pampa), aunque posteriormente parece que no se utiliza. Se trata de una especie exótica invasora incluida en el anexo II del Decreto 213/2009, de 20 de noviembre, de control de especies exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana. Se considera que su uso debe descartarse, habiendo además terrenos forestales colindantes. Igualmente se menciona otra especie exótica invasora, aunque luego no se utiliza: Aptenia cordiflora, que por el mismo motivo se considera que no debe utilizarse.  
El hecho de que se trate de terrenos arcillosos, margosos y yesosos y de un ajardinamiento en recinto cerrado, permite una serie de recomendaciones:  
- Respecto al uso como tapizantes de los taludes de diferentes especies del género Sedum, aunque se utilizan principalmente especies autóctonas se considera que el empleo de otras especies será más útil para conseguir una más rápida cobertura del terreno y para evitar la erosión de los taludes por su sistema radicular. Se recomienda el uso de una mezcla comercial de gramíneas y leguminosas adaptadas a las condiciones ecológicas de la zona de cierta aridez. Se pueden complementar mezclándolas con semillas de algunas especies propias de la zona y que pueden tolerar suelos arcillosos con yesos y sales:  
Albardín (Lygeum spartium).  
Albaida (Anthyllis cytisoides).  
Romero (Rosmarinus officinalis).  
- Se desaconseja el uso de Quercus ilex por la aridez de la zona y el del pino piñonero (Pinus pinea) por el tipo de suelo (prefiere suelos arenosos). Se recomienda el uso de pino carrasco (Pinus halepensis).  
- Como arbórea o arbustiva de porte alto se recomiendan los tarays (Tamarix sp.) propios de la zona.  
- El empleo de palmito (Chamaerops humilis) y lentisco (Pistacia lentiscus) se desaconseja al tratarse de especies más térmicas. Como arbustivas de mayor porte se recomienda:  
Albardín (Lygeum spartium).  
Albaida (Anthyllis cytisoides).  
Romero (Rosmarinus officinalis).  
Salado blanco (Atriplex halimus).  
Enebro de miera (Juniperus oxycedrus).  
Sabina mora (Juniperus phoenicea).  
Adelfa (Nerium oleander).  
Espino negro (Rhamnus lycioides).  
El documento ambiental incluye un programa de vigilancia ambiental, cuyo objetivo es establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el mismo. En el documento se establece que el cumplimiento, control y seguimiento de las medidas son responsabilidad del órgano promotor, la EPSAR, que nombrará a una dirección ambiental de obras, y que, a su vez, el contratista nombrará una persona responsable (responsable técnico de medio ambiente) de la realización de las medidas correctoras, en las condiciones de ejecución, medición y abono previstas en el pliego de prescripciones técnicas del proyecto, y de proporcionar a EPSAR la información y los medios necesarios para el correcto cumplimiento del PVA.  
La ejecución de este programa se llevará a cabo en dos fases:  
- Programa de vigilancia durante las obras:  
1. Control de riegos y cubrimiento de los vehículos de transporte.  
2. Control de los niveles acústicos de la maquinaria.  
3. Control de operaciones ruidosas.  
4. Vigilancia de la retirada y acopio de la tierra vegetal.  
5. Control de la gestión de residuos.  
6. Control de la calidad de las aguas superficiales y subterráneas.  
7. Control de la ocupación de suelos.  
8. Control de las protecciones de arbolado.  
9. Control de la extensión de tierra vegetal.  
10. Control de las plantaciones.  
11. Control de protección de los valores arqueológicos.  
12. Desmantelamiento de instalaciones auxiliares y limpieza de obra.  
- Programa de vigilancia durante el funcionamiento.  
1. Control de las medidas de desodorización.  
2. Control de los niveles acústicos de la depuradora.  
3. Vigilancia de la gestión de residuos.  
4. Control de la calidad del efluente.  
Toda la información obtenida durante el plan de seguimiento se recogerá en informes periódicos, durante la fase de obras y los seis primeros meses de la fase de explotación. Visto el tipo de instalación se considera insuficiente el plazo de seis meses que se prevé el seguimiento de la fase de explotación, por lo que este plazo deberá aumentarse como mínimo a dos años, sin perjuicio del seguimiento que el órgano sustantivo otorgue en el régimen de intervención administrativa ambiental.  
Los informes que contiene el PVA pueden diferenciarse en:  
- Informe previo al comienzo de las obras.  
- Informes mensuales durante la ejecución de las obras.  
- Informes mensuales durante la explotación de las obras.  
- Informe final del programa de vigilancia ambiental.  
- Informes especiales ante cualquier situación especial que pueda suponer riesgo de deterioro de cualquier factor ambiental. En concreto ante:  
Accidentes producidos en fase de construcción que puedan tener consecuencias ambientales negativas.  
Accidentes producidos en fase de explotación que puedan tener consecuencias ambientales negativas.  
Deterioro funcional manifiesto de las instalaciones e incumplimiento de los objetivos planteados en el proyecto.  
Aparición de fenómenos naturales extraordinarios (lluvias torrenciales, fenómenos sísmicos, incendios, etc.), que representen deterioro funcional de instalaciones y actuaciones proyectadas, pudiendo generar riesgos ambientales y sobre la población.  
- Informes extraordinarios como consecuencia de la aparición de una situación inesperada o cuando así lo determine el director ambiental. En concreto:  
Si tras la realización de ensayos de ruido hubiese niveles por encima de lo legal.  
Si se produjese una afección a una comunidad o especie amenazada, tanto de flora como de fauna.  
Si se detectase algún yacimiento o elemento de interés.  
  
Conclusión  
Considerando las características del proyecto y su ubicación, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
- Si el material extraído puede clasificarse como residuos no peligrosos consistentes en suelos no contaminados excavados y otros materiales naturales excavados procedentes de obras de construcción o demolición, tales como tierras, arcillas, limos, arenas, gravas o piedras, incluidas en el código LER (Lista Europea de Residuos) 17 05 04, le será de aplicación la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
- Debe descartarse el uso de las especies exóticas invasoras inicialmente propuestas: Cortaderia selloana (plumero o hierba de la pampa) y Aptenia cordiflora, y en general de cualquier otra especie que figure como tal en el anexo del Decreto 213/2009, de 20 de noviembre, del Consell, por el que se aprueban medidas para el control de especies exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana.  
- Se recomienda el uso de una mezcla comercial de gramíneas y leguminosas adaptadas a las condiciones ecológicas de la zona de cierta aridez. Se pueden complementar mezclándolas con semillas de algunas especies propias de la zona y que pueden tolerar suelos arcillosos con yesos y sales:  
Albardín (Lygeum spartium).  
Albaida (Anthyllis cytisoides).  
Romero (Rosmarinus officinalis).  
- Se recomienda el uso de pino carrasco (Pinus halepensis).  
- Como arbórea o arbustiva de porte alto se recomiendan los tarays (Tamarix sp.) propios de la zona.  
- Como arbustivas de mayor porte se recomienda:  
Albardín (Lygeum spartium).  
Albaida (Anthyllis cytisoides).  
Romero (Rosmarinus officinalis).  
Salado blanco (Atriplex halimus).  
Enebro de miera (Juniperus oxycedrus).  
Sabina mora (Juniperus phoenicea).  
Adelfa (Nerium oleander).  
Espino negro (Rhamnus lycioides).  
- El plazo de seguimiento de la fase de explotación deberá ampliarse al menos hasta los dos años.  
- Las zonas en las que se realizarán las actividades de mantenimiento de maquinaria deberán detallarse, a escala 1:2000, en el informe previo al comienzo de las obras que forma parte del programa de vigilancia ambiental.  
Por tanto, no es necesario tramitar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria, sin perjuicio del cumplimiento de la normativa y la legislación ambiental y sectorial aplicable.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambiental simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.2.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2.ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia sobre evaluación ambiental de planes y programas y de proyectos.  
  
Informe de impacto ambiental  
  
Primero  
Se considera que el proyecto de construcción de las obras de reforma de la EDAR de Villena y tratamiento terciario» no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 y 47 y los criterios establecidos en el anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y que no es necesario realizar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinario, siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
- Si el material extraído puede clasificarse como residuos no peligrosos consistentes en suelos no contaminados excavados y otros materiales naturales excavados procedentes de obras de construcción o demolición, tales como tierras, arcillas, limos, arenas, gravas o piedras, incluidas en el código LER (lista europea de residuos) 17 05 04, le será de aplicación la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
- Debe descartarse el uso de las especies exóticas invasoras inicialmente propuestas: Cortaderia selloana (plumero o hierba de la pampa) y Aptenia cordiflora.  
- Se recomienda el uso de una mezcla comercial de gramíneas y leguminosas adaptadas a las condiciones ecológicas de la zona de cierta aridez. Se pueden complementar mezclándolas con semillas de algunas especies propias de la zona y que pueden tolerar suelos arcillosos con yesos y sales:  
Albardín (Lygeum spartium).  
Albaida (Anthyllis cytisoides).  
Romero (Rosmarinus officinalis).  
- Se recomienda el uso de pino carrasco (Pinus halepensis).  
- Como arbórea o arbustiva de porte alto se recomiendan los tarays (Tamarix sp.) propios de la zona.  
- Como arbustivas de mayor porte se recomienda:  
Albardín (Lygeum spartium).  
Albaida (Anthyllis cytisoides).  
Romero (Rosmarinus officinalis).  
Salado blanco (Atriplex halimus).  
Enebro de miera (Juniperus oxycedrus).  
Sabina mora (Juniperus phoenicea).  
Adelfa (Nerium oleander).  
Espino negro (Rhamnus lycioides).  
- El plazo de seguimiento de la fase de explotación deberá aumentarse a dos años.  
- Las zonas en las que se realizarán las actividades de mantenimiento de maquinaria deberán detallarse, a escala 1:2000, en el informe previo al comienzo de las obras que forma parte del programa de vigilancia ambiental.  
  
Segundo  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana debiendo entenderse que ello no exime al promotor de la obtención de las autorizaciones que resulten legalmente exigibles así como del cumplimiento de todos los preceptos legales que resulten de aplicación.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Quinto  
De acuerdo con el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el órgano sustantivo, en el plazo de 15 días desde que adopte la decisión de autorizar o denegar el proyecto, remitirá al diario oficial correspondiente, para su publicación, un extracto del contenido de dicha decisión. Asimismo publicará en su sede electrónica la decisión sobre la autorización o denegación del proyecto y una referencia al diario oficial correspondiente en el que se publicó el informe de impacto ambiental.  
  
València, 3 de diciembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML