Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3490, del 07-05-1999 (1999/4268)

DECRET 70/1999, de 4 de maig , del Govern Valencià, pel qual s’aprova el Pla d’Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/1999/05/04/70/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3490

Data del DOGV
:   07-05-1999

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1999/4268

CVE


Data del document
:   04-05-1999

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Pego](javascript:void(0))
    * [Oliva](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [zona humida](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRET 70/1999, de 4 de maig , del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva. [1999/X4268]
  
La Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, ha configurat, com a instrument fonamental per a un adequat planejament dels recursos naturals, els denominats plans d'ordenació dels recursos naturals (PORN), i estableix en els articles 32 i següents el seu concepte, àmbit, contingut, efectes i tramitació.
  
En compliment d'allò que s'ha establit en l'esmentada normativa, s'ha procedit a l'elaboració del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.
  
Iniciat el procediment d'elaboració i d'aprovació del PORN per Ordre de 6 de maig de 1996, de la Conselleria de Medi Ambient, s'ha finalitzat la tramitació del mateix segons allò que s'ha establit en l'article 36 de l'esmentada llei.
  
La valoració global del conjunt d'al·legacions presentades condueixen entre altres a dues conclusions; per un costat la petició d'ampliar la superfície pública de l'espai natural, i per un altre augmentar la superfície dels cultius. Pel tant s'ha optat per mantenir l'oferta de compra de terrenys en la zona humida., i modificar la zonificació prevista ampliant la superfície de cultius d'arrossar compatibles amb la conservació de la zona humida.
  
Tal com estableix l'article 36.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el PORN s'ha sotmés a consulta del Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient.
  
Per aquesta raó, a proposta del conseller de Medi Ambient i després de la deliberació prèvia del Govern Valencià, en la reunió del dia 4 de maig de 1999,
  
DECRETE
  
Article únic
  
En compliment del que disposen l'article 32 i següents de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i d'acord amb la disposició addicional tercera, s'aprova definitivament el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, el text del qual s'inclou com a annex a aquest decret.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
Es faculta el conseller de Medi Ambient, en l'àmbit de les seues atribucions, perquè dicte les disposicions i adopte les mesures necessàries per al compliment del que disposat aquest decret.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 4 de maig de 1999
  
El president de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller De medi Ambient,
  
JOSÉ MANUEL CASTELLÁ ALMIÑANA
  
Annex
  
1. Naturalesa del Pla
  
Aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Marjal de Pego-Oliva es redacta a l'empara de l'article 4 de la Llei 4/1989, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, i del que disposen els articles 30 i 31 i la disposició addicional tercera de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
2. Finalitat
  
1. Aquest pla té per finalitat l'ordenació dels recursos naturals de la Marjal de Pego-Oliva.
  
2. Els objectius genèrics d'aquest pla són els assenyalats en l'article 32.2 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
3. El contingut que haurà d'adaptar-se aquest pla és el previst en l'article 34 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
3. Àmbit
  
L'àmbit d'aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva s'estén a la totalitat dels terrenys compresos al Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, tal com apareix delimitat, en l'annex I de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana.
  
4. Efectes
  
1. D'acord amb el que disposa l'article 5.2 de la Llei 4/1989, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i la Fauna Silvestres, el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals serà obligatori i executiu en les matèries regulades per aquesta llei, i les seues disposicions constitueixen un límit per a qualssevol altres instruments d'ordenació territorial o física, les determinacions de les quals no podran alterar o modificar aquestes disposicions.
  
2. D'acord amb el que disposa l'article 35 de la Llei 11/1994, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits, El Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals serà obligatori i executiu en allò que afecte la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, i prevaldrà sobre qualssevol altres instruments d'ordenació territorial o física.
  
3. El planejament urbanístic i territorial que s'aprove amb posterioritat a l'entrada en vigor d'aquest pla d'ordenació dels recursos naturals s'haurà d'adaptar a les determinacions protectores que s'hi contenen.
  
4. Així mateix, tindrà caràcter indicatiu respecte de qualssevol altres actuacions, plans o programes sectorials i les seues determinacions s'aplicaran de manera subsidiària, sense perjudici de la prevalència d'aquest pla en les matèries regulades per la Llei 4/1989.
  
5. El pla inclou directrius i criteris per a l'elaboració i l'execució dels plans rectors d'ús i gestió i la resta d'instruments que regulen l'ús públic de l'espai, la utilització dels recursos, la investigació, etc. i assenyala, si escau, les activitats que s'han de regular necessàriament i els objectius concrets que han de recollir-se en aquests instruments.
  
6. El pla d'ordenació dels recursos naturals ve a concretar les activitats, les obres, i les instal·lacions que s'han de sotmetre al règim d'avaluació d'impacte ambiental, i s'hi poden incloure activitats per a les quals la legislació corresponent no preveu aquest requisit; aquesta exigència s'haurà d'incloure sempre que es preveja l'emissió d'un informe per part de l'òrgan ambiental.
  
7. Per a la realització d'obres, usos o activitats de qualsevol tipus que, d'acord amb les normes d'aquest pla, requerisquen l'informe de la Conselleria de Medi Ambient o de qualsevol altre organisme, s'entendrà que aquest informe ha de ser favorable per a la realització, i aquest requisit serà imprescindible per a l'obtenció de la corresponent llicència o autorització.
  
5. Tramitació, vigència i revisió
  
El pla, una vegada tramitat d'acord amb el que disposen l'article 36 i la disposició addicional tercera de la Llei 11/1994, s'aprova mitjançant un decret del Govern Valencià.
  
2. Les determinacions del pla d'ordenació dels recursos naturals entraran en vigor l'endemà de la publicació de l'aprovació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i seguiran vigents fins tant no es revise el pla, per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació, a proposta de la Conselleria de Medi Ambient.
  
3. No es considerarà revisió del PORN l'alteració dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga produir el plantejament urbanístic que s'aprove amb posterioritat, sempre que aquesta alteració comporte un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.
  
4. La revisió o modificació de les determinacions del PORN podran fer-se en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'han seguit per aprovar-lo.
  
6. Interpretació
  
1.En la interpretació d'aquest pla d'ordenació dels recursos naturals s'haurà d'atenir al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en el qual es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
  
2. En el cas de conflicte amb les normes de protecció i els documents gràfics del pla prevaldran les primeres, llevat quan la interpretació derivada dels plans estiga recolzada també per la memòria de tal manera que s'faça palesa l'existència d'alguna errada material en les normes.
  
3. En l'aplicació d'aquest pla d'ordenació dels recursos naturals prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del PORN.
  
4. En qualsevol actuació no prevista en aquest PORN serà preceptiu l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient, sense perjudici de les competències sectorials que puguen haver-hi.
  
7. Objectius, usos i activitats
  
L'assignació d'usos constitueix una fase clau en tota l'ordenació territorial. D'una manera genèrica es pot dir que el seu objectiu fonamental és aprofitar al màxim la capacitat del territori minimitzant al mateix temps els impactes produïts sobre el medi. Aquest objectiu restringeix en gran mesura les possibilitats d'assignació, però, en las majoria dels casos no evita l'absència d'una solució única. Davant la falta d'aquest òptim absolut, s'ha de recórrer a analitzar els avantatges i els inconvenients de diferents alternatives de planificació que, des de distints punts de vista, tracten de cobrir els objectius generals de l'estudi.
  
L'ordenació del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva s'adapta bastant bé a la problemàtica plantejada. D'acord amb la finalitat assenyalada per a un parc natural, l'ordenació ha de tractar d'optimar simultàniament dos objectius que, en ocasions, poden resultar contraposats: la conservació dels recursos naturals i la potenciació social i econòmica basada en la utilització d'aquests.
  
Atés que no hi ha una solució única capaç d'optimar aquests dos objectius a la vegada, s'ha optat per estudiar tres alternatives que, a més de considerar els objectius de la declaració del parc, incorporen distints criteris de decisió per a resoldre l'assignació d'usos:
  
- En la primera alternativa plantejada (denominada alternativa 1) l'assignació es fa preferentment atenent la capacitat del territori per al desenvolupament de les activitats productives actualment existents; aquesta alternativa dóna per tant una determinada prioritat a l'objectiu de potenciació social i econòmica però limita els possibles usos productius als actuals.
  
- La segona alternativa (denominada alternativa 2) és molt semblant a la primera, però amplia les possibilitats d'usos agrícoles i ramaders en preveure diverses opcions de millora i gestió dins d'aquests.
  
- En la tercera alternativa (denominada de mínim impacte), l'assignació es realitza principalment en funció del valor per a la conservació dels recursos del medi i dels impactes que sobre aquest produirien les distintes activitats; és, per tant, l'alternativa més conservacionista.
  
Les possibles divergències entre les assignacions d'usos resultants d'aplicar cada una d'aquestes tres alternatives es veu molt limitada en la pràctica per l'exigència que, com s'ha comentat, tenen totes aquestes, pel fet d'haver de complir els objectius bàsics de la declaració de parc natural.
  
Per a complir aquests objectius s'ha considerat necessari adoptar entre altres els següents criteris d'assignació d'usos en qualsevol de les alternatives plantejades:
  
- Conservar totes les zones que requerisquen, segons la valoració realitzada, un alt nivell de protecció.
  
- No assignar un ús si aquest produeix un impacte alt en la zona.
  
- No assignar un ús si la zona té baixa capacitat perquè aquest es porte terme.
  
- Manteniment d'activitats del sector primari sempre i quan no afecten de manera negativa els propòsits de conservació i protecció de la naturalesa.
  
- Limitació a les concessions de noves explotacions agrícoles o ramaderes.
  
- Exclusió total per a qualsevol tipus d'obres la finalitat de les quals siga la d'urbanitzar dins dels límits del parc natural.
  
A continuació es defineixen les activitats considerades en les distintes alternatives i es detallen els criteris emprats per a realitzar l'assignació d'usos en cadascuna d'aquestes.
  
Finalment, es comenten breument els resultats obtinguts.
  
L'elecció de possibles activitats que s'hi poden desenvolupar ve determinada per la capacitat del medi per a sustentar-les i per les circumstàncies d'índole tècnica, socioeconòmica i fins i tot política.
  
El coneixement de la zona, reflectit en els inventaris i en la cartografia de cada element, i de la seua història, ha portat a triar una sèrie d'activitats potencials que s'estimen concordes amb les característiques del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva: conservació, restauració-protecció, agrícola, ramadera i recreativa.
  
· Conservació
  
Es justifica aquesta activitat per la necessitat de preservar aquelles àrees de valor ecològic més alt, en qualsevol àmbit geogràfic que es considere.
  
També s'inclouen aquelles zones que en l'actualitat no posseeixen uns valors naturalístics destacables, però que sota determinats tractaments podrien adquirir-los en un termini de temps raonable.
  
Es consideren, per tant, dues activitats dins del grup conservació: conservació pròpiament dita i recuperació.
  
a) Conservació: activitat amb què es pretén el manteniment dels ecosistemes actuals, en la seua integritat biòtica i abiòtica, a fi de salvaguardar-ne els aspectes naturalístics.
  
b) Recuperació: es tracta de rehabilitar per a la conservació en sentit estricte, o simplement de millorar, zones amb determinat valor potencial que en l'actualitat no presenten gran capacitat per a l'ús. Aquesta insuficiència pot originar-se en circumstàncies molt variades: ús actual no adequat, presència de pedreres abandonades, espècies vegetals invasores, degradació per motius diversos, etc.
  
Les actuacions pròpies d'aquesta activitat seran les necessàries per a combatre aquestes causes: canvis d'ús, recuperació de pedreres, tractaments culturals, etc.
  
· Restauració/protecció
  
· Restauració agrícola-ramadera
  
Es tracta de millorar o mantenir la capacitat d'acolliment de l'ús realitzat en un lloc concret, ja siga agrícola, ramader o qualsevol altre, com també l'adopció de les necessàries en cada cas per a defensar el medi natural dels impactes a què es troba sotmés, i evitar els riscos potencials que l'amenacen, com ara estassades de pastius, canvis en els sistemes de gestió d'usos del sòl i fins i tot d'aquests usos, tasques de conservació del sòl, etc.
  
· Agricultura i protecció
  
L'activitat agrícola al parc ha d'anar dirigida a la correcció i prevenció de l'erosió o de qualsevol altre risc potencial. En general, les accions implicades en aquest tipus d'actuacions són la preparació del terreny, la plantació, etc.
  
· Agricultura
  
El principal objectiu de les explotacions agrícoles ha de ser l'obtenció de la màxima rendibilitat econòmica sense infringir els principis de les bones pràctiques agrícoles i de respecte al medi ambient.
  
· Pastius
  
Activitat referida a l'aprofitament de la ramaderia en forma extensiva amb la creació d'una infraestructura mínima de servei i manteniment.
  
· Esbarjo
  
Activitats d'esplai que no requereixen una estructura estable important. S'inclouen accions de preparació de terreny, infraestructura informativa, etc. als llocs d'esbarjo concentrat i construcció de rutes de distintes dificultats, dotades d'elements interpretatius de la naturalesa en l'esbarjo extensiu.
  
Alternativa 1
  
- Assignar a «conservació» les zones pertanyents als nivells de protecció «molt alt» i «alt».
  
- Assignar a «restauració-protecció» les zones en què cap activitat tinga capacitat major a «baixa» o si per a qualsevol activitat l'impacte és major o igual a «alt».
  
- Assignar a l'activitat «esbarjo» les zones que representen capacitat per a l'esbarjo major o igual a la classe «alta» i l'impacte de la qual siga menor o igual a la classe «baixa».
  
- Mantenir les explotacions agrícoles actuals amb impacte menor o igual a la classe «mitjà» i sempre que la seua capacitat no siga «baixa» o «molt baixa». Així mateix, es crearan nous cultius a les zones en què l'impacte que es produïsca amb això siga menor o igual a la classe «mitjà» i es complisquen les esmentades condicions de capacitat.
  
- Assignar a cada zona, l'ús per al qual es pretén major capacitat, sempre i quan aquesta no siga «baixa» o «molt baixa» i l'impacte no siga «alt» ni «molt alt». A igual capacitat es prendrà l'activitat d'impacte mínim (sense considerar l'activitat «conservació»). Si persisteix la igualtat es preferirà l'activitat ramadera sobre l'agrícola.
  
- S'assignaran a «recuperació» les zones amb nivell de protecció mitjana, com també els llocs que per a aquest ús tinguen major capacitat que per a agricultura o ramaderia.
  
Alternativa 2
  
- Assignar a l'ús «conservació» les zones pertanyents als nivells de protecció «molt alt».
  
- Assignar a l'ús «restauració-protecció» les zones en què cap activitat presente capacitat superior a la classe «baixa».
  
- Assignar a l'activitat «recreació» les zones que presenten capacitat per a aquest ús major o igual a la classe «alta» i l'impacte de la qual siga menor o igual a la classe «baixa», sempre i quan no pertanga a un nivell de protecció «alt», cas en el qual s'assignarà la zona a «conservació».
  
- Mantenir els cultius actuals l'impacte dels quals siga de classe «mitjà» i «baix», sempre que la seua capacitat no siga «baixa» o «molt baixa».
  
- Assignar a l'ús «agrícola-protecció» les zones amb capacitat per a la repoblació igual o major a la classe «mitjana».
  
- Assignar a l'ús «ramaderia» les zones amb capacitat per a aquesta activitat igual o major a la classe «alta» sempre i quan el seu impacte no siga «alt» o «molt alt».
  
- Assignar a l'activitat «restauració-ramadera» les zones que representen capacitat per a ramaderia igual a la classe «mitjana» i produïsquen un impacte igual o menor que la classe «mitjà».
  
La resta del territori compleix les següents condicions:
  
Nivell de protecció: mitjà
  
Capacitat ramaderia: molt baixa o baixa
  
Capacitat agrícola: molt baixa o baixa
  
L'ús a què es destina és «restauració-protecció».
  
Alternativa »mínim impacte«
  
- Assignar a l'ús «conservació» les zones pertanyents al nivell de protecció «alt» i «molt alt».
  
- Assignar a l'ús «recuperació» les zones pertanyents al nivell de protecció «mitjà».
  
- Assignar a l'ús «restauració-protecció» les zones en què cap activitat presente capacitat superior a la classe «baixa» o que malgrat tenir capacitat alta l'impacte produït siga «molt alt».
  
- Assignar a l'activitat «esbarjo» les zones amb capacitat per a l'esbarjo major o igual a la classe «alta» sempre i quan l'impacte produït siga «mínim».
  
- Mantenir l'ús «agrícola» en aquelles zones en què l'impacte produït siga de la classe «mínim» i tinga una capacitat igual o superior a la classe «mitjana».
  
També s'assignen a l'activitat «agrícola» aquelles zones en què aquesta activitat produïsca un impacte menor o igual a la classe «mitjana» i tinguen una capacitat igual o superior a la classe «mitjana».
  
- En cada zona de les restants s'assignarà l'ús que presente mínim impacte entre ramaderia i agricultura, sempre i quan aquest no siga «alt» o «molt alt», la capacitat per a la ramaderia siga «alta» o «molt alta» i la capacitat per a l'agricultura no siga «baixa» o «molt baixa».
  
Si hi ha actuacions amb impacte mínim, s'assignarà l'ús de major capacitat i si persisteix la igualtat es donarà prioritat als pastius sobre les tasques agrícoles.
  
Si l'ús que comporta l'impacte mínim és la ramaderia i la capacitat d'aquesta activitat és de classe «mitjana» s'assignarà a l'ús «restauració agrícola-ramadera».
  
· Esbarjo
  
Les alternatives 1 i 2 constitueixen variants adaptades a les condicions particulars dels llocs aptes per a l'esbarjo dins de l'àrea.
  
Segons aquestes alternatives és possible crear zones d'esbarjo i gaudi públic. Es localitzaran en les àrees més externes del parc, on les activitats d'oci no afecten massa els ecosistemes de la marjal.
  
Zona 1: Muntanyeta Verda
  
Aquest tossal, que posseeix una cota màxima de 50 metres, domina la marjal pel costat nord-oest i constitueix una zona propícia per a esdevenir centre de acolliment principal per a la recepció dels visitants que hagen de recórrer el parc natural.
  
En aquesta àrea se situarà un centre de la naturalesa la principal missió del qual serà la d'informar sobre les característiques del parc, a més a més de realitzar una tasca d'educació ambiental (cursets, xarrades, etc.). També serà el punt de partida per als possibles recorreguts que s'hagen de realitzar dins del parc perquè de la Muntanyeta Verda han de començar les pistes i els camins que el recórreguen.
  
A causa de la posició elevada respecte a la planura de la marjal, aquest enclavament de la Muntanyeta Verda podrà convertir-se en un magnífic observatori de tota la part oest i nord del parc per a la qual cosa caldrà condicionar una zona amb aquest fi.
  
No cal oblidar que, en cas d'una afluència de visitants excessivament elevada, hauran de restringir-se les visites, a fi de no excedir en cap moment la capacitat de acolliment del lloc.
  
Zona 2:
  
Ha de crear-se una segona zona de recepció de visitants a l'entrada al parc (per la banda nord-est) de la carretera comarcal que enllaça la localitat de Pego amb la línia de costa. Aquesta segona àrea de recepció es justifica per la gran afluència de visitants esperada per aquesta banda del parc, considerant el gran nombre d'urbanitzacions i càmpings situats per aquesta zona, i que aportaran un gran nombre de visitants a la zona humida.
  
Pel fet de tractar-se d'una zona secundària, no necessita disposar de tots els serveis indicats anteriorment per a la zona 1. Tanmateix, haurà d'estar equipada amb una caseta informativa sobre les característiques del parc, informació sobre els recorreguts que es poden fer dins dels seus límits i sobre els ecosistemes, la fauna, la flora i altres recursos naturals que s'hi troben.
  
També haurà de disposar d'un aparcament concorde a la previsió de visitants esperada per a aquesta zona.
  
Zona 3
  
Dins del parc, i distribuïdes per tot aquest, es crearan zones informatives les quals disposaran d'indicadors i plafons informatius sobre la situació dins del parc, sendes i camins pròxims, àrees restringides al públic i àrees de lliure accés, zones d'interés ecològic, flora i fauna de cada zona concreta.
  
· Ramaderia
  
Es pretén que l'explotació ramadera a la marjal siga d'una càrrega adequada a l'ecosistema de la zona seguint unes pautes de gestió que integren aquesta activitat en l'entorn.
  
El manteniment de la ramaderia actual és possible. El mode d'explotació ramadera tradicional ha sigut l'extensiu en el qual el bestiar, boví en la majoria (700 caps aproximadament), es deixava pasturar lliurement dins d'unes parcel·les determinades.
  
Pel que fa al bestiar oví-cabrum, hi ha alguns ramats (aproximadament 15) que pasturen assíduament a les praderies de la zona est del parc. Són les terres no aptes per a cultiu les que són usades per a ramaderia i que es condicionen als nivells d'inundació estacional que sofreix la marjal.
  
Aquest manteniment de la ramaderia tradicional passa per establir unes limitacions productives per la qual cosa es fan necessàries una sèrie de millores i un compliment adequat de la càrrega de bestiar admissible.
  
La localització principal d'aquesta activitat es donaria als pastos de la zona est i centre del parc, però sempre limitant-se a respectar les zones protegides pel seu interés natural científic o didàctic. Aquest bestiar ha de respectar aquestes zones perquè la seua intrusió en aquestes causa alteracions en el medi natural pel consum de la coberta vegetal (pasturatge) nitrificació del sòl i per pertorbar el mode de vida de la fauna associada a aquest hàbitat de la marjal, sobretot si es tracta de l'època de cria. Cal indicar que el bestiar boví està present a la zona des d'abril a octubre (i és traslladat a unes altres zones durant els mesos d'hivern), i la seua influència es limita a aqueix període.
  
En l'alternativa de mínim impacte es potencia l'ampliació de zones ramaderes a les superfícies que avui ocupen els cultius (hortofructícoles i arròs) però simultanejant ambdues activitats: la d'explotació ramadera extensiva i la de cultius agrícoles adaptats al medi (cultius ecològics, producció tradicional d'arròs). Tot açò requereix ajudes econòmiques que permeten compatibilitzar ambdues activitats amb les previsions de protecció-conservació dissenyades per al Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.
  
· Agricultura
  
En l'àrea d'estudi hi ha dos grans tipus de cultius que a més a més es localitzen per separat:
  
- Els cítrics (tarongers), en totes les zones limítrofes del parc
  
- Els cultius hortofructícoles i d'arròs, distribuïts per l'interior del parc.
  
S'ha de realitzar un control de cadascun dels cultius i, a més a més, ha de donar-se una compatibilització d'aquests amb les perspectives de protecció-conservació del medi.
  
En el cas de l'agricultura dedicada a cultius hortofructícoles i arrossars es mantindran les explotacions que complisquen els requisits d'adequació a les necessitats de conservació del parc. Aquesta condició la compleixen els arrossars situats a la zona central perquè el cultiu de l'arròs s'hi fa de manera tradicional i és, precisament aquesta, la manera de cultivar sent respectuosos amb l'entorn. Hauran de desaparèixer, per tant, aquelles explotacions que causen dany a l'ecosistema de la marjal, com també les tasques agrícoles que provoquen un impacte negatiu a aquest (ús indiscriminat de compostos químics, herbicides, plaguicides...) Es prohibeixen aterraments dins del perímetre del parc natural (excepte casos excepcionals per a adequacions d'ús públic que hauran d'estar expressament autoritzats). Aquest tipus d'accions es troben englobades en l'article 52, punt 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, que classifica com infracció «aquelles activitats que comporten una recessió o degradació de zones humides, i en particular els aterraments, drenatges, explotació no autoritzada d'aqüífers o modificacions no autoritzades del règim d'aigües».
  
Per tant, s'ha d'assegurar una rendibilitat de les terres que no xoque amb la conservació de les àrees protegides de la marjal.
  
· Caça
  
Durant molt de temps, la caça ha sigut una pràctica normal a tota la marjal. S'hi localitzen dos vedats privats que engloben tota la superfície del parc, els pertanyents a les societats de caçadors d'Oliva i Pego, respectivament. Aquests vedats hauran de modificar les seues activitats d'acord amb els objectius d'aquest pla.
  
Atés que la caça constitueix un impacte negatiu sobre la fauna (tant pels individus abatuts, com pel moviment de caçadors, gossos i vehicles dins dels límits del parc) se n'haurà d'anar abandonant la pràctica a la zona d'estricta protecció de la marjal i anirà desplaçant-se a les zones limítrofes del parc en un termini de temps mitjà. Amb aquesta mesura s'aconseguirà l'establiment i la recuperació de les actuals i noves espècies que posteriorment podran ser aprofitades en activitats cinegètiques però sempre en les àrees delimitades amb aquest fi.
  
Aquest «nucli» de terres lliures de caçadors constituirà, com ja s'ha apuntat, una zona de recuperació i assentament de noves espècies que augmentaran el valor naturalístic de la marjal.
  
Els organismes i les institucions implicats són els encarregats d'impulsar aquest desplaçament de les activitats cinegètiques arribant a acords amb els vedats afectats per la mesura.
  
Mentre aquest desplaçament no siga efectiu, haurà de realitzar-se un control exhaustiu de la caça a la marjal, limitant el nombre d'espècies abatudes per vedat i caçador, com també l'afluència de caçadors a la zona i augmentant el nombre de guardes que porten a terme un control d'aquestes activitats.
  
Un altre punt relacionat amb la caça és el problema de contaminació sobre la fauna (aus principalment) i fins i tot sobre la població causada per plumbisme. La disminució progressiva de la caça a la zona central del parc permetrà minimitzar aquest problema.
  
· Pesca
  
Actualment molt limitada per l'escassa renovació d'aigües de la marjal i per l'aportació de contaminants als llits, tant orgànics com inorgànics.
  
Perquè es porte a terme aquesta activitat podran realitzar-se tasques de neteja i conservació per evitar-ne el curullament. A més a més, s'ha d'evitar el vessament de tallades i altres restes de vegetació als canals i séquies, la qual cosa causa un embossament que dificulta aquesta circulació natural.
  
D'altra banda, la qualitat de les aigües vindrà millorada per l'eliminació de vessaments contaminants gràcies a la posada en funcionament de depuradores com la de la localitat de Pego; a més a més, les indústries pròximes i altres activitats com l'assecador de polpa de taronja han de controlar i depurar els vessaments que hi realitzen. L'administració haurà de realitzar els controls oportuns que confirmen que els vessaments compleixen les normes referides a vessaments en llits.
  
Pel que fa al control de la pesca, ja hi ha indicacions per part dels mateixos pescadors de la zona per a un aprofitament racional dels recursos piscícoles en els rius Bullent i Molinell elaborades pel Club Local de Pescadors d'Oliva (Pla d'aprofitament piscícola dels rius Bullent i Molinell, 1995). Aquestes indicacions seran tingudes en compte, a més a més de les aportades per especialistes en aquesta matèria, a l'hora de prendre decisions per a aconseguir una regulació de la pesca a la marjal.
  
No es permetrà la introducció d'espècies piscícoles exòtiques als canals i cursos d'aigua de la marjal, la qual cosa provocaria un efecte perjudicial sobre la fauna piscícola autòctona, sobre tot en espècies amb un alt valor ecològic com la València hispànica.
  
· Conservació-recuperació-restauració
  
Les zones que s'assignen a conservació són pràcticament les mateixes en les tres alternatives; aquesta coincidència no és fortuïta ja que, com s'ha assenyalat, la protecció dels valors naturals excel·lents és un dels objectius fonamentals del parc i així s'ha reflectit en els criteris d'assignació d'usos de les tres alternatives.
  
Les zones que es proposa destinar a conservació es corresponen bàsicament amb les catalogades amb els nivells de protecció «alt« i «molt alt» i agrupen per tant les àrees fàcilment vulnerables d'especial interés per les característiques de la seua vegetació, fauna o paisatge. Es corresponen amb els cursos d'aigua més i millor conservats com els trams alts dels rius, séquies amb vegetació ripària en bon estat de conservació i naturalitat i, en general, la resta de zones humides (açò és aquelles àrees del parc que mantinguen una làmina d'aigua durant la major part de l'any).
  
Pel que fa a les zones en què es proposa portar a terme accions encaminades a protegir i restaurar els recursos naturals, les alternatives 1 i 2 també mostren una coincidència quasi total. Aquestes zones s'identifiquen principalment amb àrees que presenten una escassa capacitat per al desenvolupament d'usos productius (com zones de pendent acusada), i amb zones degradades, alterades per l'home, o en les quals la realització d'activitats productives ocasionaria un gran impacte (com és el cas d'algunes superfícies ocupades per pastos i que es pretenguen cultivar).
  
L'alternativa d'impacte mínim, encara que coincident amb les anteriors, resulta un poc més restrictiva per als usos productius ja que proposa la recuperació de les zones de valor de conservació mitjà. En les dues alternatives restants moltes d'aquestes zones s'assignaven a usos productius, preferentment ramaders, com a exemple estarien els pastos de la zona central del parc.
  
8. Ordenació, criteris i directrius
  
Segons assenyala la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el pla d'ordenació té per objecte assegurar la conservació dels recursos i ecosistemes naturals, promoure els usos educacionals i recreatius i potenciar el desenvolupament sostenible de les comunitats de l'àrea, dins del respecte als valors que es tracten de protegir.
  
Les propostes contingudes en el pla per a la consecució dels fins esmentats són fruit de l'anàlisi i la valoració tant del medi natural i humà del territori com dels usos potencials d'aquest, concordes amb les característiques de la zona i els objectius generals del parc. Aquestes propostes s'han estructurat en dues parts d'acord amb el seu caràcter i àmbit d'aplicació.
  
La primera part del pla agrupa les consideracions de caràcter general d'aplicació en tot el parc. Arreplega els objectius del parc, usos permesos i limitacions d'ús en aquest àmbit i assenyala les activitats a les quals cal exigir un estudi d'impacte ambiental dins d'aquest. També assenyala directrius i recomanacions generals relatives als distints sectors d'actuació i els plans necessaris per al desenvolupament d'aquestes directrius.
  
En la segona part del pla s'estableix una zonificació del territori en àrees relativament extenses a fi d'harmonitzar els objectius del parc (coneixement i gaudi dels valors naturals, protecció d'aquests i l'aprofitament de les produccions compatibles amb les finalitats que en van motivar la declaració) i garantir-ne la viabilitat de la gestió.
  
Les esmentades zones corresponen a àrees relativament homogènies pel que fa al seu valor naturalístic, grau de transformació i vocació preferent, posades de manifest en l'anàlisi de l'inventari i comparació d'alternatives d'assignació d'usos al sòl. L'establiment d'un objectiu preferent en cada zona concorde amb les seues característiques permet tant de resoldre els conflictes d'assignació d'usos entre les distintes alternatives, com regular aquests i establir directrius per a la gestió sense que es produïsquen excessos restrictius a les zones amb vocació productiva, ni excessiva permissivitat en les àrees naturals de valor excel·lent. En definitiva, la zonificació proposada del parc constitueix un instrument fonamental per a l'ordenació i la gestió del mateix.
  
En la segona part del pla d'ordenació es defineixen els límits i les característiques de cada zona, es regulen els usos que s'hi han de desenvolupar i s'assenyalen les directrius que han de guiar-ne la gestió. S'adjunta, a més a més, un pla que arreplega l'al·ludida zonificació del parc i una assignació orientativa d'usos dins d'aquest.
  
1.1.Objectius generals
  
- Assegurar la protecció del medi ambient, tant pel que fa al manteniment i la recuperació dels processos ecològics fonamentals, com a la preservació de la varietat, singularitat i bellesa dels ecosistemes naturals i del paisatge.
  
- Fomentar les activitats productives tradicionals sempre que siguen compatibles amb les finalitats que van motivar la declaració del parc natural.
  
- Promoure i facilitar la investigació científica en tots els seus aspectes, a fi de conèixer i difondre el medi natural característic de la zona i dels processos que el determinen.
  
- Canalitzar i ordenar l'afluència externa de visitants a la zona compatibles amb les finalitats que van motivar la declaració del parc natural.
  
- Conservar el patrimoni arquitectònic rural i les peculiaritats dels seus nuclis.
  
1.2. Usos permesos
  
- Els relatius a la conservació del medi ambient.
  
- Els orientats a la millora del valor de conservació de zones degradades. També actuacions tendents a l'augment dels nivells de protecció dels recursos naturals i culturals.
  
- El gaudi i la promoció del parc, salvaguardant la integritat ambiental d'aquest i en la forma i amb els límits que s'especifiquen. Així mateix, es permetran els usos relacionats amb la investigació i la interpretació de la naturalesa.
  
- L'explotació de les àrees de pastos i cultius que s'explotaven en el moment d'entrada en vigor de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, millora de les formes d'organització de la producció, sempre sotmeses als corresponents plans o projectes tècnics aprovats per l'administració.
  
- La millora de les edificacions existents mitjançant l'establiment d'accions singulars de rehabilitació arquitectònica, actuant selectivament sobre determinats nuclis o determinats enclavaments. Per a les noves construccions, s'exigiran solucions integrades en el paisatge i les formes d'assentament pròpies de la comarca.
  
- Les necessàries per a portar terme els plans sectorials, sempre sota supervisió de l'òrgan de gestió del parc.
  
- Es podrà regular l'autorització de les activitats recreatives següents:
  
\* Pesca en canals, llacs i rius
  
\* Caça d'acord amb la normativa reguladora d'ús i gestió del parc
  
\* Navegació, en llacs i canals
  
\* Circuit de bicicleta de muntanya
  
\* Circuit de passeig
  
\* Àrea recreativa després de la delimitació prèvia d'aquestes mitjançant la normativa reguladora d'ús i gestió. No s'autoritzarà l'ús del foc
  
\* Bany en zones autoritzades
  
\* Safari fotogràfic pels itineraris recomanats
  
\* Usos agrícoles. Usos agrícoles compatibles amb la conservació del medi natural a les zones que el pla de zonificació assenyala i amb l'ús indicat per a cada una d'aquestes zones
  
1.3.1. Usos prohibits
  
- Obertura de pedreres i qualsevol tipus d'activitats extractives
  
- L'encesa de foc, excepte per a aquells usos tradicionals en l'interior de les edificacions existents
  
- Qualsevol activitat o prova esportiva amb mitjans motoritzats
  
- La col·locació de ceps, llaços, trampes, lliga i escampament de verí
  
- Abandó de deixalles, enderrocs o fems en llocs que no estiguen expressament concebuts per a aquest fi
  
- L'acampada lliure
  
- La introducció d'espècies animals o vegetals exòtiques o atípiques a la zona, excepte autorització expressa de l'administració gestora del parc o en el cas d'espècies ramaderes usuals a la zona.
  
1.3.2. Limitacions d'ús
  
- L'estesa de línies elèctriques d'alta i baixa tensió, telegràfiques, etc., s'haurà d'efectuar sota terra, sota supervisió de l'òrgan de gestió del parc i en qualsevol cas sotmeses a les limitacions que s'especifiquen en cada zona.
  
- La publicitat quedarà limitada als anuncis que afecten al propi parc, exceptuant aquella que expresse situació o emplaçament de propietats privades i les dominacions d'aquestes.
  
- La caça i la pesca es regularan en el pla gestor dels recursos.
  
- El trànsit per la carretera de Pego al mar (VV1066) es realitzarà amb característiques especials en quant a límit velocitat i la senyalització de la qual haurà de ser acordada amb l'administració.
  
1.4. Directrius i recomanacions sectorials
  
· Esbarjo
  
- Senyalització d'itineraris en connexió amb les àrees d'estada. Definició conjunta de logotips, cartells, etc.
  
- Creació d'un sistema d'informació que permeta la redistribució de la pressió recreativa en les distintes àrees d'estada, quan se sobrepassen els límits de capacitat per a cada zona.
  
- Establir unes normes de l'usuari que es disposen al costat de la senyalització identificadora del parc informant sobre les restriccions d'ús i normes de comportament.
  
- Crear un centre d'informació i interpretació de la naturalesa que canalitze l'afluència d'escolars i informe sobre les característiques del parc.
  
- Preparació de documentació informativa per a la difusió del coneixement del parc.
  
- Preparar un sistema d'ús rotatiu d'àrees d'estada, durant el qual s'hauran de realitzar treballs de restauració de danys, millora i conservació.
  
- Establir punts de dipòsit de fems en les àrees d'estada, assegurant-ne la recollida i prohibir dipositar fems en qualsevol altre lloc.
  
- Conscienciar els visitants sobre la necessitat de respectar la naturalesa, per a la qual cosa se sol·licita evitar danys als arbres i les plantes com ara arrancar plantes, tallar llenya o marcar de la vegetació.
  
- Evitar les interferències dels distints tipus d'usuaris; sobretot dels visitants cap a aquells que realitzen activitats tradicionals com la ramaderia.
  
- Limitació de les activitats recreatives a les zones i durant les èpoques sensibles per a la fauna del parc.
  
- Potenciar el coneixement dels llocs i les tradicions d'interés del parc, tant els naturals com els humans.
  
· Caça i pesca
  
- Tenint en compte l'actual estat de les poblacions cinegètiques del parc i aspirant a una major compatibilització de la caça amb la resta de les activitats desenvolupades al parc, es recomana:
  
- Autoritzar la caça, limitant cada vegada més el nombre de peces abatudes per vedat i caçador mentre organismes i institucions implicats aconseguisquen acords per a desplaçar les activitats cinegètiques cap a zones limítrofes del parc en un termini mitjà de temps.
  
- Autoritzar únicament la caça des de llocs fixos, i prohibir les escopetes volants i transitar fora dels llocs amb armes desenfundades.
  
- Elaborar una normativa que reglamente l'ús d'aquests llocs, amb el fi d'evitar desviacions i aprofitaments abusius.
  
- Extremar la vigilància per part de la guarderia durant les tirades, per a assegurar el compliment de normes i restriccions.
  
· Ramaderia
  
- Delimitació dels períodes d'estada del bestiar a les disponibilitats del parc.
  
- Limitar el nombre de caps de bestiar al parc a aquells declarades pels ramaders, i no permetre l'estada incontrolada d'animals de propietaris desconeguts.
  
- Aprofitar les ajudes per a la ramaderia que amb caràcter social es concedeixen a aquestes àrees, i promoure un desenvolupament integrat de la ramaderia.
  
- Promoure el control sanitari i les tècniques de selecció i maneig del bestiar tendents a millorar la producció bruta final.
  
· Restauració vegetal
  
- Promoure la millora i la conservació de les masses autòctones (assegurar-ne la bona constitució, prosperitat i persistència)
  
- Promoure l'evolució progressiva cap a la vegetació climàtica en les àrees en què resulte aconsellable per la seua localització i la falta d'adequació per a altres usos i, en general, la restauració de les zones degradades.
  
- Velar pel bon estat fitosanitari del parc. Controlar les plagues i malalties vegetals mitjançant tractaments adequats i que no produïsquen efectes perjudicials sobre les persones o el medi ambient.
  
- Adoptar les mesures necessàries de prevenció, detecció i combat dels incendis.
  
- Prestar especial atenció a la conservació de la vegetació ripària. Assegurar que la repoblació d'aquestes zones es porte a terme amb espècies pròpies d'aquest medi.
  
- Potenciar la creació de vivers de planta autòctona
  
- En el control de plagues i malalties vegetals, utilitzar preferentment mètodes biològics; en els casos en què no siga així, caldrà l'informe i l'autorització de l'administració gestora del parc sobre la classe de productes i la forma de tractaments empleats.
  
- Controlar l'acumulació de combustibles lleugers i fàcilment inflamables (com ara restes de tallades o altres labors)
  
- Persuadir, mitjançant educació i informació a la població dels danys produïts pels incendis.
  
- Evitar les formes massa geomètriques als límits de les zones que s'han de tallar o repoblar fugint de les línies rectes en la mesura que siga possible. Cal tendir a afavorir la discontinuïtat de les línies, recolzant-se en la trama del paisatge i tenint en compte la configuració del terreny.
  
- Es desaconsellen els límits perpendiculars o paral·lels a les corbes de nivell, sobretot si s'estenen en una gran longitud. És preferible que els límits tallen les corbes de nivell amb angles compresos entre 15º i 60º i varien, quan siga possible, per a les diferents porcions d'aquests.
  
- Conservar la vegetació natural existent en l'entorn dels cursos d'aigua.
  
· Protecció del medi natural
  
- Prohibir donar mort, danyar, molestar o inquietar intencionadament els animals silvestres, incloent-ne la captura en viu i la recol·lecció d'ous o cries, com també alterar i destruir la vegetació.
  
Constitueixen excepció aquells casos en què de la seua aplicació deriven efectes perjudicials per a les espècies mateixes, la salut i seguretat de les persones, o quan els fins mateixos del parc es veren afectat; sempre i quan hi haja autorització administrativa prèvia de l'òrgan competent.
  
- Prohibir la destrucció deliberada de l'hàbitat d'espècies sensibles i d'interés especial, en particular del lloc de reproducció, hivernada, repòs, camp o alimentació i les zones d'especial protecció per a la flora i fauna silvestres.
  
- Prohibir l'execució, sense l'autorització preceptiva, d'obres, treballs, sembres o plantacions a les zones subjectes a algun tipus de delimitació en el seu ús o destinació.
  
- Prohibir l'alteració de les condicions de l'espai natural mitjançant rompuda, tallada, arrancada o altres accions, com també la utilització de productes químics, substàncies biològiques o vessaments que alteren les condicions de habitabilitat dels mateixos.
  
- Procurar evitar la desaparició de les espècies autòctones presents al parc.
  
- Evitar la introducció i la propagació de espècies autòctones, excepte quan se tracte d'espècies ramaderes o vegetals autoritzades.
  
- Controlar les poblacions de les espècies a fi de corregir els possibles desequilibris.
  
- Realitzar catàlegs de la flora i fauna del parc i classificar les espècies existents la protecció de les quals exigisca mesures específiques de acord amb les categories establides en la Llei 4/1989, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres; seguir les indicacions fixades en la llei esmentada per a les espècies incloses en les distintes categories de protecció.
  
- Controlar i tractar de evitar els fenòmens erosius; exigir en les explotacions ramaderes i forestals les pràctiques de conservació de sòls que en cada cas es consideren oportunes i impedir la realització de qualsevol tipus de obra que implique la modificació de l'estat actual del sòl sense la supervisió dels òrgans de gestió del parc.
  
- Velar pel manteniment de la quantitat i qualitat de les aigües del parc i evitar el vessament d'agents contaminants.
  
- Limitar la publicitat exterior als cartells necessaris per a l'ús públic i serveis del parc, intentar que tant aquests com la resta de les instal·lacions i construccions que se porten a terme dins del parc s- integren tan com siga possible en l'entorn.
  
- Respectar les recomanacions paisatgístiques especialment en les àrees pròximes a zones transitades (carreteres, nuclis habitats, zones recreatives...) o de singular valor natural o cultural.
  
- Restaurar les zones especialment degradades o alterades per les actuacions humanes.
  
1.5. Activitats que exigeixen estudi d'impacte ambiental
  
Se sotmetran al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, tots els projectes públics o privats consistents en la realització d'obres, instal·lacions o qualsevol altra activitat inclosa en la Llei de la Generalitat Valenciana 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el seu reglament de desenvolupament, com també en l'annex del Reial Decret 1.131/1998, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, d'avaluació d'impacte ambiental.
  
A més a més de les esmentades, s'exigiran avaluació d'impacte ambiental per a les activitats següents:
  
- Realització d'obres, canalitzacions o qualsevol altra activitat als llits, riberes o marges, siga quina siga la finalitat (incloent piscicultura), posant especial incidència en les conseqüències negatives sobre la qualitat i el cabal de les aigües i sobre les zones de protecció.
  
- Obres i instal·lacions que puguen perjudicar notòriament els valors que es protegeixen per la declaració de parc natural. Aquestes obres i instal·lacions es concretaran en el pla rector d'us i gestió.
  
1.6. Plans sectorials
  
Per a la consecució dels objectius del parc i el desenvolupament de les directrius sectorials assenyalades es considera necessari abordar amb caràcter prioritari la realització dels següents plans:
  
- Pla d'ús i gestió agrària
  
Tindrà per objectius l'establiment de les zones i les normes d'ús aplicables en aquestes. Es refereix tant a limitacions pel que fa a les tècniques i els mètodes de gestió com als espais dedicats de forma preferent a l'ús agrari. Per al cultiu d'arròs s'atorgaran fons de la política agrària comunitària sempre que es complisquen els requisits necessaris.
  
- Pla d'ús i gestió ramadera
  
Establirà els períodes i les àrees en què es considere permissible l'ús ramader. Les necessitats concretes de millores puntuals (adobs, esmenes, abeuradors) i la manera de fer-les; concorde amb els fins del parc. Establirà també un programa de prioritats en la creació de nous pastius, delimitant àrees preferents i programes de sanitat, selecció i maneig del bestiar a l'objecte de millorar la producció bruta final.
  
Disminució d'un 10% en l'ús de fertilitzants i fitosanitaris i substitució dels primers per adobs complexos d'alliberament lent.
  
Substitució de tractaments químics per tractaments biològics, mitjançant utilització de feromones.
  
Disminució en un 10% dels fertilitzants nitrogenats emprats, eliminació de l'aplicació de purins. La fertilització de partides màxima és de 110 kg de Nitrogen/Ha.
  
Per a ambdós casos les pràctiques recomanades hauran d'abastar el conjunt de l'explotació i haurà de considerar-se un pla de fertilització i calendaris de tractaments a la zona afectada, sempre sota l'esmentada direcció tècnica (Atria o ADV).
  
S'hauran d'establir un règim d'ajudes per a fomentar els mètodes de producció agrària compatibles amb les exigències de la protecció del medi ambient i la conservació de l'espai natural a la zona humida.
  
- Pla d'ús i gestió recreativa
  
Haurà de prestar atenció als següents punts a manera de programes:
  
1. Localització i disseny del centre d'interpretació i acolliment
  
2. Senyalització de sendes i zones d'estada
  
3. Localització de normes sobre els usos recreatius.
  
Es dissenyaran rutes de visita, les quals hauran de ser guiades per personal del parc dins de les àrees catalogades com a protegides. Es restringirà al màxim l'accés lliure a aquestes àrees protegides. El vertader perill existeix en aquelles persones alienes a l'entorn, desconeixedores del camp i la naturalesa, que puguen accedir lliurement a aquest paratge.
  
- Pla de restauració del medi natural
  
Tant del medi afectat per les activitats humanes com ara pedreres antigues o en actiu, abocadors, etc., com de vegetació i fauna natural. El seu objectiu serà la millora de naturalitat del parc i la difusió i extensió de les espècies autòctones.
  
- Pla d'ajudes i compensacions
  
L'objectiu de les quals serà proveir els mitjans econòmics necessaris per a assegurar el manteniment de les rendes quan de forma justificada les transformacions d'ús comporten minves per als propietaris privats del parc.
  
- Pla de seguiment i control de l'estat de conservació del parc
  
Contindrà programes de seguiment ambiental de l'estat dels recursos (control de la qualitat de l'aigua, erosió, dinàmica de les poblacions, estat sanitari, etc.) i dels efectes de les activitats desenvolupades al parc sobre aquests. Encara que de menor transcendència que els anteriors, també resulta aconsellable la redacció dels plans que a continuació s'indiquen:
  
- Pla d'investigació
  
Tindrà per objecte promoure el coneixement dels valors, testimonials i pedagògics del parc i definir per a les distintes zones d'aquest els temes i les àrees més significatives per a realitzar activitats educatives a distints nivells.
  
- Pla d'identificació i informació
  
Tindrà per objectiu la definició dels trets identificatius del parc com ara logotips, cartells, fullets, etc.
  
- Pla de seguretat
  
Tindrà per objecte establir els mecanismes i mitjans que han de ser utilitzats en casos de risc o accidents per a les persones o el medi (caigudes, incendis).
  
- Pla d'actuació perifèrica
  
El seu objectiu serà l'estudi de possibles ampliacions de la superfície del parc com també l'establiment de possibles àrees perifèriques de protecció.
  
- Pla de regulació de recursos hídrics
  
S'hi preveuran totes les possibles afeccions hídriques tant del Parc Natural de Pego-Oliva com de tota la conca hidrogràfica que hi intervé.(Serra de Mustalla, Segària, etc.).
  
S'hi ha de preveure que les noves extraccions com també els possibles augments de cabal repercutisquen i carreguen l'aqüífer del qual procedeixen, tancant així el cicle de l'aigua.
  
S'han de potenciar en els termes d'Oliva, Pego i els que abasta l'aqüífer, mesures econòmiques extraordinàries per a la instal·lació de regs localitzats; com també l'aprofitament d'aigües residuals per al reg.
  
9. Zonificació
  
1) Zona A (zona d'especial protecció)
  
Constitueix una zona d'elevat interés per a la conservació per les característiques de la vegetació, la fauna i el paisatge com també la presència de l'ecosistema humit.
  
L'àrea ocupa la part central del parc i abasta una extensió de 528 ha.
  
Objectius
  
- Conservació de l'àmbit i manteniment de l'equilibri natural de la zona i els seus processos naturals, garantint la total integritat dels seus recursos naturals i culturals.
  
- Potenciació del valor naturalístic de la zona mitjançant la millora i la restauració de les àrees degradades o transformades en excés.
  
- Interpretació i investigació de la naturalesa.
  
Usos permesos
  
- Activitats educatives i pedagògiques relacionades amb el coneixement i la interpretació de la naturalesa.
  
- Investigacions científiques sobre les formacions vegetals, comunitats animals presents o qualsevol altre procés o recurs natural.
  
- Activitats recreatives relacionades amb l'observació i el gaudi de la naturalesa sempre que s'atinguen a les limitacions generals d'ús, intensitat i infraestructures que s'assenyalen en cada cas.
  
- Es permet un aprofitament ramader sempre condicionat pels límits de càrrega que s'establiran en un estudi de capacitat de acolliment per al bestiar a la zona i en qualsevol cas sota l'aprovació de l'òrgan de gestió del parc.
  
Limitacions d'ús
  
- No s'autoritzen altres usos distints dels ressenyats en l'epígraf anterior (usos permesos)
  
- Qualsevol activitat d'investigació només podrà realitzar-se després de la presentació prèvia del consegüent pla, que haurà de ser aprovat pels òrgans de gestió del parc.
  
- Es prohibeix la circulació i l'estacionament de vehicles excepte autorització temporal i expressa de l'òrgan de gestió del parc; no estan subjectes a aquesta prohibició els vehicles de servei de parc ni aquells que accedisquen a predis de propietat privada mitjançant les corresponents servituds de pas.
  
- S'evitaran totes aquelles accions que puguen molestar la fauna; es prohibeix expressament la utilització de megàfons, altaveus i de qualsevol instrument a alt volum.
  
- No es permetran construccions, obres de fàbrica, tancats o qualsevol actuació que pertorbe el mitjà natural, llevat de les necessàries per a la conservació, que haurà de ser aprovada per l'òrgan de gestió del parc.
  
- No s'autoritza la instal·lació d'esteses elèctriques aèries.
  
- Es prohibeix la publicitat exterior, excepte els indicadors informatius d'ús públic, que no hauran de produir impactes visuals negatius (s'empraran dissenys i materials que no produïsquen forts contrastos visuals amb l'entorn).
  
- Es prohibeix la recol·lecció de plantes i ous, la captura d'animals i l'extracció de minerals i roques excepte autorització expressa de l'òrgan de gestió del parc, que establirà les condicions i controlarà l'activitat en cas de produir-se.
  
Directrius generals per a la gestió
  
- Mantenir (i, si escau, millorar) les zones d'alt valor natural (les assignades a l'ús «conservació»).
  
- Promoure la recuperació de les zones degradades com també la progressió evolutiva o reconducció a la successió natural.
  
- Protegir les zones que presenten baixa capacitat per als usos previstos, dels riscos, naturals o no, als quals puguen estar sotmeses, i «recuperació» de la vegetació autòctona als llocs que així ho permeten.
  
- Promoure la «restauració» de la vegetació i la fauna autòctona i eliminar progressivament les espècies foranes.
  
- Es crea una zona perimetral formada per una franja de 20 m d'amplària que vorejarà tota la zona A. Aquesta franja estarà igualment protegida però s'hi permetrà el pas per a accedir a les zones amb què confronta. Aquesta franja actuarà com a amortidora de la zona de protecció especial.
  
2) Zona B (zona de recepció i trànsit)
  
Zona d'alt interés paisatgístic. Comprén un àrea de xicotetes elevacions (Muntanyeta Verda, Tossalet de Bullentor, etc.) i ocupa una extensió de 125 ha.
  
Objectius
  
- Acollir els visitants i proporcionar informació sobre les característiques naturals i culturals del parc.
  
- Establir itineraris d'ús preferent per al coneixement i el gaudi ordenat del parc natural.
  
Usos permesos
  
- Activitats necessàries per al manteniment de la zona (neteja, sanejament, labors silvícoles per a la conservació de la vegetació, etc.).
  
- Activitats didàctiques relacionades amb el coneixement del parc.
  
- Activitats recreatives a l'aire (passeig).
  
- Aquestes activitats es desenvoluparan aprofitant les infraestructures ja existents.
  
Limitacions d'ús
  
- No es permeten edificacions de nova construcció ni infraestructures de nova planta com ara aparcaments.
  
- No es permeten altres usos distints dels assenyalats en l'epígraf anterior (usos permesos).
  
- No es permet l'estacionament de vehicles fora de les zones expressament indicades per a fer-ho.
  
- No es permet la utilització de megàfons o qualsevol instrument a alt volum.
  
- Se prohibeixen, en general, totes les activitats que impliquen la degradació o alteració ambiental o paisatgística dels espais naturals o que vagen en contra dels usos preferents.
  
Directrius generals per a la gestió
  
- Promoure l'elaboració i la difusió d'informació referent al parc (possibles recorreguts, etc.).
  
- Conscienciar el visitant de la necessitat de respectar la naturalesa (informació sobre localització de contenidors, repartiment de bosses de fem, etc.).
  
- Potenciar el valor didàctic de les àrees naturals compreses a la zona (col·locació de cartells on es descriguen les espècies vegetals i animals, les vistes escèniques dels miradors, etc.).
  
3) Zona C (arrossar)
  
Es tracta de sòls en què, pel propi flux hídric de la marjal resulten més aptes per al cultiu d'arròs. L'àrea ocupa unes 330 ha.
  
Objectius
  
- Aprofitament agrícola, sense perjudici dels processos o valors naturals d'aquests llocs.
  
- Evitar els riscos que amenacen els recursos naturals de la zona.
  
Usos permesos
  
- Tots els que amb caràcter particular s'establisquen per al cultiu dels arrossars.
  
Limitacions d'ús
  
- Totes les activitats que comporten degradació o alteració ambiental o paisatgística dels recursos naturals de la zona.
  
- Tots els que es deriven del projecte d'ordenació o pla tècnic, que ordene l'aprofitament arrosser de la zona.
  
Directrius i recomanacions
  
- Promoure el desenvolupament de l'arròs bomba típic de la zona i amb denominació d'origen.
  
- Utilització d'herbicides i pesticides.
  
- No permetre la utilització d'herbicides i pesticides que puguen afectar el medi natural.
  
4) Zona D (zona hortofructícola)
  
Aquesta zona correspon una àrea de 300 ha les quals en l'actualitat estan en gran part dedicades a cultius hortofructícoles.
  
Objectius
  
- Establir una àrea que, atesa la fort pressió antròpica adjacent, servisca d'equilibri entre aquesta i la zona de marjal d'alta protecció (zona A).
  
- Manteniment dels cultius tradicionals a la zona sense perjudici dels processos o valors naturals que concorren en aquesta zona.
  
- Recuperació i restauració de les zones que necessiten aquestes actuacions.
  
Usos permesos
  
- Tots els que amb caràcter particular s'establisquen per als cultius hortofructícoles.
  
Limitacions d'ús
  
- Totes aquelles que comporten perjudici per al manteniment dels valors naturals de la zona, en la data d'entrada en vigor de la Llei 11//1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana
  
Directrius i recomanacions
  
- No permetre l'ús d'herbicides i pesticides que puguen afectar el medi natural.
  
- Les edificacions que es troben fora d'ordenació dels plans generals dels respectius ajuntaments mantindran aquesta figura i es prendran mesures per impedir la consolidació urbanística.
  
10. Àrea d'esmortiment d'impactes
  
D'acord amb l'article 29 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'estableix una àrea d'esmortiment d'impactes amb la qual es pretén protegir els recursos hídrics del parc natural. El règim de protecció aplicable en aquestes àrees estarà constituït per l'exigència d'avaluació d'impacte ambiental i informe vinculant de l'òrgan de gestió del parc.
  
Aspectes que requereixen informe vinculant i avaluació d'impacte ambiental:
  
- Transformacions agrícoles de secà a regadiu.
  
- Extraccions d'aigua, noves perforacions i modificacions en els cabals d'extracció en les ja existents.
  
Criteris de delimitació.
  
Els criteris que s'han seguit per a delimitar l'àrea d'esmortiment són aquells que afecten els aqüífers i les conques que influeixen en el sistema hídric de la marjal.
  
Límits
  
Des de la desembocadura del riu Vedat curs amunt es pren la direcció del barranc de Benirrama. Se segueix aquest barranc travessat per la carretera comarcal CV-715 Oliva-Pego fins a l'inici. Prenent en aquest punt la direcció sud-est fins a la intersecció amb la corba de nivell 100 metres. Se segueix per aquesta corba en direcció oest fins a la intersecció amb la línia del terme municipal d'Adsúbia amb Oliva. Seguint la línia del terme en direcció nord travessem la carretera local d'Oliva a Forna i arribem a la intersecció amb la línia del terme de la Font d'En Carrós i Oliva. Des d'aquest punt i en direcció oest se segueix per la línia del terme de la Font d'En Carrós, Potries, Ador, Castellonet i Lloc Nou de Sant Jeroni amb la de Villalonga.
  
En la intersecció dels termes municipals de Lloc Nou de Sant Jeroni, Villalonga i Terrateig es pren direcció sud-oest, seguim per la línia del terme municipal entre Terrateig i Villalonga fins a la intersecció amb la línia límit provincial de València i Alacant la qual seguim en direcció sud-oest fins a la intersecció amb la carretera local de Beniarrá a Castelló de Rugat. En aquest punt i en direcció sud, seguim la carretera passant per Beniarrés, vora del pantà de Beniarrés, costat esquerre de Planes, intersecció amb la carretera comarcal CV-700 de Muro d'Alcoi a Pego, fins a la línia de terme entre Almudaina i Planes, la qual prenem en direcció sud-est fins a l'encreuament amb la línia de terme entre Planes i Balones. En aquest punt amb direcció sud-oest seguim la línia del terme entre Almudaina i Balones arribant a la línia d'unió de termes municipals entre Almudaina i Millena. Des d'ací i en direcció sud seguim per la línia del terme entre Millena i Balones, arribant a la intersecció amb la carretera local de Gorga a Balones. Ací es pren la carretera fins a arribar a Gorga. A Gorga prenem la carretera local que uneix Gorga amb Castell de Castells en direcció est fins a l'esmentada població. Una vegada ací i prenent la direcció nord-est seguim per la carretera local de Castell de Castells a Benichembla travessant la línia de terme entre Castell de Castells i Vall de Laguar arribant a la intersecció de la línia de terme entre Vall de Laguar i Benichembla. Des d'aquest punt i seguint la línia de terme esmentada i en direcció est arribem a la població de Murla d'on en direcció nord prenem la corba de nivell 300 fins a la intersecció amb la línia de terme de Vall de Laguar i Orba. En aquest punt seguim la carretera en direcció Orba fins a la seua unió amb la carretera local que uneix aquesta carretera amb la comarcal CV-175 la qual es pren. Seguim per la mencionada carretera fins a la població de Sagra. Des d'ací i agafant la carretera local de Sagra a Benimeli arribem a aquesta població. D'ací en direcció nord-oest seguim la línia de terme entre les poblacions de Sanet y Negrals, Beniarbeig, Benimeli, Ondara i el Verger. Arribats a aquesta última població es pren la carretera N-332 en direcció nord fins a la línia de terme entre el Verger i Setla la qual prendrem en direcció nord fins a la intersecció amb la línia de costa.
  
La superfície que abasten aquests límits és de 45.650 hectàrees
  
· Programa economicofinancer
  
D'acord amb les conclusions i la proposta del Pla Ordenació dels Recursos Naturals de la Marjal de Pego-Oliva es realitza el següent estudi de costos per actuacions a l'efecte de complir els seus objectius.
  
L'estudi economicofinancer, com el pla, té una vigència de 4 anys.
  
Les actuacions es quantifiquen com segueix:
  
- Variables de les actuacions:
  
a) Adquisicions de sòl per a complir els acords d'adquisició a càrrec del programa LIFE.
  
b) Projectes d'execució d'obra civil en desenvolupament dels plans establits.
  
c) Despeses fixes de recursos humans i assistència tècnica anuals
  
- Concreció de la despesa:
  
a) Adquisicions de sòl: 1.000 milions de pessetes (6.010.121 euros)
  
b) Obres i instal·lacions
  
b.1.
  
- Redacció del pla rector d'ús i gestió del parc natural: 3,5 milions de pessetes (21.035,42 euros)
  
- Obres d'accessos a l'escola i reparació de camins i sendes: 10 milions de pessetes (60.101,21 euros)
  
b.2. Encàrrec de projectes prèvia elaboració de convenis amb els organismes interessats en l'assumpte
  
- Projecte de rehabilitació de la marjal: 5 milions de pessetes (30.050,61 euros)
  
- Estudi d'alternatives de regulació hídrica de la conca que vessa a la marjal: 30 milions de pesetas (180.303,63 euros)
  
- Projecte i obres de rehabilitació del Centre de Conservació i Informació del Parc: 20 milions de pessetes (120.202,42 euros).
  
- Disseny i execució de mesures correctores de l'impacte de la carretera de Pego al mar sobre la fauna del Parc Natural: 3 milions de pessetes (18.030,36 euros)
  
c. Recursos Humans i Despeses fixes



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3490, del 07-05-1999 (1999/4268)

DECRETO 70/1999, de 4 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural de El Marjal de Pego-Oliva.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/1999/05/04/70/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3490

Fecha DOGV
:   07-05-1999

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1999/4268

CVE


Fecha del documento
:   04-05-1999

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Pego](javascript:void(0))
    * [Oliva](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [zona húmeda](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRETO 70/1999, de 4 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural de El Marjal de Pego-Oliva. [1999/X4268]
  
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, ha configurado, cómo instrumento fundamental para un adecuado planeamiento de los recursos naturales, los denominados planes de ordenación de los recursos naturales (PORN), y establece en los artículos 32 y siguientes su concepto, ámbito, contenido, efectos y tramitación.
  
En cumplimiento de lo establecido en la citada normativa, se ha procedido a la elaboración del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural de El Marjal de Pego- Oliva.
  
Iniciado el procedimiento de elaboración y de aprobación del PORN por Orden de 6 de mayo de 1996, de la Conselleria de Medio Ambiente, se ha finalizado la tramitación del mismo según lo establecido en el artículo 36 de la citada ley.
  
La valoración global del conjunto de alegaciones presentadas conducen entre otras a dos conclusiones; por un lado la petición de ampliar la superficie pública del espacio natural, y por otro aumentar la superficie de los cultivos. Por lo tanto se ha optado por mantener la oferta de compra de terrenos en el humedal., y modificar la zonificación prevista ampliando la superficie de cultivos de arrozal compatibles con la conservación de la zona húmeda.
  
Tal y como establece el artículo 36.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, el PORN se ha sometido a consulta del Consejo Asesor y de Participación del Medio Ambiente.
  
En su virtud, a propuesta del conseller de Medio Ambiente y previa deliberación del Gobierno Valenciano, en la reunión del día 4 de mayo de 1999,
  
DECRETO
  
Artículo único
  
En cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 32 y siguientes de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, y según lo establecido en la disposición adicional tercera, se aprueba definitivamente el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural de El Marjal de Pego-Oliva, cuyo texto se incluye como anexo al presente decreto.
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL
  
Se faculta al conseller de Medio Ambiente, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente Decreto.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El presente Decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 4 de mayo de 1999
  
El presidente de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Medio Ambiente,
  
JOSÉ MANUEL CASTELLÁ ALMIÑANA
  
Anexo
  
1. Naturaleza del Plan
  
El presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de El Marjal de Pego-Oliva se redacta al amparo del artículo 4 de la Ley 4/1989, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres y de lo dispuesto en los artículo 30 y 31 y disposición adicional tercera de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
2. Finalidad
  
1. El presente Plan tiene por finalidad la ordenación de los recursos naturales de El Marjal de Pego-Oliva.
  
2. Los objetivos genéricos de este Plan son los señalados en el artículo 32.2 de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
3. El contenido a que deberá ajustarse este Plan es el previsto en el artículo 34 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
3. Ámbito
  
El ámbito del presente Plan de Ordenación de los Recursos naturales del Parque Natural de El Marjal de Pego-Oliva se extiende a la totalidad de los terrenos comprendidos en el Parque Natural de el Marjal de Pego-Oliva, tal como aparece delimitado, en el anexo I de la Ley 11//1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
4. Efectos
  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 5.2 de la Ley 4/1989, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y la Fauna Silvestres, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales será obligatorio y ejecutivo en las materias reguladas por dicha ley, constituyendo sus disposiciones un límite para cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física, cuyas determinaciones no podrán alterar o modificar dichas disposiciones.
  
2. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 11/1994, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales será obligatorio y ejecutivo en lo que afecte a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales, prevaleciendo sobre cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física.
  
3. El planeamiento urbanístico y territorial que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo.
  
4. Asimismo, tendrá carácter indicativo respecto de cualesquiera otras actuaciones, planes o programas sectoriales y sus determinaciones se aplicarán subsidiariamente, sin perjuicio de la prevalencia de este plan en las materias reguladas por la Ley 4/1989.
  
5. El plan incluye directrices y criterios para la elaboración y ejecución de los planes rectores de uso y gestión y demás instrumentos que regulen el uso público del espacio, la utilización de los recursos, la investigación, etc., señalando, en su caso, las actividades a regular necesariamente y los objetivos concretos que deben recogerse en dichos instrumentos.
  
6. El Plan de Ordenación de los Recursos Naturales viene a concretar las actividades, obras e instalaciones que deben someterse al régimen de evaluación de impacto ambiental, pudiendo incluirse actividades para las que la legislación correspondiente no prevé este requisito; esta exigencia deberá incluirse siempre que se prevea la emisión de informe por parte del órgano ambiental.
  
7. Para la realización de obras, usos o actividades de cualquier tipo que, de acuerdo con las normas de este plan, precisen de informe de la Conselleria de Medio Ambiente o de cualquier otro organismo, se entenderá que dicho informe debe ser favorable para su realización, siendo éste requisito imprescindible para la obtención de la correspondiente licencia o autorización.
  
5. Tramitación, vigencia y revisión
  
1. El plan, una vez tramitado de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 36 y disposición adicional tercera de la Ley 11/1994, se aprueba mediante Decreto del Gobierno Valenciano.
  
2. Las determinaciones del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales entrarán en vigor el día siguiente al de la publicación de su aprobación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el Plan, por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación, a propuesta de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
3. No se considerará revisión del PORN la alteración de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pueda introducir el planeamiento urbanístico que se apruebe con posterioridad, siempre que dicha alteración suponga un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.
  
4. La revisión o modificación de las determinaciones del PORN podrán realizarse en cualquier momento siguiendo los mismos trámites que se han seguido para su aprobación.
  
6. Interpretación
  
1. En la interpretación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la Memoria Informativa y Justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del Plan.
  
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del Plan prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria de tal modo que se haga patente la existencia del algún error material en las normas.
  
3. En la aplicación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del ámbito del PORN.
  
4. En cualquier actuación no contemplada en el presente PORN, será preceptivo el informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente, sin perjuicio de las competencias sectoriales que puedan existir.
  
7. Objetivos, usos y actividades
  
La asignación de usos constituye una fase clave en toda ordenación territorial. De un modo genérico puede decirse que su objetivo fundamental es aprovechar el máximo la capacidad del territorio minimizando al mismo tiempo los impactos producidos sobre el medio. Dicho objetivo restringe en gran medida las posibilidades de asignación, pero, en la mayoría de los casos no evita la ausencia de una solución única. Ante la falta de este óptimo absoluto debe recurrirse a analizar las ventajas e inconvenientes de diferentes alternativas de planificación que, desde distintos puntos de vista, tratan de cubrir los objetivos generales del estudio.
  
La ordenación del Parque Natural de El Marjal de Pego-Oliva se ajusta bastante bien a la problemática planteada. De acuerdo con la finalidad señalada para un parque natural, la ordenación ha de tratar de optimizar simultáneamente dos objetivos que, en ocasiones, pueden resultar contrapuestos: la conservación de los recursos naturales y la potenciación social y económica basada en la utilización de los mismos.
  
Dado que no existe una solución única capaz de optimizar estos dos objetivos a la vez, se ha optado por estudiar tres alternativas que, además de considerar los objetivos de la declaración de Parque, incorporan distintos criterios de decisión para resolver la asignación de usos:
  
- En la primera alternativa planteada (denominada alternativa 1) la asignación se realiza preferentemente atendiendo a la capacidad del territorio para el desarrollo de las actividades productivas actualmente existentes; esta alternativa da por tanto cierta prioridad al objetivo de potenciación social y económica pero limita los posibles usos productivos a los actuales.
  
- La segunda alternativa (denominada alternativa 2) es muy similar a la primera, pero amplía las posibilidades de usos agrícolas y ganaderos al contemplar diversas opciones de mejora y gestión dentro de los mismos.
  
- En la tercera alternativa (denominada de mínimo impacto), la asignación se realiza principalmente en función del valor para la conservación de los recursos del medio y de los impactos que sobre éste producirían las distintas actividades; es, por tanto, la alternativa más conservacionista.
  
Las posibles divergencias entre las asignaciones de usos resultantes de aplicar cada una de estas tres alternativas se ve muy limitada en la práctica por la exigencia que, como se ha comentado, tienen todas ellas, al tener que cumplir los objetivos básicos de la declaración de Parque Natural.
  
Para cumplir dichos objetivos se ha considerado necesario adoptar entre otros los siguientes criterios de asignación de usos en cualquiera de las alternativas planteadas:
  
- Conservar todas las zonas que requieran, según la valoración realizada, un alto nivel de protección.
  
- No asignar un uso si éste produce un impacto alto en lo zona.
  
- No asignar un uso si la zona tiene baja capacidad para que éste se lleve a cabo.
  
- Mantenimiento de actividades del sector primario siempre y cuando no afecten de manera negativa a los propósitos de conservación y protección de la naturaleza.
  
- Limitación a las concesiones de nuevas explotaciones agrícolas o ganaderas.
  
- Exclusión total para cualquier tipo de obras cuya finalidad sea la de urbanizar dentro de los límites del Parque natural.
  
A continuación se definen las actividades consideradas en las distintas alternativas y se detallan los criterios empleados para realizar la asignación de usos en cada una de ellas.
  
Por último, se comentan brevemente los resultados obtenidos.
  
La elección de posibles actividades a desarrollar viene determinada por la capacidad del medio para sustentarlas y por las circunstancias de índole técnica, socioeconómica y aún política.
  
El conocimiento de la zona, reflejado en los inventarios y en la cartografía de cada elemento, y de su historia, ha llevado a escoger una seria de actividades potenciales que se estiman acordes con las características del Parque Natural de El Marjal de Pego-Oliva: conservación, restauración-protección, agrícola, ganadera y recreativa.
  
· Conservación
  
Se justifica esta actividad por la necesidad de preservar aquellas áreas de valor ecológico más alto, en cualquier ámbito geográfico que se considere.
  
También se incluyen aquellas zonas que en la actualidad no poseen unos valores naturalísticos destacables, pero que bajo determinados tratamientos podrían adquirirlos en un plazo de tiempo razonable.
  
Se consideran por tanto dos actividades dentro del grupo de conservación: conservación propiamente dicha y recuperación.
  
a) Conservación: actividad con la que se pretende el mantenimiento de los ecosistemas actuales, en su integridad biótica y abiótica, con el fin de salvaguardar sus aspectos naturalísticos.
  
b) Recuperación: se trata de rehabilitar para la conservación en sentido estricto o simplemente de mejorar, zonas con cierto valor potencial que en la actualidad no presentan gran capacidad para uso. Esta insuficiencia, puede originarse en circunstancias muy variadas: uso actual no adecuado, presencia de canteras abandonadas, especies vegetales invasoras, degradación por motivos diversos, etc.
  
Las actuaciones propias de esta actividad serán las necesarias para combatir tales causas: cambios de uso, recuperación de canteras, tratamientos culturales, etc.
  
· Restauración/protección
  
· Restauración agrícola-ganadera
  
Se trata de mejorar o mantener la capacidad de acogida del uso realizado en un lugar concreto, ya sea agrícola, ganadero o cualquier otro, así como la adopción de las necesarias en cada caso para defender el medio natural de los impactos a los que se encuentra sometido, y evitar los riesgos potenciales que lo amenazan, tales como desbroces de pastizales, cambios en los sistemas de gestión de usos del suelo e incluso de tales usos, labores de conservación del suelo, etc.
  
· Agricultura y protección
  
La actividad agrícola en el Parque debe ir dirigida a la corrección prevención de la erosión o de cualquier otro riesgo potencial. En general, las acciones implicadas en este tipo de actuaciones son la preparación del terreno, plantación, etc.
  
· Agricultura
  
El principal objetivo de las explotaciones agrícolas debe ser la obtención de la máxima rentabilidad económica sin infringir los principios de las buenas prácticas agrícolas y de respeto al medio ambiente.
  
· Pastizales
  
Actividad referida al aprovechamiento de la ganadería en forma extensiva con la creación de una infraestructura mínima de servicio y mantenimiento.
  
· Recreo
  
Actividades de esparcimiento que no precisan de estructura estable importante. Se incluyen acciones de preparación de terreno, infraestructura informativa, etc. en los lugares de recreo concentrado y construcción de rutas de distintas dificultades, dotadas de elementos interpretativos de la naturaleza en el recreo extensivo.
  
Alternativa 1
  
- Asignación a «conservación» las zonas pertenecientes a los niveles de protección «muy alto» y «alto».
  
- Asignar a «restauración-protección» las zonas en las que ninguna actividad tenga capacidad mayor a «baja» o si para cualquier actividad el impacto es mayor o igual a «alto».
  
- Asignar a la actividad «recreo» las zonas que representan capacidad para el recreo mayor o igual a la clase «alta» y cuyo impacto sea menor o igual a la clase «bajo».
  
- Mantener las explotaciones agrícolas actuales con impacto menor o igual a la clase «medio» y siempre que su capacidad no sea «baja» o «muy baja». Asimismo se crearán nuevos cultivos en las zonas en las que el impacto que se produzca con ello sea menor o igual a la clase «medio» y se cumplan las citadas condiciones de capacidad.
  
- Asignar a cada zona, el uso para el que se pretende mayor capacidad, siempre y cuando ésta no sea «baja» o «muy baja» y el impacto no sea «alto» ni «muy alto». A igual capacidad se tomará la actividad de impacto mínimo (sin considerar la actividad «conservación»). Si persiste la igualdad se preferirá la actividad ganadera sobre la agrícola.
  
- Se asignará a «recuperación» las zonas con nivel de protección medio así como los lugares que para este uso tengan mayor capacidad que para agricultura o ganadería.
  
Alternativa 2
  
- Asignar al uso «conservación» las zonas pertenecientes a los niveles de protección «muy alto».
  
- Asignar al uso «restauración-protección» las zonas en las que ninguna actividad presente capacidad superior a la clase «baja».
  
- Asignar a la actividad «recreo» las zonas que presenten capacidad para este uso mayor o igual a la clase «alta» y cuyo impacto sea menor o igual a la clase «bajo», siempre y cuando no pertenezca a un nivel de protección «alto», en cuyo caso se asignaría la zona a «conservación».
  
- Mantener los cultivos actuales cuyo impacto sea de clase «medio» y «bajo», siempre que su capacidad no sea «baja» o «muy baja».
  
- Asignar al uso «agrícola-protección» las zonas con capacidad para la repoblación igual o mayor a la clase «media».
  
- Asignar el uso «ganadería» las zonas con capacidad para esta actividad igual o mayor a la clase «alta» siempre y cuando su impacto no sea «alto» o «muy alto».
  
- Asignar a la actividad «restauración-ganadera» las zonas que representen capacidad para ganadería igual a la clase «media» y produzcan un impacto igual o menor que la clase «medio».
  
El resto del territorio cumple las siguientes condiciones:
  
Nivel de protección: medio
  
Capacidad ganadería: muy baja o baja
  
Capacidad agrícola: muy baja o baja
  
El uso al que se destina es «restauración-protección».
  
Alternativa «Mínimo impacto»
  
- Asignar al uso «conservación» las zonas pertenecientes al nivel de protección «alto» y «muy alto».
  
- Asignar al uso «recuperación» las zonas pertenecientes al nivel de protección «medio».
  
- Asignar al uso «restauración-protección» las zonas en las que ninguna actividad presente capacidad superior a la clase «baja» o a pesar de tener capacidad alta el impacto producido sea «muy alto».
  
- Asignar a la actividad «recreo» las zonas con capacidad para el recreo mayor o igual a la clase «alta» siempre y cuando el impacto producido por ello sea «mínimo».
  
- Mantener el uso «agrícola» en aquellas zonas en las que el impacto producido sea de la clase «mínimo» y tenga una capacidad igual o superior a la clase «media».
  
También se asigna a la actividad «agrícola» a aquellas zonas en las que dicha actividad produzca un impacto menor o igual a la clase «medio» y tenga una capacidad igual o superior a la clase «media».
  
- En cada zona de las restantes se asignará el uso que presente mínimo impacto entre ganadería y agricultura, siempre y cuando éste no sea «alto» o «muy alto», la capacidad para la ganadería sea «alta» o «muy alta» y la capacidad para la agricultura no sea «baja» o «muy baja».
  
Si hay actuaciones con impacto mínimo, se asignará el uso de mayor capacidad y si persistiera igualdad se dará prioridad a los pastizales sobre las labores agrícolas.
  
Si el uso que ostenta el impacto mínimo es ganadería y la capacidad de tal actividad es de clase «media» se asignará al uso «restauración agrícola-ganadera».
  
· Recreo
  
Las alternativas 1 y 2 constituyen variantes adaptadas a las condiciones particulares de los lugares aptos para el recreo dentro del área.
  
Según estas alternativas sería posible crear zonas de esparcimiento y disfrute público. Se localizarían en las áreas más externas del Parque, donde las actividades de ocio no afecten demasiado a los ecosistemas del marjal.
  
Zona 1: Muntanyeta verda
  
Esta colina, que posee una cota máxima de 50 metros, domina el marjal por su lado Noroeste y constituye una zona propicia para constituirse como centro de acogida principal para la recepción de los visitantes que vayan a recorrer el Parque Natural.
  
En esta área se situaría un Centro de la Naturaleza cuya principal misión sería la de informar sobre las características del Parque además de realizar una labor de Educación Ambiental (cursillos, charlas, etc.). También sería el punto de partida para los posibles recorridos que se vayan a realizar dentro del parque pues de la Muntanyeta Verda deben comenzar las pistas y caminos que lo recorran.
  
Debido a su posición elevada respecto a la llanura del marjal, este enclave de la Muntanyeta Verda podría convertirse en un magnífico observatorio de toda la parte Oeste y Norte del Parque para lo cual debería acondicionarse una zona a tal fin.
  
No hay que olvidar que, en caso de una afluencia de visitantes excesivamente elevada, deberán restringirse las visitas, a fin de no exceder en ningún momento la capacidad de acogida del lugar.
  
Zona 2:
  
Debe crearse una segunda zona de recepción de visitantes a la entrada en el Parque (por su lado Noreste) de la carretera comarcal que enlaza la localidad de Pego con la línea de costa. Esta segunda área de recepción se justifica por la gran afluencia de visitantes esperada por este lado del Parque, considerando el gran número de urbanizaciones y cámpings situadas por esta zona, y que aportarían un gran número de visitantes al humedal.
  
Al tratarse de una zona secundaria, no necesita disponer de todos los servicio indicado anteriormente para la zona 1. Sin embargo, deberá estar equipada con una caseta informativa sobre las características del Parque, información sobre los posibles recorridos a realizar dentro de sus límites y sobre los ecosistemas, fauna, flora y demás recursos naturales que en él se encuentran.
  
También deberá contar con un aparcamiento acorde a la previsión de visitantes esperada por esta zona.
  
Zona 3
  
Dentro del Parque, y distribuidas por todo él, se crearán zonas informativas las cuales contarán con indicadores y panales informativos sobre la situación dentro del Parque, sendas y caminos cercanos, áreas restringidas al público y áreas de libre acceso, zonas de interés ecológico, flora y fauna de cada zona concreta.
  
· Ganadería
  
Se pretende que la explotación ganadera en el marjal sea de una carga adecuada al ecosistema de la zona siguiendo unas pautas de gestión que integren dicha actividad en el entorno.
  
El mantenimiento de la ganadería actual es posible. El modo de explotación ganadera tradicional ha sido el extensivo en el cual el ganado, bovino en su mayoría (700 cabezas aproximadamente), se dejaba pastar libremente dentro de unas parcelas determinadas.
  
En cuanto al ganado ovino-caprino, existen algunos rebaños (aproximadamente 15) que pastan asiduamente en las praderas de la zona Este del Parque. Son las tierras no aptas para cultivo las que son usadas para ganadería y que se condicionan a los niveles de inundación estacional que sufre el marjal.
  
Este mantenimiento de la ganadería tradicional pasa por establecer unas limitaciones productivas pro lo que se hacen necesarias una serie de mejoras y un cumplimiento adecuado de la carga de ganado admisible.
  
La localización principal de esta actividad se daría en los pastos de la zona Este y centro del Parque pero siempre limitándose a respetar las zonas protegidas por su interés natural científico y/o didáctico. Este ganado debe respetar estas zonas pues su intrusión en ellas causa alteraciones en el medio natural por el consumo de la cubierta vegetal (pastoreo) nitrificación del suelo y por perturbar el modo de vida de la fauna asociada a este hábitat del marjal, sobre todo si se trata de la época de cría. Hay que indicar que el ganado bovino está presente en la zona desde abril a octubre (siendo trasladado a otras zonas durante los meses de invierno), limitándose su influencia a ese periodo.
  
En la alternativa de mínimo impacto, se potencia la ampliación de zonas ganaderas a las superficies que hoy ocupan los cultivos (hortofrutícolas y arroz) pero simultaneando ambas actividades: la de explotación ganadera extensiva y la de cultivos agrícolas adaptados al medio (cultivos ecológicos, producción tradicional de arroz). Todo esto requiere ayudas económicas que permitan compatibilizar ambas actividades con las previsiones de protección-conservación diseñadas para el Parque Natural de El Marjal de Pego-Oliva.
  
· Agricultura
  
Existen el área de estudio dos grandes tipos de cultivos que además se localizan por separado:
  
- Los cítricos (naranjos), en todas las zonas limítrofes del Parque
  
- Los cultivos hortofrutícolas y de arroz, distribuidos por el interior del Parque
  
Se debe realizar un control de cada uno de los cultivos y además debe darse una compatibilización de los mismos con las perspectivas de protección-conservación del medio.
  
En el caso de la agricultura dedicada a cultivos hortofrutícolas y arrozales se mantendrán las explotaciones que cumplan los requisitos de adecuación a las necesidades de conservación del Parque. Esta condición la cumplen los arrozales situados en la zona central pues el cultivo del arroz en ellos se realiza de manera tradicional y es, precisamente ésta, la manera de cultivar siendo respetuosos con el entorno. Deberán desaparecer, por tanto, aquellas explotaciones que causen daños al ecosistema del marjal, así como las labores agrícolas que provoquen un impacto negativo al mismo (uso indiscriminado de compuestos químicos. Herbicidas, plaguicidas...) Se prohiben los aterramientos dentro del perímetro del parque natural (salvo casos excepcionales para adecuaciones de uso público que deberán estar expresamente autorizados), este tipo de acciones se encuentran englobadas en el artículo 52, punto 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, que clasifica como infracción «aquellas actividades que supongan una recesión o degradación de zonas húmedas, y en particular los aterramientos, drenajes, explotación no autorizada de acuíferos o modificaciones no autorizadas del régimen de aguas».
  
Por tanto, se debe asegurar una rentabilidad de las tierras que no choque con la conservación de las áreas protegidas del marjal.
  
· Caza
  
Durante mucho tiempo, la caza ha sido una práctica normal en todo el marjal. Se localizan dos cotos privados que engloban toda la superficie del Parque, los pertenecientes a las sociedades de cazadores de Oliva y Pego respectivamente. Dichos cotos deberán modificar sus actividades de acuerdo con los objetivos de este Plan.
  
Dado que la caza constituye un impacto negativo sobre la fauna (tanto por los individuos abatidos, como por el movimiento de cazadores, perros y vehículos dentro de los límites del Parque) deberá irse abandonando su práctica en la zona de estricta protección del marjal para ir desplazándose a las zonas limítrofes del parque en plazo de tiempo medio. Con esta medida se conseguiría el establecimiento y recuperación de las actuales y nuevas especies que posteriormente podrían ser aprovechadas en actividades cinegéticas pero siempre en las áreas delimitadas a tal efecto.
  
Este »núcleo» de tierras libres de cazadores constituirá, como ya se ha apuntado, una zona de recuperación y asentamiento de nuevas especies que aumentarán el valor naturalístico del marjal.
  
Los organismos e instituciones implicadas son los encargados de impulsar este desplazamiento de las actividades cinegéticas llegando a acuerdos con los cotos afectados por la medida.
  
Mientras ese desplazamiento no sea efectivo, deberá realizarse un control exhaustivo de la caza en el marjal, limitando el número de especies abatidas por coto y cazador, así como la afluencia de cazadores a la zona y aumentando el número de guardas que lleven a cabo un control de estas actividades.
  
Otro punto relacionado con la caza es el problema de contaminación sobre la fauna (aves principalmente) e incluso sobre la población causado por plumbismo. La disminución progresiva de la caza en la zona central del parque permitirá minimizar este problema.
  
· Pesca
  
Actualmente muy limitada por la escasa renovación de aguas del marjal y por el aporte de contaminantes a los cauces, tanto orgánicos como inorgánicos.
  
Para que se lleve a cabo esta actividad podrán realizarse labores de limpieza y conservación para evitar su colmatación. Además se debe evitar el vertido de desbroces y otros restos de vegetación a los canales y acequias, lo que causa un taponamiento que dificulta esta circulación natural.
  
Por otra parte, la calidad de las aguas vendrá mejorada por la eliminación de vertidos contaminantes gracias ala puesta en funcionamiento de depuradoras como la de la localidad de Pego; además las industrias cercanas y otras actividades como el secadero de pulpa de naranja deben controlar y depurar los vertidos que realicen. La Administración deberá realizar los controles oportunos que confirmen que los vertidos cumplen las normas referidas a vertidos en cauces.
  
En cuanto al control de la pesca, ya existen indicaciones por parte de los propios pescadores de la zona para un aprovechamiento racional de los recursos piscícolas en los ríos Bullent y Molinell elaboradas por el Club Local de Pescadores de Oliva (Plan de Aprovechamiento Piscícola de los ríos Bullent y Molinell, 1995). Estas indicaciones serán tenidas en cuenta, además de las aportadas por especialistas en esta materia, a la hora de tomar decisiones para conseguir una regulación de la pesca en el marjal.
  
No se permitirá la introducción de especies piscícolas exóticas en los canales y cursos de agua del marjal, lo que provocaría un efecto perjudicial sobre la fauna piscícola autóctona, sobre todo en especies con un alto valor ecológico como la Valencia hispánica.
  
· Conservación-recuperación-restauración
  
Las zonas que se asignen a conservación son prácticamente las mismas en las tres alternativas; esta coincidencia no es fortuita ya que, como se ha señalado, la protección de los valores naturales sobresalientes es uno de los objetivos fundamentales del parque y así se ha reflejado en los criterios de asignación de usos de las tres alternativas.
  
Las zonas que se propone destinar a conservación se corresponden básicamente con las catalogadas con los niveles de protección «alto» y «muy alto» y agrupan por tanto a las áreas fácilmente vulnerables de especial interés por las características de su vegetación, fauna y/o paisaje. Se corresponden con los cursos de agua más y mejor conservados como los tramos altos de los ríos acequias con vegetación riparia en buen estado de conservación y naturalidad y, en general el resto de zonas húmedas (esto es aquellas áreas del Parque que mantengan una lámina de agua durante la mayor parte del año).
  
En cuanto a las zonas en que se propone llevar a cabo acciones encaminadas a proteger y restaurar los recursos naturales, las alternativas 1 y 2 también muestran una coincidencia casi total. Estas zonas se identifican principalmente con áreas que presentan una escasa capacidad para el desarrollo de usos productivos (como zonas de pendiente acusada), y con zonas degradadas, alteradas por el hombre, o en las que el desarrollo de actividades productivas ocasionaría un gran impacto (caso de algunas superficies ocupadas por pastos y que se pretendan cultivar).
  
La alternativa de impacto mínimo, aunque coincidente con las anteriores, resulta algo más restrictiva para os usos productivos ya que propone la recuperación de las zonas de valor de conservación medio. En las dos alternativas restantes muchas de estas zonas se asignaban a usos productivos, preferentemente ganaderos, como ejemplo estarían los pastos de la zona central del Parque.
  
8. Ordenación, criterios y directrices
  
Conforme señala la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, el Plan de Ordenación tiene por objeto asegurar la conservación de los recursos y ecosistemas naturales, promover los usos educacionales y recreativos y potenciar el desarrollo sostenible de las comunidades del área, dentro del respeto a los valores que se tratan de proteger.
  
Las propuestas contenidas en el plan para la consecución de los fines citados son fruto del análisis y valoración tanto del medio natural y humano del territorio como de los usos potenciales del mismo, acordes con las características de la zona y los objetivos generales del parque. Dichas propuestas se han estructurado en dos partes de acuerdo con su carácter y ámbito de aplicación.
  
La primera parte del Plan agrupa las consideraciones de carácter general de aplicación en todo el Parque. Recoge los objetivos del parque, usos permitidos y limitaciones de uso en este ámbito y señala las actividades a las que debe exigirse un estudio de impacto ambiental dentro del mismo. También señala directrices y recomendaciones generales relativas a los distintos sectores de actuación y los planos necesarios para el desarrollo de tales directrices.
  
En la segunda parte del Plan se establece una zonificación del territorio en áreas relativamente extensas con objeto de armonizar los objetivos del Parque (conocimiento y disfrute de los valores naturales, protección de los mismos y el aprovechamiento de las producciones compatibles con las finalidades que motivaron la declaración) y garantizar la viabilidad de su gestión.
  
Las citadas zonas corresponden a áreas relativamente homogéneas en cuanto a su valor naturalístico, grado de transformación y vocación preferente, puestas de manifiesto en el análisis del inventario y comparación de alternativas de asignación de usos al suelo. El establecimiento de un objetivo preferente en cada zona acorde con sus características permite tanto resolver los conflictos de asignación de usos entre las distintas alternativas, como regular éstos y establecer directrices para la gestión sin que se produzcan excesos restrictivos en las zonas con vocación productiva, ni excesiva permisividad en las áreas naturales de valor sobresaliente. En definitiva, la zonificación propuesta del parque constituye un instrumento fundamental para la ordenación y gestión del mismo.
  
En la segunda parte del Plan de Ordenación se definen los límites y características de cada zona, se regulan los usos a desarrollar en ellas y se señalan las directrices que deben guiar su gestión. Se adjunta, además, un plano que recoge la aludida zonificación del parque y una asignación orientativa de usos dentro del mismo.
  
1.1.Objetivos generales
  
- Asegurar la protección del medio ambiente, tanto en lo relativo al mantenimiento y recuperación de los procesos ecológicos fundamentales, como a la preservación de la variedad, singularidad y belleza de los ecosistemas naturales y del paisaje.
  
- Fomentar las actividades productivas tradicionales siempre que sean compatibles con las finalidades que motivaron la declaración del parque natural.
  
- Promover y facilitar la investigación científica en todos sus aspectos, con el objeto de conocer y difundir el medio natural característico de la zona y de los procesos que lo determinan.
  
- Canalizar y ordenar la afluencia externa de visitantes a la zona compatibles con las finalidades que motivaron la declaración del parque natural.
  
- Conservar el patrimonio arquitectónico rural y las peculiaridades de sus núcleos.
  
1.2. Usos permitidos
  
- Los relativos a la conservación del medio ambiente.
  
- Los orientados a la mejora del valor de conservación de zonas degradadas. También actuaciones tendentes al aumento de los niveles de protección de los recursos naturales y culturales.
  
- El disfrute y promoción del Parque, salvaguardando la integridad medioambiental del mismo y en la forma y con los límites que se especifiquen. Asimismo, se permitirán los usos relacionados con la investigación e interpretación de la naturaleza.
  
- La explotación de las áreas de pastos y cultivos que se explotaban en el momento de entrada en vigor de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, mejora de las formas de organización de la producción, siempre sometidas a los correspondientes planes o proyectos técnicos aprobados por la administración.
  
- La mejora de las edificaciones existentes mediante el establecimiento de acciones singulares de rehabilitación arquitectónica, actuando selectivamente sobre ciertos núcleos o determinados enclaves. Para las nuevas construcciones, se exigirán soluciones integradas en el paisaje y las formas de asentamiento propias de la comarca.
  
- Las necesarias para llevar a cabo los planes sectoriales, siempre bajo supervisión del órgano de gestión del Parque.
  
- Se podrá regular la autorización de las actividades recreativas siguientes:
  
\* Pesca en canales, lagos y ríos.
  
\* Caza de conformidad con la normativa reguladora de uso y gestión del parque.
  
\* Navegación, en lagos y canales
  
\* Circuito de bicicleta de montaña
  
\* Circuito de paseo
  
\* Area recreativas previa delimitación de éstas a través de la normativa reguladora de uso y gestión. No se autorizará el uso del fuego.
  
\* Baños en zonas autorizadas.
  
\* Safari fotográfico por los itinerarios recomendados
  
\* Usos agrícolas. Usos agrícolas compatibles con la conservación del medio natural en las zonas que el plan de zonificación señala y con el uso indicado para cada una de dichas zonas
  
1.3.1. Usos prohibidos
  
- Apertura de canteras y cualquier tipo de actividades extractivas.
  
- El encendido de fuego, salvo para aquellos usos tradicionales en el interior de las edificaciones existentes.
  
- Cualquier actividad o prueba deportiva con medios motorizados.
  
- La colocación de cepos, lazos, trampas, liga y esparcimiento de veneno.
  
- Abandono de desperdicios, escombros o basuras en lugares que no estén expresamente concebidos para tal fin.
  
- La acampada libre.
  
- La introducción de especies animales o vegetales exóticas o atípicas en la zona, salvo autorización expresa de la administración gestora del Parque o en el caso de especies ganaderas usuales en la zona.
  
1.3.2. Limitaciones de uso
  
- El tendido de líneas eléctricas de alta y baja tensión, telegráficas, etc., se realizará bajo tierra, bajo supervisión del órgano de gestión del Parque y en cualquier caso sometidas a las limitaciones que se especifican en cada zona.
  
- La publicidad quedará limitada a los anuncios que afecten al propio Parque, exceptuando aquella que exprese situación o emplazamiento de propiedades privadas y sus dominaciones.
  
- Caza y pesca se regulará en el plan gestor de los recursos.
  
- El tráfico por la carretera de Pego al mar (VV1066) se realizará con características especiales en cuanto a límite velocidad y cuya señalización deberá ser acordada con la administración.
  
1.4. Directrices y recomendaciones sectoriales
  
· Recreo
  
- Señalización de itinerarios en conexión con las áreas de estancia. Definición conjunta de logotipos, carteles, etc.
  
- Creación de un sistema de información que permita la redistribución de la presión recreativa en las distintas áreas de estancia, cuando se sobrepasen los límites de capacidad para cada zona.
  
- Establecer unas normas del usuario que se dispongan junto a la señalización identificadora del Parque informando sobre las restricciones de uso y normas de comportamiento.
  
- Crear un centro de información e interpretación de la Naturaleza que canalice la afluencia de escolares e informe sobre los rasgos del Parque.
  
- Preparación de documentación informativa para la difusión del conocimiento del Parque.
  
- Preparar un sistema de uso rotativo de áreas de estancia, durante el que se deberán realizar trabajos de restauración de daños, mejora y conservación.
  
- Establecer puntos de depósito de basuras en las áreas de estancia, asegurando su recogida y prohibiendo depositar basuras en cualquier otro lugar.
  
- Concienciar a los visitantes sobre la necesidad de respetar la naturaleza, para lo que se solicita evitar daños a los árboles y plantas tales como arranque de plantas, cortas de leña, marcado de la vegetación.
  
- Evitar las interferencias de los distintos tipos de usuarios; sobre todo de los visitantes hacia los que realizan actividades tradicionales como la ganadería.
  
- Limitación de las actividades recreativas en las zonas y durante las épocas sensibles para la fauna del Parque.
  
- Potenciar el conocimiento de los lugares y tradiciones de interés del Parque, tanto los naturales como los humanos
  
· Caza y pesca
  
- Habida cuenta del actual estado de las poblaciones cinegéticas del Parque y aspirando a una mayor compatibilización de la caza con el resto de las actividades desarrolladas en el Parque, se recomienda:
  
- Autorizar la caza, limitando cada vez más el número de piezas abatidas por coto y cazador mientras organismos e instituciones implicados vayan logrando acuerdos para desplazar las actividades cinegéticas hacia zonas limítrofes del Parque en un plazo medio de tiempo.
  
- Autorizar únicamente la caza desde puestos fijos, prohibiendo las escopetas volantes y transitar fuera de los puestos con armas desenfundadas
  
Elaborar una normativa que reglamente el uso de estos puestos, con el fin de evitar desviaciones y aprovechamientos abusivos.
  
- Extremar la vigilancia por parte de la guardería durante las tiradas, para asegurar el cumplimiento de normas y restricciones.
  
· Ganadería
  
- Delimitación de los períodos de estancia del ganado a las disponibilidades del Parque.
  
- Limitar el número de cabezas de ganado en el Parque a aquellas declaradas por los ganaderos, no permitiendo la estancia incontrolada de animales de propietarios desconocidos.
  
- Aprovechar las ayudas para la ganadería que con carácter social se conceden a estas áreas, y promover un desarrollo integrado de la ganadería.
  
- Promover el control sanitario y las técnicas de selección y manejo del ganado tendentes a mejorar la producción bruta final.
  
· Restauración vegetal
  
- Promover la mejora y conservación de las masas autóctonas (asegurar su buena constitución, prosperidad y persistencia)
  
- Promover la evolución progresiva hacia la vegetación climática en las áreas en que resulte aconsejable por su localización y la falta de adecuación para otros usos y, en general, la restauración de las zonas degradadas.
  
- Velar por el buen estado fitosanitario del Parque. Controlar lasos plagas y enfermedades vegetales mediante tratamientos adecuados y que no produzcan efectos perjudiciales sobre las personas o el medio ambiente.
  
- Adoptar las medidas precisas de prevención, detección y combate de los incendios.
  
- Prestar especial atención a la conservación de la vegetación riparia. Asegurar que la repoblación de estas zonas se lleve a cabo con especies propias de este medio.
  
- Potenciar la creación de viveros de planta autóctona
  
- En el control de plagas y enfermedades vegetales utilizar preferentemente métodos biológicos; en los casos en que no sea así. precisar el informe y autorización de la administración gestora del Parque sobre la clase de productos y forma de tratamientos empleados.
  
- Controlar la acumulación de combustibles ligeros y fácilmente inflamables (como restos de cortas u otras labores)
  
- Persuadir, mediante educación e información a la población de los daños producidos por los incendios.
  
- Evitar las formas demasiado geométricas en los límites de las zonas a cortar o repoblar huyendo de las líneas rectas en la medida de lo posible. Debe tenderse a favorecer la discontinuidad de las líneas, apoyándose en la trama del paisaje y teniendo en cuenta la configuración del terreno.
  
- Se desaconsejan los límites perpendiculares o paralelos a las curvas de nivel, sobre todo si se extienden en una gran longitud. Es preferible que los límites corten las curvas de nivel con ángulos comprendidos entre 15º y 60º y varíen, cuando sea posible, para las diferentes porciones de los mismos.
  
- Conservar la vegetación natural existente en el entorno de los cursos de agua.
  
· Protección del medio natural
  
- Prohibir dar muerte, dañar, molestar o inquietar intencionadamente a los animales silvestres, incluyendo su captura en vivo y la recolección de huevos o crías así como alterar y destruir la vegetación.
  
Constituyen excepción aquellos casos en que de su aplicación deriven efectos perjudiciales para las especies mismas, la salud y seguridad de las personas, o cuando los fines mismos del Parque se vieran afectados; siempre y cuando exista previa autorización administrativa del órgano competente.
  
- Prohibir la destrucción deliberada del hábitat de especies sensibles y de interés especial, en particular del lugar de reproducción, invernada, reposo, campo o alimentación y las zonas de especial protección para la flora y fauna silvestres.
  
- Prohibir la ejecución, sin la autorización preceptiva, de obras, trabajos, siembras o plantaciones en las zonas sujetas a algún tipo de delimitación en su uso o destino.
  
- Prohibir la alteración de las condiciones del espacio natural mediante roturación, corta, arranque u otras acciones, así como la utilización de productos químicos, sustancias biológicas o vertidos que alteren las condiciones de habitabilidad de los mismos.
  
- Procurar evitar la desaparición de las especies autóctonas presentes en el Parque.
  
- Evitar la introducción y propagación de especies autóctonas, salvo que se trate de especies ganaderas o vegetales autorizadas.
  
- Controlar las poblaciones de las especies a fin de corregir los posibles desequilibrios.
  
- Realizar catálogos de la flora y fauna del parque y clasificar a las especies existentes cuya protección exija medidas específicas de acuerdo con las categorías establecidas en la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres; seguir las indicaciones fijadas en la citada Ley para las especies incluidas en las distintas categorías de protección.
  
- Controlar y tratar de evitar los fenómenos erosivos; exigir en las explotaciones ganaderas y forestales las prácticas de conservación de suelos que en cada caso se consideren oportunas e impedir la realización de cualquier tipo de obra que implique la modificación del estado actual del suelo sin la supervisión de los órganos de gestión del Parque.
  
- Velar por el mantenimiento de la cantidad y calidad de las aguas del Parque y evitar el vertido de agentes contaminantes.
  
- Limitar la publicidad exterior a los carteles necesarios para el uso público y servicios del Parque, intentar que tanto éstos como el resto de las instalaciones y construcciones que se lleven a cabo dentro del Parque se integren lo más posible en el entorno.
  
- Respetar las recomendaciones paisajísticas especialmente en las áreas próximas a zonas transitadas (carreteras, núcleos habitados, zonas recreativas...) o de singular valor natural o cultural.
  
- Restaurar las zonas especialmente degradadas o alteradas por las actuaciones humanas.
  
1.5 Actividades que exigen estudio de impacto ambiental
  
Se someterán al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, todos los proyectos públicos o privados consistentes en la realización de obras, instalaciones o cualquier otra actividad incluida en la Ley de la Generalitat Valenciana 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, y en Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba su reglamento de desarrollo, así como en el anexo del Real Decreto 1131/1998 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del Real Decreto Legislativo 1302/1986 de Evaluación de Impacto Ambiental.
  
Además de las citadas, se exigirá evaluación de impacto ambiental para las actividades siguientes:
  
- Realización de obras, canalizaciones o cualquier otra actividad en los cauces, riberas o márgenes, sea cual fuera su finalidad (incluyendo piscicultura), poniendo especial incidencia en las consecuencias negativas sobre la calidad y caudal de las aguas y sobre las zonas de protección.
  
- Obras e instalaciones que puedan perjudicar notoriamente los valores que se protegen por la declaración de Parque Natural, estas obras e instalaciones se concretarán en el plan rector de uso y gestión.
  
1.6 Planes sectoriales
  
Para la consecución de los objetivos del Parque y el desarrollo de las directrices sectoriales señaladas se considera necesario abordar con carácter prioritario la realización de los siguientes Planes:
  
- Plan de uso y gestión agraria
  
Tendrá por objetivos el establecimiento de las zonas y las Normas de uso aplicables en ellas. Refiriéndose tanto a limitaciones cuanto a las técnicas y métodos de gestión como a los espacios dedicados de forma preferente al uso agrario. Para el cultivo de arroz se otorgaran fondos de la política agraria comunitaria siempre que se cumplan los requisitos necesarios.
  
- Plan de uso y gestión ganadera
  
Establecerá los periodos y áreas en que se considere permisible el uso ganadero. Las necesidades concretas de mejoras puntuales (abonados, enmiendas, abrevaderos) y el modo de realizarlas; acorde con los fines del Parque. Establecerá también un programa de prioridades en la creación de nuevos pastizales, delimitando áreas preferentes y programas de sanidad, selección y manejo del ganado al objeto de mejorar la producción bruta final.
  
Disminución de un 10% en el uso de fertilizantes y fitosanitarios y sustitución de los primeros, por abonos complejos de liberación lenta.
  
Sustitución de tratamientos químicos por tratamientos biológicos, mediante utilización de feromonas.
  
Disminución en un 10% de los fertilizantes nitrogenados empleados, eliminación de aplicación de purines. La fertilización de partidas máximo es de 110 kg de Nitrógeno/Ha.
  
Para ambos casos las prácticas recomendadas deberán abarcar el conjunto de la explotación y deberá considerarse un plan de fertilización y calendarios de tratamientos en la zona afectada, siempre bajo la mencionada dirección técnica (Atria o ADV).
  
Se deberán establecer un régimen de ayudas para fomentar los métodos de producción agraria compatibles con las exigencias de la protección del Medio Ambiente y la conservación del espacio natural en la zona húmeda.
  
- Plan de uso y gestión recreativa
  
Deberá prestar atención a los siguientes puntos a modo de programas.
  
1. Localización y diseño del centro de interpretación y acogida.
  
2. Señalización de senderos y zonas de estancia
  
3. Localización de normas sobre los usos recreativos
  
Se diseñarán rutas de visita, las cuales deberán ser guiada por personal del parque dentro de las áreas catalogadas como protegidas. Se restringirá al máximo del acceso libre a estas áreas protegidas. El verdadero peligro existe en aquellas personas ajenas al entorno, desconocedoras del campo y la naturaleza, que puedan acceder libremente a este paraje.
  
- Plan de restauración del medio natural
  
Tanto del medio afectado por las actividades humanas como canteras antiguas o en activo, basureros, etc., como de vegetación y fauna natural. Su objetivo sería la mejora de naturalidad del Parque y la difusión y extensión de las especies autóctonas.
  
- Plan de ayudas y compensaciones
  
Cuyo objetivo será proveer los medios económicos necesarios para asegurar el mantenimiento de las rentas cuando de forma justificada la transformaciones de uso supongan mermas para los propietarios privados del Parque.
  
- Plan de seguimiento y control del estado de conservación del parque
  
Contendrá programas de seguimiento ambiental del estado de los recursos (control de la calidad del agua, erosión, dinámica de las poblaciones, estado sanitario, etc.) y de los efectos de las actividades desarrolladas en el Parque sobre ellos. Aunque de menor trascendencia que los anteriores también resulta aconsejable la redacción de los Planes que a continuación se indican:
  
- Plan de investigación
  
Tendrá por objeto promover el conocimiento de los valores ,testimoniales y pedagógicos del parque y definir para las distintas zonas del mismo los temas y las áreas más significativas para realizar actividades educativas a distintos niveles.
  
- Plan de identificación e información
  
Tendrá por objetivo la definición de los rasgos identificativos del Parque tales como logotipos, carteles, folletos, etc.
  
- Plan de seguridad
  
Tendrá por objeto establecer los mecanismos y medios que han de ser utilizados en casos de riesgo o accidentes para las personas o el medio (caídas, incendios).
  
- Plan de actuación periférica
  
Su objetivo será el estudio de posibles ampliaciones de la superficie del Parque así como el establecimiento de posibles áreas periféricas de protección.
  
- Plan de regulación de recursos hídricos
  
En él se contemplarán todos los posibles afecciones hídricas tanto del Parque Natural Pego-Oliva como de toda la cuenca hidrográfica que en ella interviene (Sierra Mustalla, Segaria, etc).
  
Se deben contemplar que las nuevas extracciones así como los posibles aumentos de caudal repercutan y carguen el acuífero del cual proceden, cerrando así el ciclo del agua.
  
Se debe potenciar en los términos de Oliva, Pego y los que abarca el acuífero, medidas económicas extraordinarias para la instalación de riesgos localizados; así como el aprovechamiento de aguas residuales para el riego.
  
9. Zonificación
  
1) Zona A (Zona de Especial Protección)
  
Constituye una zona de elevado interés para la conservación por las características de la vegetación, la fauna, el paisaje así como la presencia del ecosistema húmedo.
  
El área ocupa la parte central del parque y abarca una extensión de 528 Ha.
  
Objetivos
  
- Conservación del ámbito y mantenimiento del equilibrio natural de la zona y sus procesos naturales, garantizando la total integridad de sus recursos naturales y culturales.
  
- Potenciación del valor naturalístico de la zona mediante la mejora y restauración de las áreas degradadas o transformadas en exceso.
  
- Interpretación e investigación de la naturaleza.
  
Usos permitidos
  
- Actividades educativas y pedagógicas relacionadas con el conocimiento e interpretación de la naturaleza.
  
- Investigaciones científicas sobre las formaciones vegetales, comunidades animales presentes, o cualquier otro proceso o recurso natural.
  
- Actividades recreativas relacionadas con la observación y disfrute de la naturaleza siempre que se atengan a las limitaciones generales de uso, intensidad e infraestructuras que se señalen en cada caso.
  
- Se permite un aprovechamiento ganadero siempre condicionado por los límites de carga que se establecerán en un estudio de capacidad de acogida para el ganado en la zona y en cualquier caso bajo la aprobación del órgano de gestión del Parque.
  
Limitaciones de uso
  
- No se autorizan otros usos distintos de los reseñados en el epígrafe anterior (usos permitidos)
  
- Cualquier actividad de investigación sólo podrá realizarse previa presentación del consiguiente plan, que deberá ser aprobado por los órganos de gestión del Parque.
  
- Se prohibe la circulación y estacionamiento de vehículos salvo autorización temporal y expresa del órgano de gestión del Parque; no están sujetos a esta prohibición los vehículos de servicio de Parque ni aquellos que accedan a predios de propiedad privada a través de las correspondientes servidumbres de paso.
  
- Se evitarán todas aquellas acciones que puedan molestar a la fauna; se prohibe expresamente la utilización de megáfonos, altavoces y de cualquier instrumento a alto volumen.
  
- No se permitirán construcciones, obras de fábrica, cercados o cualquier actuación que perturbe el medio natural, salvo excepción de las necesarias para la conservación, que deberá ser aprobada por el Órgano de gestión del Parque.
  
- No se autoriza la instalación de tendidos eléctricos aéreos.
  
- Se prohibe la publicidad exterior, salvo los indicadores informativos de uso público, que no deberán producir impactos visuales negativos (se emplearán diseños y materiales que no produzcan fuertes contrastes visuales con el entorno).
  
- Se prohibe la recolección de plantas y huevos, la captura de animales y la extracción de minerales y rocas salvo autorización expresa del órgano de gestión del Parque, que establecerá las condiciones y controlará la actividad en caso de producirse.
  
Directrices generales para la gestión
  
- Mantener (y, en su caso, mejorar) las zonas de alto valor natural (las asignadas al uso «conservación»).
  
- Promover la recuperación de las zonas degradadas así como la progresión evolutiva y/o reconducción a la sucesión natural.
  
- Proteger las zonas que presentan baja capacidad para los usos contemplados, de los riesgos, naturales o no, a los que puedan estar sometidas, y «recuperación» de la vegetación autóctona en los lugares que así lo permitan.
  
- Promover la «restauración» de la vegetación y fauna autóctona y eliminar progresivamente las especies foráneas.
  
- Se crea una zona perimetral formada por una franja de 20 m. de anchura que bordeará toda la zona A. Dicha franja estará igualmente protegida pero se permitirá el paso para acceder a las zonas con las que linda. Esta franja actuará como amortiguadora de la zona de protección especial.
  
2) Zona B (Zona de Recepción y Tránsito)
  
Zona de alto interés paisajístico. Comprende un área de pequeñas elevaciones (Muntanyeta verda, Tossalet de Bullentor, etc.) ocupando una extensión de 125 Ha.
  
Objetivos
  
- Acoger a los visitantes y proporcionar información sobre las características naturales y culturales del Parque.
  
- Establecer itinerarios de uso preferente para el conocimiento y disfrute ordenado del Parque Natural.
  
Usos permitidos
  
- Actividades necesarias para el mantenimiento de la zona (limpieza, saneamiento, labores selvícolas para la conservación de la vegetación, etc.).
  
- Actividades didácticas relacionadas con el conocimiento del Parque.
  
- Actividades recreativas al aire-libre (paseo).
  
- Estas actividades se desarrollarán aprovechando las infraestructuras ya existentes.
  
Limitaciones de uso
  
- No se permiten edificaciones de nueva construcción ni infraestructuras de nueva planta como aparcamientos.
  
- No se permiten otros usos distintos de los señalados en el epígrafe anterior (usos permitidos).
  
- No se permite el estacionamiento de vehículos fuera de las zonas expresamente indicadas para ello.
  
- No se permite la utilización de megáfonos o cualquier instrumento a alto volumen.
  
- Se prohiben, en general, todas las actividades que impliquen la degradación o alteración ambiental o paisajística de los espacios naturales y/o que vayan en contra de los usos preferentes.
  
Directrices generales para la gestión
  
- Promover la elaboración y difusión de información referente al parque (posibles recorridos, etc.).
  
- Concienciar al visitante de la necesidad de respetar la naturaleza (información sobre localización de contenedores, reparto de bolsas de basura, etc.).
  
- Potenciar el valor didáctico de las áreas naturales comprendidas en la zona (colocación de carteles donde se describan las especies vegetales y animales, las vistas escénicas de los miradores, etc.).
  
3) Zona C (arrozal)
  
Se trata de suelos en los que, por el propio flujo hídrico del marjal resultan más aptos para el cultivo de arroz. El área ocupa unas 330 Ha.
  
Objetivos
  
- Aprovechamiento agrícola, sin perjuicio de los procesos o valores naturales de tales lugares.
  
- Evitar los riesgos que amenacen los recursos naturales de la zona.
  
Usos permitidos
  
- Todos los que con carácter particular se establezcan para el cultivo de los arrozales.
  
Limitaciones de uso
  
- Todas las actividades que supongan degradación o alteración ambiental o paisajística de los recursos naturales de la zona.
  
- Todos los que se deriven del proyecto de ordenación o plan técnico, que ordene el aprovechamiento arrocero de la zona.
  
Directrices y recomendaciones
  
- Promover el desarrollo del arroz bomba típico de la zona y con denominación de origen.
  
- Utilización de herbicidas y pesticidas.
  
- No permitir la utilización de herbicidas y pesticidas que puedan afectar al medio natural.
  
4) Zona D (Zona Hortofrutícola)
  
Esta zona corresponde un área de 300 Ha, las cuales en la actualidad están en gran parte dedicadas a cultivos hortofrutícolas.
  
Objetivos
  
- Establecer un área donde dada la fuerte presión antrópica adyacente sirva de equilibrio entre ésta y la zona del marjal de alta protección (zona A).
  
- Mantenimiento de los cultivos tradicionales en la zona sin perjuicio de los procesos o valores naturales que concurren en dicha zona.
  
- Recuperación y restauración de las zonas que demanden tales actuaciones.
  
Usos permitidos
  
- Todos los que con carácter particular se establezcan para los cultivos hortofrutícolas.
  
Limitaciones de uso
  
- Todos aquellos que supongan perjuicio para el mantenimiento de los valores naturales de la zona, en la fecha de entrada en vigor de la Ley 11//1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana
  
Directrices y recomendaciones
  
- No permitir el uso de herbicidas y pesticidas que puedan afectar al medio natural.
  
- Las edificaciones que se encuentren fuera de ordenación de los planes generales de sus respectivos ayuntamientos, mantendrán dicha figura y se tomarán medidas para impedir la consolidación urbanística.
  
10. Área de amortiguación de impactos
  
De conformidad con el artículo 29 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana se establece un área de amortiguación de impactos con la que se pretende proteger los recursos hídricos del Parque Natural. El régimen de protección aplicable en esta área se constituye por la exigencia de evaluación de impacto ambiental e informe vinculante del órgano de gestión del Parque.
  
Aspectos que requieren informe vinculante y evaluación de impacto ambiental:
  
- Transformaciones agrícolas de secano a regadío.
  
- Extracciones de agua, nuevas perforaciones y modificaciones de los caudales de extracción en las ya existentes.
  
Criterios de delimitación
  
Los criterios que se han seguido para delimitar el área de amortiguación son aquellos que conciernen a los acuíferos y cuencas que influyen en el sistema hídrico del marjal.
  
Límites
  
Desde la desembocadura del río Vedat curso arriba se toma la dirección del barranco de Benirrama. Se sigue este barranco atravesado por la carretera comarcal CV-715 Oliva-Pego hasta su inicio. Tomando en este punto la dirección sureste hasta su intersección con la curva de nivel 100 metros. Se sigue por esta curva en dirección oeste hasta su intersección con la línea de término municipal de Adsubia con Oliva. Siguiendo la línea de término en dirección norte atravesamos la carretera local de Oliva a Forna llegando a la intersección con la línea de término de la Font d'En Carròs y Oliva. Desde este punto y en dirección oeste se sigue por la línea de término de la Font d'En Carrós, Potries, Ador, Castellonet y Lugar Nuevo de San Jerónimo con la de Villalonga.
  
En la intersección de los términos municipales de Lugar Nuevo de San Jerónimo, Villalonga y Terrateig se toma dirección suroeste, seguimos por la línea de término municipal entre Terrateig y Villalonga hasta su intersección con la línea límite provincial de Valencia y Alicante la cual seguimos en dirección suroeste hasta su intersección con la carretera local de Beniarrá a Castelló de Rugat. En dicho punto y en dirección sur seguimos la carretera pasando por Beniarrés, borde del pantano de Beniarrés, lado izquierdo de Planes, intersección con la carretera comarcal CV-700 de Muro d'Alcoy a Pego, hasta la línea de término entre Almudaina y Planes, la cual tomamos en dirección sureste hasta el cruce con la línea de término entre Planes y Balones. En dicho punto con dirección suroeste seguimos la línea de término entre Almudaina y Balones llegando a la línea de unión de términos municipales entre Almudaina y Millena. Desde aquí y en dirección sur seguimos por la línea de término entre Millena y Balones, llegando la intersección con la carretera local de Gorga a Balones. Aquí se toma la carretera hasta llegar a Gorga. En Gorga tomamos la carretera local que une Gorga con Castell de Castells en dirección este hasta la mencionada población. Una vez aquí y tomando la dirección noreste seguimos por la carretera local de Castell de Castells a Benichembla atravesando la línea de término entre Castell de Castells y Vall de Laguart llegando a la intersección de la línea de término entre Vall de Laguart y Benichembla. Desde este punto y siguiendo la línea de término mencionada y en dirección este llegamos a la población de Murla de donde en dirección norte tomamos la curva de nivel 300 hasta su intersección con la línea de término de Vall de Laguart y Orba. En dicho punto seguimos la carretera en dirección Orba Hasta su unión con la carretera local que une dicha carretera con la comarcal CV-175 la cual se toma. Seguimos por la mencionada carretera hasta la población de Sagra. Desde aquí y cogiendo la carretera local de Sagra a Benimeli llegamos a esta población. De aquí en dirección noroeste seguimos la línea de término entre las poblaciones de Sanet y Negrals, Beniareig, Benimeli, Ondara y El Verger. Llegados a esta última población se toma la carretera N-332 en dirección norte hasta la línea de término entre El Vergel y Setla la cual tomaremos en dirección norte hasta su intersección con la línea de costa.
  
La superficie que abarca dichos límites es de 45.650 hectáreas
  
· Programa económico-financiero
  
De acuerdo a las conclusiones y propuesta del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de El Marjal de Pego-Oliva se realiza el siguiente estudio de costes por actuaciones a los efectos de cumplir sus objetivos.
  
El estudio económico-financiero tiene una vigencia de 4 años.
  
Las actuaciones se cuantifican como sigue:
  
- Variables de las actuaciones:
  
a) Adquisiciones de suelo para cumplimentar los acuerdos de adquisición con cargo al Programa Life.
  
b) Proyectos de ejecución de obra civil en desarrollo de los planes establecidos.
  
c) Gastos fijos de recursos humanos y asistencia técnica anuales
  
- Concreción del gasto:
  
a) Adquisiciones suelo: 1.000 millones de pesetas (6.010.121 euros)
  
b) Obras e instalaciones
  
b.1.
  
- Redacción del plan rector de uso y gestión del parque natural: 3.5 millones de pesetas (21.035,42 euros)
  
- Obras de accesos a la escuela y arreglo de caminos y sendas: 10 millones de pesetas (60.101,21 euros)
  
b.2 Encargo de proyectos previa elaboración de convenios con los organismo interesados en el asunto:
  
- Proyecto de rehabilitación de la marjal: 5 millones de pesetas (30.050,61 euros)
  
- Estudio de alternativas de regulación hídrica de la cuenca vertiente al marjal: 30 millones de pesetas (180.303,63 euros)
  
- Proyecto y obras de rehabilitación del Centro de Conservación e Información del Parque: 20 millones de pesetas (120.202,42 euros)
  
- Diseño y ejecución de medidas correctoras del impacto de la carretera de Pego al mar sobre la fauna del Parque Natural: 3 millones de pesetas (18.030,36 euros)
  
c. Recursos Humanos y Gastos fijos



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI