Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4929, del 21-01-2005 (2005/366)

ORDRE de 29 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla zonal de residus de la zona XVI.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4929

Data del DOGV
:   21-01-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/366

CVE


Data del document
:   29-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [Alacant](javascript:void(0))
    * [gestió de residus](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [residu](javascript:void(0))

ORDRE de 29 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla zonal de residus de la zona XVI. [2005/X366]
  
El títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques per a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla integral de residus, són documents detallats que adapten les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, i poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant ambdós plans autonòmics, la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Després d'elaborar la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de les zones XVI, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de residus de la Comunitat Valenciana, ha sigut sotmés a informació pública per un termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que poden resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha sigut sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i és objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció de Gestió del Medi Natural de data 16 de desembre de 2004.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, com també els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent en medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant una ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el document d'ordenació del pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 133/2004, de 3 de setembre, del Govern Valencià, la configura com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcions en matèria de residus.
  
Per raó de tot el que antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana,
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla zonal de residus de la zona XVI, el document d'ordenació del qual s'incorpora com a annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla zonal de residus de la zona XVI entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 29 de desembre de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LA ZONA XVI
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ
  
1. Memòria justificativa
  
1.1. Introducció
  
1.1.1. Antecedents
  
1.1.2. Àmbit terrritorial
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
1.1.4. Abast i objectius
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
1.2. Anàlisi territorial per a la selecció de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de valorització i eliminació
  
1.2.1. Sòls geològicament aptes
  
1.2.2. Condicionants del transport
  
1.2.3. Zones protegides
  
1.2.4. Planejament urbanístic
  
1.2.5. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
1.2.6. Zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
1.3. Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
1.3.1. Residus urbans
  
1.3.2. Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària (rcd domiciliaris)
  
1.3.3. Residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
1.3.6. Animals domèstics morts
  
2. Prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus
  
2.1. Proposta de tractament de residus urbans
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
2.1.2. Infraestructures
  
2.2. Proposta de tractament de residus perillosos
  
2.2.1. Característiques de la recollida
  
2.2.2. Infraestructures
  
2.3. Proposta de tractament de residus voluminosos
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
2.3.2. Infraestructures
  
2.4. Proposta de tractament de rcd domiciliaris
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
2.4.2. Infraestructures
  
2.5. Model econòmic
  
2.6. Condicions que s'han de complir per l'entitat competent per a garantir l'eficàcia del desenvolupament i l'execució del pla zonal
  
2.7. Termini d'execució del pla
  
2.8. Mesures d'àmbit municipal
  
2.8.1. Ordenances municipals
  
2.8.2. Promoció i educació ambiental
  
2.9. Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
3. Bases tècniques per a l'elaboració dels projectes de gestió
  
3.1. Instal·lacions que s'han d'incloure en el projecte de gestió
  
3.2. Terminis de construcció i explotació de les instal·lacions
  
3.3. Documentació que s'ha de presentar en el projecte de gestió
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
3.3.3. Pla de gestió
  
3.3.4. Estudi economicofinancer
  
3.3.5. Document de síntesi
  
3.4. Criteris d'adjudicació del concurs
  
3.4.1. Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1 INTRODUCCIÓ
  
1.1.1 ANTECEDENTS
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, adequa al dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots aquests. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, el reciclatge i la valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests plans s'integraran en un Pla nacional de residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels plans autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, avançant-se a la Llei 10/1998, aprova per mitjà del Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. Aquest pla, que inclou la totalitat de tots els residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la necessitat de plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una Llei de residus queda emmarcada en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en el qual s'estableixen competències per a dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de desembre de 2000, estableix el règim jurídic de la producció i gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el fet de desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, la seguretat i l'eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el títol II de la Llei de residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. Es preveuen en l'àmbit autonòmic dos tipus de plans, el Pla integral de residus i els plans zonals. Ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Per mitjà d'aquests plans es distribueixen en el territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instrument de desenvolupament i millora del Pla integral de residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, i poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla integral que no tinguen caràcter vinculant. Per mitjà d'aquests plans zonals es garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els plans zonals estan constituïts per tres tipus de documents: el document d'informació, el document d'ordenació i un estudi d'impacte ambiental. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla zonal de residus de la zona XVI del PIR de la Comunitat Valenciana i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions per a les operacions de gestió de residus.
  
1.1.2. ÀMBIT TERRITORIAL
  
L'àmbit territorial d'aplicació del present Pla zonal s'emmarca en la zona meridional de la província d'Alacant. Comprén exclusivament el municipi d'Alacant (ciutat i nuclis de població), englobat en la zona XVI del PIR de la Comunitat Valenciana.
  
La superfície de l'àmbit d'aplicació del pla és de 201,27 km², amb un nombre d'habitants de 299.531 i una densitat de població de 1.417,2 hab. /km².
  
Es defineix la població equivalent com la suma de la població fixa de dret més l'estacional promediada al llarg de tot l'any. La població total equivalent de la zona XVI s'estima en 339.533 habitants equivalents, dels quals 299.531 són habitants fixos, mentre que la poblacional estacional màxima és de 160.008 habitants.
  
A continuació s'adjunta figura amb l'àmbit territorial del Pla zonal (municipi d'Alacant), que està inclòs dins de la comarca de l'Alacantí a la Costa Blanca.
  
1.1.3 TIPOLOGIA DELS RESIDUS
  
El present Pla zonal de residus afectarà els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana. S'entén per residus urbans els següents:
  
a) Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis.
  
b) Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició poden assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tenen aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus sanitaris dels grups I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió de residus sanitaris.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts.
  
- Vehicles abandonats (es regulen per la seua normativa específica).
  
- Mobles i efectes.
  
- Residus d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present pla els següents residus:
  
- Residus perillosos de qualsevol tipologia excepte els domèstics.
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes.
  
- Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència.
  
Així mateix queden exclosos del present pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'energia nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.4 ABAST I OBJECTIUS
  
Com a objectiu general del Pla zonal, es pretén dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat Espanyol en matèria de residus, com també per a la posada en pràctica i millora de les previsions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla zonal de la zona XVI persegueix els següents objectius específics.
  
- Reducció de la generació de residus urbans.
  
- Potenciació de la recollida selectiva d'alguns materials.
  
- Valorització màxima dels residus.
  
- Eliminació segura dels residus no valoritzables.
  
- Determinació de les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus urbans objecte del Pla zonal, com també les seues característiques generals i el seu termini d'execució.
  
- Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures segons criteris d'aptitud geològica, espais protegits, infraestructures viàries i planejament urbanístic.
  
- Definició de criteris per al desenvolupament de projectes de gestió, en allò que fa referància tant a la documentació que s'ha de presentar com a la posterior valorització d'aquests.
  
1.1.5 PRINCIPIS PELS QUALS ES REGIRÀ EL PLA ZONAL
  
El Pla zonal assumeix els principis en què es fonamenta l'estratègia de la Unió Europea en matèria de residus en base a la qual s'ha desenvolupat la legislació nacional i autonòmica vigent.
  
A més s'assumeixen en aquest Pla zonal els fonaments que han regit el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, com també els del Pla nacional de residus urbans que continuen plenament vigents.
  
1.1.5.1 Principis generals
  
Els principis i fonaments del pla són els següents:
  
- Principi de prevenció.
  
- Principi de responsabilitat del productor.
  
- Principi de proximitat.
  
- Principi d'autosuficiència.
  
- Principi de subsidiarietat.
  
- Principi de responsabilitat compartida.
  
Principis de prevenció
  
La producció de residus ha de reduir-se, i quan siga possible, evitar-se, a través del desenvolupament i posada en funcionament de tecnologies netes, per mitjà de la implantació de processos productius no contaminants com també la utilització de matèries primeres alternatives que produïsquen menor quantitat de residus o de menor perillositat.
  
Principi de la responsabilitat del productor
  
Tots aquelles activitats que impacten en el medi ambient, en general, i els productors de residus, en particular, han de pagar tots els costos derivats de les seues accions, màximament quan aquestes deriven de la posada en el mercat de productes en el procés d'elaboració i de la distribució dels quals es generen residus.
  
Els agents econòmics són considerats com els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir la internalització dels costos ambientals per la seua banda, s'ha d'aplicar el principi que ?qui contamina, paga?.
  
Principi de proximitat
  
Els residus han de gestionar-se el més prop possible del seu origen.
  
S'aplicarà el principi de proximitat, promocionant la ubicació de les instal·lacions en el lloc més pròxim i adequat possible al punt de generació dels residus, sempre que les instal·lacions disposen de massa crítica de residus que s'han de tractar, minimitzant en la mesura que es puga el trasllat d'aquests.
  
S'ha d'intentar que el problema de gestió de cada residu es resolga en el lloc on es genera, aspecte en ocasions inviable per la xicoteta quantitat produïda en ubicacions disperses, per la qual cosa s'ha de buscar amb caràcter general el centre de gravetat de la producció dels residus que s'han de tractar.
  
Principi d'autosuficiència
  
Quant a la creació d'una xarxa integrada d'instal·lacions de valorització i eliminació de residus que permeta les zones objecte del Pla zonal ser autosuficients en matèria de tractament d'aquells residus per als quals hi ha massa crítica que ho justifique.
  
Principi de subsidiarietat
  
Pel qual la Generalitat Valenciana intervindrà només en la mesura en què els objectius de l'acció pretesa no puga ser aconseguida pels agents involucrats, i, per consegüent, puga aconseguir-se millor, a causa dels efectes de l'acció contemplada, a nivell autonòmic.
  
Principi de responsabilitat compartida
  
Consisteix en el fet que tots els agents, Administració autonòmica, corporacions locals, empreses públiques i privades i ciutadans, treballen d'una forma concertada i en col·laboració, ja que podran solucionar-se els problemes plantejats en la producció i la gestió dels residus.
  
1.1.5.2. Principis jeràrquics
  
A més dels principis generals establits en l'apartat anterior, el Pla zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
a) S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
1. Prevenció
  
2. Reutilització
  
3. Reciclatge.
  
4. Valorització
  
5. Eliminació final de les fraccions no valoritzables
  
b) Es procurarà reduir els trasllats de residus.
  
c) S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, com instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, etc.
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. SÒLS GEOLÒGICAMENT APTES
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic per a la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans, la selecció de l'emplaçament ha de tindre aspectes relacionats amb les condicions geològiques i hidrogeològiques de l'entorn.
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de valorar des del punt de vista de la seguretat, donar suport o reforçar les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un gruix major o igual a 1 metre), sense fissuració o carstificació del terreny.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers o si hi ha, que siguen d'escassa importància. La presència de barreres impermeables com formacions argiloses i la presència d'aqüitards o aqüicludes sota l'emplaçament aporten majors garanties.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden suposar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. Ha de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta escorrentia.
  
No pot ubicar-se un abocador en terrenys de domini públic hidràulic, s'inclouen els llits de corrents naturals continus, brolladors, llacs, llacunes, tolles, embassaments, canals, i espais ocupats per extensions permanents amb presència de làmina lliure públics o privats, com també les riberes, els marges, les seues zones de servitud i policia d'acord amb el que estableix el títol primer del Reial decret legislatiu 1/2001 que aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
1.2.2 CONDICIONANTS DEL TRANSPORT
  
La ciutat d'Alacant té una accessibilitat idònia des de diferents punts. L'accés des de l'oest es realitza per la carretera N-III. Tant des del nord, com del sud, s'accedeix per l'autopista A-7 o la carretera nacional N-332.
  
A continuació es mostra un gràfic amb les vies de comunicació principals:
  
Les comunicacions per carretera són un dels factors que més influeixen en la selecció d'emplaçaments per a ubicar instal·lacions de tractament i eliminació de residus urbans. En la zona d'estudi objecte d'aquest Pla zonal hi ha diverses vies de comunicació. A continuació s'analitzen quines són les més adequades per al transport de residus urbans.
  
Les carreteres més importants de la província enllacen amb la ciutat d'Alacant,. La carretera N-330 connecta des de Madrid, a través del vall del riu Vinalopó (Elda, Villena), amb la comarca de l'Alacantí. La carretera N-340 enllaça amb la ciutat de València per l'interior de la província (Alcoi, Cocentaina). La N-332 i l'autopista del Mediterrani A-7/E-15 comuniquen amb el nord del Mediterrani, a través de les comarques del Marquesat (Dénia) i la Marina (Benidorm). La comunicació amb el Mediterrani sud es realitza per la carretera N-332 (Torrevieja, Cartagena).
  
1.2.3 ZONES PROTEGIDES
  
S'han delimitat com a àrees no aptes per a implantació d'infraestructures de gestió de residus totes aquelles incloses a la:
  
- Xarxa Natura 2000 (LIC, ZEPA, etc.)
  
- Parcs naturals
  
- Inventari de zones humides
  
- Microreserves
  
La delimitació d'aquestes àrees està indicada en el corresponent plànol d'informació, es mostra com a zones desfavorables per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus.
  
1.2.4. PLANEJAMENT URBANÍSTIC
  
Per a localitzar els emplaçaments aptes per a la ubicació d'infraestructures d'aquest tipus, s'ha tingut en compte el planejament urbanístic del municipi d'Alacant. La informació ha sigut extreta de la cartografia temàtica realitzada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport (COPUT) dades referents a l'any 1999.
  
En el municipi d'Alacant existeixen en l'actualitat un total de 3.879 ha de sòl urbà i 859 ha de sòl urbanitzable. El total del terme municipal ocupa 20.140 ha, per la qual cosa resten un total de 15.401 ha de sòl no urbanitzable que representen el 76% de la superfície total del municipi d'Alacant.
  
1.2.5 METODOLOGIA PER A LA LOCALITZACIÓ DE ZONES APTES PER A LA UBICACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ DE RESIDUS
  
En el present apartat es justifica la metodologia utilitzada en la selecció d'espais potencialment aptes per a la implantació d'infraestructures de valorització i eliminació de residus.
  
La metodologia utilitzada per a la selecció de possibles àrees d'abocament de residus s'ha fonamentat en tres cartografies de base:
  
- Cartografia de litologies aptes per a l'abocament.
  
- Cartografia amb la classificació urbanística del sòl.
  
- Cartografia d'espais naturals: parcs naturals, LIC i microreserves, etc.
  
Per a cada una de les cartografies de base s'han utilitzat els següents criteris:
  
- Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
Es partix del mapa litològic de la Comunitat Valenciana a escala 1:50.000, elaborat per la COPUT, en el qual cada litologia s'ajusta a la naturalesa de cada roca.
  
En un primer pas es relacionen aquestes litologies amb els mapes geològics 1:50.000 de la sèrie Magna de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, amb la finalitat de tindre criteris litològics, genètics i estructurals d'aquests.
  
D'aquesta manera s'identifiquen les litologies existents en l'àrea d'estudi. D'aquestes litologies se seleccionen aquelles que per les seues característiques genètiques, litològiques i texturals poden ser considerades inicialment com a impermeables, com per exemple argiles, margues i combinacions d'aquestes.
  
Aquestes litologies donen lloc a un primer grup d'espais potencials d'abocament.
  
A més s'han tingut en compte altres criteris per a la selecció de zones aptes d'ubicació de les instal·lacions, com:
  
- Caràcter impermeable de les litologies associades.
  
- Proximitat a àrees sensibles.
  
Com resultat de tots els criteris anteriors s'obté una cartografia de litologies per a ser integrada amb la informació dels plànols de classificació urbanística i d'espais naturals.
  
- Cartografia amb la classificació urbanística del sòl
  
Basat en els usos del sòl conforme al mapa urbanístic de la Comunitat Valenciana (escala 1:50.000) elaborat per la COPUT, aquesta cartografia reflexa la qualificació urbanística del sòl segons la següent classificació:
  
- Sòl urbà
  
- Sòl urbanitzable programat
  
- Sòl urbanitzable no programat
  
A aquesta classificació se li aplica la limitació establida en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana que indica que no s'ubicarà un nou abocador ?amb caràcter general, a una distància inferior a 2.000 m de sòl classificat com a urbà, i en cap cas a menys de 500 m d'aquest?. En qualsevol cas, les instal·lacions que s'ubiquen entre els 500 m i els 2.000 m hauran de justificar la no-afecció al sòl per mitjà de mesures correctores que es definisquen en el projecte.
  
- Cartografia d'espais naturals
  
Es basa en la representació dels següents espais naturals:
  
- Llocs d'interés comunitari: cap de l'Horta i l'Illa de Tabarca, ambdós d'àmbit marí.
  
- ZEPA
  
- Parcs naturals
  
- Zones humides: el saladar d'Aigua Amarga.
  
- Microreserves: el saladar de Fontcalent i cap de les Hortes.
  
1.2.6 ZONES APTES PER A LA UBICACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ DE RESIDUS
  
Els emplaçaments identificats i seleccionats es relacionen en el plànol a escala 1:50.000 denominat com Zones aptes orientatives per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus.
  
La llegenda d'aquests plànols diferència amb color verd aquelles zones favorables des del punt de vista litològic, ambiental i urbanístic. La zona resultant exclou les àrees protegides existents, com també l'afecció dels nuclis urbans.
  
Es podran ubicar les infraestructures d'eliminació de residus urbans tant en les àrees grafiades com aptes en els plànols de la memòria informativa com en altres àrees dins de l'àmbit del Pla zonal. En el cas d'aquestes últimes s'haurà de demostrar per mitjà d'estudis tècnics adequats el compliment dels condicionants establits en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador per a obtindre la corresponent autorització administrativa per a l'eliminació de residus no perillosos i així mateix obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental de la infraestructura que garantisca l'admissibilitat d'aquesta des del punt de vista ambiental.
  
Aquesta cartografia és de caràcter orientatiu i exigeix la realització, en qualsevol cas, d'estudis geològics, geotècnics i hidrogeològics que permeten verificar la idoneïtat de l'emplaçament, com també visites de camp que confirmen el seu interés.
  
Com es pot analitzar en el plànol, la part occidental d'Alacant és l'única regió que compleix amb els requeriments exigits.
  
La zona de l'actual abocador de la ciutat d'Alacant (a Foncalent) es troba en terrenys marcats com a aptes, i pròxim a aquesta, estan uns terrenys que actualment compten amb una declaració d'impacte ambiental favorable per part de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana per a la implantació de les infraestructures d'eliminació i valorització de residus urbans.
  
1.3 ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1 RESIDUS URBANS
  
Per al càlcul de la producció de residus urbans s'ha partit de les següents bases de càlcul:
  
- Població fixa: padró de l'any 2002 de l'Institut Valencià d'Estadística (IVE)
  
- Població equivalent = Població fixa + 0,25 x Població estacional màxima
  
- Taxa anual de creixement de la població 1%
  
- Ràtio de producció de residus: 1,2 kg/ hab/ dia
  
Segons aquestes bases de càlcul, la previsió de producció de residus a la zona XVI, es mostra en la taula adjunta:
  
Estimació de l'evolució de la producció de residus urbans
  
Per al càlcul de cada fracció component del RU s'ha considerat la composició dels residus de l'Inventari i catàleg de residus de la Comunitat Valenciana (actualment en elaboració, xifres reals del mostratge efectuat a la planta d'Alacant). Per a la situació actual, la producció de cada fracció es mostra en la taula adjunta:
  
Component Composició % Total (t/any)
  
Mat. Orgànica 39,7 59.040
  
Paper Total 19,8 29.446
  
Plàstic 14,1 20.969
  
Vidre 6,1 9.072
  
Metalls ferris 5,3 7.882
  
Metalls no ferris 1,0 1.487
  
Diversos 14,0 20.820
  
Total 100 148.715
  
Estimació de la producció per cada fracció del residu. Situació actual
  
La recollida de residus urbans es realitza per mitjà de contenidors tot-u a vorera i àrees d'aportació en les quals es recullen per mitjà de contenidors separats el paper/cartó, envasos lleugers i el vidre.
  
El sistema de recollida selectiva de matèria orgànica no està instal·lat en aquests moments en el municipi.
  
Els residus urbans produïts es tracten en la planta de compostatge d'Alacant. Les seues dimensions com també la tecnologia emprada són insuficients per a les necessitats actuals de tractament del residu produït en el municipi a què presta servei. La construcció d'un nou abocador per a residus no perillosos i una nova planta de tractament de RU estan programades dins del municipi per a l'any 2006 segons el plec de prescripcions tècniques que va regir el concurs de neteja, recollida, tractament i valorització celebrat el 28 d'abril de 2000. En l'actualitat ambdós projectes compten amb una DIA favorable per part de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
La nova planta de tractament està dissenyada per a tractar el residu tot-u i la matèria orgànica recollida selectivament de forma diferenciada en una mateixa instal·lació, de forma que s'aconseguisca un tractament eficaç de la fracció orgànica i es possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen, aconseguint d'aquesta manera, reduir el contingut de matèria orgànica que es deposita a l'abocador.
  
Els envasos lleugers arreplegats en les àrees d'aportació de l'àmbit del Pla zonal són transportats fins a la planta de selecció i classificació d'envasos lleugers de Benidorm, instal·lació que es considera adequada per a efectuar dites operacions. La recollida selectiva de paper/cartó i vidre es realitza per mitjà d'empreses autoritzades de la Comunitat Valenciana i es destinen a instal·lacions de reciclatge d'aquests materials.
  
1.3.2 RESIDUS D'OBRA MENOR DE CONSTRUCCIÓ I REPARACIÓ DOMICILIARA (RCD DOMICILIARIS)
  
Per al càlcul de la producció de residus d'obra menor i reparació domiciliara (RCD domiciliaris) s'ha utilitzat de base informació del Pla zonal de RCD de la Comunitat Valenciana, on es determinen unes ràtios de producció de RCD expressats en tones per habitant equivalent i any. En la taula adjunta es presenten les ràtios calculades per a la zona objecte del present pla:
  
Zona Ràtio (t/hab any)
  
XVI 1,0
  
Ràtios de producció de RCD
  
Per al càlcul dels residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliara (RCD domiciliaris) que corresponen als residus urbans, es considera un 8% del total dels RCD, per la qual cosa l'estimació de la producció seria la següent:
  
Estimació de l'evolució de producció de residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària
  
La recollida dels RCD d'origen domèstic es realitza per mitjà de dues vies:
  
a) A través dels mateixos particulars que els transporten als ecoparcs instal·lats seguint criteris de localització amb màximes distàncies, com també els ecopunts itinerants que es desplacen al llarg de la geografia del municipi.
  
b) A través del servei municipal de recollida en vorera per mitjà de col·locació de contenidors especials per a la recollida de RCD domiciliaris i la posterior retirada i trasllat a l'abocador destinats a aquest fi. Aquest servei s'aplica d'acord amb l'Ordenança municipal de neteja de l'Ajuntament d'Alacant.
  
No existeixen en la zona instal·lacions autoritzades per al tractament i l'eliminació d'aquest tipus de residus. No obstant això, en el plec de prescripcions tècniques que va regir el concurs de neteja, recollida, tractament i valorització celebrat el 28 d'abril de 2000 es contempla la construcció d'instal·lacions d'eliminació de residus inerts per part de l'adjudicatari.
  
En l'actualitat hi ha una instal·lació d'eliminació de residus inerts de titularitat municipal ubicada en la partida de Foncalent en fase d'autorització que compte ja amb una DIA favorable per part de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
1.3.3. RESIDUS DE ZONES VERDES I ÀREES RECREATIVES PÚBLIQUES
  
La producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques s'ha calculat a partir de la ràtio de 7 kg per habitant i any. L'evolució dels residus es presenta a continuació:
  
Any Població equivalent Residus jardineria (t/any)
  
2004 339.533 2.377
  
2007 349.821 2.449
  
2010 360.421 2.523
  
2013 371.306 2.599
  
2016 382.445 2.677
  
2020 397.743 2.784
  
2023 409.675 2.868
  
Estimació de l'evolució de la producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
Per a la recollida de residus de jardineria, la situació actual dins del municipi és la següent:
  
- Zones enjardinades privades:
  
Ubicació i recollida municipal de contenidors en zones privades enjardinades.
  
- Zones enjardinades públiques:
  
Recollida selectiva dels residus de poda i jardineria pels propis serveis que realitzen les labors de jardineria, o bé per una empresa contractada per a tal fi.
  
Actualment no hi ha una infraestructura de tractament i trituració de residus d'aquestes característiques, per la qual cosa s'eliminen directament a l'abocador municipal de RU.
  
La nova planta de tractament programada per al municipi haurà de comptar amb la possibilitat d'incloure una línia de condicionament i trituració prèvia, de forma que els residus de poda i jardineria puguen ser utilitzats com a material estructurant en el tractament de la fracció orgànica.
  
1.3.4 RESIDUS PERILLOSOS DOMÈSTICS
  
Les ràtios utilitzades per al càlcul de la producció, a partir de diferents estadístiques, es mostren en la taula adjunta:
  
Tipus de residu Ràtio (kg/hab/any)
  
Piles 0,3
  
Piles botó 0,0009
  
Fluorescents 0,25
  
Perillosos tipus general 0,45
  
Amb aquestes ràtios, trobem que la producció de piles i fluorescents és la següent:
  
Piles normals Piles botó Fluorescents
  
 (kg/any) (kg/any) (kg/any) Total
  
101.860 306 84.883 187.049
  
Producció de residus de piles i fluorescents. Situació actual
  
La previsió d'evolució dels residus perillosos domiciliaris de tipus general (envasos de neteja, pintura, dissolvents, etc.), és la següent:
  
Evolució de la producció de residus perillosos domiciliaris de tipus general
  
Actualment hi ha un servei municipal de recollida de piles per mitjà de contenidors específics situats en establiments comercials. Així mateix, els contenidors de llandes disposen d'un compartiment per a la recollida de piles.
  
El ciutadà també té la possibilitat de portar les seues piles o altres residus perillosos domèstics als ecopunts mòbils o a l'ecoparc.
  
Els residus mercurials són transportats per mitjà d'empreses autoritzades a la planta que l'empresa VAERSA disposa a Buñol (València).
  
Els residus perillosos generals no compten amb tractament específic, per la qual cosa s'hauran de gestionar a través d'un gestor autoritzat.
  
1.3.5. RESIDUS VOLUMINOSOS
  
1.3.5.1. Residus d'ordinadors
  
Les ràtios utilitzades (font SIDEDISA) per al càlcul de la producció de residus d'ordinador, són els següents:
  
 U. ordinador/hab Kg. ordinador/hab Kg. residus
  
 ordinador/hab any
  
València 0,11 1,89 0,27
  
A partir de la ràtio anterior i la població equivalent s'obtenen la següents previsions de l'evolució de residus voluminosos al municipi d'Alacant:
  
Evolució de la producció de residus d'ordinador
  
1.3.5.2 Línia marró
  
La producció de residus d'equips de línia marró s'ha calculat a partir dels habitatges de les zones objecte del pla i aplicant els percentatges de saturació actuals dels equips.
  
Producció de residus = nombre habitatges\* Percentatge de penetració\* pes/ vida mitjana
  
 Ràtios Vida Pes
  
 penetració llars mitjana equips mitjà kg
  
1 televisor 0,9970 15 32
  
2 televisors 0,5000 15 32
  
1 ràdio 0,9730 20 0,8
  
2 ràdios 0,6500 20 0,8
  
Vídeo 0,8050 12 2
  
HIFI 0,6760 12 4
  
Font: Estudi general de mitjans 1999
  
La producció de residus línia marró (kg/any) en la situació actual, considerant 150.152 habitatges al municipi d'Alacant, es mostra a continuació:
  
Producció de residus de línia marró. Situació actual
  
1.3.5.3. Línia blanca
  
S'han pres les dades de ?l'Estudi EOLA- realitzat per l'Associació Nacional de Fabricants i Importadors d'Electrodomèstics de Línia Blanca (ANFEL). L'estudi anterior realitza una estimació per províncies dels residus generats segons les vendes realitzades i la vida mitjana dels electrodomèstics. Amb aquestes dades es determinen unes ràtios per habitant, de manera que tenint en compte la població equivalent dels municipis objecte del Pla zonal, es calcula la producció actual i futura de cadascun dels electrodomèstics de la línia blanca.
  
A falta de dades fiables sobre la producció de residus de la línia blanca per a la província d'Alacant s'han pres les ràtios en kg/hab/any per a la província de València que a continuació es detallen:
  
S'han agrupat diferenciant tres tipologies distintes en la línia blanca:
  
- Grup I: Electrodomèstics amb CFC bé en les bromeres o en el circuit.
  
- Grup II: Electrodomèstics que necessitarien un desmuntatge previ a la trituració.
  
- Grup III: Electrodomèstics fàcilment triturables.
  
GRUP I
  
Frigorífics
  
Combinats
  
Congeladors
  
Termos elèctrics
  
GRUP II
  
Llavadores
  
Restavaixelles
  
Vitroceràmiques
  
Forns
  
Microones
  
GRUP III
  
Cuines
  
Fogons
  
Campanes
  
Escalfadors
  
 Unitats Ràtio u. Kg./u. Kg
  
 de residus residus /hab aparell residus/hab
  
Frigorífics 54.595 0,0248 51 1,26
  
Combinats 22.305 0,0101 70 0,71
  
Congeladors 11.630 0,0053 45 0,24
  
Termos 15.262 0,0069 16 0,11
  
Subtotal grup I 103.792 0,0471 2,32
  
Llavadores 78.982 0,0358 61 2,19
  
Llavaplats 14.677 0,0067 55 0,37
  
Vitroceràmiqués 8.143 0,0037 8 0,03
  
Forns 28.595 0,0130 32 0,42
  
Microones 45.710 0,0207 18 0,37
  
Subtotal grup II 176.105 0,0799 3,37
  
Cuines 25.955 0,0118 42 0,49
  
Fogons 30.016 0,0136 10 0,14
  
Campanes 21.870 0,0099 12 0,12
  
Escalfadors 38.272 0,0174 11 0,19
  
Subtotal grup III 116.113 0,0527 0,94
  
Total u. 396.013 0,1796 6,63
  
La producció de residus de línia blanca (kg/any) per a la situació actual en el municipi d'Alacant és la següent:
  
 Total línia blanca Grup I Grup II Grup III
  
Àrea (kg/any) kg/any kg/any kg/any
  
Alacant 2.254.499 787.716 1.147.621 319.161
  
Producció de residus de línia blanca. Situació actual
  
1.3.5.4. Matalassos
  
El càlcul dels residus de matalàs produïts s'efectua a partir del nombre d'habitatges tenint en compte les següents dades:
  
Nombre llits/ Freqüència
  
habitatge renovació anys Pes kg
  
 5 25 15
  
Amb les dades anteriors es determina la producció de residus de matalassos per a cadascun dels municipis que integren el Pla zonal segons la següent expressió:
  
 Pes mitjà
  
Podu. Matalassos (Kg/any) = n hab x n llits per hab x ?????-
  
 Freq. renovació
  
L'evolució de la producció de matalassos (kg/any) es mostra a continuació:
  
Evolució de la producció de residus de matalassos
  
1.3.5.5. Mobles
  
Per al càlcul d'altres mobles i efectes voluminosos s'ha pres la ràtio de 2 kg/hab i any utilitzat en altres zones de semblants característiques. Trobem que l'evolució de la producció de residus (kg/any) és la següent:
  
Evolució de la producció de residus de mobles
  
En conclusió, l'estimació actual de producció de residus voluminosos i equips elèctrics i electrònics en el municipi objecte del Pla zonal és la següent:
  
Producció de residus voluminosos. Situació actual
  
El servei municipal de recollida de residus voluminosos consisteix en la recollida d'aquests per mitjà de dues modalitats distintes:
  
- Un servei programat amb el ciutadà o comerç prèvia sol·licitud d'aquest.
  
- Un servei no programat amb el ciutadà o comerç, per a la recollida dels voluminosos depositats en la via pública sense previ avís.
  
Així mateix hi ha la possibilitat que els aquests residus siguen transportats pels particulars als punts mòbils o a l'ecoparc.
  
No hi ha una planta de tractament de voluminosos dins del municipi, de forma que en l'actualitat aquests residus s'eliminen en abocador de RU sense tractament adequat.
  
1.3.6 ANIMALS DOMÈSTICS MORTS
  
Actualment no existeix en el municipi cap instal·lació d'incineració d'animals domèstics morts.
  
Per aquest motiu, s'ha de programar una instal·lació per al tractament d'aquests residus.
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
La planificació de la gestió dels residus de la zona XVI es guia per la següent jerarquia de principis:
  
- Prevenció i reducció de la generació.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
Per tractar-se d'un Pla zonal que s'aplica a un municipi únic, l'Ajuntament d'Alacant és l'entitat que ha de prestar obligatòriament els serveis de tractament i eliminació dels residus urbans generats en el seu terme municipal. En aquest sentit, l'Ajuntament d'Alacant va licitar un concurs públic de neteja, recollida, tractament i valorització dels residus urbans el dia 28 d'abril de 2000.
  
2.1 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1 CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixt:
  
- A vorera, on es recullen a contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció restant.
  
- A l'àrea d'aportació, on es recullen vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
Per tant es proposa el següent calendari per a la implantació de la recollida selectiva per a la zona XVI;
  
S'implantarà un sistema gradual de recollida selectiva de matèria orgànica que permeta aconseguir els objectius de recollida selectiva previstos en el document d'informació.
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
- A partir de l'any 2007 es recollirà selectivament la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants).
  
- A partir de l'any 2010 es recollirà selectivament la matèria orgànica en el municipi.
  
Tant el contenidor de recollida selectiva a vorera com el contenidor de la fracció restant es recolliran a la vorera de forma diferenciada i es transportaran a la instal·lació de valorització.
  
Es tractaran aquests dos tipus de residu de forma diferenciada en una mateixa instal·lació, de forma que s'aconseguisca un tractament eficaç de la fracció orgànica i es possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen.
  
2.1.2 INFRAESTRUCTURES
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en apartats anteriors, les infraestructures que s'han d'implantar en la zona XVI per a la gestió de residus urbans han de disposar de la capacitat mínima necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establits pel PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla nacional de residus urbans:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2007 i establiment de sistemes de recollida selectiva l'any 2010.
  
- Recollida selectiva d'envasos lleugers, vidre i paper-cartó en àrees d'aportació, i trasllat a la planta de Selecció d'envasos, que disposa Vaersa a Benidorm.
  
- Recollida selectiva dels altres tipus de residus urbans en diferents tipus d'ecoparc.
  
Instal·lacions de valorització de la matèria orgànica i altres materials dels RU amb la incorporació d'una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
- Instal·lacions d'eliminació de les fraccions no valoritzables dels residus urbans.
  
Actualment, els residus urbans generats en el municipi d'Alacant es tracten en una planta de compostatge ubicada a la partida de Foncalent, el titular de la qual és el mateix Ajuntament. Així mateix hi ha un abocador de rebutjos annex a la citada planta la vida útil del qual està pròxima al seu fi. L'activitat de tractament de residus es desenvolupa en aquesta instal·lació des de l'any 1972. En l'actualitat la planta de tractament presenta planta de tractament presenta una tecnologia que no s'adapta als requeriments actuals de valorització.
  
A fi d'esmenar les actuals carències de les citades infraestructures, l'Ajuntament d'Alacant va licitar un concurs de neteja, recollida, tractament i eliminació realitzat el 28 d'abril de 2000, el plec de condicions tècniques del qual incloïa les següents infraestructures:
  
- Instal·lacions de valorització dels residus urbans.
  
- Instal·lacions d'eliminació per a residus no perillosos.
  
- Instal·lacions per a l'eliminació de residus inerts municipals (RCD domiciliaris).
  
El projecte de les citades instal·lacions, que va començar a tramitar-se l'any 2001, compta ja amb una declaració d'impacte ambiental favorable per part de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana i es preveu la seua implantació immediata. A continuació es descriuen les característiques fonamentals de les noves instal·lacions.
  
- Instal·lacions de valorització
  
Les instal·lacions d'Alacant segons projecte comptaran amb els següents elements per a l'adequada gestió i valorització dels residus:
  
1. Línia de selecció de doble funció
  
Es porten a terme les següents funcions en la línia dissenyada per a la planta d'Alacant:
  
- Gestió del tot-u
  
El tractament de la fracció procedent de la recollida domiciliària tot-u permet la separació mecànica de les fraccions orgàniques (fracció 0/40 mm a planta de biometanització; fracció 40/80 mm a planta de compostatge) i la recuperació de fèrrics continguts en aqueixes fraccions. Les fraccions superiors a 80 mm i inferiors a 400 mm són tractades en una línia de recuperació on es recuperen les fraccions següents: plàstic film, fèrrics, aluminis (bric i llauna), plàstics d'envasos. A l'inici de la línia hi ha un lloc de recuperació de paper/cartó de gran grandària, que després de passar per un molí triturador s'incorpora al procés de biometanització.
  
- Gestió de fracció orgànica recollida selectivament
  
Després de l'entrada en la planta es recupera la fracció 0/80 mm i es condueix a la planta de compostatge, on es procedeix a zonificar el material depositat. D'aquesta manera és possible obtindre un compost de qualitat superior de més fàcil comercialització. D'aquesta fracció serà possible recuperar els fèrrics i els possibles envasos que continga superiors a 80 mm.
  
2. Planta de biometanització
  
La planta de biometanització dissenyada per a Alacant, permet la digestió anaeròbia de la fracció orgànica 0/40 mm, després de l'eliminació dels fèrrics presents. La fracció és conduïda a una tremuja on es mescla amb inòcul procedent del digestor i vapor, d'aquesta manera s'afavoreix el procés de digestió en entrar en el digestor. Compta amb un digestor de 2.500 m³, on la mescla és digerida durant un període de prop de 30 dies i on es produeix per processos biològics biogàs ric en metà que posteriorment és recuperat per al seu aprofitament energètic. El material procedent del digestor és posteriorment introduït en la línia de compostatge mesclat amb la resta de fraccions.
  
3. Planta de compostatge a nau tancada
  
El compostatge de la fracció orgànica es realitza en nau tancada que compta amb un sistema d'aireig forçat i d'extracció i depuració d'aire.
  
La mescla procedent del digestor, i el material estructurant procedent de l'afinament del compost, són mesclats en un garbell rotatiu homogeneïtzador i introduïts en forma d'altiplà en una nau tancada. A través de l'altiplà es fa circular un flux d'aire que afavoreix la degradació de la fracció orgànica. Cada cicle de compostatge té una duració de 10 dies després del qual, el material es fa passar per la planta d'afinament que compta amb un garbell i una taula densimètrica, de manera que el material compostat i completament degradat passa a ser emmagatzemat per a completar la seua estabilització. La fracció que es converteix en rebuig és recirculada dins del procés de compostatge, per la qual cosa es considera que el material és sotmés a tres cicles de compostatge.
  
La nau tancada compta amb un sistema de recuperació del lixiviat de manera que aquest és reintroduït en el procés a fi d'humectar la mescla. Compta igualment amb un sistema de depuració d'aire format per sistema d'aspiració, rentador de gasos de llavat químic per a eliminar l'amoníac i el biofiltre, de forma que es redueix dràsticament l'emissió d'olors molestes.
  
Els residus de poda i jardineria podran ser utilitzats com a material estructurant en el tractament de la fracció orgànica. La seua utilització requerirà la inclusió d'una línia de condicionament i trituració prèvia, com també zona de recepció i amuntegament.
  
4. Planta d'aprofitament energètic
  
El biogàs, amb alt contingut de metà, produït en la planta de biometanització i l'aspirat quan es procedisca al segellament de l'abocador, és recuperat a fi de procedir al seu aprofitament energètic. L'aprofitament es realitza per mitjà d'un motor de combustió d'1 MW de potència. Les instal·lacions compten igualment amb una torxa de seguretat.
  
- Instal·lacions d'eliminació
  
L'abocador de residus no perillosos que s'ha dissenyat per al Centre de tractament de RU d'Alacant, té una vida útil de 21 anys. Aquesta instal·lació està dissenyada per a rebre el rebuig procedent de les instal·lacions de valorització. A més es podran admetre altres residus no valoritzables que tinguen naturalesa de no perillosos, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del Centre de classificació de voluminosos i que no tinguen la naturalesa inerta.
  
L'explotació que es proposa és per mitjà de quatre cel·les que es construïxen de forma progressiva a mesura que es segellen cada una de les anteriors. A mesura que es procedisca a l'ompliment de les cel·les de l'abocador van recreixent els oportuns pous per a la recuperació del biogàs produït. Una vegada segellades les cel·les, els dits pous podran ser connectats al sistema d'aspiració i recuperació del biogàs a fi de procedir al seu aprofitament energètic.
  
Aquest abocador es troba subjecte a la normativa vigent i en particular al RD 1481/2001 quant a sistema d'impermeabilització, sistema de captació, recollida i gestió de lixiviats, com també sistema de recollida d'escorrenties superficials que són conduïdes a la bassa de decantació, on es podran eliminar tots els arrossegaments produïts.
  
A mesura que es segelle cada cel·la de l'abocador, es portarà a terme una revegetació dels talusos amb espècies autòctones en base a les experiències desenvolupades en l'abocador de residus no perillosos actual.
  
Les característiques de les infraestructures projectades es consideren adequades per al correcte tractament dels residus urbans del municipi d'Alacant. No obstant això, es proposa la implantació en la mateixa planta de tractament dels següents elements:
  
- Línia de trituració de restes de poda i jardineria
  
- Forn d'incineració d'animals domèstics morts
  
2.2 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS
  
2.2.1 Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs instal·lats seguint criteris de localització amb màximes distàncies. Els distints tipus d'ecoparc amb les característiques definides són els següents:
  
2.2.2 Infraestructures
  
En l'actualitat hi ha un ecoparc al terme d'Alacant, les característiques del qual coincideixen amb les descrites per a l'ecoparc tipus D.
  
Així mateix hi ha dos ecopunts mòbils que recullen els mateixos residus que els ecoparcs però pretenen acostar el servei als ciutadans distribuint-los una vegada a la setmana en cadascun dels barris de la ciutat.
  
El plec de condicions tècniques segons el qual es va regir el concurs de recollida, tractament i eliminació realitzat el 28 d'abril de 2000, contemplava la construcció i l'explotació de cinc ecoparcs en el municipi.
  
Tenint en compte els ecoparcs i els ecopunts existents, els ecoparcs necessaris en les zones objecte del Pla zonal, són els següents:
  
Municipi Tipus d'ecoparc
  
Alacant (>300.000 hab.)
  
Ecoparc II D
  
Ecoparc III C o D
  
Ecoparc IV C o D
  
Ecoparc V C o D
  
De forma complementària o en substitució a la xarxa d'ecoparcs descrita, es podran plantejar ecopunts (punts mòbils) addicionals.
  
2.3 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.3.1 Característiques de la recollida
  
La recollida d'aquests residus s'efectuarà en els distints ecoparcs plantejats, com també per mitjà d'altres mecanismes que habiliten els serveis de recollida municipals contractats per l'Ajuntament d'Alacant.
  
2.3.2. Infraestructures
  
Per al tractament dels residus voluminosos es proposa la construcció d'un centre de classificació de residus voluminosos, de vida útil 20 anys. Aquest centre tindrà una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades en el document d'informació.
  
El centre ha de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior, o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
- Tractament de línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i entrega a gestor autoritzat, o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
- Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.4 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RCD DOMICILIARIS
  
2.4.1 Característiques de la recollida
  
La recollida d'aquests residus s'efectuarà en els distints ecoparcs plantejats, com també per mitjà d'altres mecanismes que habiliten els serveis de recollida municipals contractats per l'Ajuntament d'Alacant.
  
2.4.2. Infraestructures
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició a l'ecoparc, es proposen tres alternatives:
  
- Gestió a través de gestor autoritzat.
  
- Abocament a cel·la apropiada en la instal·lació d'eliminació proposada en el present Pla zonal.
  
- Tractament en Planta de valorització de RCD.
  
Siga quina siga l'alternativa elegida, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració abans de l'abocament de la fracció no valoritzable.
  
Per a l'eliminació dels RCD no valoritzables hi ha un abocador d'eliminació de residus inerts en tràmit d'autorització, dissenyat per a rebre els residus de construcció i demolició procedents del municipi, com també altres residus no valoritzables que tinguen la naturalesa inerta.
  
Aquest abocador es troba subjecte a la normativa vigent i en particular al RD 1481/2001 i compta ja amb una declaració d'impacte ambiental favorable per part de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus han d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions que s'han de realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingiran clarament dos apartats:
  
a) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
b) Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions, la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixaran els cànons per tona que s'han de cobrar per la gestió de cadascun dels residus. En el càlcul d'aquests cànons es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura. Es tindrà en compte també, la variabilitat dels cànons enfront de variacions del tonatge de residus que s'han de gestionar.
  
Així mateix, es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
2.6 CONDICIONS QUE HA DE COMPLIR L'ENTITAT COMPETENT PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DEL DESENVOLUPAMENT I L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
L'àmbit territorial del present Pla zonal abraça únicament el municipi d'Alacant. Per aquest motiu s'entén que l'entitat competent per al desenvolupament i execució de les previsions del pla zonal és l'entitat local, en aquest cas l'Ajuntament d'Alacant.
  
En aqueix sentit, es pot apuntar que l'entitat local (Ajuntament d'Alacant) actuarà com a administració competent per a la tramitació i l'adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, com també per a l'execució de les previsions contingudes en el Pla zonal de la Zona XVI.
  
L'Ajuntament d'Alacant assumirà la responsabilitat de l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
2.7 TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures o noves línies d'actuació plantejades per a la zona XVI del Pla zonal.
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals ha de revisar-se totalment. No obstant això, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, pot revisar-se abans de finalitzar-ne la vigència.
  
2.8 MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.8.1 ORDENANCES MUNICIPALS
  
Les ordenances municipals han d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La necessitat i conveniència de separació de les fraccions de residus.
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans a ecoparcs.
  
- L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans.
  
Al municipi d'Alacant hi ha ordenances municipals que poden sofrir modificacions i ampliacions per a afavorir el compliment de tots els objectius del Pla zonal.
  
2.8.2 PROMOCIÓ I EDUCACIÓ AMBIENTAL
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'administració competent, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
2.8.2.1.Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu).
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional).
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han de fer i què poden fer)
  
- Aconseguir que els ciutadans deprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva
  
- Canviar els hàbits quotidians dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials
  
- Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge.
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, estudiar oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials, etc.), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables, etc.) i afavorir la compra de productes reciclats i d'eco balanç positiu.
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre les diverses condicions que afecten el Pla zonal de residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació han d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla zonal.
  
2.8.2.2. Planificació cronològica de la campanya
  
Segons la seua distribució en el temps, han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació:
  
- Comuns i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de gestió de residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), la visita de les instal·lacions de tractament, la presentació i l'exposició del projecte de gestió, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
- Fase inicial:
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus urbans i la recollida selectiva, es realitzaran una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com ?residus?, ?recollida selectiva?, ?reciclatge?, etc., siguen coneguts per la major part de la població. Al mateix temps, aquestes actuacions contribuiran a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Realització d'enquestes per a conéixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
Per a aquesta campanya, es podran utilitzar els següents elements de comunicació:
  
- Articles de premsa
  
- Realització d'un vídeo sobre el projecte de gestió en general
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió i jornades de portes obertes
  
- Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que hauran de col·laborar en la separació dels residus en origen.
  
- Preparació de material didàctic per als escolars.
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització.
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran per mitjà de canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
- Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de tractament de residus.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
- Visites porta a porta per a la conscienciació ciutadana.
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució d'adhesius entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa.
  
- Seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei.
  
- Els contactes directes amb els mitjans de comunicació.
  
- Augmentar la participació.
  
- Millorar la qualitat dels residus segregats.
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'han de continuar:
  
- Les accions recordatorias dels materials sol·licitats als punts d'entrega.
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de separació de residus en origen i reciclatge de diversos materials, etc.
  
2.9 CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En desenvolupament d'aquest Pla zonal es podrà presentar els següents projectes de gestió de residus:
  
- Residus urbans, de jardineria i voluminosos, que inclourà les següents actuacions:
  
- L'explotació de la nova planta de tractament de RU i l'abocador de rebutjos, licitada per l'Ajuntament d'Alacant i ubicada a la partida Fontcalent. S'inclourà la construcció i l'explotació de la línia de tractament de poda i jardineria i el forn d'incineració d'animals domèstics morts que s'ha de construir en la mateixa planta de tractament de RU d'Alacant.
  
- Construcció i explotació dels ecoparcs o ecopunts mòbils per a la recollida i el tractament de residus perillosos d'origen domèstic.
  
- La construcció i l'explotació del Centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
- Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessaris i que es regiran per les seues bases específiques.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En el cas d'optar per la prestació indirecta de la gestió de residus, l'administració competent que no haja aprovat unes bases tècniques reguladores dels concursos per a l'adjudicació dels projectes de gestió corresponents, podrà, voluntàriament, acordar l'aplicació de les bases tècniques que a continuació s'indiquen, amb l'abast, l'estructura i el contingut que s'hi estableixen.
  
Així mateix es recomana l'aplicació supletòria del títol V del Contracte de concessió d'obra pública, del Text refós de la llei de contractes de les administracions públiques, aprovat per Real decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny.
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació necessària per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present Pla zonal de la zones XVI de la Comunitat Valenciana.
  
3.1. INSTAL·LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
El projecte de gestió de la zona XVI de la Comunitat Valenciana ha d'incloure les següents activitats:
  
1. Adequació i explotació de les instal·lacions de valorització de residus urbans (nova planta de tractament de Fontcalent) i abocador de rebutjos. S'haurà d'incloure la construcció i l'explotació d'una línia de tractament de restes de poda i jardineria i un forn d'incineració d'animals domèstics morts que s'haurà de construir a la mateixa planta de tractament de residus urbans d'Alacant.
  
2. Construcció i explotació d'un centre de classificació i reciclatge de residus voluminosos, que constarà d'una unitat de tractament de residus voluminosos, resultant les respectives fraccions valoritzables, que es destinaran a un nou ús en la construcció o a reciclatge per gestors autoritzats (voluminosos). Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a l'eliminació.
  
3. Transport fins a les instal·lacions d'eliminació de RU o d'inerts les fraccions no valoritzables dels RCD domiciliaris i residus voluminosos segons tinguen o no naturalesa d'inerts.
  
4. Construcció i explotació dels diversos ecoparcs o ecopunts mòbils necessaris per a dotar la zona amb les instal·lacions adequades i suficients.
  
3.2 TERMINIS DE CONSTRUCCIÓ I EXPLOTACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran aquests:
  
- Línia de tractament de restes de poda i jardineria com també forn incinerador d'animals domèstics morts: 2 anys
  
La línia de tractament proposada estarà integrada dins de la instal·lació de valorització de RU i per tant no podrà entrar en funcionament fins que no ho faça la planta en la seua totalitat. El període de construcció d'aquesta infraestructura s'estima en 2 anys.
  
- Instal·lació de valorització de residus voluminosos: 2 anys
  
- Construcció i explotació dels ecoparcs o ecopunts mòbils: 4 anys
  
S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions de classificació plantejades en el present Pla zonal o a gestor autoritzat.
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu:
  
- Ambdues instal·lacions: 6 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptats des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
3.3. DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
Els projectes de gestió presentats han de contindre la documentació que seguidament es relaciona:
  
- Memòria del projecte de gestió.
  
- Avantprojecte d'instal·lacions.
  
- Pla de gestió.
  
- Estudi economicofinancer.
  
Document de síntesi
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants ha de presentar la mateixa estructura de documents, i es remetrà expressament, per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es fa d'aquesta forma, les variants no seran valorades en aquests apartats.
  
Seguidament es concreta el contingut de cadascun dels documents:
  
3.3.1. MEMÒRIA DEL PROJECTE DE GESTIÓ
  
Contempla com a mínim els següents aspectes:
  
a) Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
b) Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, indicant qualificació del sòl, superfície utilitzada i, si és procedent, disponibilitat d'aquests.
  
c) Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes.
  
d) Termini total de duració de la gestió del servei.
  
3.3.2. AVANTPROJECTE D'INSTAL·LACIONS
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de valorització i eliminació de residus urbans.
  
El dimensionament de les capacitats de les instal·lacions de valorització i eliminació es realitza partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el Pla zonal, igual que el centre de classificació de residus voluminosos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones cobertes pel Pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans han de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense cap menyscabament de minves de rendiment dels processos de valorització i eliminació, així com tampoc de la qualitat ambiental de les citades instal·lacions.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cadascun dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
3.3.2.1. Característiques de la instal·lació de valorització de residus voluminosos
  
Les instal·lacions de valorització de residus voluminosos, amb independència de la tecnologia oferta, constarà d'una unitat de tractament de residus voluminosos, resultant les respectives fraccions valorizables, que es destinaran a un nou ús en la construcció o a reciclatge per gestors autoritzats (voluminosos).
  
Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a eliminació. Aquesta planta podrà disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
Si es considera la valorització energètica dels residus, ha de garantir-se que només es destinen a aquest procés les fraccions no compostables dels residus en massa, aconseguint al temps incrementar els percentatges de reciclatge i la rendibilitat energètica de la instal·lació, tot això sense perjudici de complir amb els límits d'emissió vigents per a aquest tipus d'instal·lacions segons el RD 653/2003.
  
En el supòsit d'optar per la valorització energètica, es concretaran com a mínim els següents aspectes:
  
- Característiques del residu que s'ha de valoritzar (poder calorífic, humitat i contingut de fraccions combustibles i no combustibles).
  
- Balanços tèrmic i energètic del procés de recuperació d'energia, dimensionant les capacitats dels equips segons els tonatges de residus que s'han de valoritzar i concretant la tecnologia que s'ha d'emprar.
  
- Sistema de depuració de gasos que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, equips i instal·lacions necessaris, i justificació del compliment dels límits d'emissions atmosfèriques.
  
- Producció bruta i neta d'electricitat o combustibles, considerant l'autoconsum, i, si és procedent, la cogeneració en aquest o un altre procés de tractament de residus.
  
L'avantprojecte de la instal·lació de valorització de voluminosos inclourà memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost i pla de control de qualitat de les obres.
  
3.3.3. PLA DE GESTIÓ
  
S'estructura de la forma que seguidament s'indica:
  
3.3.3.1. Aspectes generals del servei
  
Inclourà els següents punts:
  
1. Compromisos assumits, distingint entre mínims i imprescindibles, dels complementaris o de millora.
  
2. Forma de prestació del servei objecte del projecte de gestió.
  
3. Termini i condicions de revisió de les instal·lacions i terrenys.
  
3.3.3.2. Modelització del servei
  
Inclou els següents continguts:
  
1. Logística del funcionament de les instal·lacions ofertes, concretant els fluxos de residus expressats en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'aquestes, al llarg de tota la vigència del contracte. Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals diferenciant segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a l'efecte de tractament d'aquests, per un altre. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, aportant un diagrama de flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
2. Descripció succinta de les tècniques o tecnologies de valorització i eliminació que s'ha d'usar, incloent la justificació numèrica del compliment dels objectius de valorització i de reducció de matèria orgànica a abocador anteriorment enunciats. Per a això, s'adjuntaran balanços de massa i energia referits a les entrades de residus urbans en les instal·lacions de valorització, en els quals es concretaran:
  
- Materials recuperats en la classificació prèvia.
  
- Productes de la valorització de matèria orgànica (compost i biogàs).
  
- Pèrdues de procés per evaporació i lixiviació.
  
- Rebutjos de la valorització de matèria orgànica (primari i secundari).
  
- Fraccions residuals de la valorització energètica.
  
- Produccions bruta i neta d'energia tèrmica i elèctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, concretant la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, com també el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
4. Projecte d'explotació de les instal·lacions, diferenciant entre les de valorització, les d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), com també la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
5. Pla de qualitat del compost, referenciat al compliment de la normativa vigent en matèria de fertilitzants i afins, com també els paràmetres de control i la freqüència d'anàlisi que s'ha de realitzar, a més de l'entitat externa a la qual se li confiarà l'elaboració i el seguiment d'aquest pla.
  
3.3.3.3. Reglament de servei
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci, com també amb els usuaris del servei, tant municipis integrants del consorci, com a empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes com la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, les instal·lacions i la maquinària, etc.
  
3.3.3.4. Campanya de conscienciació social
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat 2.7.2 del Pla zonal, i en qualsevol cas ha de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
- Fomentar la minimització, a través del consum responsable o per mitjà d'accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
- Potenciar la recollida selectiva, fomentant la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental ha de contemplar els següents nivells d'implicació:
  
- Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
- Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat 2.7.2.1 del Pla zonal.
  
- Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tindre una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
- Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
- Avaluació i seguiment, dels èxits obtinguts en relació als objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que s'han de proposar en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, hauran d'especificar:
  
- Objectius
  
- Destinataris
  
- Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar
  
- Temporització
  
- Recursos humans
  
- Altres recursos
  
- Pressupost
  
3.3.4 ESTUDI ECONOMICOFINANCER
  
Considerarà la totalitat dels costos d'inversió i amortització de les instal·lacions, així com els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les instal·lacions de valorització, com també els de manteniment postclausura de les instal·lacions d'eliminació de residus, en el cas que s'optara per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, considerant un tipus d'interés referenciat al deute de l'Estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En qualsevol cas, les reinversions i costos de manteniment hauran d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i els equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i execució de nous accessos o adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el Pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
a) Proposta de cànons que s'han de repercutir.
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
- Cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- Cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- Cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
- Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
- Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, incloent personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, com també els costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en les instal·lacions projectades, repercutint així els costos fixos d'aquestes en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari.
  
En aquest supòsit, han d'indicar-se les quantitats de residus externs que s'han de gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En qualsevol cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons enfront d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el Pla zonal o siguen així considerats, segons procedisca, amb intervals del 5% (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cadascun dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap cas a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
b) Fórmula de revisió de preus
  
Es proposarà una fórmula polinómica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual hauran de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim hauran de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i el IPC.
  
Aquesta fórmula polinòmica podrà ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cadascun d'ells.
  
3.3.5. DOCUMENT DE SÍNTESI
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles a la comprensió pel públic en general, i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la seua fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4 CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques seran els següents:
  
a) SOLVÈNCIA TECNICOTECNOLÒGICA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les ofertes, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
b) SOLVÈNCIA ECONOMICOFINANCERA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valorització per aquest concepte.
  
c) SOLUCIÓ TÈCNICA PROPOSADA
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
1) Major aprofitament dels recursos continguts en els residus
  
- Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes, o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
- Nombre més gran de materials que s'han de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
- Mínima generació de rebutjos finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
- Nombre més gran d'etapes de tractament, i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
2) Menors consums de recursos externs als residus
  
- Menor consum d'aigua de procés.
  
- Menor consum d'electricitat.
  
- Menor consum, si és procedent, de gas o altres combustibles.
  
3) Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament
  
- Menor generació de lixiviados i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
- Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
4) Millor campanya de comunicació ambiental
  
- Majors amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
- Millors mesures per a aconseguir l'acceptació de les instal·lacions pel públic en general, a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
5) Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions
  
- Major nombre i freqüència de paràmetres ambientals que s'han de controlar.
  
- Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten suficientment el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
3.4.1 TAXES ECONÒMIQUES QUE S'HAN DE REPERCUTIR
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
a) Menor cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
b) Menor cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
c) Menor cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
d) Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
e) Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
f) Opcionalment, menors cànons de tractament d'animals domèstics morts i vehicles abandonats, en ambdós casos euros per unitat de pes.
  
Les ofertes que no presenten la totalitat dels cànons descrits, excepte allò ressenyat en l'apartat f), o encara que els han presentat no es troben prou acreditats en base a les corresponents anàlisis de costos, tant fixos com variables, seran també desestimades.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4929, del 21-01-2005 (2005/366)

ORDEN de 29 de diciembre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan Zonal de residuos de la Zona XVI.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4929

Fecha DOGV
:   21-01-2005

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2005/366

CVE


Fecha del documento
:   29-12-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [Alicante](javascript:void(0))
    * [gestión de residuos](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [residuo](javascript:void(0))

ORDEN de 29 de diciembre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan Zonal de residuos de la Zona XVI. [2005/X366]
  
El Título II de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana regula la planificación, competencia de la Generalitat, cuyo objetivo es coordinar la actuación de las diferentes administraciones públicas en aras a una adecuada gestión de los residuos.
  
En el ámbito autonómico se prevén dos tipos de planes, el Plan Integral de Residuos y los planes zonales, ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones públicas y particulares, mediante los cuales se distribuyen en el territorio de la Comunidad Autónoma el conjunto de instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los planes Zonales se constituyen como instrumentos de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos, son documentos detallados que adaptarán las previsiones de éste a cada Zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante o normativo.
  
Mediante ambos planes autonómicos, la Generalitat garantiza una adecuada dirección de la gestión de residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
La documentación del Plan Zonal está constituida por un documento de información que incluye una memoria informativa, un análisis y un diagnóstico, y un documento de ordenación constituido por la memoria justificativa, las prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos y los planos de ordenación.
  
Habiéndose elaborado por la Conselleria de Territorio y Vivienda el Plan de la Zona XVI, de conformidad con el procedimiento de aprobación previsto en el artículo 31 de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana, ha sido sometido a información pública por plazo de un mes, y, simultáneamente, se han solicitado los informes de los ayuntamientos de los municipios incluidos en la Zona y de aquellas administraciones sectoriales que pudieran resultar afectadas por el plan.
  
Asimismo, el plan ha sido sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental regulado por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental de la Comunidad Valenciana, siendo objeto de declaración de impacto ambiental favorable por resolución de la Dirección de Gestión del Medio Natural de fecha 16 de diciembre de 2004.
  
Visto el resultado de la información pública y las alegaciones presentadas, así como los informes emitidos por los ayuntamientos de los municipios incluidos en la correspondiente Zona y por los órganos de la administración sectorial interesada, se han introducido en el Plan todas las mejoras que resultan del mencionado trámite, de los informes presentados y de la declaración de impacto ambiental.
  
De acuerdo con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, corresponde al conseller competente en medio ambiente la aprobación del plan Zonal mediante orden. Se publica íntegramente, por su carácter vinculante, el Documento de Ordenación del Plan.
  
Las competencias en la materia se asignan a la Conselleria de Territorio y Vivienda por el Decreto 8/2004, de 3 de septiembre, del Presidente de la Generalitat Valenciana. El Decreto 133/2004, de 3 de septiembre, del Gobierno Valenciano, configura a ésta como el máximo órgano encargado de la dirección y ejecución de la política del Gobierno Valenciano en materia de medio ambiente, correspondiendo a la Dirección General de Calidad Ambiental ejercer las funciones en materia de residuos.
  
En virtud de cuanto antecede, a propuesta de la Dirección General de Calidad Ambiental, de conformidad con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana,
  
ORDENO
  
Aprobar el Plan Zonal de residuos de la Zona XVI, cuyo documento de ordenación se incorpora como anexo I de la presente orden.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El Plan Zonal de residuos de la Zona XVI entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 29 de diciembre de 2004
  
El conseller de Territorio y Vivienda,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANEXO I
  
PLAN ZONAL DE RESIDUOS DE LA ZONA XVI
  
DOCUMENTO DE ORDENACIÓN
  
1. Memoria justificativa
  
1.1 Introducción
  
1.1.1 Antecedentes
  
1.1.2 Ámbito terrritorial
  
1.1.3 Tipología de los residuos
  
1.1.4 Alcance y objetivos
  
1.1.5 Principios por los que se regirá el plan zonal
  
1.2 Análisis territorial para la selección de zonas aptas para la implantación de infraestructuras de valorización y eliminación
  
1.2.1 Suelos geológicamente aptos
  
1.2.2 Condicionantes del transporte
  
1.2.3 Zonas protegidas
  
1.2.4 Planeamiento urbanístico
  
1.2.5 Metodología para la localización de zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de residuos
  
1.2.6 Zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de residuos
  
1.3. Análisis y diagnóstico de la situación actual
  
1.3.1 Residuos urbanos
  
1.3.2 Residuos de obra menor de construcción y reparación domiciliaria (rcd domiciliarios)
  
1.3.3 Residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas
  
1.3.4 Residuos peligrosos domésticos
  
1.3.5 Residuos voluminosos
  
1.3.6 Animales domésticos muertos
  
2. Prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos
  
2.1. Propuesta de tratamiento de residuos urbanos
  
2.1.1 Características de la recogida
  
2.1.2 Infraestructuras
  
2.2. Propuesta de tratamiento de residuos peligrosos
  
2.2.1 Características de la recogida
  
2.2.2 Infraestructuras
  
2.3. Propuesta de tratramiento de residuos voluminosos
  
2.3.1 Características de la recogida
  
2.3.2 Infraestructuras
  
2.4 Propuesta de tratamiento de rcd domiciliarios
  
2.4.1 Características de la recogida
  
2.4.2 Infraestructuras
  
2.5 Modelo económico
  
2.6 Condiciones a cumplir por la entidad competente para garantizar la eficacia del desarrollo y la ejecución del plan zonal
  
2.7 Plazo de ejecución del plan
  
2.8 Medidas de ámbito municipal
  
2.8.1 Ordenanzas municipales
  
2.8.2 Promoción y educación ambiental
  
2.9 Criterios para el desarrollo de los proyectos de gestión
  
3. Bases técnicas para la elaboración de los proyectos de gestión
  
3.1 Instalaciones a incluir en el proyecto de gestión
  
3.2 Plazos de construcción y explotación de las instalaciones
  
3.3 Documentación a presentar en el proyecto de gestión
  
3.3.1 Memoria del proyecto de gestión
  
3.3.2 Anteproyecto de instalaciones
  
3.3.3 Plan de gestión
  
3.3.4 Estudio económico-financiero
  
3.3.5 Documento de síntesis
  
3.4 Criterios de adjudicación del concurso
  
3.4.1 Tasas económicas a repercutir
  
DOCUMENTO DE ORDENACIÓN
  
1. MEMORIA JUSTIFICATIVA
  
1.1 INTRODUCCIÓN
  
1.1.1 ANTECEDENTES
  
La Ley 10/1998, de 21 de abril de residuos, adecua al derecho interno la Directiva 91/156/CEE donde se abandona la clasificación clásica de los residuos en dos únicas modalidades (general y peligroso) y establece una norma única para todos ellos. El objetivo es incentivar la reducción en origen y dar prioridad a la reutilización, reciclado y valorización de los residuos sobre otras técnicas de gestión. La nueva Ley es aplicable a todo tipo de residuos. En materia de competencias, se mantiene el reparto constitucional entre Estado, Comunidades Autónomas y Entidades Locales.
  
Corresponde a las Comunidades Autónomas la elaboración de Planes Autonómicos de residuos. Estos Planes se integrarán en un Plan Nacional de residuos. La Ley 10/1998 establece el contenido mínimo de los Planes Autonómicos y sus objetivos.
  
La Generalitat Valenciana, adelantándose a la Ley 10/1998, aprueba mediante el Decreto 317/1997, de 24 de diciembre, modificado por el Decreto 32/1999, de 2 de marzo, el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana. Este Plan, que incluye la totalidad de todos los residuos, es el instrumento director y coordinador de todas las actuaciones que se realicen en la Comunidad Valenciana en materia de gestión de residuos.
  
Por otra parte, la necesidad de plasmar la política de residuos de la Generalitat Valenciana en una Ley de residuos queda enmarcada en el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana en el que se establecen competencias para dictar normas adicionales de protección del medio ambiente. La Ley 10/2000, de residuos de la Comunidad Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de diciembre de 2000, establece el régimen jurídico de la producción y gestión de los residuos. Entre sus objetivos se encuentra el desarrollar instrumentos de planificación, inspección y control que favorezcan la suficiencia, seguridad y eficiencia de las actividades de gestión de residuos.
  
En el Título II de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana se regula la Planificación de los residuos. Se prevén en el ámbito autonómico dos tipos de Planes, el Plan Integral de residuos y los Planes Zonales. Ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones publicas y particulares. Mediante estos planes se distribuyen en el territorio el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los Planes Zonales se constituyen como instrumento de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos. Son documentos detallados que adaptarán las previsiones de este a cada zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante. Mediante estos Planes Zonales se garantiza una adecuada dirección de la gestión de los residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
Los Planes Zonales están constituidos por tres tipos de documentos: el documento de información, el documento de ordenación y un estudio de impacto ambiental. El presente documento constituye el documento de ordenación, vinculante por la Ley 10/2000, del ?Plan Zonal de residuos de la zona XVI del PIR de la Comunidad Valenciana- e incluye una memoria justificativa y unas prescripciones para las operaciones de gestión de residuos.
  
1.1.2. ÁMBITO TERRITORIAL
  
El ámbito territorial de aplicación del presente Plan Zonal se enmarca en la zona meridional de la provincia de Alicante. Comprende exclusivamente el municipio de Alicante (ciudad y núcleos de población), englobado en la Zona XVI del PIR de la Comunidad Valenciana.
  
La superficie del ámbito de aplicación del Plan es de 201,27 km², con un número de habitantes de 299.531 y una densidad de población de 1.417,2 hab. /km².
  
Se define la población equivalente como la suma de la población fija de derecho más la estacional promediada a lo largo de todo el año. La población total equivalente de la Zona XVI se estima en 339.533 habitantes equivalentes, de los cuales 299.531 son habitantes fijos, mientras que la poblacional estacional máxima es de 160.008 habitantes.
  
A continuación se adjunta figura con el ámbito territorial del Plan Zonal (Municipio de Alicante), que está incluido dentro de la comarca de L'Alicantí en la Costa Blanca.
  
1.1.3 TIPOLOGÍA DE LOS RESIDUOS
  
El presente Plan Zonal de residuos afectará a los Residuos Urbanos o Municipales definidos por la Ley 10/2000, de residuos de la Comunidad Valenciana. Se entiende por residuos urbanos los siguientes:
  
a) Los generados en los domicilios particulares, comercios, oficinas y servicios
  
b) Todos aquellos que no tengan la calificación de peligrosos y que por su naturaleza o composición puedan asimilarse a los producidos en los anteriores lugares o actividades. Tendrán esta consideración los siguientes residuos:
  
- Los residuos sanitarios de los Grupos I y II generados en las actividades sanitarias y hospitalarias, según el Decreto 240/1994 del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Regulador de la Gestión de Residuos Sanitarios.
  
- Los residuos procedentes de la limpieza de vías públicas, zonas verdes, áreas recreativas y playas.
  
- Animales domésticos muertos
  
- Vehículos abandonados (se regulan por su normativa específica).
  
- Muebles y enseres.
  
- Residuos de obras menores de construcción y reparación domiciliaria.
  
Se excluyen del ámbito de aplicación del presente Plan los siguientes residuos:
  
- Residuos peligrosos de cualquier tipología excepto los domésticos.
  
- Residuos de actividades agrícolas y ganaderas.
  
- Residuos industriales de cualquier naturaleza y procedencia.
  
Así mismo quedan excluidos del presente Plan:
  
- Las emisiones a la atmósfera, reguladas en la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del medio ambiente atmosférico.
  
- Los residuos radiactivos, regulados por la Ley 25/1964, de 29 de abril, de Energía Nuclear.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a las aguas continentales al mar, regulados por la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas y la Ley 22/1988, de 28 de julio, de costas.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a la red integral de saneamiento regulados por la Ley 2/1992, de 26 de marzo, de saneamiento de las aguas residuales de la Comunidad Valenciana.
  
1.1.4 ALCANCE Y OBJETIVOS
  
Como objetivo general del Plan Zonal, se pretende dotar a la Generalitat Valenciana de un instrumento actualizado para el desarrollo de las estrategias y prescripciones de la Unión Europea y del Estado Español en materia de residuos, así como para la puesta en práctica y mejora de las previsiones del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Plan Zonal de la zona XVI persigue los siguientes objetivos específicos.
  
- Reducción de la generación de residuos urbanos.
  
- Potenciación de la recogida selectiva de algunos materiales
  
- Valorización máxima de los residuos
  
- Eliminación segura de los residuos no valorizables
  
- Determinación de las infraestructuras necesarias para la gestión de los residuos urbanos objeto del Plan Zonal, así como sus características generales y su plazo de ejecución.
  
- Identificación de zonas aptas para la implantación de las distintas infraestructuras según criterios de aptitud geológica, espacios protegidos, infraestructuras viarias y planeamiento urbanístico.
  
- Definición de criterios para el desarrollo de proyectos de gestión, en lo relativo tanto a la documentación a presentar como a la posterior valoración de los mismos.
  
1.1.5 PRINCIPIOS POR LOS QUE SE REGIRÁ EL PLAN ZONAL
  
El Plan Zonal asume los principios en los que se fundamenta la estrategia de la Unión Europea en materia de residuos en base a la cual se ha desarrollado la legislación nacional y autonómica vigente.
  
Además se asumen en este Plan Zonal los fundamentos que han regido el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, así como los del Plan Nacional de Residuos Urbanos que continúan plenamente vigentes.
  
1.1.5.1 Principios generales
  
Los principios y fundamentos del Plan son los siguientes:
  
- Principio de Prevención.
  
- Principio de Responsabilidad del productor.
  
- Principio de Proximidad.
  
- Principio de Autosuficiencia.
  
- Principio de Subsidiariedad.
  
- Principio de Responsabilidad compartida.
  
Principios de Prevención
  
La producción de residuos tiene que reducirse, y cuando sea posible, evitarse, a través del desarrollo y puesta en funcionamiento de tecnologías limpias, mediante la implantación de procesos productivos no contaminantes así como la utilización de materias primas alternativas que produzcan menor cantidad de residuos o de menor peligrosidad.
  
Principio de la Responsabilidad del productor.
  
Todos aquellas actividades que impacten en el medio ambiente, en general, y los productores de residuos, en particular, deben pagar todos los costes derivados de sus acciones, máxime cuando éstas deriven de la puesta en el mercado de productos en cuyo proceso de elaboración y distribución se generen residuos.
  
Los agentes económicos son considerados como los primeros responsables de la producción de residuos y de su repercusión en el medio ambiente, y para conseguir la internalización de los costes ambientales por su parte, se debe aplicar el principio de que ?quien contamina, paga?.
  
Principio de Proximidad
  
Los residuos deben gestionarse lo más cerca posible de su origen.
  
Se aplicará el principio de proximidad, promocionando la ubicación de las instalaciones en el lugar más próximo y adecuado posible al punto de generación de los residuos, siempre y cuando las instalaciones dispongan de masa crítica de residuos a tratar, minimizando en la medida de lo posible el traslado de los mismos.
  
Se debe intentar que el problema de gestión de cada residuo se resuelva en el lugar en donde se genera, aspecto en ocasiones inviable dada la pequeña cantidad producida en ubicaciones dispersas, por lo que se debe buscar con carácter general el centro de gravedad de la producción de los residuos a tratar.
  
Principio de Autosuficiencia.
  
En cuanto a la creación de una red integrada de instalaciones de valorización y eliminación de residuos que permita a las zonas objeto del Plan Zonal ser autosuficientes en materia de tratamiento de aquellos residuos para los existe masa crítica que lo justifique.
  
Principio de Subsidiariedad
  
Por el cual la Generalitat Valenciana intervendrá sólo en la medida en que los objetivos de la acción pretendida no pueda ser alcanzada por los agentes involucrados, y, por consiguiente, pueda lograrse mejor, debido a los efectos de la acción contemplada, a nivel autonómico.
  
Principio de Responsabilidad compartida
  
Que consiste en que todos los agentes, Administración Autonómica, Corporaciones Locales, empresas públicas y privadas y ciudadanos, trabajen de una forma concertada y en colaboración, ya que podrán solucionarse los problemas planteados en la producción y gestión de los residuos.
  
1.1.5.2 Principios jerárquicos
  
Además de los principios generales establecidos en el apartado anterior, el Plan Zonal asume la estrategia comunitaria en materia de residuos:
  
a) Se establece la siguiente jerarquía de operaciones de gestión de residuos:
  
1. Prevención.
  
2. Reutilización.
  
3. Reciclado.
  
4. Valorización.
  
5. Eliminación final de las fracciones no valorizables.
  
b) Se procurará reducir los traslados de residuos.
  
c) Se establecerán nuevos y mejores instrumentos de gestión de residuos, tales como instrumentos reglamentarios y económicos, estadísticas fidedignas y comparables sobre residuos, etc.
  
1.2 ANÁLISIS TERRITORIAL PARA LA SELECCIÓN DE ZONAS APTAS PARA LA IMPLANTACIÓN DE INFRAESTRUCTURAS DE VALORIZACIÓN Y ELIMINACIÓN
  
1.2.1 SUELOS GEOLÓGICAMENTE APTOS
  
Desde un punto de vista exclusivamente técnico para la implantación de instalaciones de eliminación de residuos urbanos, la selección del emplazamiento debe contemplar aspectos relacionados con las condiciones geológicas e hidrogeológicas del entorno.
  
Las condiciones naturales del emplazamiento se deben valorar desde el punto de vista de la seguridad, dando respaldo o reforzando las medidas de diseño e ingeniería de la instalación siempre con el objetivo de la protección de la salud pública y del medio ambiente de una manera integrada.
  
Desde un punto de vista de la geología del emplazamiento, se priorizarán aquellos con substratos impermeables de potencia suficiente (por lo menos equivalentes a una permeabilidad estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un espesor mayor o igual a 1 metro), sin fisuración o carstificación del terreno.
  
Las condiciones hidrogeológicas del emplazamiento son otro factor fundamental. Serán preferibles zonas sin acuíferos o, de haberlos, que sean de escasa importancia. La presencia de barreras impermeables como formaciones arcillosas y la presencia de acuitardos o acuicludos bajo el emplazamiento aportan mayores garantías.
  
Las consideraciones hidrológicas son las que pueden suponer un mayor desafío desde el punto de vista del diseño. Se deben evitar terrenos potencialmente inundables o aquellos situados en ramblas o sujetas a elevado riesgo de erosión. Debe considerarse la sensibilidad de las aguas receptoras a esta escorrentía.
  
No podrá ubicarse un vertedero en terrenos de Dominio Público Hidráulico, incluyendo los cauces de corrientes naturales continuas, manantiales, lagos, lagunas, charcas, embalses, canales, y espacios ocupados por extensiones permanentes con presencia de lámina libre públicos o privados, así como las riberas, márgenes, sus zonas de servidumbre y policía de acuerdo a lo establecido por el Titulo primero del Real Decreto Legislativo 1/2001 que aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
1.2.2 CONDICIONANTES DEL TRANSPORTE
  
La ciudad de Alicante tiene una accesibilidad idónea desde diferentes puntos. El acceso desde el oeste se realiza por la carretera N-III. Tanto desde el norte, como del sur, se accede por la autopista A-7 o la carretera nacional N-332.
  
A continuación se muestra un gráfico con las vías de comunicación principales:
  
Las comunicaciones por carretera es uno de los factores que más influyen en la selección de emplazamientos para ubicar instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos urbanos. En la zona de estudio objeto de este Plan Zonal existen varias vías de comunicación. A continuación se analizan cuales son las más adecuadas para el transporte de residuos urbanos.
  
Las carreteras más importantes de la provincia enlazan con la ciudad de Alicante,. La carretera N-330 conecta desde Madrid, a través del valle del río Vinalopó (Elda, Villena), con la comarca de l'Alacantí. La carretera N-340 enlaza con la ciudad de Valencia por el interior de la provincia (Alcoi, Cocentaina). La N-332 y la Autopista del Mediterráneo A-7/E-15 comunican con el Norte del Mediterráneo, a través de las comarcas de El Marquesat (Dénia) y La Marina (Benidorm). La comunicación con el Mediterráneo Sur se realiza por la carretera N-332 (Torrevieja, Cartagena).
  
1.2.3 ZONAS PROTEGIDAS
  
Se han delimitado como áreas no aptas para implantación de Infraestructuras de Gestión de residuos todas aquellas incluidas en:
  
- Red Natura 2000 (LICs, ZEPAS, etc.).
  
- Parques naturales
  
- Inventario de zonas húmedas
  
- Microrreservas
  
La delimitación de estas áreas viene indicada en el correspondiente plano de información, mostrándose como zonas desfavorables para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos.
  
1.2.4 PLANEAMIENTO URBANÍSTICO
  
Para localizar los emplazamientos aptos para la ubicación de infraestructuras de este tipo, se ha tenido en cuenta el planeamiento Urbanístico del municipio de Alicante. La información ha sido extraída de la cartografía temática realizada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte (COPUT) datos referentes al año 1999.
  
En el municipio de Alicante existen en la actualidad un total de 3.879 ha de suelo urbano y 859 ha de suelo urbanizable. El total del término municipal ocupa 20.140 ha, por lo que restan un total de 15.401 ha de suelo no urbanizable que representan el 76% de la superficie total del municipio de Alicante.
  
1.2.5 METODOLOGÍA PARA LA LOCALIZACIÓN DE ZONAS APTAS PARA LA UBICACIÓN DE LAS INSTALACIONES DE VALORIZACIÓN Y ELIMINACIÓN DE RESIDUOS.
  
En el presente apartado se justifica la metodología utilizada en la selección de espacios potencialmente aptos para la implantación de infraestructuras de valorización y eliminación de residuos.
  
La metodología utilizada para la selección de posibles áreas de vertido de residuos se ha fundamentado en tres cartografías de base:
  
- Cartografía de litologías aptas para el vertido.
  
- Cartografía con la clasificación urbanística del suelo.
  
- Cartografía de espacios naturales: parques naturales, LICs y microrreservas, etc.
  
Para cada una de las cartografías de base se han utilizado los siguientes criterios:
  
- Cartografía de litologías aptas para el vertido.
  
Se parte del mapa litológico de la Comunidad Valenciana a escala 1:50.000, elaborado por la COPUT, en el cual cada litología se ajusta a la naturaleza de cada roca.
  
En un primer paso se relacionan dichas litologías con los mapas geológicos 1:50.000 de la serie Magna del Instituto Geológico y Minero de España, con la finalidad de tener criterios litológicos, genéticos y estructurales de los mismos.
  
De esta manera se identifican las litologías existentes en el área de estudio. De estas litologías se seleccionan aquellas que por sus características genéticas, litológicas y texturales pueden ser consideradas inicialmente como impermeables, como por ejemplo arcillas, margas y combinaciones de las mismas.
  
Estas litologías dan lugar a un primer grupo de espacios potenciales de vertido.
  
Además se han tenido en cuenta otros criterios para la selección de zonas aptas de ubicación de las instalaciones, como:
  
- Carácter impermeable de las litologías asociadas.
  
- Proximidad a áreas sensibles.
  
Como resultado de todos los criterios anteriores se obtiene una cartografía de litologías para ser integrada con la información de los planos de clasificación urbanística y de espacios naturales.
  
- Cartografía con la clasificación urbanística del suelo.
  
Basado en los usos del suelo conforme al mapa urbanístico de la Comunidad Valenciana (escala 1:50.000) elaborado por la COPUT, esta cartografía refleja la calificación urbanística del suelo según la siguiente clasificación:
  
- Suelo urbano
  
- Suelo urbanizable programado
  
- Suelo urbanizable no programado
  
A esta clasificación se le aplica la limitación establecida en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana que indica que no se ubicará un nuevo vertedero ?con carácter general, a una distancia inferior a 2.000 m de suelo clasificado como urbano, y en ningún caso a menos de 500 m del mismo?. En cualquier caso, las instalaciones que se ubiquen entre los 500 m y los 2.000 m deberán justificar la no afección al suelo mediante medidas correctoras que se definan en el proyecto.
  
- Cartografía de espacios naturales
  
Se basa en la representación de los siguientes espacios naturales:
  
- Lugares de Interés Comunitario: Cap de L'Horta y la Illa de Tabarca, ambos de ámbito marino.
  
- ZEPAS
  
- Parques naturales
  
- Zonas húmedas: el Saladar d'Aigua Amarga
  
- Microrreservas: el Saladar de Fontcalent y Cap de les Hortes
  
1.2.6 ZONAS APTAS PARA LA UBICACIÓN DE LAS INSTALACIONES DE VALORIZACIÓN Y ELIMINACIÓN DE RESIDUOS.
  
Los emplazamientos identificados y seleccionados se relacionan en el plano a escala 1:50.000 denominado como ?Zonas aptas orientativas para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos?.
  
La leyenda de estos planos diferencia con color verde aquellas zonas favorables desde el punto de vista litológico, ambiental y urbanístico. La zona resultante excluye las áreas protegidas existentes, así como la afección de los núcleos urbanos.
  
Se podrán ubicar las infraestructuras de eliminación de residuos urbanos tanto en las áreas grafiadas como aptas en los planos de la memoria informativa como en otras áreas dentro del ámbito del Plan Zonal. En el caso de estas últimas se deberá demostrar mediante estudios técnicos adecuados el cumplimiento de los condicionantes establecidos en el Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero para obtener la correspondiente autorización administrativa para la eliminación de residuos no peligrosos y así mismo obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental de la infraestructura que garantice la admisibilidad de la misma desde el punto de vista ambiental.
  
Esta cartografía es de carácter orientativo y exige la realización, en cualquier caso, de estudios geológicos, geotécnicos e hidrogeológicos que permitan verificar la idoneidad del emplazamiento, así como visitas de campo que confirmen su interés.
  
Como se puede analizar en el Plano, la parte occidental de Alicante es la única región que cumple con los requerimientos exigidos.
  
La zona del actual vertedero de la ciudad de Alicante (en Foncalent) se encuentra en terrenos marcados como aptos, y próximo a ella, están unos terrenos que actualmente cuentan con una Declaración de Impacto Ambiental favorable por parte de la Conselleria de Territori y Habitatge de la Generalitat Valenciana para la implantación de las infraestructuras de eliminación y valoración de residuos urbanos.
  
1.3 ANÁLISIS Y DIAGNÓSTICO DE LA SITUACIÓN ACTUAL
  
1.3.1 RESIDUOS URBANOS
  
Para el cálculo de la producción de residuos urbanos se ha partido de las siguientes bases de cálculo:
  
- Población fija: padrón del año 2002 del Instituto Valenciano de Estadística (IVE)
  
- Población equivalente = Población Fija + 0,25 x Población Estacional Máxima
  
- Tasa anual de crecimiento de la población 1%
  
- Ratio de producción de residuos: 1,2 Kg/ hab/ día
  
Según estas base de cálculo, la previsión de producción de residuos en la zona XVI, se muestra en la tabla adjunta:
  
Estimación de la evolución de la producción de residuos urbanos
  
Para el cálculo de cada fracción componente del RU se ha considerado la composición de los residuos del Inventario y Catálogo de Residuos de la Comunidad Valenciana (actualmente en elaboración, cifras reales del muestreo efectuado en la planta de Alicante). Para la situación actual, la producción de cada fracción se muestra en la tabla adjunta:
  
Componente Composición % Total (t/año)
  
Materia orgánica 39,7 59.040
  
Papel total 19,8 29.446
  
Plástico 14,1 20.969
  
Vidrio 6,1 9.072
  
Metales férreos 5,3 7.882
  
Metales no férreos 1,0 1.487
  
Varios 14,0 20.820
  
Total 100 148.715
  
Estimación de la producción por cada fracción del residuo. Situación actual
  
La recogida de residuos urbanos se realiza mediante contenedores todo-uno en acera y áreas de aportación en las cuales se recogen mediante contenedores separados el papel/cartón, envases ligeros y el vidrio.
  
El sistema de recogida selectiva de materia orgánica no está instalado en estos momentos en el municipio.
  
Los residuos urbanos producidos se tratan en la planta de compostaje de Alicante. Sus dimensiones así como la tecnología empleada son insuficientes para las necesidades actuales de tratamiento del residuo producido en el municipio al que presta servicio. La construcción de un nuevo vertedero para residuos no peligrosos y una nueva planta de tratamiento de RU están programadas dentro del municipio para el año 2006 según el pliego de Prescripciones Técnicas que rigió el Concurso de limpieza, recogida, tratamiento y valorización celebrado el 28 de abril de 2000. En la actualidad ambos proyectos cuentan con una DIA favorable por parte de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
La nueva planta de tratamiento está diseñada para tratar el residuo todo-uno y la materia orgánica recogida selectivamente de forma diferenciada en una misma instalación, de forma que se consiga un tratamiento eficaz de la fracción orgánica y se posibilite la recuperación de las fracciones que no han sido separadas en origen, consiguiendo de este modo, reducir el contenido de materia orgánica que se deposita en vertedero.
  
Los envases ligeros recogidos en las áreas de aportación del ámbito del Plan Zonal son transportados hasta la planta de selección y clasificación de envases ligeros de Benidorm, instalación que se considera adecuada para efectuar dichas operaciones. La recogida selectiva de papel/cartón y vidrio se realiza mediante empresas autorizadas de la Comunidad Valenciana y se destinan a instalaciones de reciclaje de estos materiales.
  
1.3.2 RESIDUOS DE OBRA MENOR DE CONSTRUCCIÓN Y REPARACIÓN DOMICILIARA (RCD DOMICILIARIOS)
  
Para el cálculo de la producción de residuos de obra menor y reparación domiciliara (RCD domiciliarios) se ha utilizado de base información del Plan Zonal de RCD de la Comunidad Valenciana, donde se determinan unos ratios de producción de RCD expresados en toneladas por habitante equivalente y año. En la tabla adjunta se presentan los ratios calculados para la zona objeto del presente Plan:
  
Zona Ratio (t/hab año)
  
XVI 1,0
  
Ratios de producción de RCD
  
Para el cálculo de los residuos de obra menor de construcción y reparación domiciliara (RCD domiciliarios) que corresponden a los residuos urbanos, se considera un 8% del total de los RCD, por lo que la estimación de la producción sería la siguiente:
  
Estimación de la evolución de producción de residuos de obra menor de construcción y reparación domiciliaria
  
La recogida de los RCD de origen doméstico se realiza mediante dos vías:
  
a) A través de los propios particulares que los transportan a los ecoparques instalados siguiendo criterios de localización con máximas distancias, así como los ecopuntos itinerantes que se desplazan a lo largo de la geografía del Municipio.
  
b) A través del servicio municipal de recogida en acera mediante colocación de contenedores especiales para la recogida de RCD domiciliarios y su posterior retirada y traslado al vertedero destinados a este fin. Este servicio se aplica de acuerdo con la Ordenanza Municipal de Limpieza del Ayuntamiento de Alicante.
  
No existen en la zona instalaciones autorizadas para el tratamiento y eliminación de este tipo de residuos. No obstante, en el pliego de Prescripciones Técnicas que rigió el Concurso de limpieza, recogida, tratamiento y valorización celebrado el 28 de abril de 2000 se contempla la construcción de instalaciones de eliminación de residuos inertes por parte del adjudicatario.
  
En la actualidad existe una instalación de eliminación de residuos inertes de titularidad municipal ubicada en la Partida de Foncalent en fase de autorización que cuenta ya con una DIA favorable por parte de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
1.3.3. RESIDUOS DE ZONAS VERDES Y ÁREAS RECREATIVAS PÚBLICAS
  
La producción de residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas se ha calculado a partir del ratio de 7 Kg por habitante y año. La evolución de los residuos se presenta a continuación:
  
Año Población equivalente Residuos jardinería (t/año)
  
2004 339.533 2.377
  
2007 349.821 2.449
  
2010 360.421 2.523
  
2013 371.306 2.599
  
2016 382.445 2.677
  
2020 397.743 2.784
  
2023 409.675 2.868
  
Estimación de la evolución de la producción de residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas
  
Para la recogida de residuos de jardinería, la situación actual dentro del municipio es la siguiente:
  
- Zonas ajardinadas privadas:
  
Ubicación y recogida municipal de contenedores en zonas privadas ajardinadas.
  
- Zonas Ajardinadas públicas:
  
Recogida selectiva de los residuos de poda y jardinería por los propios servicios que realizan las labores de jardinería, o bien por una empresa contratada para tal fin.
  
Actualmente no existe una infraestructura de tratamiento y trituración de residuos de estas características, por lo que se eliminan directamente en el vertedero municipal de RU
  
La nueva Planta de Tratamiento programada para el municipio deberá contar con la posibilidad de incluir una línea de acondicionamiento y trituración previa, de forma que los residuos de poda y jardinería puedan ser utilizados como material estructurante en el tratamiento de la fracción orgánica.
  
1.3.4 RESIDUOS PELIGROSOS DOMÉSTICOS
  
Los ratios utilizados para el cálculo de la producción, a partir de diferentes estadísticas, se muestran en la tabla adjunta:
  
Tipo de residuo Ratio (Kg/hab/año)
  
Pilas 0,3
  
Pilas botón 0,0009
  
Fluorescentes 0,25
  
Peligrosos tipo general 0,45
  
Con estos ratios, se tiene que la producción de pilas y fluorescentes es la siguiente:
  
Pilas normales Pilas botón Fluorescentes
  
(kg/año) (kg/año) (kg/año) Total
  
101.860 306 84.883 187.049
  
Producción de residuos de pilas y fluorescentes. Situación actual
  
La previsión de evolución de los residuos peligrosos domiciliarios de tipo general (envases de limpieza, pintura, disolventes, etc.), es la siguiente:
  
Evolución de la producción de residuos peligrosos domiciliarios de tipo general
  
Actualmente existe un servicio municipal de recogida de pilas mediante contenedores específicos situados en establecimientos comerciales. Asimismo, los contenedores de latas disponen de un compartimento para la recogida de pilas.
  
El ciudadano también tiene la posibilidad de llevar sus pilas u otros residuos peligrosos domésticos a los ecopuntos móviles o al ecoparque.
  
Los residuos mercuriales son trasportados mediante empresas autorizadas a la planta que la empresa VAERSA dispone en Buñol (Valencia).
  
Los residuos peligrosos generales no cuentan con tratamiento específico, por lo que se deberán gestionar a través de un gestor autorizado.
  
1.3.5 RESIDUOS VOLUMINOSOS
  
1.3.5.1. Residuos de ordenadores
  
Los ratios utilizados (Fuente SIDEDISA) para el cálculo de la producción de residuos de ordenador, son los siguientes:
  
 Ud. ordenador/hab Kg. ordenador/hab Kg. residuos
  
 ordenador/hab año
  
Valencia 0,11 1,89 0,27
  
A partir del ratio anterior y la población equivalente se obtiene la siguientes previsión de la evolución de residuos voluminosos en el municipio de Alicante:
  
Evolución de la Producción de residuos de ordenador
  
1.3.5.2 Línea marrón
  
La producción de residuos de equipos de línea marrón se ha calculado a partir de las viviendas de las zonas objeto del Plan y aplicando los porcentajes de saturación actuales de los equipos.
  
Producción de Residuos = Nº Viviendas\* Porcentaje de penetración\* peso/ vida media.
  
 Ratios Vida Peso
  
 penetración hogares media equipos medio Kg
  
1 televisor 0,9970 15 32
  
2 televisores 0,5000 15 32
  
1 radio 0,9730 20 0,8
  
2 radios 0,6500 20 0,8
  
Vídeo 0,8050 12 2
  
HIFI 0,6760 12 4
  
Fuente: Estudio General de medios 1999
  
La producción de residuos línea marrón (kg/año.) en la situación actual, considerando 150.152 viviendas en el municipio de Alicante, se muestra a continuación:
  
Producción de residuos de línea marrón. Situación actual
  
1.3.5.3. Línea blanca
  
Se han tomados los datos del ?Estudio EOLA- realizado por la Asociación Nacional de Fabricantes e Importadores de Electrodomésticos de Línea Blanca (ANFEL). El estudio anterior realiza una estimación por provincias de los residuos generados en función de las ventas realizadas y la vida media de los electrodomésticos. Con estos datos se determinan unos ratios por habitante, de modo que teniendo en cuenta la población equivalente de los municipios objeto del Plan Zonal, se calcula la producción actual y futura de cada uno de los electrodomésticos de la línea blanca.
  
A falta de datos fiables a cerca de la producción de residuos de la línea blanca para la provincia de Alicante se ha tomados los ratios en kg/hab/año para la provincia de Valencia que a continuación se detallan:
  
Se han agrupado diferenciando tres tipologías distintas en la línea blanca:
  
- Grupo I: Electrodomésticos con CFC bien en las espumas o en el circuito
  
- Grupo II: Electrodomésticos que necesitarían de un desmontaje previo a la trituración
  
- Grupo III: Electrodomésticos fácilmente triturables.
  
GRUPO I
  
Frigoríficos
  
Combinados
  
Congeladores
  
Termos eléctricos
  
GRUPO II
  
Lavadoras
  
Lavavajillas
  
Vitrocerámicas
  
Hornos
  
Microondas
  
GRUPO III
  
Cocinas
  
Encimeras
  
Campanas
  
Calentadores
  
 Unidades Ratio ud. Kg./ud. Kg
  
 de residuos residuos /hab Aparato residuos/hab
  
Frigoríficos 54.595 0,0248 51 1,26
  
Combinados 22.305 0,0101 70 0,71
  
Congeladores 11.630 0,0053 45 0,24
  
Termos 15.262 0,0069 16 0,11
  
Subtotal grupo I 103.792 0,0471 2,32
  
Lavadoras 78.982 0,0358 61 2,19
  
Lavavajillas 14.677 0,0067 55 0,37
  
Vitrocerámicas 8.143 0,0037 8 0,03
  
Hornos 28.595 0,0130 32 0,42
  
Microondas 45.710 0,0207 18 0,37
  
Subtotal grupo II 176.105 0,0799 3,37
  
Cocinas 25.955 0,0118 42 0,49
  
Encimeras 30.016 0,0136 10 0,14
  
Campanas 21.870 0,0099 12 0,12
  
Calentadores 38.272 0,0174 11 0,19
  
Subtotal grupo III 116.113 0,0527 0,94
  
Total ud 396.013 0,1796 6,63
  
La producción de residuos de línea blanca (Kg/año) para la situación actual en el municipio de Alicante es la siguiente:
  
 Total línea blanca Grupo I Grupo II Grupo III
  
Área (kg/año) kg/año kg/año kg/año
  
Alicante 2.254.499 787.716 1.147.621 319.161
  
Producción de residuos de línea blanca. Situación actual
  
1.3.5.4. Colchones
  
El calculo de los residuos de colchón producidos se efectúa a partir del número de viviendas teniendo en cuenta los siguientes datos:
  
Nº camas/ Frecuencia
  
vivienda renovación años Peso kg
  
 5 25 15
  
Con los datos anteriores se determina la producción de residuos de colchones para cada uno de los municipios integrantes en el Plan Zonal según la siguiente expresión:
  
 Peso medio
  
Prod. Colchones (Kg/año)= Nº viv x Nº camas por viv x ?????-
  
 Frec. renovación
  
La evolución de la producción de colchones (Kg/año) se muestra a continuación:
  
Evolución de la Producción de residuos de colchones
  
1.3.5.5. Muebles
  
Para el cálculo de otros muebles y enseres voluminosos se ha tomado el ratio de 2 Kg/hab y año utilizado en otras zonas de similares características. Se tiene que la evolución de la producción de residuos (Kg/año) es la siguiente:
  
Evolución de la Producción de residuos de muebles
  
En conclusión, la estimación actual de producción de residuos voluminosos y equipos eléctricos y electrónicos en el municipio objeto del Plan Zonal es la siguiente:
  
Producción de residuos voluminosos. Situación actual
  
El servicio municipal de recogida de residuos voluminosos consiste en la recogida de los mismos mediante dos modalidades distintas:
  
- Un servicio programado con el ciudadano y/o comercio previa solicitud del mismo.
  
- Un servicio no programado con el ciudadano y/o comercio, para la recogida de los voluminosos depositados en la vía pública sin previo aviso.
  
Asimismo existe la posibilidad de que dichos residuos sean transportados por los particulares a los puntos móviles o al ecoparque.
  
No existe una planta de tratamiento de voluminosos dentro del municipio, de forma que en la actualidad estos residuos se eliminan en vertedero de RU sin tratamiento adecuado.
  
1.3.6 ANIMALES DOMÉSTICOS MUERTOS
  
Actualmente no existe en el municipio ninguna instalación de incineración de animales domésticos muertos.
  
Por tal motivo, se deberá programar una instalación para el tratamiento de estos residuos.
  
2. PRESCRIPCIONES NECESARIAS PARA LAS OPERACIONES DE GESTIÓN DE RESIDUOS
  
La Planificación de la gestión de los residuos de la zona XVI se guía por la siguiente jerarquía de principios:
  
- Prevención y reducción de la generación.
  
- Valorización de los materiales contenidos en los residuos, incluida la reutilización.
  
- Eliminación controlada de los rechazos no valorizables.
  
Por tratarse de un Plan Zonal que se aplica a un municipio único, el Ayuntamiento de Alicante es la entidad que debe prestar obligatoriamente los servicios de tratamiento y eliminación de los residuos urbanos generados en su término municipal. En este sentido, el Ayuntamiento de Alicante licitó un concurso público de limpieza, recogida, tratamiento y valorización de los residuos urbanos el día 28 de abril de 2000.
  
2.1 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS URBANOS
  
2.1.1 CARACTERÍSTICAS DE LA RECOGIDA
  
Para el cumplimiento de los objetivos marcados y descritos en el documento de información, se ha planteado un sistema de recogida mixto:
  
- En acera, donde se recogen en contenedores los residuos en masa, la fracción orgánica a partir del año 2010 y la fracción resto.
  
- En área de aportación, donde se recogen vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
Por lo tanto se propone el siguiente calendario para la implantación de la recogida selectiva para la zona XVI;
  
Se implantará un sistema gradual de recogida selectiva de materia orgánica que permita alcanzar los objetivos de recogida selectiva previstos en el documento de información.
  
La implantación de la recogida de materia orgánica se ha previsto realizar en dos fases:
  
- A partir del año 2007 se recogerá selectivamente la materia orgánica de los grandes productores (mercados, hipermercados, edificios institucionales, hoteles, grandes restaurantes).
  
- A partir del año 2010 se recogerá selectivamente la materia orgánica en el municipio.
  
Tanto el contenedor de recogida selectiva en acera como el contenedor del resto se recogerán en acera de forma diferenciada y se transportarán a la instalación de valorización.
  
Se tratarán ambos tipos de residuo de forma diferenciada en una misma instalación, de forma que se consiga un tratamiento eficaz de la fracción orgánica y se posibilite la recuperación de las fracciones que no han sido separadas en origen.
  
2.1.2 INFRAESTRUCTURAS
  
De acuerdo con el análisis realizado en apartados anteriores, las infraestructuras a implantar en la zona XVI para la gestión de residuos urbanos deben disponer de la capacidad mínima necesaria para la valorización y eliminación de los residuos generados, cumpliendo con los objetivos marcados.
  
Para ello, las instalaciones y sistemas de tratamiento que se proponen siguen los criterios establecidos por el PIR y analizados en el apartado anterior y por el Plan Nacional de Residuos Urbanos:
  
- Recogida selectiva de materia orgánica en productores singulares en el año 2007 y establecimiento de sistemas de recogida selectiva en el año 2010.
  
- Recogida selectiva de envases ligeros, vidrio y papel-cartón en áreas de aportación, y traslado a la planta de Selección de Envases, que dispone Vaersa en Benidorm.
  
- ?Recogida selectiva de los otros tipos de residuos urbanos en diferentes tipos de ecoparque.
  
I-nstalaciones de valorización de la materia orgánica y otros materiales de los RU con la incorporación de una línea de incineración de animales domésticos muertos.
  
- Instalaciones de eliminación de las fracciones no valorizables de los residuos urbanos.
  
Actualmente, los residuos urbanos generados en el municipio de Alicante se tratan en una planta de compostaje ubicada en la Partida de Foncalent, cuyo titular es el propio Ayuntamiento. Asimismo existe un vertedero de rechazos anexo a la citada planta cuya vida útil está próxima a su fin. La actividad de tratamiento de residuos se viene desarrollando en esta instalación desde el año 1972. En la actualidad la planta de tratamiento presenta una tecnología que no se adapta a los requerimientos actuales de valorización.
  
Con objeto de subsanar las actuales carencias de las citadas infraestructuras, el Ayuntamiento de Alicante licitó un Concurso de limpieza, recogida, tratamiento y eliminación realizado el 28 de abril de 2000, cuyo pliego de Condiciones Técnicas incluía las siguientes infraestructuras:
  
- Instalaciones de valorización de los residuos urbanos.
  
- Instalaciones de eliminación para residuos no peligrosos.
  
- Instalaciones para la eliminación de residuos inertes municipales (RCD domiciliarios).
  
El proyecto de las citadas instalaciones, que comenzó a tramitarse en el año 2001, cuenta ya con una Declaración de Impacto Ambiental favorable por parte de la Conselleria de Territori y Habitatge de la Generalitat Valenciana y se prevé su implantación inmediata. A continuación se describen las características fundamentales de las nuevas instalaciones.
  
- Instalaciones de Valorización
  
Las instalaciones de Alicante según proyecto contarán con los siguientes elementos para la adecuada gestión y valorización de los residuos:
  
1. Línea de selección de doble función
  
Se desarrollan las siguientes funciones en la línea diseñada para la planta de Alicante:
  
- Gestión del todo uno
  
El tratamiento de la fracción procedente de la recogida domiciliaria todo uno permite la separación mecánica de las fracciones orgánicas (fracción 0/40 mm a planta de biometanización; fracción 40/80 mm a planta de compostaje) y la recuperación de férricos contenidos en esas fracciones. Las fracciones superiores a 80 mm e inferiores a 400 mm son tratadas en una línea de recuperación donde se recuperan las fracciones siguientes: plástico film, férricos, aluminios (brick y lata), plásticos de envases. Al inicio de la línea existe un puesto de recuperación de papel / cartón de gran tamaño, que tras pasar por un molino triturador, es incorporado al proceso de biometanización.
  
- Gestión de fracción orgánica recogida selectivamente
  
Tras su entrada en la planta se recupera la fracción 0/80 mm y se conduce a la planta de compostaje, donde se procede a zonificar el material depositado. De esta manera es posible obtener un compost de calidad superior de más fácil comercialización. De esta fracción será posible recuperar los férricos y los posibles envases que contenga superiores a 80 mm.
  
2. Planta de biometanización
  
La planta de biometanización diseñada para Alicante, permite la digestión anaerobia de la fracción orgánica 0/40 mm, tras la eliminación de los férricos presentes. La fracción es conducida a una tolva donde se mezcla con inóculo procedente del digestor y vapor, de esta manera se favorece el proceso de digestión al entrar en el digestor. Cuenta con un digestor de 2.500 m³, donde la mezcla es digerida durante un periodo de cerca de 30 días y donde se produce por procesos biológicos biogás rico en metano que posteriormente es recuperado para su aprovechamiento energético. El material procedente del digestor es posteriormente introducido en la línea de compostaje mezclado con el resto de fracciones.
  
3. Planta de compostaje en nave cerrada.
  
El compostaje de la fracción orgánica se realiza en nave cerrada que cuenta con un sistema de aireación forzada y de extracción y depuración de aire.
  
La mezcla procedente del digestor, y el material estructurante procedente del afino de compost, son mezclados en un trómel homogeneizador e introducidos en forma de meseta en una nave cerrada. A través de la meseta se hace circular un flujo de aire que favorece la degradación de la fracción orgánica. Cada ciclo de compostaje tiene una duración de 10 días tras el cuál, el material se hace pasar por la planta de afino que cuenta con una criba y una mesa densimétrica, de manera que el material compostado y completamente degradado pasa a ser almacenado para completar su estabilización. La fracción que se convierte en rechazo es recirculada dentro del proceso de compostaje, por lo que se considera que el material es sometido a tres ciclos de compostaje.
  
La nave cerrada cuenta con un sistema de recuperación del lixiviado de manera que este es reintroducido en el proceso con el fin de humectar la mezcla. Cuenta igualmente con un sistema de depuración de aire compuesto de sistema de aspiración, scrubber de lavado químico para eliminar el amoniaco y biofiltro, de forma que se reduce drásticamente la emisión de olores molestos.
  
Los residuos de poda y jardinería podrán ser utilizados como material estructurante en el tratamiento de la fracción orgánica. Su utilización requerirá la inclusión de una línea de acondicionamiento y trituración previa, así como zona de recepción y acopio.
  
4. Planta de aprovechamiento energético
  
El biogás, con alto contenido de metano, producido en la planta de biometanización y el aspirado conforme se proceda al sellado del vertedero, es recuperado con el fin de proceder a su aprovechamiento energético. El aprovechamiento se realiza mediante un motor de combustión de 1 MW de potencia. Las instalaciones cuentan igualmente con una antorcha de seguridad.
  
- Instalaciones de eliminación
  
El vertedero de residuos no peligrosos que se ha diseñado para el Centro de Tratamiento de RU de Alicante, tiene una vida útil de 21 años. Esta instalación está diseñada para recibir el rechazo procedente de las instalaciones de valorización. Además se podrán admitir otros residuos no valorizables que tengan naturaleza de no peligrosos, como los de limpieza de vías públicas, residuos sanitarios de los grupos I y II, así como las fracciones no valorizables procedentes del Centro de clasificación de voluminosos y que no tengan la naturaleza de inertes.
  
La explotación propuesta es mediante cuatro celdas que se van construyendo de forma progresiva conforme se vaya sellando cada una de las anteriores. Conforme se proceda al relleno de las celdas del vertedero se irán recreciendo los oportunos pozos para la recuperación del biogás producido. Una vez selladas las celdas dichos pozos podrán ser conectados al sistema de aspiración y recuperación del biogás con el fin de proceder a su aprovechamiento energético.
  
Dicho vertedero se encuentra sujeto a la normativa vigente y en particular al RD 1481/2001 en cuanto a sistema de impermeabilización, sistema de captación, recogida y gestión de lixiviados, así como sistema de recogida de escorrentías superficiales que son conducidas a la balsa de decantación, donde se podrán eliminar todos los arrastres producidos.
  
Conforme se vaya procediendo al sellado de cada celda del vertedero, se llevará a cabo una revegetación de los taludes con especies autóctonas en base a las experiencias desarrolladas en el vertedero de residuos no peligrosos actual.
  
Las características de las infraestructuras proyectadas se consideran adecuadas para el correcto tratamiento de los residuos urbanos del municipio de Alicante. No obstante, se propone la implantación en la propia planta de tratamiento de los siguientes elementos:
  
- Línea de trituración de restos de poda y jardinería
  
- Horno de incineración de animales domésticos muertos
  
2.2 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS PELIGROSOS
  
2.2.1 Características de la recogida
  
La recogida de los residuos peligrosos de origen domiciliario se realizará a través de los ecoparques instalados siguiendo criterios de localización con máximas distancias. Los distintos tipos de ecoparque con las características definidas son los siguientes:
  
2.2.2 Infraestructuras
  
En la actualidad existe un ecoparque en el Término de Alicante, cuyas características coinciden con las descritas para el Ecoparque Tipo D.
  
Asimismo existen dos ecopuntos móviles que recogen los mismos residuos que los ecoparques pero pretenden acercar el servicio a los ciudadanos distribuyéndolos una vez a la semana en cada uno de los barrios de la ciudad.
  
El pliego de Condiciones Técnicas según el cual se rigió el concurso de recogida, tratamiento y eliminación realizado el 28 de abril de 2000, contemplaba la construcción y explotación de cinco ecoparques en el municipio.
  
Teniendo en cuenta los ecoparques y ecopuntos existentes, los ecoparques necesarios en las zonas objeto del Plan Zonal, son los siguientes:
  
Municipio Tipo de ecoparque
  
Alicante (>300.000 hab.)
  
Ecoparque II D
  
Ecoparque III C o D
  
Ecoparque IV C o D
  
Ecoparque V C o D
  
De forma complementaria o en sustitución a la red de ecoparques descrita, se podrán plantear ecopuntos (puntos móviles) adicionales.
  
2.3 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS VOLUMINOSOS
  
2.3.1 Características de la recogida
  
La recogida de estos residuos se efectuará en los distintos ecoparques planteados, así como mediante otros mecanismos que habiliten los servicios de recogida municipales contratados por el Excmo. Ayuntamiento de Alicante.
  
2.3.2. Infraestructuras
  
Para el tratamiento de los residuos voluminosos se propone la construcción de un Centro de Clasificación de residuos voluminosos, de vida útil 20 años. Dicho centro tendrá una capacidad suficiente para cubrir el tratamiento de los residuos voluminosos según las cantidades mostradas en el Documento de Información.
  
El Centro deberá disponer como mínimo de:
  
- Transferencia de línea blanca con CFC a gestor autorizado.
  
- Tratamiento de línea blanca sin CFC: desguace de elementos que dificulten el tratamiento posterior, o bien entrega completa a gestor autorizado.
  
- Tratamiento de línea marrón: desguace y separación de pantallas y partes electrónicas y entrega a gestor autorizado, o bien entrega completa a gestor autorizado.
  
- Tratamiento de muebles y enseres: trituración y valorización de los diferentes elementos.
  
2.4 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RCD DOMICILIARIOS
  
2.4.1 Características de la recogida
  
La recogida de estos residuos se efectuará en los distintos ecoparques planteados, así como mediante otros mecanismos que habiliten los servicios de recogida municipales contratados por el Excmo. Ayuntamiento de Alicante.
  
2.4.2. Infraestructuras
  
Como tratamiento para los RCD domiciliarios a partir de la disposición en ecoparque, se proponen tres alternativas:
  
- Gestión a través de gestor autorizado.
  
- Vertido en celda apropiada en la instalación de eliminación propuesta en el presente Plan Zonal.
  
- Tratamiento en Planta de Valorización de RCD
  
Sea cual sea la alternativa elegida, los RCD domiciliarios deben ser sometidos a clasificación previa y trituración antes del vertido de la fracción no valorizable.
  
Para la eliminación de los RCD no valorizables existe un vertedero de eliminación de residuos inertes en trámite de autorización, diseñado para recibir los residuos de construcción y demolición procedentes del municipio, así como otros residuos no valorizables que tengan la naturaleza de inertes.
  
Dicho vertedero se encuentra sujeto a la normativa vigente y en particular al RD 1481/2001 y cuenta ya con una Declaración de Impacto Ambiental favorable por parte de la Conselleria de Territori y Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
2.5 MODELO ECONÓMICO
  
Los Proyectos de Gestión de residuos deberán incluir los estudios y compromisos económico - financieros relativos a las inversiones y a la financiación de las actuaciones a realizar.
  
En la memoria económica se distinguirá claramente dos apartados:
  
a) Las inversiones para la construcción de las instalaciones previstas en el plan zonal.
  
b) Los costes de explotación de los servicios de valorización y eliminación de los residuos.
  
En el apartado relativo a las inversiones la memoria económica especificará las amortizaciones de las inversiones con inclusión de todos los costes, que será a veinte años para la obra civil, obras de urbanización y edificaciones y de diez años para la maquinaria fija y móvil.
  
En el supuesto de que el proyecto de gestión comprenda otras inversiones se justificarán debidamente los plazos de amortización que se apliquen a las inversiones propuestas.
  
En estos supuestos se propondrá el plazo, forma y condiciones en que revertirán las instalaciones a la administración.
  
En el proyecto de gestión se fijarán los cánones por tonelada a cobrar por la gestión de cada uno de los residuos. En el cálculo de dichos cánones se tendrá en cuenta además de las amortizaciones de las inversiones, los gastos de mantenimiento, gastos de explotación, fianzas, seguros y para el caso de vertederos el mantenimiento de las medidas de control y vigilancia por un periodo de treinta años a partir de su clausura. Se tendrá en cuenta también, la variabilidad de los cánones frente a variaciones del tonelaje de residuos a gestionar.
  
Asimismo, se presentarán variantes de cálculo de todos estos cánones, en los supuestos de que las inversiones se financien con fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
2.6 CONDICIONES A CUMPLIR POR LA ENTIDAD COMPETENTE PARA GARANTIZAR LA EFICACIA DEL DESARROLLO Y LA EJECUCIÓN DEL PLAN ZONAL.
  
El ámbito territorial del presente Plan Zonal abarca únicamente al municipio de Alicante. Por este motivo se entiende que la entidad competente para el desarrollo y ejecución de las previsiones del plan zonal es la entidad local, en este caso el Ayuntamiento de Alicante.
  
En ese sentido, se puede apuntar que la entidad local (Ayuntamiento de Alicante) actuará como administración competente para la tramitación y adjudicación de los proyectos de gestión, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 36 y 37 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, así como para la ejecución de las previsiones contenidas en el Plan Zonal de la Zona XVI.
  
El Ayuntamiento de Alicante asumirá la responsabilidad de la ejecución de las previsiones contenidas en este Plan Zonal y aquéllas otras que asuma en aplicación de la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
2.7 PLAZO DE EJECUCIÓN DEL PLAN
  
En la tabla adjunta se muestran los plazos de ejecución para implantar cada una de las infraestructuras o nuevas líneas de actuación planteadas para la zona XVI del Plan Zonal.
  
El plan tendrá una vigencia de 20 años, transcurridos los cuales deberá revisarse en su integridad. No obstante si se producen cambios tecnológicos o legislativos que lo aconsejen, podrá revisarse antes del término de su vigencia.
  
2.8 MEDIDAS DE ÁMBITO MUNICIPAL
  
2.8.1 ORDENANZAS MUNICIPALES
  
Las ordenanzas municipales deberán adaptarse a las prescripciones y objetivos del Plan Zonal para favorecer su implantación y garantizar los siguientes objetivos de gestión:
  
- La necesidad y conveniencia de separación de las fracciones de residuos.
  
- La recogida selectiva de materia orgánica, vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
- La recogida selectiva de otras categorías de residuos urbanos en ecoparques.
  
- La adecuada recogida del resto de fracciones de los residuos urbanos.
  
En el Municipio de Alicante existen Ordenanzas Municipales que pueden sufrir modificaciones y ampliaciones para favorecer el cumplimiento de todos los objetivos del Plan Zonal.
  
2.8.2 PROMOCIÓN Y EDUCACIÓN AMBIENTAL
  
Para la consecución de los objetivos de un programa integrado de gestión municipal de residuos, es imprescindible la participación de los ciudadanos y de los agentes sociales implicados. Para ello, la administración competente, con la colaboración de los municipios, debe impulsar la realización de una campaña de concienciación social destinada no sólo a dar información sino también a promover la educación medioambiental en los municipios.
  
2.8.2.1. Objetivos de la campaña de concienciación social
  
Los objetivos de la campaña de concienciación social serán los siguientes:
  
- Conseguir que los ciudadanos entiendan la problemática de los residuos y conozcan los diferentes factores implicados (aspecto cognoscitivo)
  
- Crear conciencia en los ciudadanos sobre el impacto ambiental de una gestión inadecuada de los residuos y de la necesidad de aplicar un modelo más correcto, aunque este exija un mayor esfuerzo (aspecto emocional)
  
- Concienciar sobre las implicaciones ambientales de la compra y el uso de cualquier producto o servicio.
  
- Dar a conocer el modelo de gestión de residuos y el papel de los diversos agentes sociales en la cadena de consumo: productores, distribuidores, vendedores y consumidores (qué deben y pueden hacer)
  
- Conseguir que los ciudadanos aprendan a distinguir las diferentes fracciones de los residuos que han de separar en origen, principalmente la materia orgánica y los residuos peligrosos, y la manera en la que han de entregarla a los sistemas de recogida selectiva
  
- Cambiar los hábitos cotidianos de los ciudadanos, por lo que respecta a la reducción (evitar los embalajes superfluos, envases no retornables, productos de un solo uso, etc...), la recogida selectiva de las fracciones valorizables y la recogida selectiva de los residuos especiales
  
- Incentivar el uso y consumo de productos de menor impacto ambiental o provenientes del reciclado
  
- Lograr que los distribuidores y vendedores tengan el incentivo y la sensibilidad para participar activamente en el modelo de gestión, estudiar ofrecer a sus clientes la posibilidad de generar menos residuos (productos sin embalajes superfluos, productos que no generen residuos especiales...), colaborar en su valorización (envases y embalajes retornables o reciclables...) y favorecer la compra de productos reciclados y de eco balance positivo
  
- Proporcionar a los diversos agentes sociales un sistema de información ágil y fundamentado sobre los diversos condiciones que afectan al Plan Zonal de Residuos, que les dé apoyo y evite la circulación de ideas tópicas e inexactas.
  
- Coordinar la participación en la recogida selectiva según las características locales de cada municipio.
  
Estos objetivos generales de la campaña de concienciación deberán ayudar a alcanzar los objetivos cuantitativos del Plan Zonal.
  
2.8.2.2. Planificación cronológica de la campaña
  
En función de su distribución en el tiempo, deben desarrollarse dos tipos de elementos de comunicación:
  
- Comunes y simultáneos, para todo el territorio en que se aplicará el Plan de Gestión de residuos. Estos elementos corresponden básicamente a la fase inicial de la campaña y al seguimiento y son principalmente las actuaciones en los medios de comunicación (TV, prensa y radio), la visita de las instalaciones de tratamiento, la presentación y exposición del proyecto de gestión, etc.
  
- Específicos para los municipios, de manera que cada municipio los distribuya en función de su planificación cronológica. Corresponden a la fase de puesta en marcha del programa en el municipio. Estos elementos son principalmente: la distribución de correo personalizado a los habitantes del municipio, la distribución de material (tríptico de sensibilización, guía de segregación, medios de segregación interna), las visitas puerta a puerta, etc.
  
La campaña tendrá tres fases bien diferenciadas: inicial, de puesta en marcha, y de seguimiento; (cada una con unos elementos de comunicación concretos y diferentes).
  
- Fase Inicial:
  
Es una fase fundamentalmente descriptiva. Dada la importancia de que los ciudadanos conozcan la gestión de los residuos urbanos y la recogida selectiva, se realizarán una serie de actuaciones de comunicación general para que términos como ?residuos?, ?recogida selectiva?, ?reciclaje?, etc., sean conocidos por la mayor parte de la población. Al mismo tiempo, estas actuaciones contribuirá a crear una cierta expectativa para la puesta en marcha del nuevo sistema de recogida y gestión.
  
Realización de encuestas para conocer la opinión de los ciudadanos en condiciones como la conciencia medioambiental, el nivel de conocimiento de la recogida selectiva, la imagen del actual sistema de recogida, el grado de predisposición a participar en la recogida selectiva y las motivaciones más importantes.
  
Estas encuestas, además de permitir conocer el nivel de sensibilización de los ciudadanos y sus preocupaciones en este ámbito, harán una importante función como elemento de comunicación y educación, porque muchas veces despiertan la conciencia de los ciudadanos encuestados.
  
Para esta campaña, se podrán utilizar los siguientes elementos de comunicación:
  
- Artículos de prensa
  
- Realización de un vídeo sobre el proyecto de gestión en general
  
- Preparación de una exposición itinerante de carácter general sobre residuos abierta al público
  
- Exposiciones en las instalaciones de gestión y jornadas de puertas abiertas
  
- Sesiones informativas para asociaciones y colectivos específicos; particularmente para aquellos que deberán colaborar en la separación de residuos en origen.
  
- Preparación de material didáctico para los escolares
  
- Edición y distribución de un tríptico de sensibilización
  
La campaña de comunicación se dirigirá a todos los ciudadanos, pero habrá elementos concretos para determinados grupos o colectivos que, dadas sus características, se harán mediante canales de comunicación específicos. Por ejemplo, se prevé la preparación de material adecuado para la prensa, los escolares, las asociaciones de vecinos, los comercios, las oficinas y los mercados, entre otros.
  
- Puesta en marcha de la campaña
  
La puesta en marcha de la campaña requiere unas actuaciones de comunicación con un contenido muy concreto que debe coordinarse con la puesta en marcha del sistema de tratamiento de residuos.
  
Entre los diferentes elementos de comunicación que se pueden realizar para esta etapa se encuentran:
  
- Visitas puerta a puerta para concienciación ciudadana.
  
- Colocación de carteles informativos en los portales sobre la ubicación de los contenedores de recogida selectiva.
  
- Reuniones o visitas informativas a comercios, mercados, escuelas, bares y restaurantes.
  
- Distribución de pegatinas entre los comercios, escuelas y otros agentes colaboradores, con la figura y el color del contenedor previsto para la recogida de cada fracción.
  
También es importante, como un elemento más de comunicación, la publicación o la difusión a través de la prensa local de los primeros resultados del programa.
  
- Seguimiento
  
Esta es, sin duda, la fase más larga de la campaña. Su objetivo es consolidar la segregación en origen y la participación por parte de los ciudadanos y colectivos. Los propósitos que persigue esta fase se indican a continuación:
  
- Las encuestas a los ciudadanos para conocer el grado de participación y el grado de satisfacción con el servicio
  
- Los contactos directos con los medios de comunicación
  
- Aumentar la participación
  
- Mejorar la calidad de los residuos segregados
  
- Evitar la desmotivación de los ciudadanos, pasada la primera fase de la campaña.
  
Durante esta fase, además de la información a los ciudadanos, se deberán continuar:
  
- Las acciones recordatorias de los materiales solicitados a los puntos de entrega
  
- Los programas de educación a las escuelas con la organización de talleres de separación de residuos en origen y reciclaje de diversos materiales, etc.
  
2.9 CRITERIOS PARA EL DESARROLLO DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
En desarrollo de este Plan zonal se podrá presentar los siguientes Proyectos de Gestión de residuos:
  
- Residuos urbanos, de jardinería y voluminosos, que incluirá las siguientes actuaciones:
  
- Explotación de la nueva planta de tratamiento de RU y el vertedero de rechazos, licitada por el Ayuntamiento de Alicante y ubicada en la partida Fontcalent. Se incluirá la construcción y explotación de la línea de tratamiento de poda y jardinería y el horno de incineración de animales domésticos muertos a construir en la propia planta de tratamiento de RU de Alicante.
  
- Construcción y explotación de los ecoparques y/o ecopuntos móviles para la recogida y tratamiento de residuos peligrosos de origen doméstico.
  
- Construcción y explotación del Centro de Clasificación y Tratamiento de Residuos Voluminosos.
  
- Otros proyectos de gestión que las administraciones competentes consideren necesarios y que se regirán por sus bases específicas.
  
3. BASES TÉCNICAS PARA LA ELABORACIÓN DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
En el caso de optar por la prestación indirecta de la gestión de residuos, la administración competente que no haya aprobado unas bases técnicas reguladoras de los concursos para la adjudicación de los Proyectos de Gestión correspondientes, podrá, voluntariamente, acordar la aplicación de las Bases Técnicas que a continuación se indican, con el alcance, estructura y contenido que en las mismas se establecen.
  
Así mismo se recomienda la aplicación supletoria del Título V del ?Contrato de concesión de obra pública?, del texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas, aprobado por Real Decreto Legislativo 2/2000, de 16 de junio.
  
El objeto de este apartado es concretar el alcance, la estructura y contenido de la documentación necesaria para tomar parte en el concurso de proyectos de gestión de residuos urbanos tras la aprobación del presente Plan Zonal de la Zonas XVI de la Comunidad Valenciana.
  
3.1 INSTALACIONES A INCLUIR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
El proyecto de gestión de la Zona XVI de la Comunidad Valenciana debe incluir las siguientes actividades:
  
1. Adecuación y explotación de las instalaciones de valorización de RU (nueva planta de tratamiento de Fontcalent) y vertedero de rechazos. Se incluirá la construcción y explotación de una línea de tratamiento de restos de poda y jardinería y un horno de incineración de animales domésticos muertos a construir en la propia planta de tratamiento de RU de Alicante.
  
2. Construcción y explotación de un centro de clasificación y reciclaje de residuos voluminosos, que constará de una unidad de tratamiento de residuos voluminosos, resultando las respectivas fracciones valorizables, que se destinarán a un nuevo uso en la construcción o a reciclado por gestores autorizados (voluminosos). Por su parte, las fracciones no valorizables (inertes y no inertes), separados los posibles residuos peligrosos que se entregarán a gestores autorizados, se destinarán a eliminación.
  
3. Transporte hasta las instalaciones de eliminación de RU o de inertes las fracciones no valorizables de los RCD domiciliarios y residuos voluminosos según tengan o no naturaleza de inertes.
  
4. Construcción y explotación de los diversos ecoparques y/o ecopuntos móviles necesarios para dotar a la zona con las instalaciones adecuadas y suficientes.
  
3.2 PLAZOS DE CONSTRUCCIÓN Y EXPLOTACIÓN DE LAS INSTALACIONES
  
Los plazos máximos de redacción del proyecto, obtención de licencias y demás autorizaciones necesarias para el ejercicio de la actividad, así como la construcción de las instalaciones, serán estos:
  
- Línea de tratamiento de restos de poda y jardinería así como horno incinerador de animales domésticos muertos: 2 años
  
La línea de tratamiento propuesta estará integrada dentro de la Instalación de Valorización de RU y por tanto no podrá entrar en funcionamiento hasta que no lo haga la Planta en su totalidad. El periodo de construcción de dicha infraestructura se estima en 2 años.
  
- Instalación de valorización de residuos voluminosos: 2 años
  
- Construcción y explotación de los ecoparques y/o ecopuntos móviles: 4 años
  
Se incluirán los costes de gestión de los diferentes tipos de residuos depositados, en particular, los residuos peligrosos domiciliarios a través de gestor autorizado, así como el transporte de los residuos inertes y voluminosos hasta las instalaciones de clasificación planteadas en el presente Plan Zonal o a gestor autorizado.
  
Los períodos máximos de prueba de las instalaciones, una vez finalizada su construcción y hasta su puesta en servicio efectivo:
  
- Ambas instalaciones: 6 meses
  
Por su parte, la vida útil de las instalaciones, o período de explotación de las mismas, se limita a 20 años, contados desde su fecha de entrada en servicio efectivo.
  
3.3 DOCUMENTACIÓN A PRESENTAR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
Los proyectos de gestión presentados deben contener la documentación que seguidamente se relaciona:
  
- Memoria del proyecto de gestión.
  
- Anteproyecto de instalaciones.
  
- Plan de gestión.
  
- Estudio económico-financiero.
  
Documento de síntesis.
  
Se presentará una única oferta base y todas aquellas variantes sobre la misma que se estimen convenientes. Cada una de las variantes debe presentar la misma estructura de documentos, remitiéndose expresamente, para aquellos apartados cuyo contenido sea idéntico al de la oferta base, a esta última. De no procederse de esta forma, las variantes no serán valoradas en dichos apartados.
  
Seguidamente se concreta el contenido de cada uno de los documentos:
  
3.3.1. MEMORIA DEL PROYECTO DE GESTIÓN
  
Contempla como mínimo los siguientes aspectos:
  
a) Ámbito territorial y categorías o tipos de residuos a gestionar.
  
b) Localización de las infraestructuras proyectadas sobre los terrenos previstos, indicando calificación del suelo, superficie utilizada y, en su caso, disponibilidad de los mismos.
  
c) Calendario de ejecución de las instalaciones, así como plazos de final de obras y entrada en servicio de las mismas.
  
d) Plazo total de duración de la gestión del servicio.
  
3.3.2. ANTEPROYECTO DE INSTALACIONES
  
Definirá con grado de detalle de anteproyecto las infraestructuras previstas para las operaciones de valorización y eliminación de residuos urbanos.
  
El dimensionamiento de las capacidades de las instalaciones de valorización y eliminación se realiza partiendo de los datos de generación de residuos urbanos que figuran en el Plan Zonal, al igual que el centro de clasificación de residuos voluminosos.
  
Así mismo, en previsión de posibles incrementos de las tasas de generación de residuos, como consecuencia del crecimiento urbanístico de las zonas cubiertas por el Plan Zonal y del aumento de la población atendida, las instalaciones de residuos urbanos deberán ser capaces de admitir hasta un 35% más de residuos en régimen continuo sobre su capacidad nominal, a lo largo de todo el año, sin perjuicio de las puntas estacionales antes indicadas, y sin menoscabo alguno de mermas de rendimiento de los procesos de valorización y eliminación, así como tampoco de la calidad ambiental de las citadas instalaciones.
  
Las instalaciones, excepto los ecoparques, se grafiarán a escala 1:2.500. Para los ecoparques, se presentarán planos modelo para cada uno de los tipos de ecoparque a escala mínima 1:500.
  
3.3.2.1. Características de la instalación de valorización de residuos voluminosos
  
Las instalaciones de valorización de residuos voluminosos, con independencia de la tecnología ofertada, constará de una unidad de tratamiento de residuos voluminosos, resultando las respectivas fracciones valorizables, que se destinarán a un nuevo uso en la construcción o a reciclado por gestores autorizados (voluminosos).
  
Por su parte, las fracciones no valorizables (inertes y no inertes), separados los posibles residuos peligrosos que se entregarán a gestores autorizados, se destinarán a eliminación. Esta planta podrá disponer de forma optativa de una línea de clasificación de RCD domiciliarios.
  
Si se considera la valorización energética de los residuos, deberá garantizarse que sólo se destinan a este proceso las fracciones no compostables de los residuos en masa, consiguiendo al tiempo incrementar los porcentajes de reciclado y la rentabilidad energética de la instalación, todo ello sin perjuicio de cumplir con los límites de emisión vigentes para este tipo de instalaciones según el RD 653/2003.
  
En el supuesto de optar por la valorización energética, se concretarán como mínimo los siguientes aspectos:
  
- Características del residuo a valorizar (poder calorífico, humedad y contenido de fracciones combustibles y no combustibles).
  
- Balances Térmico y energético del proceso de recuperación de energía, dimensionando las capacidades de los equipos en función de los tonelajes de residuos a valorizar y concretando la tecnología a emplear.
  
- Sistema de depuración de gases a emplear, detallando etapas, rendimientos, balances de masas, equipos e instalaciones necesarios, y justificación del cumplimiento de los límites de emisiones atmosféricas.
  
- Producción bruta y neta de electricidad o combustibles, considerando el autoconsumo, y, en su caso, la cogeneración en el mismo u otro proceso de tratamiento de residuos.
  
El anteproyecto de la instalación de valorización de voluminosos incluirá memoria, planos, pliego de condiciones técnicas, presupuesto y plan de control de calidad de las obras.
  
3.3.3. PLAN DE GESTIÓN
  
Se estructura de la forma que seguidamente se indica:
  
3.3.3.1. Aspectos generales del servicio
  
Incluirá los siguientes puntos:
  
1. Compromisos asumidos, distinguiendo entre mínimos e imprescindibles, de los complementarios o de mejora.
  
2. Forma de prestación del servicio objeto del proyecto de gestión
  
3. Plazo y condiciones de revisión de las instalaciones y terrenos
  
3.3.3.2. Modelización del servicio
  
Contemplara los siguientes contenidos:
  
1. Logística del funcionamiento de las instalaciones ofertadas, concretando los flujos de residuos expresados en toneladas anuales entre las diferentes instalaciones, y los rendimientos de cada una de ellas, a lo largo de toda la vigencia del contrato. Asimismo, se indicarán los puntos de descarga de residuos procedentes de los servicios de recogida municipales diferenciando según el tipo de residuo, y los días y horarios de apertura de las instalaciones, a efectos de recepción de residuos por un lado, y a efectos de tratamiento de los mismos, por otro. Este apartado se presentará con el soporte gráfico necesario para su fácil comprensión, aportando un diagrama de flujo de las instalaciones para cada año de servicio.
  
2. Descripción somera de las técnicas y/o tecnologías de valorización y eliminación a emplear, incluyendo la justificación numérica del cumplimiento de los objetivos de valorización y de reducción de materia orgánica en vertedero anteriormente enunciados. Para ello se adjuntarán balances de masa y energía referidos a las entradas de residuos urbanos en las instalaciones de valorización, en los que se concretarán:
  
- Materiales recuperados en la clasificación previa.
  
- Productos de la valorización de materia orgánica (compost y biogás).
  
- Pérdidas de proceso por evaporación y lixiviación.
  
- Rechazos de la valorización de materia orgánica (primario y secundario).
  
- Fracciones residuales de la valorización energética.
  
- Producciones bruta y neta de energía térmica y eléctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal asignado al proyecto de gestión, concretando su adscripción a los diferentes centros de trabajos, así como la coordinación entre los mismos y la supervisión por la dirección de la empresa adjudicataria. Se indicará el número de trabajadores de cada categoría laboral, los diferentes horarios y turnos de trabajos, así como el personal de reserva para vacaciones, absentismo y puntas estacionales.
  
4. Proyecto de explotación de las instalaciones, diferenciando entre las de valorización, las de eliminación y los ecoparques, en los que se incluirá el plan de mantenimiento de maquinaria y equipos de cada una de ellas. Contendrá asimismo una determinación de los consumos de agua (potable, riego y otros usos), energía (electricidad, gas y fuel), así como la forma de suministro, y la disponibilidad de estos servicios en las cercanías de las instalaciones.
  
5. Plan de calidad del compost, referenciado al cumplimiento de la normativa vigente en materia de fertilizantes y afines, así como los parámetros de control y la frecuencia de análisis a realizar, además de la entidad externa a la que se le confiará la elaboración y seguimiento de dicho plan.
  
3.3.3.3. Reglamento de servicio
  
El plan de gestión se completará con un reglamento del servicio, que regule técnica, administrativa y económicamente las relaciones entre el adjudicatario y el Consorcio, así como con los usuarios del servicio, tanto municipios integrantes del Consorcio, como empresas externas al contrato en cuestión.
  
En particular, se considerarán aspectos tales como la propuesta de ordenanzas municipales para residuos urbanos objeto del proyecto de gestión, la clasificación de los diferentes residuos admisibles y los cánones aplicables a cada categoría, la retribución del servicio, la reversión de terrenos, instalaciones y maquinaria, etc.
  
3.3.3.4. Campaña de concienciación social
  
Se realizará de acuerdo con las directrices establecidas en el apartado 2.7.2 del Plan Zonal, y en cualquier caso deberá guiarse por el cumplimiento de los siguientes objetivos generales:
  
- Fomentar la minimización, a través del consumo responsable o mediante acciones concretas entre los sectores locales que pueden favorecer la disminución en la producción de residuos específicos derivados de sus actividades, que tengan la consideración de urbanos, y por tanto se incluyan en el proyecto de gestión.
  
- Potenciar la recogida selectiva, fomentando la implantación de sistemas de separación de residuos en origen, que favorezcan actitudes entre los colectivos locales que permitan la posterior reutilización y reciclaje, a través de medidas de promoción y difusión dirigidas a la ciudadanía en general.
  
La campaña de comunicación ambiental deberá contemplar los siguientes niveles de implicación:
  
- Información ambiental, sobre la actual problemática generada por los residuos urbanos, con especial hincapié en los domiciliarios.
  
- Sensibilización pública, dirigida a la ciudadanía en general, a fin de cumplir los objetivos de concienciación social indicados en el apartado 2.7.2.1 del Plan Zonal.
  
- Formación a colectivos concretos, en especial a aquellos que puedan tener una influencia más directa con las problemáticas locales detectadas y que puedan ayudar con un cambio de actitud a mejorar o corregir la situación.
  
- Actuaciones concretas, que contribuyan a minimizar la producción de residuos urbanos, mejorar y extender la recogida selectiva en origen.
  
- Evaluación y seguimiento, de los logros obtenidos en relación a los objetivos propuestos en la campaña.
  
Las actuaciones concretas a proponer en la campaña de comunicación ambiental, de acuerdo con los anteriores niveles de implicación, deberán especificar:
  
- Objetivos
  
- Destinatarios
  
- Línea de actuación: informar, sensibilizar, formar, actuar, evaluar
  
- Temporización
  
- Recursos humanos
  
- Otros recursos
  
- Presupuesto
  
3.3.4 ESTUDIO ECONÓMICO-FINANCIERO
  
Considerará la totalidad de los costes de inversión y amortización de las instalaciones, así como los de explotación de las mismas durante toda su vida útil, que será como mínimo de 20 años.
  
Se incluirán además los costes de desmantelamiento final de las instalaciones de valorización, así como los de mantenimiento postclausura de las instalaciones de eliminación de residuos, en caso de que optar por la técnica de vertido controlado, durante los 30 años posteriores al cierre.
  
Las amortizaciones se calcularán por el método francés de cuotas constantes, considerando un tipo de interés referenciado a la deuda del estado español en un plazo de 10 a 20 años. Las amortizaciones se aplicarán linealmente, con un plazo de 20 años para la obra civil, y 10 años para la maquinaria y equipos. En cualquier caso, las reinversiones y costes de mantenimiento deberán asegurar al menos una reposición íntegra de la maquinaria y equipos durante el período de vigencia del contrato.
  
Los presupuestos de inversiones de todas las instalaciones incluirán todas las posibles fases de construcción, así como los costes de disponibilidad de los terrenos y ejecución de nuevos accesos o adecuación de los existentes, además de los costes de redacción del proyecto, control de calidad y dirección facultativa de las obras, así como los de obtención de cualesquiera licencias y autorizaciones necesarias para el ejercicio de la actividad.
  
De acuerdo con las cifras de producción de residuos previstas en el Plan Zonal, se establecerán de forma clara las anualidades de inversión previstas indicando los costes de amortización, personal, reposición de maquinaria y equipos, mantenimiento, explotación, comunicación ambiental, y demás costes, así como los posibles ingresos previstos por venta de subproductos, combustibles o energía.
  
El estudio económico-financiero contendrá los siguientes anejos:
  
a) Propuesta de cánones a repercutir.
  
Se presentarán los siguientes cánones diferenciados:
  
- Cánon de valorización de residuos urbanos en masa, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
- Cánon de valorización de materia orgánica selectiva, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
- Cánon de transporte de los rechazos de valorización, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
- Cánon de eliminación de residuos o fracciones no valorizables, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
- Cánon de gestión de ecoparques, diferenciado para cada tipo de ecoparque A, B, C o D en euros por año de explotación.
  
- Cánon de incineración de animales domésticos muertos, en euros por unidad de peso.
  
- Cánon de gestión de residuos voluminosos, en euros por tonelada de entrada en el centro de clasificación, incluso transporte y gestión por gestor autorizado externo o en instalación de eliminación.
  
En los cálculos de todos estos cánones se considerarán los costes financieros de las inversiones y las amortizaciones de las mismas, así como los costes de explotación, incluyendo personal, mantenimiento, consumos de energía, combustibles, agua y demás servicios, seguros de las instalaciones y avales económicos, así como los costes de desmantelamiento final de las instalaciones, y en el caso de plantear el vertido como sistema de eliminación, los costes del mantenimiento posclausura durante un período de 30 años desde el cierre.
  
Asimismo se presentarán variantes de cálculo de todos estos cánones, en los supuestos de que las inversiones se financien con fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
Igualmente, se podrán proponer disminuciones de estos cánones como consecuencia de la recepción de residuos asimilables a urbanos que puedan ser tratados conjuntamente con éstos en las instalaciones proyectadas, repercutiendo así los costes fijos de las mismas en un tonelaje mayor de residuos, y produciendo por tanto un abaratamiento de los cánones a satisfacer al adjudicatario.
  
En este supuesto, deberán indicarse las cantidades de residuos externos a gestionar conjuntamente con los residuos urbanos, y su evolución prevista a lo largo de la vigencia del contrato.
  
En cualquier caso, se debe reservar el derecho de admitir residuos asimilables a urbanos procedentes de terceros, en la forma que reglamentariamente se determine.
  
Por otra parte, se propondrán tablas o fórmulas que expresen la variabilidad de todos estos cánones frente a incrementos del tonelaje de residuos a gestionar, desde un 80% hasta un 120% de los valores nominales que figuran en el Plan Zonal o sean así considerados, según proceda, con intervalos del 5% (80%, 85%, 90%, 95%, 100%, 105%, 110%, 115% y 120%).
  
Finalmente, se indicarán expresamente para cada uno de los cánones los períodos de aplicación de los mismos, que no podrán ser superiores en ningún caso a la vigencia de la concesión, limitada a 20 años, ni tampoco proponer ningún tipo de canon durante el período de pruebas de las instalaciones, anterior al inicio efectivo de la explotación de las mismas.
  
b) Fórmula de revisión de precios
  
Se propondrá una fórmula polinómica de revisión de precios, como máximo de 6 sumandos, que se referirá a la estructura de costes prevista para el proyecto de gestión, y cuyos índices de actualización deberán ser inequívocos y de publicación oficial (INE, BOE, etc.) con suficiente periodicidad. Como mínimo deberán considerarse como variables los costes de personal, los costes de energía o combustibles, y el IPC.
  
Dicha fórmula polinómica podrá ser idéntica para todos los cánones antes descritos, o diferenciada para cada uno de ellos.
  
3.3.5. DOCUMENTO DE SÍNTESIS
  
Se presentará un documento de síntesis de todos los documentos anteriores, que, con una extensión no superior a 50 páginas, se redactará en términos asequibles a la comprensión por el público en general, y resumirá los aspectos técnicos, económicos y ambientales más destacados del proyecto de gestión de residuos urbanos.
  
Dispondrá del soporte gráfico adecuado para permitir su fácil lectura, así como la identificación inequívoca de los tratamientos aplicados a los diferentes flujos de residuos objeto del proyecto de gestión.
  
3.4 CRITERIOS DE ADJUDICACION DEL CONCURSO.
  
Los criterios que, convenientemente ponderados, servirán de base a la adjudicación del concurso objeto de estas bases técnicas serán los siguientes:
  
a) SOLVENCIA TECNICO-TECNOLOGICA.
  
Se desestimarán las ofertas que no acrediten disponer de suficiente solvencia técnico-tecnológica, conforme a los criterios descritos en un apartado anterior.
  
Por su parte, las ofertas que no sean desestimadas, serán valoradas por su mayor experiencia en el campo de la gestión de residuos urbanos, en general, y por su mayor experiencia en construcción y explotación de instalaciones similares a las ofertadas, y por la mayor capacitación técnica del personal operativo en la Comunidad Valenciana, en particular.
  
b) SOLVENCIA ECONOMICO-FINANCIERA.
  
Se desestimarán las ofertas que no acrediten disponer de suficiente solvencia económico-financiera, conforme a los criterios descritos en un apartado anterior.
  
Por su parte, las ofertas que no sean desestimadas, no recibirán valoración alguna por este concepto.
  
c) SOLUCION TECNICA PROPUESTA.
  
En este apartado se considerarán los siguientes aspectos, siempre y cuando se encuentren debidamente justificados desde el punto de vista técnico y tecnológico en la documentación presentada:
  
1) Mayor aprovechamiento de los recursos contenidos en los residuos.
  
- Máxima recuperación de materiales, a través de obtención de subproductos, y/o máxima producción de energía, directa o indirectamente a través de combustibles procedentes de residuos.
  
- Mayor número de materiales a recuperar, y mayores rendimientos unitarios de cada proceso de recuperación.
  
- Mínima generación de rechazos finales de las instalaciones destinados a eliminación.
  
- Mayor número de etapas de tratamiento, y mayores rendimientos unitarios de cada proceso de tratamiento.
  
2) Menores consumos de recursos externos a los residuos.
  
- Menor consumo de agua de proceso.
  
- Menor consumo de electricidad.
  
- Menor consumo, en su caso, de gas u otros combustibles.
  
3) Menor afección ambiental de las instalaciones de tratamiento.
  
- Menor generación de lixiviados y olores, en función de la tecnología de tratamiento propuesta.
  
- Mejor aspecto general de las instalaciones, por introducción de barreras verdes y zonas ajardinadas.
  
4) Mejor campaña de comunicación ambiental.
  
- Mayores amplitud, diversidad, intensidad y recursos económicos, tanto del plan como del programa.
  
- Mejores medidas para lograr la aceptación de las instalaciones por el público en general, a través de la organización de foros cívicos y jornadas de puertas abiertas.
  
5) Mejor programa de vigilancia ambiental de las instalaciones.
  
- Mayor número y frecuencia de parámetros ambientales a controlar.
  
- Mayor garantía de imparcialidad, objetividad y transparencia, por la participación de laboratorios homologados u organismos acreditados.
  
Las ofertas que no acrediten suficientemente el cumplimiento de los rendimientos mínimos de valorización y límites máximos de eliminación antes indicados, o el cumplimiento de las normativas vigentes de aplicación a las operaciones de valorización y eliminación, serán desestimadas.
  
3.4.1 TASAS ECONÓMICAS A REPERCUTIR
  
En este apartado se considerarán los siguientes aspectos, siempre y cuando se encuentren debidamente justificados desde el punto de vista económico y financiero en la documentación presentada:
  
a) Menor canon de valorización de residuos urbanos en masa, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
b) Menor canon de valorización de materia orgánica selectiva, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
c) Menor canon de transporte de los rechazos de valorización, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
d) Menor canon de eliminación de residuos o fracciones no valorizables, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
e) Menor canon de gestión de ecoparques, diferenciado para cada tipo de ecoparque A, B, C o D, en euros por año de explotación.
  
f) Opcionalmente, menores cánones de tratamiento de animales domésticos muertos y vehículos abandonados, en ambos casos euros por unidad de peso.
  
Las ofertas que no presenten la totalidad de los cánones descritos, excepto el reseñado en el apartado f), o aún habiéndose presentado no se hallen suficientemente acreditados en base a los correspondientes análisis de costes, tanto fijos como variables, serán también desestimadas.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML