Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8679, del 18-11-2019 (2019/10259)

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 153/17-AIA Forcall.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8679

Data del DOGV
:   18-11-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/10259

CVE


Data del document
:   11-10-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Forcall](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 153/17-AIA Forcall. [2019/10259]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 153/17-AIA Forcall.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 153/17-AIA.  
Promotor: Manuel Camañes Membrado.  
Objecte del projecte: legalització d'explotació porcina d'enceball amb capacitat per a 2.000 places.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Forcall.  
Localització: polígon 7, parcel·la 175 i 176, terme municipal de Forcall.  
  
Descripció del projecte  
1. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, la descripció del projecte és la següent:  
El present projecte consisteix en la legalització d'una granja porcina existent de 2.000 places d'enceball. La ubicació cadastral és la següent: municipi de Forcall, província de Castelló, polígon 7, parcel·la 175 i 176. L'explotació compta amb REGA número ES120610000011.  
L'objecte de l'activitat és la cria de porcs amb destinació a escorxador per a obtindre carn destinada a ser consumida bé en fresc o després de ser transformada en productes carnis.  
La instal·lació està formada per les naus següents:  
- Nau 1: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 50 x 6,9 m (345 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 2: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 53 x 6,8 m (360,4 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 3: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 37 x 6,5 m (240,5 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 4: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 40 x 8 m (320 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 5: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 40 x 8 m (320 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 6: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 23 x 6,7 m (154,1 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 7: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 21,8 x 9,7 m (211,46 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nau 8: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 12,5 x 8,1 m (101,25 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Llatzeret: és una nau rectangular de quadres per a porcs d'enceball, dimensions exteriors 19,2 x 6,2 m (119,04 m²). Altura mínima de 3 m.  
L'explotació porcina compta amb les instal·lacions complementàries de magatzem, llatzeret per a l'observació, cura, tancament metàl·lic, basses de purí exterior.  
L'explotació compta amb l'aprovació de la conselleria competent a efectes de la normativa per a complir el dia 1 de gener de 2013, conforme amb el Reial decret 1135/2002, de 31 d'octubre, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.  
A fi de respectar l'entorn, les cobertes de les naus es troben construïdes a una aigua. Els tancaments exteriors presenten un segellament exterior i interior.  
L'explotació compta amb instal·lació elèctrica en baixa tensió, lampisteria amb sistema a pressió per a desinfecció i neteja, protecció contra incendis, alimentació mecanitzada i mecànica d'obertura de finestres i sanejament.  
A l'interior de les naus existeixen fosses de purins que poden tindre les dimensions totals de la nau o amb fossats més reduïts, segons el cas. El volum total de les fosses és de 873,84 m³.  
Es compta amb tres basses exteriors excavades al terreny, en formes rectangulars, que recull tots els purins de les fosses de les naus anteriorment descrites. Les dimensions són:  
- Bassa purí exterior 1: forma rectangular de 3 metres de llarg, 7,4 metres d'ample i 5,2 metres de profunditat. Per tant, compta amb un total de 500,2 m³.  
- Bassa purí exterior 2: forma trapezoidal de costat major de 8,3 metres, costat menor de 3,7 metres, altura de 13,8 metres i 5,2 metres de profunditat. Per tant, compta amb un total de 430,6 m³.  
- Bassa de purí exterior 3: Forma rectangular de 7,4 metres de llarg, 3,9 metres d'ample i 5,2 metres de profunditat. Per tant, compta amb un total de 150,1 m³.  
La capacitat total d'emmagatzematge exterior de purins és, per tant, de 1.080,9 m³.  
S'inclou en el document de l'estudi d'impacte ambiental un certificat de desembre de 2016 d'impermeabilitat de les fosses d'emmagatzematge de purins interiors i exteriors.  
Tenint en compte l'estimació de producció de purins de 2,15 m³ animal/any, la producció anual seria de 4.300 m³ i la capacitat d'emmagatzematge necessària per a un període de tres mesos seria de 1.075 m³ per la qual cosa es considera suficient la capacitat d'emmagatzematge de la instal·lació.  
Les granges porcines comercials tenen com a objectiu productiu criar porcs amb destinació a l'escorxador per a obtindre carn destinada a ser consumida bé en fresc o després de ser transformada en productes carnis. La fase d'enceball té lloc després de la transició, des de les huit setmanes aproximadament de vida, fins al pes final de sacrifici, generalment 100 kg de pes viu.  
  
Pinso  
El consum de pinso serà de 2,3 kg/dia x 2.000 places d'enceball = 4.600 kg/dia = 524.400 kg/encebament (3,8 mesos) 525 tona/encebament. Les sitges són de xapa galvanitzada llisa i amb unió soldada. S'han fixat al sòl mitjançant perns a la fonamentació. Es compta amb huit sitges, amb capacitat total d'emmagatzematge de pinso de 14.000 kg. Es compta, per tant, amb una autonomia de disponibilitat de pinso de 20-25 dies, segons en l'estat en el qual es vagen trobant. Així doncs, coincidirà amb el repartiment que realitza la fàbrica, ja que aquest és aproximadament cada vint dies.  
  
Aigua  
L'aigua és l'element més important de la ració diària. És fins i tot indispensable per als animals en dejú, ja que els permet eliminar les deixalles metabòliques. Quant al sistema de neteja de les instal·lacions, és mitjançant aigua a pressió. El consum mitjà d'aigua serà:  
- 2.000 porcs x 10,0 l/porc i dia = 7.200.000 l/any (incloent-hi l'aigua per a neteja).  
- Una persona al càrrec de l'explotació x 30 l/persona i dia = 8.550 l/any.  
Total = 7.208.550 l/any (7.208 m³/any).  
La destinació de l'aigua de neteja és per a la neteja de les fosses interiors de purins.  
L'empresa aporta certificat de l'Ajuntament de Forcall en el qual indica la disponibilitat de l'aigua. Encara que no especifica la quantitat, es tracta de la legalització d'una activitat que ja es troba funcionant, per la qual cosa s'entén que ja té concedit el subministrament necessari.  
  
Electricitat  
L'energia elèctrica s'obté de la xarxa elèctrica existent mitjançant un contracte subscrit amb la titular d'aquesta, l'empresa Electra del Maestrazgo, SA.  
  
Fertilitzants  
Els purins produïts seran utilitzats com a fertilitzant orgànic per a camps de cultiu. L'aplicació d'aquests es realitzarà de forma adequada a les necessitats així com les necessitats nutricionals dels cultius. Per a realitzar un correcte ús dels purins s'haurà de tindre en compte la producció anual de nitrogen, amb la finalitat de poder realitzar-ne una distribució racional.  
Per al càlcul del purí produït, ens atenem a l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries.  
La bassa de purins exterior haurà de comptar amb un mínim de capacitat d'emmagatzematge de tres mesos (120 dies). En el nostre cas en concret, les basses exteriors tenen capacitat suficient per a emmagatzemar el purí d'aqueix període.  
Els purins s'extrauran cada tres mesos aproximadament de la bassa de purí i mitjançant una cisterna de purí s'utilitzarà per a l'adobament de camps de cultiu.  
La superfície agrícola receptora dels purins mínima es calcula tenint en compte que no poden superar-se 170 Kg N/ha i any per al cas de cultius de cereal. Per al cultiu d'ametler en secà, s'estableix el límit de 90 Kg N/ha i any.  
Tenint en compte l'anterior, el nombre de kg de N generats per any en l'explotació serà:  
- 2.000 places x 7,25 Kg N/plaça i any = 14.500 kg de N/any.  
S'aporten parcel·les als municipis de Forcall, Olocau del Rei, la Todolella i la Mata, en la majoria cultius de cereals i una minoria de cultiu d'ametler en secà.  
Es disposa d'autorització de la propietat per a adobar les terres amb purins en 90,8813 ha de cereals de secà i 3,81 ha d'ametlers en secà.  
  
En l'explotació ramadera es generen 14.500 kg N, per tant, de valor inferior al que es considera el màxim a aplicar a la superfície cultivada contemplada en les taules anteriors.  
Atés el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries (Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries), no seran adobats aquells terrenys de cultiu situats a menys de 50 metres de corrents d'aigua ni a menys de 200 metres de brolladors d'aigua potable, mesura preventiva que es desenvolupa en següents apartats. Després de l'aplicació de les dejeccions o purins, s'enterraran en un període màxim de 24 hores.  
S'ha considerat que s'aplicaran com a màxim 50,4 m³ de purí/ha i any en el cas del cereal de secà (màxim 170 kg N/ha i any) i de 26,7 m³/ha i any en cultiu d'ametler en secà (màxim 90 kg N/ha i any).  
  
No obstant això, cal assenyalar que els municipis de Forcall, Olocau del Rei, la Todolella i la Mata es troben inclosos en l'annex I del Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'estableixen els termes municipals designats com a vulnerables associats a les masses d'aigua subterrànies afectades per la contaminació per nitrats d'origen agrari a la Comunitat Valenciana (massa d'aigua de l'Alt Maestrat, de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre), motiu pel qual les dosis per a aplicar han de ser modificades d'acord amb el que s'indicarà a través de la present avaluació d'impacte ambiental.  
  
Tramitació administrativa  
El 18 de desembre de 2017, la Direcció Territorial de la Conselleria remet l'expedient administratiu municipal, l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi i el projecte de l'activitat, que inclou la sol·licitud de 18 d'octubre de 2017, de l'Ajuntament de Forcall a l'òrgan ambiental de la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental, així com el certificat d'informació pública de l'Ajuntament en què indica que l'expedient va estar exposat en el tauler d'edictes de l'Ajuntament del dia 27 de febrer de 2017 i per un termini de 38 dies, així com en el BOP número 24 de 25 de febrer de 2017 per un termini de 30 dies, sense que s'hagen presentat al·legacions.  
El 19 de gener de 2018, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a la Direcció Territorial l'expedient perquè es realitze un informe relatiu a la declaració d'impacte ambiental.  
El 31 de juliol de 2019, la Direcció Territorial remet un informe del tècnic de qualitat ambiental en relació amb la declaració d'impacte ambiental del projecte esmentat.  
  
Informes sectorials  
L'expedient d'avaluació ambiental conté els següents informes:  
- Informe municipal sobre compatibilitat urbanística.  
El 6 de novembre de 2016, l'Ajuntament de Forcall emet un certificat de compatibilitat urbanística favorable condicionat a la presentació de la legalització de les instal·lacions existents.  
- Informe agropecuari de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
El 26 d'agost de 2009 la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació emet un informe agropecuari favorable condicionat.  
  
Afeccions legals  
- Afecció urbanística  
La parcel·la està classificada com a terreny no urbanitzable protegit agrícola ramader, d'acord amb el planejament urbanístic municipal de Forcall, segons reflecteix l'informe del tècnic municipal. L'Ajuntament presenta un informe favorable de compatibilitat urbanística.  
- Afecció a la Xarxa Natura 2000 (LIC, ZEPA i ZEC)  
La ubicació de la granja es troba en el ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. No hi ha afectació previsible.  
- Afecció a vies pecuàries  
La parcel·la 175 on es troba la granja confronta pel seu costat sud-est amb la colada de la Font de la Felipeta. Té una amplària legal de 4-10 m. No obstant això, la granja proposada no afecta la via pecuària.  
- Afecció a sòl forestal  
La parcel·la on es troba la granja no està catalogada com a terreny forestal d'acord amb el PATFOR.  
- Afecció a la contaminació per nitrats  
D'acord amb la cartografia del SIGPAC, la zona sí que es troba en superfícies de terreny l'escolament del qual o filtració pot influir en l'estat de les aigües declarades com a afectades per la contaminació de nitrats utilitzats en l'agricultura.  
Així mateix la ubicació de la granja i de les parcel·les presentades en el pla d'aplicació de purins es troba en l'annex I de termes municipals designats com a zones vulnerables associats a les masses d'aigua subterrànies afectades per la contaminació per nitrats d'origen agrari a la Comunitat Valenciana del Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designa municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
  
Consideracions ambientals en l'estudi d'impacte ambiental  
1. Identificació d'impactes  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental són els següents:  
- Nivell de sorolls.  
- Olors, gasos, pols.  
- Erosió.  
- Capacitat agrològica del sòl.  
- Aigües superficials.  
- Aigües subterrànies.  
- Coberta vegetal.  
- Espècies de flora amenaçada o en perill d'extinció.  
- Abundància de fauna.  
- Espècies de fauna amenaçada o en perill d'extinció.  
- Xarxa Natura 2000.  
- Qualitat paisatgística.  
- Restes arqueològiques.  
- Xarxa de transport i comunicacions.  
- Ocupació.  
- Economia local.  
  
2. Mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental  
Les mesures correctores proposades són les següents:  
Sorolls:  
- Els motors de la maquinària es tindran en perfecta posada a punt, amb la finalitat d'assegurar el manteniment adequat d'aquesta i reduir els sorolls generats pel seu trànsit.  
- Es limitarà la velocitat dels camions, evitant les acceleracions i frenades fortes, la qual cosa contribuirà a reduir al màxim els nivells sonors produïts per la maquinària mòbil d'obra.  
- Tota la maquinària utilitzada estarà homologada i en perfecte estat de manteniment.  
- Cal realitzar les operacions de càrrega i descàrrega amb els vehicles apagats.  
  
Olors:  
- Es netejaran regularment les instal·lacions per evitar la formació de munts de fem que propicien l'alliberament d'olors.  
- S'afavorirà que es conforme una crosta natural en les basses d'emmagatzematge exterior de purins.  
- Es procedirà al buidatge freqüent de les dejeccions.  
- Es portarà a cap el calendari d'adobament que es preveu en el projecte d'activitat i que s'aporta en l'apartat 2.2.6 del present estudi d'impacte ambiental.  
- Cal ajustar en la mesura que siga possible el contingut en nutrients, especialment de nitrogen i fòsfor als requisits alimentosos dels animals.  
- Les parcel·les situades a menys de 500 m de nucli urbà que s'aporten en l'apartat 6.3.2.1 del present estudi d'impacte ambiental, no seran adobades en període estival ni en períodes vacacionals. Seran adobades preferentment en mesos de tardor o hivern (d'octubre a febrer) i els purins seran enterrats immediatament després de ser aplicats. En aquestes parcel·les no podrà aplicar-se purí com a adobament quan el vent dominant vaja orientat d'aquestes parcel·les al nucli de població.  
  
- En la resta de parcel·les, l'enterrament dels purins es realitzarà com a màxim 24 hores després de la seua aplicació.  
A més, en totes les parcel·les a adobar se seguiran, a més, les següents mesures:  
- Se seguirà el calendari d'aplicació de purins com a adobament previst en el projecte d'activitat i que es detalla en l'apartat 2.2.6.  
- S'aplicarà el purí com a adobament amb el sòl no humit.  
- No s'aplicarà purí en els moments anteriors al fet que es prevegen pluges persistents.  
- S'evitaran passades innecessàries del tractor per a evitar la compactació del sòl.  
- S'aplicaran els purins preferiblement a primera hora del matí quan s'alça el vent, per a permetre la dispersió de les olors.  
  
- Els purins s'aplicaran preferiblement en hores i dies que hi haja un menor nombre de persones susceptibles de ser afectades. S'evitarà el repartiment en caps de setmana i períodes vacacionals (Setmana Santa, Nadal, ponts festius, etc.).  
- En els mesos estivals, les parcel·les per a adobar seran les més allunyades a nuclis urbans.  
- Per a escampar el purí, s'elegiran els dies en què la direcció del vent no dirigisca l'olor cap a nuclis urbans.  
- L'enterrament de purins després d'haver-los escampat pel camp es realitzarà tan ràpidament com siga possible després de la seua aplicació. No se superarà en cap cas un període de temps de 24 hores entre les dues labors.  
  
Aigües superficials  
- No s'aplicarà purí en finques agràries no cultivades: solament podrà aplicar-se en els recintes que es preveuen en les taules anteriors.  
- No s'aplicarà purí com a adobament en els moments anteriors a la previsió de pluges persistents, ni tampoc en sòls saturats.  
- En totes les parcel·les es produirà el conreu perpendicular a la línia de màxim pendent i se soterrarà el purí després de l'aplicació.  
- L'adobament d'ametlers es realitzarà a la primavera, en concret el mes d'abril, per a permetre la ràpida absorció radicular.  
- Com ja s'ha comentat amb anterioritat, no s'aplicaran purins a una distància inferior a 50 metres de corrents naturals d'aigua i conduccions o depòsits d'aigua potable. Tampoc s'aplicaran purins a una distància inferior a 200 metres de brolladors d'aigua potable.  
- Es revisaran periòdicament els depòsits de magatzematge de purins quan es procedisca al buidatge d'aquests, a fi d'observar que no existeixen fissures ni clivelles, les quals seran reparades immediatament en cas de produir-se.  
- Rebre l'aliment a granel en sitges tancades, de manera que es minimitze l'emissió de pols i generació de residus.  
- Mantindre les sitges i els locals d'emmagatzematge tancats.  
- Utilitzar alimentació liquida a fi de reduir l'emissió de pols.  
  
- Distribució d'aliment de forma automatitzada.  
  
Quant a l'alimentació, és d'interés:  
- Emprar fonts de fòsfors més eficaços usant fonts de fòsfor mineral més disponible.  
- Dur a terme dietes baixes en proteïnes, de manera que disminuïsca la proteïna bruta total ingerida i l'excreció nitrogenada.  
- Identificar i separar els aliments destinats a diferents usos.  
- Adequar la ració diària a les necessitats nutricionals dels animals, millorar la digestibilitat i la biodisponibilitat dels nutrients, tenint en compte les formes de presentació, els processos aplicats, les matèries primeres utilitzades o els enzims addicionats.  
- Emprar menjadores i abeuradors amb dispositius que eviten la generació d'abocaments i, per tant, la perduda d'aliment i aigua.  
  
- Emprar alimentació liquida o combinació d'aquesta amb aliment sec, de manera que disminuïsca l'emissió de pols.  
- Reduir la concentració de metalls pesants en les dietes.  
Quant a la gestió d'animals i neteja:  
- Augmentar la freqüència de neteja dels fossats interiors de retenció i dels recintes amb aigua a pressió i baix volum.  
- Ajustar la temperatura i la ventilació a les necessitats dels animals en funció de la fase productiva.  
- Increment de la freqüència de buidatge des dels fossats interiors a través dels col·lectors cap al sistema d'emmagatzematge exterior. La freqüència recomanada de buidatge dels fossats interiors és d'una vegada per setmana.  
  
Residus de l'explotació  
- Evitar abocaments en les labors de càrrega de purins al voltant de les naus i fins a l'arribada a les parcel·les de cultiu.  
- Comprovar periòdicament l'estat de conservació dels fossats i de les basses d'acumulació de purins.  
- Neteja periòdica de l'entorn de les naus.  
- Evitar els canvis d'olis de la maquinària sobre el terreny, així com evitar els abocaments accidentals d'olis i carburants de la maquinària.  
  
  
Paisatge  
- Mantindre en bon estat de conservació els edificis (pintura i lluïment exterior).  
- Mantindre en bon estat de conservació els edificis.  
  
Energia i aigua  
- Combinar sistemes secs amb sistemes d'aigua a pressió (per exemple, rastellat previ en sec, en les zones que ho permeten).  
- Evitar l'entrada d'objectes sòlids en la xarxa d'evacuació d'aigües residuals.  
- Usar detergents biodegradables i sense fosfats en la rentada a pressió.  
- Controlar la composició de les dietes i les formes de presentació de l'aliment.  
- Utilitzar abeuradors amb sistemes que eviten pèrdues d'aigua.  
- Controlar la ventilació de les instal·lacions.  
- Controlar la densitat d'animals per metre quadrat, de manera que no siga excessiva i que complisca la normativa vigent.  
- Emprar llum natural, així com llums de baix consum.  
- Apagar els equips completament i dissenyar un protocol d'ús d'aquests.  
- Controlar i analitzar el consum d'energia.  
  
3. Programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa la següent vigilància ambiental:  
- Es vigilarà diàriament l'estat de les teles gabials, que caldrà reparar en cas de trencament. També diàriament es realitzarà un control dels animals i, en cas de detectar algun animal malalt, serà portat al llatzeret.  
  
- Es revisaran periòdicament els depòsits de magatzematge de purins, quan es procedisca al buidatge d'aquests, a fi d'observar que no existeixen fissures ni clivelles, que es repararan immediatament en cas de produir-se.  
- Es disposarà d'un llibre d'anotació d'aplicació de purins com a adobament de parcel·les agrícoles, i s'anotarà la data d'aplicació, així com la dosi aplicada, el moment d'aplicació (mes, dia i hora), així com les condicions meteorològiques en el moment de repartiment de purins, també el polígon cadastral, la parcel·la cadastral i el recinte sigpac en el qual s'ha aplicat.  
- S'anotaran el mètode d'aplicació i el temps que ha transcorregut entre l'aplicació de purins i el seu soterrament, també s'anotarà el tipus de cultiu que s'instal·la en aqueix recinte, així com les incidències amb el veïnat que puguen sorgir amb l'aplicació de purins en finques agrícoles.  
- Es realitzaran controls periòdics dels nivells de proteïna i fòsfor en els pinsos, a fi de reduir les emissions difuses.  
- Es realitzarà un control anual dels indicadors de l'activitat mitjançant l'emissió d'una memòria que contindrà les següents dades:  
Nombre de porcs allotjats.  
Consum d'aigua de neteja.  
Consum d'aigua per als animals.  
Consum d'energia elèctrica.  
Consum anual de pinsos per grups d'edat.  
- S'anotaran els animals morts que són traslladats a la caseta de recollida, indicant també la data de trasllat.  
- Es portarà un registre de la resta de residus ramaders, anotant la data de recollida per gestor autoritzat, en concret de:  
Residus zoosanitaris i veterinaris.  
Residus de neteja i desinfecció.  
Olis usats.  
  
4. Consideracions ambientals de l'òrgan avaluador  
En el cas de les explotacions porcines, un dels principals impactes és la contaminació de les aigües superficials i subterrànies per nitrats. La gestió del purí ha de ser realitzada de tal manera que el nitrogen aportat al cultiu receptor maximitze l'absorció del nitrogen i evite la contaminació de les aigües per escolament o per percolació. Per a aconseguir aquest objectiu, s'haurà de fer seguint els següents criteris:  
  
1. La quantitat de nitrogen aportada al cultiu ha de ser conforme amb la necessitat fisiològica d'aquest, en quantitat i en els temps.  
2. L'aportació de nitrogen es realitzarà evitant-ne la difusió per escolament o percolació.  
3. L'aportació es realitzarà preferentment a la primavera i estiu.  
4. Es farà l'aplicació amb una cisterna i ruixador de ventall.  
5. S'enterrarà el purí immediatament després de l'aplicació.  
6. S'evitarà l'aplicació de purí quan hi haja pronòstic de precipitacions.  
7. S'evitarà l'aplicació de purí en zones pròximes a cursos d'aigua.  
  
8. L'aplicació de purí en cada parcel·la es realitzarà en almenys dues aplicacions separades per un període de tres mesos.  
Les parcel·les presentades en molts casos alternen amb sòl forestal, per la qual cosa s'haurà de tindre especial cura en què l'aplicació del purí es realitze únicament en sòls amb activitat agrícola.  
De la documentació aportada en l'estudi d'impacte ambiental es verifica que es compta amb superfície suficient per a adobar, complint les dosis d'adobament nitrogenat recomanades segons els cultius en l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries (CVBPA). Per tant, en principi es compleix la normativa sectorial vigent en el moment de l'inici de la tramitació de l'expedient.  
  
No obstant això, tenint en compte que el Pla de gestió de purins no és un document tancat i que els municipis on se situen les parcel·les destinatàries del purí es troben inclosos en l'annex I de termes municipals designades com a zones vulnerables associades a les masses d'aigua subterrànies afectades per la contaminació per nitrats d'origen agrari a la Comunitat Valenciana del Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designa municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a adaptar-lo al codi de bones pràctiques i limitacions que s'establisquen a mesura que siga necessari. Caldrà complir el pla d'actuació en zones vulnerables establit en l'annex III de l'Ordre 10/2018 o la norma que el substituïsca.  
  
Per tant, el Pla de gestió de purins es considerarà com un pla dinàmic i per això s'ajustarà als possibles canvis de cultius o canvis de parcel·les. La base territorial es podrà ampliar o modificar sempre que es modifique al seu torn el pla de gestió, modificació de la qual haurà de quedar constància documentada, i haurà de comunicar-se a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental.  
Així mateix, caldrà evitar la contaminació de les aigües subterrànies en la ubicació de l'explotació porcina, caldrà evitar fugides en les zones de magatzematge del purí interiors i exteriors. Per a això s'haurà de verificar l'estanquitat d'aquestes zones després de cada cicle d'engreixament. En cas de detectar fissures en el formigó, es procedirà a reparar per a retornar l'estanquitat.  
En atenció a la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup C, d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, el projecte estarà sotmés a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de la qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, ja que està inclòs entre els supòsits establits en l'annex I-1.h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
2. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
  
Per tot això, es formula la següent, resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, la conveniència de realitzar el projecte de legalització d'una explotació porcina d'enceball amb capacitat per a 2.000 places, situat al polígon 7, parcel·les 175 i 176, terme municipal de Forcall, promoguda per Manuel Camañes Membrado, sempre que es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, la documentació presentada i es complisquen els condicionants següents:  
1. El nombre total de porcs en l'explotació no excedirà els 2.000.  
2. La instal·lació ramadera haurà de comptar amb una tanca perimetral i un control efectiu de l'explotació. Així mateix, comptarà amb equips de neteja i desinfecció adequats tant per a la instal·lació com per als operaris i els vehicles que puguen accedir a la instal·lació. Es condicionaran les finestres amb malles per a evitar la proliferació de vectors de malalties.  
3. La solera de les naus i de les fosses d'emmagatzematge de purins interiors i exteriors seran totalment estanques i impermeables, i hauran d'estar construïdes amb formigó armat impermeabilitzat.  
4. Com a mesures d'integració paisatgística, s'hauran de condicionar els murs exteriors de les naus amb tonalitat ocre o beix.  
5. D'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
6. L'activitat estaria classificada com a grup C, d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, el projecte estarà sotmés a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de la qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
7. Respecte a la gestió de purins:  
a) En cap cas es realitzarà l'aplicació de purins en parcel·les que no siguen agrícoles en producció.  
b) El promotor procedirà progressivament a modificar el pla de gestió de purins per a adaptar-lo al Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries (CBPACV) i limitacions que s'establisquen. Caldrà complir el pla d'actuació en zones vulnerables establit en l'annex III de l'Ordre 10/2018, o la norma que el substituïsca.  
c) Qualsevol modificació en parcel·les i dosis d'aplicació haurà de tindre constància documentada i ser comunicada a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental.  
d) Per a minimitzar l'emissió de males olors, l'aplicació dels purins es realitzarà a últimes hores de la vesprada, i en la mesura que siga possible, es triaran parcel·les que estiguen tan allunyades com siga possible dels nuclis de població. En l'elecció de les parcel·les, així com en l'aplicació dels purins, s'haurà de complir la normativa sectorial vigent, tant europea com nacional i autonòmica.  
8. El Pla de vigilància ambiental proposat es completarà amb el següent:  
a) Es comprovarà la correcta aplicació dels purins en les parcel·les autoritzades, actualitzant l'aplicació d'acord amb les modificacions que requerisca el Pla de gestió de fem per a l'adaptació al CBPACV. Per a això, la granja comptarà amb un llibre de registre on s'hauran d'anotar totes les eixides de purins que es produïsquen, amb indicació de la data, identificació de les parcel·les que s'adobaran i volum de purins aplicat en cadascuna d'aquestes. En el cas en el qual alguna parcel·la siga baixa, s'actualitzarà el llibre de registre amb noves parcel·les i es comunicarà a l'òrgan substantiu. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
b) S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc.  
c) Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
9. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2014, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
10. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, corresponguen en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
  
Quart  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 26 de setembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 11 d'octubre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8679, del 18-11-2019 (2019/10259)

RESOLUCIÓN de 11 de octubre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 153/17-AIA Forcall.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8679

Fecha DOGV
:   18-11-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/10259

CVE


Fecha del documento
:   11-10-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Forcall](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de octubre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 153/17-AIA Forcall. [2019/10259]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 153/17-AIA Forcall.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 153/17-AIA.  
Promotor: Manuel Camañes Membrado.  
Objeto del proyecto: legalización de explotación porcina de cebo con capacidad para 2.000 plazas.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Forcall.  
Localización: Polígono 7, parcela 175 y 176, término municipal de Forcall.  
  
Descripción del proyecto.  
1. De acuerdo al estudio de impacto ambiental, la descripción del proyecto es el siguiente:  
El presente proyecto consiste en la legalización de una granja porcina existente de 2000 plazas de cebo. La ubicación catastral es la siguiente: Municipio de Forcall, provincia de Castellón, polígono 7, parcela 175 y 176. La explotación cuenta con REGA número ES120610000011.  
El objeto de la actividad es la cría de cerdos con destino a matadero para obtener carne destinada a ser consumida bien en fresco o tras ser transformada en productos cárnicos.  
La instalación está formada por las siguientes naves:  
- Nave 1: es una nave rectangular de cuadras para cerdos de cebo, dimensiones exteriores 50 x 6,9 m (345 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nave 2: es una nave rectangular de cuadras para cerdos de cebo, dimensiones exteriores 53 x 6,8 m (360,4 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nave 3: es una nave rectangular de cuadras para cerdos de cebo, dimensiones exteriores 37 x 6,5 m (240,5 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nave 4: es una nave rectangular de cuadras para cerdos de cebo, dimensiones exteriores 40 x 8 m (320 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nave 5: es una nave rectangular de cuadras para cerdos de cebo, dimensiones exteriores 40 x 8 m (320 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nave 6: es una nave rectangular de cuadras para cerdos de cebo, dimensiones exteriores 23 x 6,7 m (154,1 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nave 7: es una nave rectangular de cuadras para cerdos de cebo, dimensiones exteriores 21,8 x 9,7 m (211,46 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Nave 8: es una nave rectangular de cuadras para cerdos de cebo, dimensiones exteriores 12,5 x 8,1 m (101,25 m²). Altura mínima de 3 m.  
- Lazareto: es una nave rectangular de cuadras para cerdos de cebo, dimensiones exteriores 19,2 x 6,2 m (119,04 m²). Altura mínima de 3 m.  
La explotación porcina cuenta con las instalaciones complementarias de almacén, lazareto para la observación, cura, vallado metálico, balsas de purín exterior.  
La explotación cuenta con la aprobación por parte de la conselleria competente a efectos de la normativa a cumplir el día 1 de enero de 2013, conforme al Real decreto 1135/2002, de 31 de octubre, relativo a las normas mínimas para la protección de cerdos.  
Con el objeto de respetar el entorno, las cubiertas de las naves se encuentran construidas a un agua. Los cerramientos exteriores presentan un sellado exterior e interior.  
La explotación cuenta con instalación eléctrica en baja tensión, de fontanería con sistema a presión para desinfección y limpieza, de protección contra incendios, de alimentación mecanizada y mecánica de apertura de ventanas y de saneamiento.  
En el interior de las naves existen fosas de purines que pueden contar con las dimensiones totales de la nave o con fosos más reducidos, según el caso. El volumen total de las fosas es de 873,84 m³.  
Se cuenta con 3 balsas exteriores excavadas en el terreno, en formas rectangulares, que recoge todos los purines de las fosas de las naves anteriormente descritas. Las dimensiones son:  
- Balsa purín exterior 1: forma rectangular de 3 metros de largo, 7,4 metros de ancho y 5,2 metros de profundidad. Por tanto, cuenta con un total de 500,2 m³.  
- Balsa purín exterior 2: forma trapezoidal de lado mayor de 8,3 metros, lado menor de 3,7 metros, altura de 13,8 metros y 5,2 metros de profundidad. Por tanto, cuenta con un total de 430,6 m³.  
- Balsa purín exterior 3: forma rectangular de 7,4 metros de largo, 3,9 metros de ancho y 5,2 metros de profundidad. Por tanto, cuenta con un total de 150,1 m³.  
La capacidad total de almacenamiento exterior de purines es, por tanto, de 1.080,9 m³.  
Se incluye en el documento del estudio de impacto ambiental un certificado de diciembre de 2016 de impermeabilidad de las fosas de almacenamiento de purines interiores y exteriores.  
Teniendo en cuenta la estimación de producción de purines de 2,15 m³ pza/año, la producción anual sería de 4.300 m³ y la capacidad de almacenamiento necesaria para un periodo de tres meses sería de 1.075 m³, por lo que se considera suficiente la capacidad de almacenamiento de la instalación.  
Las granjas porcinas comerciales tienen como objetivo productivo criar cerdos con destino al matadero para obtener carne destinada a ser consumida bien en fresco o tras ser transformada en productos cárnicos. La fase de cebo tiene lugar después de la transición, desde las 8 semanas aproximadamente de vida, hasta el peso final de sacrificio, generalmente 100 kg de peso vivo.  
  
Pienso  
El consumo de pienso será de 2,3 kg/día x 2.000 plazas de cebo = 4.600 kg/día = 524.400 kg/cebado (3,8 meses) 525 ton/cebado. Los silos son de chapa galvanizada lisa y con unión soldada. Se han fijado al suelo mediante pernos a la cimentación. Se cuenta con 8 silos, con capacidad total de almacenamiento de pienso de 14.000 kg. Se cuenta, por tanto, con una autonomía de disponibilidad de pienso de 20-25 días, según en el estado en el cual se vayan encontrando. Así pues, coincidirá con el reparto que se realiza por parte de la fábrica, puesto que este es aproximadamente cada 20 días.  
  
Agua  
El agua es el elemento más importante de la ración diaria, siendo incluso indispensable para los animales en ayunas, ya que les permite eliminar sus desechos metabólicos. En cuanto al sistema de limpieza de las instalaciones sera mediante agua a presión. El consumo medio de agua será:  
- 2.000 cerdos x 10,0 l/cerdo y dia = 7.200.000 l/año (incluida el agua para limpieza).  
- 1 persona al cargo de la explotación x 30 l/persona y día = 8.550 l/año.  
Total = 7.208.550 l/año (7.208 m³/año).  
El destino del agua de limpieza es para la limpieza de las fosas interiores de purines.  
El titular aporta certificado del ayuntamiento de Forcall en el que indica la disponibilidad del agua. Aunque no especifica la cantidad, se trata de la legalización de una actividad que ya se encuentra funcionando, por lo que se entiende que ya tiene concedido el suministro necesario.  
  
Electricidad  
La energía eléctrica se obtiene de la red eléctrica existente mediante contrato suscrito con la titular de la misma, la empresa Electra del Maestrazgo, SA.  
  
Estiércoles  
Los purines producidos, serán utilizados como fertilizante orgánico para campos de cultivo. La aplicación de los mismos se realizara de forma adecuada a las necesidades así como las necesidades nutricionales de los cultivos. Para realizar un correcto uso de los purines se deberá tener en cuenta la producción anual de nitrógeno, con el fin de poder realizar una distribución racional de los mismos.  
Para el cálculo del purín producido, nos atenemos a Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca, y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agràrias.  
La balsa de purines exterior deberá contar con un mínimo de capacidad de almacenamiento de 3 meses (120 días). En nuestro caso en concreto, las balsas exteriores tienen capacidad suficiente para almacenar el purín de ese periodo.  
Los purines se extraerán cada 3 meses aproximadamente de la balsa de purín y mediante cuba de purín se utilizara para el abonado de campos de cultivo.  
La superficie agrícola receptora de los purines mínima se calcula atendiendo a que no pueden superarse 170 kg N/ha y año para el caso de cultivos de cereal. Para el cultivo de almendro en secano se establece el límite de 90 kg N/ha y año.  
Teniendo en cuenta lo anterior, el numero de kg de N generados por año en la explotación será:  
- 2.000 plazas x 7,25 kg N/plaza y año = 14.500 kg de N/año.  
Se aportan parcelas en los municipios de Forcall, Olocau del Rey, Todolella y la Mata, en su mayoría cultivos de cereales y una minoría de cultivo de almendro en secano.  
Se dispone de autorización de la propiedad para abonar las tierras con purines en 90,8813 ha de cereales de secano y 3,81 ha de almendros en secano.  
En la explotación ganadera se generan 14.500 kg N, por tanto, de valor inferior al que se considera el máximo a aplicar a la superficie cultivada contemplada en las tablas anteriores.  
Atendiendo al Código Valenciano de Buenas Prácticas Agràrias (Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agràrias.), no serán abonados aquellos terrenos de cultivo sitos a menos de 50 m de corrientes de agua ni a menos de 200 m de manantiales de agua potable, medida preventiva que se desarrolla en siguientes apartados. Después de la aplicación de las deyecciones o purines, se procederá al enterrado en un periodo máximo de 24 horas.  
Se ha considerado que se aplicarán como máximo 50,4 m³ de purín/ha y año en el caso del cereal de secano (máximo 170 kg N/ha y año) y de 26,7 m³/ha y año en cultivo de almendro en secano (máximo 90 kg N/ha y año).  
No obstante, hay que señalar que los municipios de Forcall, Olocau del Rey, Todolella y la Mata se encuentran incluidos en el anexo I del Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se establecen los términos municipales designados como vulnerables asociados a las masas de agua subterráneas afectadas por la contaminación por nitratos de origen agrario en la Comunidad Valenciana (masa de agua del Alt Maestrat, de la Conferederación Hidrográfica del Ebro) por lo que las dosis a aplicar deben ser modificacadas de acuerdo con lo que se indicará a través de la presente evaluación de impacto ambiental.  
  
Tramitación administrativa  
El 18 de diciembre de 2017 la Dirección Territorial de la Conselleria remite el expediente administrativo municipal, el estudio de impacto ambiental, documento de síntesis y proyecto de la actividad, que incluye la solicitud de 18 de octubre de 2017, del Ayuntamiento de Forcall al órgano ambiental la tramitación de la evaluación de impacto ambiental, así como el certificado de información pública del ayuntamiento indicando que el expediente estuvo expuesto en el Tablón de Edictos del ayuntamiento desde el día 27 de febrero de 2017 y por un plazo de 38 días, así como en el BOP número 24 de 25 de febrero de 2017 por un plazo de 30 días, sin que se hubieran presentado alegaciones.  
El 19 de enero de 2018 desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se remite a la Dirección Territorial el expediente para que se realice informe relativo a la declaración de impacto ambiental.  
El 31 de julio de 2019, la Dirección Territorial remite informe del técnico de calidad ambiental en relación con la declaración de impacto ambiental del proyecto referido.  
  
Informes sectoriales  
El expediente de evaluación ambiental contiene los siguientes informes:  
- Informe municipal sobre compatibilidad urbanística.  
El 6 de noviembre de 2016 el Ayuntamiento de Forcall emite certificado de compatibilidad urbanística favorable condicionado a la presentación de legalización de las instalaciones existentes.  
- Informe agropecuario de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
El 26 de agosto de 2009 la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación emite informe agropecuario favorable condicionado.  
  
Afecciones legales  
- Afección urbanística  
La parcela está clasificada como terreno no urbanizable protegido agrícola ganadero de acuerdo al planeamiento urbanístico municipal de Forcall según refleja el informe del técnico municipal. El Ayuntamiento presenta informe favorable de compatibilidad urbanística.  
- Afección a Red Natura 2000 (LIC, ZEPA Y ZEC)  
La ubicación de la granja se encuentra en el ZEPA L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. No hay afectación previsible.  
- Afección a vías pecuarias  
La parcela 175 donde se encuentra la granja linda por su lado sureste con la Colada de la Font de la Felipeta. Tiene una anchura legal de 4-10 m. No obstante la granja propuesta no afecta a la vía pecuaria.  
- Afección a suelo forestal  
La parcela donde se encuentra la granja no está catalogada como terreno forestal de acuerdo a PATFOR.  
- Afección a la contaminación por nitratos  
De acuerdo a la cartografía del SIGPAC la zona sí se encuentra en superficies de terreno cuya escorrentía o filtración pueda influir en el estado de las aguas declaradas como afectadas por la contaminación de nitratos utilizados en la agricultura.  
Asimismo la ubicación de la granja y de las parcelas presentadas en el plan de aplicación de purines se encuentra en el anexo I de términos municipales designados como zonas vulnerables asociados a las masas de agua subterráneas afectadas por la contaminación por nitratos de origen agrario en la Comunitat Valenciana del Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
  
Consideraciones ambientales en el estudio de impacto ambiental.  
1. Identificación de impactos  
Los impactos identificados en el estudio de impacto ambiental son los siguientes:  
- Nivel de ruidos.  
- Olores, gases, polvo.  
- Erosión.  
- Capacidad agrológica del suelo.  
- Aguas superficiales.  
- Aguas subterráneas.  
- Cubierta vegetal.  
- Especies de flora amenazada o en peligro de extinción.  
- Abundancia de fauna.  
- Especies de fauna amenazada o en peligro de extinción.  
- Red Natura 2000.  
- Calidad paisajística.  
- Restos arqueológicos.  
- Red de transporte y comunicaciones.  
- Empleo.  
- Economía local.  
  
2. Medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental  
Las medidas correctoras propuestas son las siguientes:  
Ruidos:  
- Los motores de la maquinaria se tendrán en perfecta puesta a punto, con el fin de asegurar el mantenimiento adecuado de la misma y reducir los ruidos generados por su transito.  
- Se limitará la velocidad de los camiones, evitando las aceleraciones y frenadas fuertes, lo que contribuirá a reducir al máximo los niveles sonoros producidos por la maquinaria móvil de obra.  
- Toda la maquinaria utilizada estará homologada y en perfecto estado de mantenimiento.  
- Realizar las operaciones de carga y descarga con los vehículos apagados.  
  
Olores:  
- Se limpiarán regularmente las instalaciones evitando la formación de montones de estiércol que propicien la liberación de olores.  
- Se favorecerá que se conforme una costra natural en las balsas de almacenamiento exterior de purines.  
- Se procederá al vaciado frecuente de las deyecciones.  
- Se llevará a cabo el calendario de abonado que se prevé en el proyecto de actividad y que se aporta en el apartado 2.2.6 del presente estudio de impacto ambiental.  
- Ajustar en la medida de lo posible el contenido en nutrientes, especialmente de nitrógeno y fósforo a los requisitos alimenticios de los animales.  
- Las parcelas situadas a menos de 500 m de casco urbano que se aportan en el apartado 6.3.2.1 del presente estudio de impacto ambiental, no serán abonadas en periodo estival, ni en periodos vacacionales. Serán abonadas preferentemente en meses otoñales o invernales (de octubre a febrero) y los purines serán enterrados inmediatamente después de ser aplicados. En estas parcelas no podrá aplicarse purín como abono cuando el viento dominante vaya orientado desde dichas parcelas al núcleo de población.  
- En el resto de parcelas, el enterrado de los purines se realizara como máximo 24 horas después de su aplicación.  
Además, en todas las parcelas a abonar, se seguirán además las siguientes medidas:  
- Se seguirá el calendario de aplicación de purines como abono previsto en el proyecto de actividad y que se detalla en el apartado 2.2.6.  
- Se aplicara el purín como abono con el suelo no húmedo.  
- No se aplicará purín en los momentos anteriores a que se prevean lluvias persistentes.  
- Se evitarán pases innecesarios del tractor, evitando la compactación del suelo.  
- Se aplicarán los purines preferiblemente a primera hora de la mañana cuando se levanta el viento, permitiendo la dispersión de los olores.  
- Los purines se aplicarán preferiblemente en horas y días que haya un menor número de personas susceptibles de ser afectadas. Se evitara el reparto en fines de semana y periodos vacacionales (semana santa, navidad, puentes festivos, etc.).  
- En los meses estivales, las parcelas a abonar serán las más alejadas a cascos urbanos.  
- Para esparcir el purín, se elegirán los días en los que la dirección del viento no dirija el olor hacia núcleos urbanos.  
- El enterrado de purines tras su esparcido en campo se realizara lo más rápidamente posible tras su aplicación, no superándose en ningún caso un periodo de tiempo de 24 horas entre ambas labores.  
  
  
Aguas superficiales  
- No se aplicará purín en fincas agrarias no cultivadas: solamente podrá aplicarse en los recintos que se prevén en las tablas anteriores.  
- No se aplicará purín como abono en los momentos anteriores a que se prevean lluvias persistentes, ni tampoco en suelos saturados.  
- En todas las parcelas se producirá el laboreo perpendicular a la línea de máxima pendiente y se enterrará el purín tras su aplicación.  
- El abonado de almendros se realizará en primavera, en concreto en el mes de abril para permitir la rápida absorción radicular.  
- Como ya se ha comentado con anterioridad, no se aplicarán purines a una distancia inferior a 50 metros de corrientes naturales de agua y conducciones o depósitos de agua potable. Tampoco se aplicarán purines a una distancia inferior a 200 metros de manantiales de agua potable.  
- Se revisarán periódicamente los depósitos de almacenaje de purines, cuando se proceda al vaciado de los mismos, con el objeto de observar que no existen fisuras ni grietas, siendo reparadas inmediatamente en caso de avistarse.  
- Recepcionar el alimento a granel en silos cerrados de manera que se minimice la emisión de polvo y generación de residuos.  
- Mantener los silos y los locales de almacenamiento cerrados.  
- Utilizar alimentación liquida con el objeto de reducir la emisión de polvo.  
- Distribución de alimento de forma automatizada.  
  
En cuanto a la alimentación es de interés:  
- Emplear fuentes de fósforos más eficaces usando fuentes de fósforo mineral más disponible.  
- Llevar a cabo dietas bajas en proteínas, de manera que disminuya la proteína bruta total ingerida y la excreción nitrogenada.  
- Identificar y separar los alimentos destinados a diferentes usos.  
- Adecuar la ración diaria a las necesidades nutricionales de los animales, mejorar la digestibilidad y la biodisponibilidad de los nutrientes, teniendo en cuenta las formas de presentación, procesos aplicados, materias primas utilizadas o enzimas adicionadas.  
- Emplear comederos y bebederos con dispositivos que eviten la generación de vertidos y, por consiguiente, la perdida de alimento y agua.  
- Emplear alimentación liquida o combinación de esta con alimento seco, de manera que disminuya la emisión de polvo.  
- Reducir la concentración de metales pesados en las dietas.  
En cuanto a la gestión de animales y limpieza:  
- Aumentar la frecuencia de limpieza de los fosos interiores de retención y de los recintos con agua a presión y bajo volumen.  
- Ajustar la temperatura y la ventilación a las necesidades de los animales en función de la fase productiva.  
- Incremento de la frecuencia de vaciado desde los fosos interiores a través de los colectores hacia el sistema de almacenamiento exterior siendo la frecuencia de vaciado de los fosos interiores recomendada de una vez por semana.  
  
Residuos de la explotación  
- Evitar vertidos en las labores de carga de purines en el entorno de las naves y hasta su llegada a las parcelas de cultivo.  
- Comprobar periódicamente el estado de conservación de los fosos y balsas de acumulación de purines.  
- Limpieza periódica del entorno de las naves.  
- Evitar los cambios de aceites de la maquinaria sobre el terreno así como evitar los vertidos accidentales de aceites y carburantes de la maquinaria.  
  
Paisaje  
- Mantener en buen estado de conservación los edificios (pintado y lucido exterior).  
- Mantener en buen estado de conservación los edificios.  
  
Energía y agua  
- Combinar sistemas secos con sistemas de agua a presión (por ejemplo, rastrillado previo en seco, en las zonas que lo permitan).  
- Evitar la entrada de objetos sólidos en la red de evacuación de aguas residuales.  
- Usar detergentes biodegradables y sin fosfatos en el lavado a presión.  
- Controlar la composición de las dietas y las formas de presentación del alimento.  
- Utilizar bebederos con sistemas que eviten perdidas de agua.  
- Controlar la ventilación de las instalaciones.  
- Controlar la densidad de animales por metro cuadrado de modo que no sea excesiva y que cumpla con la normativa vigente.  
- Emplear luz natural así como lamparas de bajo consumo.  
- Apagar los equipos completamente y diseñar un protocolo de uso de los mismos.  
- Controlar y analizar el consumo de energía.  
  
3. Programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental  
El estudio de impacto ambiental propone la siguiente vigilancia ambiental:  
- Se vigilará diariamente el estado de las telas pajareras, reparándolas en caso de rotura. También diariamente se realizara un control de los animales y, en caso de detectar algún animal enfermo, será llevado a lazareto.  
- Se revisaran periódicamente los depósitos de almacenaje de purines, cuando se proceda al vaciado de los mismos, con el objeto de observar que no existen fisuras ni grietas, siendo reparadas inmediatamente en caso de avistarse.  
- Se dispondrá de un libro de anotación de aplicación de purines como abonado de parcelas agrícolas, anotando la fecha de aplicación, así como la dosis aplicada, momento de aplicación (mes, día y hora), así como las condiciones meteorológicas en el momento de reparto de purines, también el polígono catastral, parcela catastral y recinto sigpac en el que se ha aplicado.  
- Se anotarán el método de aplicación y el tiempo que ha transcurrido entre la aplicación de purines y su enterrado, también se anotará el tipo de cultivo que se instala en ese recinto, así como las incidencias con los vecinos que puedan surgir con la aplicación de purines en fincas agrícolas.  
- Se realizarán controles periódicos de los niveles de proteína y fósforo en los piensos, con objeto de reducir las emisiones difusas.  
- Se realizará un control anual de los indicadores de la actividad, mediante la emisión de una memoria que contendrá los siguientes datos:  
Numero de cerdos alojados.  
Consumo de agua de limpieza.  
Consumo de agua para los animales.  
Consumo de energía eléctrica.  
Consumo anual de piensos por grupos de edad.  
- Se anotarán los animales muertos que son trasladados a caseta de recogida, indicando también la fecha de traslado.  
- Se llevará un registro del resto de residuos ganaderos, anotando la fecha de recogida por gestor autorizado, en concreto de:  
Residuos zoosanitarios y veterinarios.  
Residuos de limpieza y desinfección.  
Aceites usados.  
  
4. Consideraciones ambientales del órgano evaluador  
En el caso de las explotaciones porcinas uno de los principales impactos es la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas por nitratos. La gestión del purín debe ser realizada de tal manera que el nitrógeno aportado al cultivo receptor maximice la absorción del nitrógeno y evite la contaminación de las aguas por escorrentía o por percolación. Para conseguir este objetivo se deberá hacer siguiendo los siguientes criterios:  
1. La cantidad de nitrógeno aportada al cultivo debe ser acorde con la necesidad fisiológica de este, en cantidad y en los tiempos.  
2. El aporte de nitrógeno se realizará evitando su difusión por escorrentía o percolación.  
3. El aporte se realizará preferentemente en primavera y verano.  
4. Se hará la aplicación con cuba y rociador de palmito.  
5. Se enterrará el purín inmediatamente tras su aplicación.  
6. Se evitará la aplicación de purín cuando haya pronóstico de precipitaciones.  
7. Se evitará la aplicación de purín en zonas próximas a cursos de agua.  
8. La aplicación de purín en cada parcela se realizará en al menos dos aplicaciones separadas por un periodo de 3 meses.  
Las parcelas presentadas en muchos casos alternan con suelo forestal, por lo que se deberá tener especial cuidado en que la aplicación del purín se realice únicamente en suelos con actividad agrícola.  
De la documentación aportada en el estudio de impacto ambiental se verifica que se cuenta con superficie suficiente para abonar cumpliendo con las dosis de abonado nitrogenado recomendadas según los cultivos en la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por el que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias (CVBPA). Por lo tanto en principio se cumple con la normativa sectorial vigente en el momento del inicio de la tramitación del expediente.  
No obstante, teniendo en cuenta que el plan de gestión de purines no es un documento cerrado, y que los municipios donde se ubican las parcelas destinatarias del purín, se encuentran incluidos en el anexo I de términos municipales designados como zonas vulnerables asociados a las masas de agua subterráneas afectadas por la contaminación por nitratos de origen agrario en la Comunitat Valenciana del Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias, el promotor procederá a modificarlo progresivamente para adaptarlo al código de buenas prácticas y limitaciones que se establezcan conforme sea necesario, debiéndose cumplir el plan de actuación en zonas vulnerables establecido en el anexo III de la Orden 10/2018 o norma que lo sustituya.  
Por consiguiente, el plan de gestión de purines se considerará como un plan dinámico y por ello se ajustará a los posibles cambios de cultivos o cambios de parcelas. La base territorial se podrá ampliar o modificar siempre que se modifique a su vez el plan de gestión, modificación de la que deberá quedar constancia documentada, y deberá ser comunicado al órgano sustantivo y al órgano ambiental.  
Asimismo, para evitar la contaminación de las aguas subterráneas en la ubicación de la explotación porcina, se deben evitar fugas en las zonas de almacenaje del purín interiores y exteriores. Para ello se deberá verificar la estanqueidad de estas zonas después de cada ciclo de engorde. En caso de detectar fisuras en el hormigón se procederá a resanar para devolver la estanqueidad.  
En atención a la capacidad de la explotación, la actividad estaría clasificada como grupo C, de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el Real decreto 100/2011. En consecuencia el proyecto estará sometido a la notificación prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de la calidad del aire y protección de la atmósfera.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, al estar incluido entre los supuestos establecidos en el anexo I-1.h del Decreto 162/1990, de 15 de octubre por el que se apruba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental.  
2. El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Por todo ello se formula la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la conveniencia de realizar el proyecto de legalización de explotación porcina de cebo con capacidad para 2.000 plazas, ubicado en polígono 7, parcela 175 y 176, término municipal de Forcall, promovida por Manuel Camañes Membrado, siempre que se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental, la documentación presentada y se cumplan los siguientes condicionantes:  
1. El número total de cerdos en la explotación no excederá de 2000.  
2. La instalación ganadera tendrá que contar con una valla perimetral y control efectivo de la explotación. Asimismo, contará con equipos de limpieza y desinfección adecuados tanto para la instalación como para los operarios y vehículos que puedan acceder a la instalación. Se acondicionarán las ventanas con mallas para evitar la proliferación de vectores de enfermedades.  
3. La solera de las naves y de las fosas de almacenamiento de purines interiores y exteriores serán totalmente estancas e impermeables, debiendo estar construidas con hormigón armado impermeabilizado.  
4. Como medidas de integración paisajística se tendrá que acondicionar los muros exteriores de las naves con tonalidad ocre o beige.  
5. De acuerdo con lo establecido en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al menos la mitad de la parcela deberá de quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.  
6. La actividad estaría clasificada como grupo C, de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el Real decreto 100/2011. En consecuencia el proyecto estará sometido a la notificación prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de la calidad del aire y protección de la atmósfera.  
7. Respecto a la gestión de purines:  
a) En ningún caso se realizará la aplicación de purines en parcelas que no sean agrícolas en producción.  
b) El promotor procederá progresivamente a modificar el plan de gestión de purines progresivamente para adaptarlo al Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias (CBPACV) y limitaciones que se establezcan, debiéndose cumplir el plan de actuación en zonas vulnerables establecido en el anexo III de la Orden 10/2018, o norma que lo sustituya.  
c) Cualquier modificación en parcelas y dosis de aplicación deberá tener constancia documentada y ser comunicada al órgano sustantivo y al órgano ambiental.  
d) Para minimizar la emisión de malos olores, la aplicación de los purines se realizará a últimas horas de la tarde, y en la medida de lo posible, se elegirán parcelas que estén lo más alejadas posible de los núcleos de población. En la elección de las parcelas así como en la aplicación de los purines, se deberá cumplir la normativa sectorial vigente tanto europea, como nacional y autonómica.  
8. El plan de vigilancia ambiental propuesto se completará con lo siguiente:  
a) Se comprobará la correcta aplicación de los purines en las parcelas autorizadas, actualizando la aplicación de acuerdo con las modificaciones que requiera el plan de gestión de estiércol para su adapación al CBPACV. Para ello la granja contará con un libro de registro en él se deberán anotar todas las salidas de purines que se produzcan, indicando fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. En el caso en el que alguna parcela cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
b) Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
c) Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
9. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2014, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
10. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de los que en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
  
Cuarto  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
València, 26 de septiembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 11 de octubre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML