Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8899, del 07-09-2020 (2020/6931)

RESOLUCIÓ de 27 d'agost de 2020 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 015/19-AIA Cheste.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8899

Data del DOGV
:   07-09-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6931

CVE


Data del document
:   27-08-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 d'agost de 2020 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 015/19-AIA Cheste. [2020/6931]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 015/19-AIA Cheste.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 015/2019-AIA  
Títol: Estació Depuradora d'Aigües Residuals i col·lectors generals de Cheste-Chiva  
Promotor: EPSAR (Entitat de Sanejament d'Aigües)  
Autoritat substantiva: Direcció General de l'Aigua  
Localització: localització de l'estació depuradora d'aigües residuals, parcel·les 99, 185, 186, 182, 100, 188, 187, 190, 191, 189, 263, 262, 670, 261, 260, 259, 269, 270, 264, 192, 193, 200, 201, 267, 266, 265, 271 i 268 del polígon 18, del terme municipal de Cheste.  
  
Descripció del projecte  
En l'actualitat els municipis de Cheste i Chiva tenen un total de 7 depuradores: estació depuradora d'aigües residuals (d'ara endavant, EDAR) Chiva, EDAR Cheste, EDAR polígon industrial Castella, EDAR polígon industrial Tabach, EDAR Complex Educatiu de Cheste, EDAR Circuit Ricard Tormo de Cheste i EDAR Col·legi d'educació especial Mare de Déu de l'Esperança. Les estacions presenten problemes de capacitat, problema que es veu incrementat per la necessitat de millorar la qualitat de l'abocament, condicionats per la catalogació dels termes municipals de Cheste i Chiva com a zona sensible.  
Aquest projecte planteja la gestió conjunta del sanejament de les aigües de Cheste i Chiva. La solució plantejada consisteix en l'eliminació o manteniment de les plantes existents, la prolongació de col·lectors i la construcció d'una nova depuradora en ventilació prolongada convencional tipus carrusel doblegat, amb capacitat per a desnitrificar i desfosforar. La xarxa es completa amb 6 estacions de bombament i una sèrie de col·lectors, que discorren per calçada de vials, camins asfaltats i sense asfaltar i parcel·les privades, que els seus fermes seran convenientment reposats segons les seccions tipus definides.  
S'adjunta al final d'aquesta resolució un esquema amb les diferents EBAR, EDAR i col·lectors que integren el projecte.  
L'actual EDAR de Chiva, situada en les proximitats de la A-3 i CV-50, al costat del polígon industrial de la Murta, és una depuradora biològica de fangs actius. Es desmantellarà, demolirà i es prolongarà la conducció de l'influent fins a una arqueta de recollida (X 697909 Y4371856) de la qual parteixen dues conduccions:  
Eix 1: conducció des de l'arqueta de recollida fins a l'estació de bombament d'aigües residuals (d'ara endavant, EBAR) 2, en gravetat. Intersecció amb la CV-50 i la CV-378.  
Eix 8: Conducció d'alleujament de les pluvials que escometen a l'actual EDAR de Chiva i que aboquen al barranc de Chiva, en gravetat. El punt d'abocament serà X 698249 I 4372945.  
L'actual EDAR de Cheste, situada en la partida de la Lomíquia, té tractament biològic aerobi de cultiu fix. Es recullen els cabals generats pel nucli urbà de Cheste, la urbanització Aigües Perdudes, el polígon industrial I (casc), el polígon industrial I (CV-50), i el polígon industrial Pino Blay. L'actual EDAR de Cheste es desmantellarà, demolirà i serà substituïda per l'estació de bombament EBAR 1. D'ací parteixen les conduccions següents:  
Eix 2: des de l'EBAR 1 a l'EBAR 2. Aquesta impulsió fa intersecció en el seu traçat amb la línia de ferrocarril de València-Conca-Albacete i barranc de Chiva.  
Conducció d'alleujament per a quan els cabals afluents a l'EDAR en episodis extraordinaris de pluja excedisquen de la màxima capacitat de bombament. El punt d'abocament és el punt d'abocament de les aigües depurades de l'actual EDAR.  
L'EDAR del Col·legi d'educació especial Mare de Déu de l'Esperança, és una petita depuradora que té pretractament, tractament biològic per ventilació prolongada i decantació secundària. Actualment l'abocament és indirecte, a través d'infiltració del terreny. El cabal generat és de 30 m³/dia. Aquesta EDAR no es desmantella i el cabal serà conduït, per gravetat (eix 11), fins a l'EBAR 2.  
L'EBAR 2 recull les aigües residuals dels nuclis de Cheste i de Chiva i del Col·legi Mare de Déu de l'Esperança i les impulsa cap a la futura EDAR de Cheste-Chiva. Aquesta EBAR té:  
Un col·lector d'alleujament de les aigües pluvials de Cheste, mitjançant gravetat. El punt d'abocament és X 701496 Y4374277, al barranc de Chiva.  
Eix 3: impulsió des de l'EBAR 2 fins a la nova EDAR de Cheste-Chiva. No intercepta cap infraestructura lineal ni barranc. Travessa sòl forestal, en el relleu que es troba entre el Racó de Pepeta i el Racó del Vell.  
L'EDAR del polígon industrial Castella, no disposa de sistema de reducció de nutrients. Presenta abocaments de metalls de les diferents indústries. La depuradora es manté. En la mateixa parcel·la se situarà l'EBAR 3. D'aquest punt surt:  
Eix 4: impulsió des de l'EBAR 3 fins a l'EBAR 4 (en el polígon industrial Tabach). Aquesta conducció fa intersecció en el seu traçat amb la línia d'AVE i l'autovia A3.  
Conducció d'alleujament per a quan els cabals afluents a l'EDAR en episodis extraordinaris de pluja excedisquen de la màxima capacitat de bombament. El punt d'abocament és el punt d'abocament de les aigües depurades de l'actual EDAR.  
L'EDAR del polígon industrial Tabach es manté. El projecte no aporta explicació sobre la mena de tractament que reben les aigües. El volum actual que tracta és 15 m³/dia. En la mateixa parcel·la se situarà l'EBAR 4. Aquesta EBAR recull els cabals de l'EDAR de polígon industrial Tabach i els de l'EBAR 3. D'aquest punt surt:  
Eix 5: impulsió des de l'EBAR 4 a l'EBAR 5. Aquesta conducció fa intersecció amb la CV-378.  
Conducció d'alleujament per a quan els cabals afluents a l'EDAR en episodis extraordinaris de pluja excedisquen de la màxima capacitat de bombament. El punt d'abocament és el punt d'abocament de les aigües depurades de l'actual EDAR.  
L'EDAR del Centre Educatiu es caracteritza per trobar-se en molt mal estat. El cabal tractat és de 62 m³/d. Aquesta EDAR es desmantellarà, demolirà i serà substituïda per l'estació de bombament EBAR 5. Aquesta EBAR recull els cabals generats en el centre educatiu (conduïts des del centre fins a l'EBAR 5, amb una conducció per gravetat) i els impulsats des de l'EBAR 4. D'aquest punt surt:  
Eix 6: impulsió des de l'EBAR 5 a l'EBAR 6. Aquesta conducció fa intersecció amb la CV-3845 i el barranc de Sechara.  
Conducció d'alleujament per a quan els cabals afluents a l'EDAR en episodis extraordinaris de pluja excedisquen de la màxima capacitat de bombament. El punt d'abocament és X 703355 I 4372782.  
L'EDAR del Circuit Ricard Tormo no disposa de sistema de reducció de nutrients. Funciona correctament excepte moments puntals que coincideixen amb esdeveniments de gran afluència. Aquesta EDAR es desmantellarà i en la mateixa parcel·la se situarà l'EBAR 6. Els depòsits actuals de l'EDAR del Circuit Ricard Tormo es mantindran en funcionament, per a funcionar correctament en els esdeveniments de gran afluència. Aquesta EBAR 6 recull els cabals generats en el Circuit Ricard Tormo i els impulsats des de l'EBAR 5. D'aquest punt surt:  
Eix 7: impulsió des de l'EBAR 6 a la nova EDAR de Cheste-Chiva. No intercepta obra lineal o cap barranc.  
Conducció d'alleujament per a quan els cabals afluents a l'EDAR en episodis extraordinaris de pluja excedisquen de la màxima capacitat de bombament. El punt d'abocament és X 704682 I 4373410.  
Les canonades per gravetat són col·lectors de PVC corrugat de doble paret, llisa la interior i estructurada l'exterior. La unió és per copa amb junta elàstica de goma.  
Les canonades per a les impulsions són de PVC orientat, amb pressió nominal de treball PN 16 atm. La unió és mitjançant anell.  
L'excavació de rases es realitza emprant un sistema d'apuntalament amb esgotament del nivell freàtic. La profunditat de la rasa serà tal que existisca un mínim recobriment sobre la clau de les canonades d'1 m.   
  
Les estacions de bombament són recintes de formigó armat on consten els elements següents:  
cambra humida sota cota del terreny on se situaran les bombes.  
cambra seca sota cota del terreny on se situarà la valvuleria i caldereria.  
caseta en superfície on se situarà el grup electrogen.  
caseta en superfície per a la ubicació del centre de control de motors.  
Totes les estacions de bombament tindran trituradors com a mitjà de protecció dels equips de bombament. Les EBAR 2 i 6 tenen sistemes de desodoració mitjançant carbó actiu. En la part exterior de les estacions de bombament s'ha projectat urbanització amb jardineria per a la integració paisatgística de les estacions de bombament.  
Les conduccions d'alleujament que parteixen dels diferents EDAR i EBAR entraran en funcionament quan els cabals afluents a l'EDAR en episodis de pluja excedisquen de la màxima capacitat de bombament. La màxima capacitat permet impulsar 4 vegades el cabal mitjà.  
La nova EDAR de Cheste-Chiva se situa en les parcel·les 99, 185, 186, 182, 100, 188, 187, 190, 191, 189, 263, 262, 670, 261, 260, 259, 269, 270, 264, 192, 193, 200, 201, 267, 266, 265, 271 i 268 del polígon 18 del terme municipal de Cheste.  
L'àrea de pretractament té desbastament, desarenament i desgreixat.  
  
El tractament biològic s'ha dissenyat amb un procés de nitrificació-desnitrificació, de manera que s'aconseguisca una eliminació biològica del nitrogen total. S'ha adoptat un procés de fangs activats, en la seua modalitat de baixa càrrega (o ventilació prolongada). Es projecten dos clarificadors, amb sistema d'extracció de fangs per rasquetes de fons.  
S'ha dissenyat un tanc d'homogeneïtzació de 2.200 m³ de capacitat, de dimensions 22,5x16,25x6. S'ha dissenyat un tanc de cloració de 300 m³ de capacitat, de dimensions 13x7,5x3,45.  
S'ha tingut en compte una previsible ampliació de la planta depuradora per a una línia més de 4.000 m³/d.  
Es dissenya un tractament terciari per a poder reutilitzar l'aigua tractada per a ús agrícola. El tractament consisteix en una primera etapa de filtració tèxtil i una posterior desinfecció mitjançant llums ultraviolats. Es dissenya per a una capacitat de 8.000 m³/d. El projecte actual no inclou les instal·lacions necessàries per a la reutilització de l'aigua depurada, ja que requereixen la intervenció dels concessionaris i de l'organisme de conca.  
L'arqueta d'eixida permet conduir els fluxos fins al punt d'abocament (d'alleujament de pluvials o aigües depurades) o fins al punt de captació d'aigua reutilitzada. El punt d'abocament es troba al barranc de Chiva, a una cota més baixa que la plataforma de l'EDAR. Es considera que la cota del punt d'abocament és 157,5 msnm, mentre que la cota general adoptada a la urbanització de la planta està entre 167,61 i 171,6 m. El punt d'abocament és X703264 Y4374789.  
Així mateix, té un abocador d'eixida per a crear un volum de retenció d'aigua tractada i servir de depòsit de proveïment per a la xarxa d'aigua industrial de la planta.  
La línia de fangs té espesseïment, mitjançant espesseïdor en gravetat, deshidratació i desodoració.  
S'ha disposat un edifici d'explotació i un edifici de terciari. La nau conté els elements propis del pretractament, deshidratació de fangs i sala de bufadors. S'ha dissenyat a més un edifici de control de la futura EDAR i un taller amb sala elèctrica.  
Respecte dels principals serveis, el subministrament d'aigua potable es realitza des d'un punt de connexió pròxim al camp de tir. No es coneix, a escala de projecte bàsic, el punt de subministrament elèctric de la parcel·la que proporcionarà Iberdrola. Atés que no es disposa de la documentació adequada en el moment de realitzar aquesta avaluació ambiental, en cas que la connexió implique un supòsit sotmés a avaluació ambiental, l'òrgan substantiu sol·licitarà a l'òrgan ambiental una resolució complementària a la present declaració, en la qual puguen valorar-se els seus impactes derivats. No obstant això, es realitzarà una instal·lació solar fotovoltaica aïllada, sense bateries i sense connexió a xarxa, que alimentarà l'embarrat del quadre general de la planta.  
S'han dissenyat els viaris procurant que siguen accessibles tots els elements de la depuradora. S'ha disposat un aparcament en una zona pròxima als edificis de control i personal. Alhora, s'hi ha previst un tancat de la parcel·la de simple torsió.  
Es crearan espais enjardinats al voltant dels recintes i edificis en totes aquelles zones que no interferisquen amb les operacions de funcionament, manteniment i accés. S'executarà també una tanca perimetral al costat del tancament amb funcions de pantalla visual i de contenció d'olors.  
En la concepció de la depuradora de Cheste-Chiva s'han establit tres escenaris diferents:  
FASE 0: es consideren els sectors que actualment disposen de xarxa de sanejament, atés que segons els Ajuntaments no es realitzaran noves xarxes de sanejament en aquelles urbanitzacions o nuclis que ara no els tenen. El cabal total estimat és de 6570 m³/d. Aquesta fase considera la inclusió de:  
CHESTE:  
Població actual del nucli urbà de Cheste  
Població actual de la urbanització d'Aigües Perdudes  
Polígon Industrial I (casc)  
Polígon industrial Castella  
Polígon industrial Castella (Tabach)  
Polígon industrial I (CV-50)  
Polígon industrial Pino Blay  
Futur sector parc empresarial  
CHIVA:  
Població actual del nucli urbà de Chiva  
Polígon industrial actual al costat de nucli urbà  
Terciari existent al costat de nucli urbà  
FASE 1 (5 - 10 anys): es considerà un creixement del nucli urbà de Cheste del 28 % i un desenvolupament respecte del creixement màxim de fins al 20 % en els nous sectors de Cheste, i d'un 30 % en els nous sectors de Chiva que tenen xarxa de sanejament. Es considera un grau de creixement industrial de fins al 100 % en la majoria de polígons de Cheste, i un creixement del 30-75 % en els polígons i terciaris de Chiva. Es consideren els sectors amb xarxa de sanejament actual. El cabal total estimat és de 10.863 m³/d.  
FASE 2 (més de 10 anys): es consideren els nous desenvolupaments urbans de Cheste i Chiva al 50 %, tret de les noves urbanitzacions disperses de Chiva on es considera un 75 %. Es considera un grau de creixement industrial de fins al 100 % en tots els polígons de Cheste i Chiva, excepte en el futur polígon la Cella de Cheste que es considera un 75 %, i l'ampliació del polígon de la Pahilla amb un 50 %. Es consideren tots els sectors amb xarxa de sanejament actual o sense. El cabal total estimat és de 13.550 m³/d.  
Malgrat que es plantegen aquestes tres fases, l'EDAR actual es dissenya per a satisfer actualment la fase 0 i reserva l'espai suficient per a poder satisfer la fase 1. Així doncs, s'ha dissenyat la depuradora per a una capacitat actual de 64.571,48 habitants equivalents, amb un cabal mitjà de disseny de 333 m³/h. Es preveu una ampliació futura a 500 m³/h, per a cobrir la població prevista dins dels 5-10 pròxims anys, això és fase 1.  
La qualitat de l'influent s'ha separat en dos grups, cas 1, cas general excepte el període de setembre a novembre, i cas 2, cas concret dels mesos de setembre a novembre, a causa dels abocaments dels cellers. El cabal provinent del tractament podrà anar directament a l'arqueta de repartiment a reactors biològics durant la major part de l'any, excepte en el cas que existisquen abocaments de cellers i/o industrials. Quan es produïsquen aquests abocaments, el cabal podrà anar al tanc d'homogeneïtzació i d'allí serà bombat a l'arqueta d'elevació del tanc, i des d'allí per gravetat fins a l'arqueta d'entrada als reactors biològics.  
  
Mitjançant Resolució de 30 de juny de 2011, de la Secretaria d'Estat de Medi Rural i Aigua, per la qual es declaren les zones sensibles en les conques intercomunitàries, el punt d'abocament de les EDAR de Cheste i Chiva es va declarar com a zona sensible (denominació zona sensible: rambla del Poyo, parc Albufera - llac Albufera). La qualitat de l'efluent ve condicionada per abocar-se a una zona sensible, la qual cosa motiva les característiques següents:  
  
  
  
No obstant això, en projecte s'exigeixen els paràmetres següents:  
  
A més, la instal·lació està dissenyada per a complir amb les exigències establides per la Comissió Europea per a la reutilització de l'aigua en ús agrícola:  
Cuando existisca demanda de reutilització d'aigua depurada, es tenen les instal·lacions pertinents i les autoritzacions corresponents, l'aigua rebrà el tractament terciari i es podrà reutilitzar.  
El fang provinent del procés tindrà les següents característiques:  
  
  
S'estima un termini de 24 mesos per a l'execució de les obres projectades (20 mesos d'obres, 1 mes de posada a punt i 3 mesos de proves de funcionament). El termini de garantia serà de 2 anys, comptats des de la data de recepció de les obres.  
  
Legislació ambiental  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la desenvolupen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior), i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara endavant LAA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
L'objecte del projecte, execució d'una nova estació depuradora i els seus col·lectors, està inclòs en l'annex I del Decret 162/1990, Grup 6.b) «Planta depuradora d'aigües, de nova construcció [?] quan es projecten per a més de 100.000 habitants equivalents, així com el sistema de col·lectors corresponent». Malgrat que la planta està dissenyada inicialment per a uns 65.000 h-e, en la denominada fase 1, s'augmenta la capacitat de la instal·lació en un 65 %.  
D'altra banda, en reunió tècnica mantinguda entre l'òrgan ambiental, òrgan substantiu i promotor, l'òrgan ambiental va suggerir al promotor la tramitació d'una avaluació d'impacte ambiental ordinària, vist l'objecte i amplitud del projecte. En aquest sentit, l'article 7.1.d, estableix que els projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental simplificada podran ser objecte d'avaluació d'impacte ambiental ordinària quan així els sol·licite el promotor.  
Així doncs, el projecte d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Cheste-Chiva, se sotmet a avaluació d'impacte ambiental ordinària. El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària queda regulada en la secció primera, del capítol II del títol II de la LAA.   
  
Tramitació administrativa  
En data 3 de març de 2019, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental ordinària del projecte d'EDAR de Cheste-Chiva i col·lectors generals. Aquesta sol·licitud s'acompanya de projecte tècnic de l'actuació, estudi d'impacte ambiental, certificat de la conclusió del tràmit d'informació pública, compatibilitat urbanística amb els dos municipis afectats i altres conceptes.  
La present declaració d'impacte ambiental es realitza amb la documentació tècnica corresponent al projecte i estudi d'impacte ambiental, aportada el 3 de març de 2019. A més, s'ha utilitzat el traçat dels col·lectors (sol·licitat per l'òrgan ambiental el 18 d'octubre de 2019, i facilitat en la mateixa data); la informació relativa als accessos per a trànsit rodat a l'EDAR de Cheste-Chiva (sol·licitada el 5 de novembre de 2019 i facilitada el 8 de novembre); i la nota tècnica dels sobreeixidors (sol·licitada el 12 de desembre de 2019 i rebuda el 29.01.2020).  
  
  
Informació pública i consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades.  
L'EPSAR va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 45 dies hàbils, i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8343, de 20 de juliol de 2018.  
S'han realitzat simultàniament les consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades, d'acord amb l'article 37 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, als organismes següents:  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
- Ajuntament de Chiva  
- Ajuntament de Cheste  
- Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
  
- Servei d'Ordenació del Territori  
Consta en l'expedient, escrit del secretari general de l'Ajuntament de Cheste, en el qual certifica la presentació en data 24 de setembre de 2018 de les al·legacions al projecte per part de la Comunitat de Regants Aigües de Cheste-Chiva. Així mateix, l'Ajuntament de Cheste presenta un escrit d'al·legacions al projecte, registrat el 24 de setembre de 2018.  
  
Consta en l'expedient certificat del gerent de l'EPSAR sobre les al·legacions emeses en la fase d'informació pública, indicant que hi ha dos escrits d'al·legacions presentades.  
Es transcriu a continuació el contingut principal dels informes (al·legants i administracions públiques afectades) de caràcter ambiental que obren en l'expedient.   
- Direcció General de Cultura i Patrimoni (realitzat el 12.02.2019)  
  
«[?] Per la present se substancia l'informe VINCULANT legalment previst en els termes següents:  
La prospecció arqueològica ha determinat una possible afecció al patrimoni arqueològic i etnològic i proposa en conseqüència mesures correctores.  
Donat el registre present en la zona s'haurà de realitzar el seguiment arqueològic intensiu de tots els moviments de terres.  
S'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts; l'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i importància de les restes documentades.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, els serveis tècnics d'aquesta Direcció General informen el següent:  
S'estableix com a mesura preventiva l'abalisament dels elements etnològics que se situen dins dels 50 metres des del límit d'expropiació del projecte per a la seua protecció i, com a mesures correctores, la reposició dels murs o estructures de pedra en sec, amb la tècnica i material original que hagen hagut de ser desmuntats pel traçat dels col·lectors, així com la reposició dels trams de séquia que siga necessari desmuntar per a realitzar la rasa del col·lector. Aquesta reposició es realitzarà amb els mateixos materials que la componen, informant-se aquestes mesures favorablement als efectes patrimonials.  
  
Per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement, als efectes patrimonials contemplats en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencians, el projecte de construcció de l'EDAR de Cheste-Chiva (València) i col·lectors generals amb subjecció a les condicions següents:  
s'haurà de realitzar el seguiment arqueològic intensiu de tots els moviments de terres.  
s'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts; l'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i importància dels documents.  
El present informe es contrau a la documentació ambiental de l'actuació en els termes en què s'ha descrit aquella, literalment i gràficament, amb l'exprés advertiment que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, aquella haurà de sotmetre's de nou a l'informe vinculant establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en el present informe, haurà de remetre's a aquesta administració tutelar còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com aquesta s'hi pronuncie».  
  
- Ajuntament de Cheste (realitzat el 17.10.2017)  
«[...] el planejament vigent al terme municipal de Cheste és el Pla General d'Ordenació Urbana de Cheste, aprovat en data 28.07.1986 i homologat amb aprovació definitiva per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València de data 6 d'octubre de 2000, amb posterior publicació donen el DOGV en data 28 de juny de 2001.  
Que el sòl on s'emplacen les parcel·les, està qualificat d'acord amb aquest planejament com no urbanitzable sense limitació definida. [?] art. 198. Sòl no urbanitzable sense limitació definida: es permeten totes les edificacions i instal·lacions definides en l'art. 187 de les presents normes, sempre que es complisquen les altres determinacions que hi resulten aplicables.  
Que les construccions autoritzades per l'article 189 de les normes urbanístiques del Pla general, són: [...]187.2 Construccions i instal·lacions vinculades a l'execució, entreteniment i servei de les obres públiques. [?]  
[?] La depuradora objecte de la sol·licitud a la vista de l'exposat i de la documentació aportada, podria emmarcar-se dins de les previstes en l'art. 187.2.1, per la qual cosa no resulta incompatible amb el planejament vigent.  
- Ajuntament de Cheste (registrat el 24.09.2018)  
L'Ajuntament de Cheste planteja certes modificacions respecte del traçat dels col·lectors, en concret:  
Que la urbanització Aigües Perdudes està classificada com a sòl urbà residencial II, amb una densitat de 457 habitants; per tant, per a assegurar el servei de clavegueram de la urbanització, es proposa connectar a l'eix 1 el citat col·lector, a l'altura del pou de registre identificat com P7 [?]  
S'adhereix a les al·legacions de la Comunitat de Regants d'Aigües de Cheste-Chiva.  
En l'escrit de contestació a al·legacions realitzat per EPSAR, l'òrgan promotor indica que la connexió pot ser factible sempre que es condicione el col·lector de sanejament de la urbanització al traçat dissenyat en el projecte per al col·lector general, i s'incoe l'expedient d'autorització de connexió.  
- Ajuntament de Chiva (realitzat el 02.10.2017)  
«[?] segons relació presentada l'actuació prevista l'afecta les parcel·les següents del terme municipal de Chiva:  
Polígon 13: parcel·les de les 42 a 56 inclusivament  
Polígon 14: parcel·les 445 a 447, 451, 451a, 452, 453, 454, 445a  
[ ?] En relació amb les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Chiva [?]  
Classificació del sòl: sòl no urbanitzable  
Qualificació (Zonificació): sense protecció (comuna). [?]»  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (realitzat el 14.11.2017).  
«A) Ubicació de la futura EDAR: una vegada examinada la documentació presentada, s'ha comprovat que el lloc triat per a la futura EDAR no es troba dins de la zona de policia de llit públic [?], per tant, no és necessari disposar d'autorització d'aquest organisme de conca per a la nova ubicació de l'EDAR Cheste-Chiva.  
  
B) Construcció pas gual: es pretén construir un pas gual sobre el barranc de Chiva per a millorar l'accés a la nova estació depuradora [?]. Per a això haurà d'aportar la documentació següent:  
instància [?]  
memòria descriptiva de la solució proposada, on es justifique la necessitat de la seua execució, i en la qual es definisca la situació actual i la prevista després de l'actuació. [...] La secció de desguàs del llit ha de ser la mateixa abans i després de l'execució de les obres, de manera que l'obra del gual permeta el pas de les aigües, sense suposar un obstacle a la seua lliure circulació. En aquest sentit, els tubs o marcs a instal·lar [...] hauran de disposar de suficient secció, de manera que permeta el seu fàcil manteniment i neteja.  
Plànols de planta [?]  
Secció transversal a la llera [?]  
Tenint en compte el que s'estableix en els art. 126 bis i 126 ter del Reglament del DPH [?] i a fi de minimitzar les afeccions a llera pública que suposen les obres de pas sobre aquests, haurà de justificar la necessitat d'executar el pas sol·licitat motivant l'ús al qual es destinarà i la impossibilitat d'accedir-hi per altres vies i, a més, correspon al titular de les obres la realització dels treballs de conservació necessaris per a garantir el manteniment de la capacitat de desguàs entorn de l'obra, havent de fer la retirada i neteja de tots els elements obstructius.  
  
C) Quant al punt d'abocament d'aigües residuals a la llera, la documentació requerida seria la següent:  
Coordenades UTM del punt d'abocament a la llera sol·licitat.  
Memòria descriptiva i justificativa de les obres. [?] El punt d'abocament es protegirà adequadament, a fi d'evitar erosions en la llera i marges del llit de riu.  
Pla de detall del punt d'abocament [?] A més s'ha de tindre en compte que l'angle d'incidència de la conducció en la seua incorporació a la llera, ha d'afavorir en la mesura del possible el flux de corrents circulants pel llit en aqueix punt. D'altra banda, la ubicació de la conducció en el punt d'abocament ha de ser tal que la seua eixida a llit ha de quedar íntegrament a cota superior a la corresponent a la làmina d'aigua circulant per la llera associada al període de retorn que serveix de càlcul de la mateixa conducció.  
Pla de situació [?]  
Secció transversal a la llera [?]  
S'haurà de tramitar la corresponent autorització d'abocaments d'aigües residuals en l'Àrea de Qualitat d'Aigües d'aquesta Confederació.  
D) Encreuament subterrani de col·lector en llera pública: es pretén realitzar diversos encreuaments de col·lectors de llit públic; per a això haurà d'aportar:  
Coordenades UTM referides a un punt que caracteritze l'actuació sol·licitada  
Memòria descriptiva [?] A més, es tindrà en compte el següent:  
En els encreuaments subterranis, s'haurà de respectar una distància d'un metre entre la generatriu superior de la conducció (o tub de protecció, en el seu cas), i la llera.  
En cas de pretendre que la traça de la conducció discórrega al llarg de la llera, tal situació es considera que gravaria innecessàriament el domini públic hidràulic, i originaria per consegüent la resolució desfavorable per part d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb el que haurà de proposar un altre traçat per a la conducció a instal·lar, podent-se autoritzar per a això la zona de servitud del llit afectat.  
  
Plànols de planta [?]  
Seccions transversals al llit de riu.  
Secció tipus de rasa en el tram d'encreuament del llit afectat [...]  
A més de l'exposat anteriorment, aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha acordat el següent:  
[?] l'autorització que en el seu cas es poguera concedir, està subjecta a un cànon anual d'utilització del domini públic hidràulic, segons el que es disposa en l'article 112 del [?] RDL 1/2001, de 20 de juliol  
[?] En cas de conduccions d'aigües residuals i la necessitat del seu abocament, haurà d'atindre's al disposat en l'article 100 del text refós de la Llei d'Aigües (RDL 1/2001, de 20 de juliol), i articles 245 i següents del Reglament del domini públic hidràulic (RD 606/2003, de 23 de maig).  
[?] per a qualsevol mena d'actuació que afecte el domini públic hidràulic o la seua zona de policia, és preceptiu obtindre prèviament l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer [?]»  
  
- Servei d'Ordenació del Territori (realitzat el 16.01.2018)  
«[?] Es conclou que totes dues depuradores, una de nova creació, a Cheste, i l'altra, la d'Ebars, ja existent, no estan afectades per perillositat d'inundació. Quant a la xarxa de col·lectors, la documentació aportada no indica res sobre aquest tema i el seu traçat és d'esperar que creue barrancs i zones inundables, sent nul·la la seua afecció al risc d'inundació per materialitzar-se colgada. No obstant això, en cas de situar alguna estació de bombament que poguera interferir amb la perillositat d'inundació, aquesta també s'haurà de colgar  
  
Correspon al departament que instrueix l'expedient, efectuar la sol·licitud de l'informe de l'administració hidràulica regulat en l'article 14 bis, apartat 5, del Reial decret 638/2016, de 9 de desembre, pel qual es modifica el Reglament del domini públic hidràulic, si per les dates de tramitació de l'expedient es considera aplicable el present supòsit.  
Conclusió per tot l'exposat, el projecte de construcció de l'EDAR de Cheste-Chiva i col·lectors generals (valència) no es troba afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del pla d'acció territorial, de caràcter sectorial, sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
- Al·legació de la Comunitat de regants d'Aigües de Cheste-Chiva (presentada a l'Ajuntament de Cheste el 24.09.2018)  
«Primer [?] s'ha projectat la construcció de l'eix 8, sense valorar que:  
a) Aquest nou punt d'alleujament derivarà aigües al barranc de Chiva amb altes càrregues de contaminants generada en episodis de pluja.  
b) El nou punt d'abocament, on vessa l'alleujament de l'Eix 8, se situa aproximadament a 200,00 metres de la captació d'Almela, de manera que l'alleujament influeix directament sobre les aigües subàlvies captades en Almela.  
c) L'existència d'indústries connectades al col·lector actual. De manera que una vegada entroncat el col·lector actual amb l'Eix 8, les indústries connectades a l'actual col·lector derivaran els seus abocaments al barranc de Chiva -nou punt d'abocament- i. per tant. la contaminació directa de les aigües captades en Almela. De i gual forma, els abocaments de les indústries aigües avall de l'entroncament de l'Eix 8, utilitzaran l'actual col·lector per a derivar la seua aigua a l'actual punt d'abocament de l'EDAR de Chiva i, per tant, la contaminació directa de les aigües captades en la Galeria o el Brollador la Mina. S'adjunta informe com a document número tres. «informe hidrogeològic sobre possibles afeccions i mesures de protecció de les captacions de la comunitat de regants aigües de Cheste-Chiva».  
De manera que per a evitar la contaminació directa de les aigües del Minat i Almela, més que combatre a posterior els efectes negatius de la contaminació, aquesta comunitat planteja les següents solucions:  
  
a) Amb la finalitat de reduir la contaminació generada en episodis de pluja, realitzar l'obres i instal·lacions que permeten retindre i evacuar adequadament cap a l'estació depuradora d'aigües residuals urbanes les aigües de la xarxa de sanejament amb elevades concentracions de contaminants produïdes en aquests episodis.  
b) El trasllat del punt d'alleujament a l'objecte que no es vegen afectades les aigües directament pels alleujaments de l'Eix 8. La Comunitat proposa que l'alleujament de pluvials de l'Eix 8 es trasllade al «barranc de les Vendes» on han sigut canalitzades les aigües del vessant oest del nucli urbà de Chiva.  
c) El projecte no ha de limitar-se a recollir les aigües provinents de l'EDAR Chiva, EDAR Cheste, EDAR polígon industrial Castella, EDAR polígon industrial Tabach, EDAR Complex Educatiu de Cheste i EDAR Circuit Ricard Tormo de Cheste, sinó també l'aigua de totes aquelles indústries connectades a l'actual col·lector. I això per dues raons fonamentals:  
1) La nova estació depuradora disposa dels mitjans tècnics i humans necessaris per a aconseguir els objectius mediambientals marcats per la Directiva Comunitària 91/271/CE, i la capacitat suficient per a la Incorporació d'aquestes indústries. Enfront de la falta de disponibilitat de recursos tècnics, humans i materials dels quals han de disposar les empreses per a complir amb els objectius mediambientals marcats per la Directiva Comunitària.  
2) Minimitzar el nombre d'estacions depuradores redueix els problemes d'explotació i minimitza els impactes nocius sobre el medi, i redueix el nombre de punt d'abocaments a controlar.[- ]  
Segons l'informe de resposta a les al·legacions realitzat per l'EPSAR, serà la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la que, en l'autorització d'abocaments a la llera, determine les mesures indicades. Així mateix, l'informe detalla que la connexió de les indústries ha de realitzar-se pel tràmit ordinari, sent les mateixes indústries les que la sol·liciten  
Segona. La conducció nova que surt de l'arqueta de l'actual EDAR de Chiva cap a la futura EDAR Cheste-Chiva, segons projecte creua la cv-50 perpendicularment, per a després buscar les parets de l'antic aparcament de la mercantil «Sáez Merino tèxtil, SL», i enllaçar amb el camí d'aigües perdudes. Part del recorregut del col·lector travessa la galeria subterrània del «Brollador la mina» o «Minat».  
Segons l'informe de resposta a les al·legacions realitzat per l'EPSAR, la galeria es troba a 8 metres de profunditat, i els encreuaments previstos es realitzaran mitjançant clava dirigida que no té per què afectar aquesta galeria. No obstant això, en cas que accidentalment es produïra algun desperfecte en aquesta galeria, se'n faria la reposició durant les obres.  
Tercera. La comunitat de regants es troba dins de la unitat de demanda agrícola (d'ara endavant ODA) Foia de Buñol i Chiva, sota el codi 082033A, i dins del sistema d'explotació Túria Xúquer. Aquesta ODA es localitza en la zona centre de la província València a cavall entre els sistemes d'explotació Túria i Xúquer. La massa subterrània Buñol i Chiva es troba en mal estat quantitatiu i així queda reflectit en el Pla Hidrològic del Xúquer 2015-2021.  
Com a mesura del mal estat quantitatiu, el Reial decret 1/2016, de 8 de gener, pel qual s'aprova la revisió del Pla Hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer, en l'apartat 12, lletra c) de l'article 19, el sistema Túria reserva un volum màxim de fins a 3 hm³/any provinents de les EDAR de Buñol, Cheste i Chiva per a substituir recursos subterranis.  
Aquesta Comunitat té concedida autorització administrativa per a la utilització de l'efluent provinent de l'EDAR de Cheste i Chiva per a la seua utilització per a regadiu, per un volum total de 602.916,00 m³/any. S'adjunta com a document número quatre la concessió administrativa.  
El projecte integra el tractament terciari, amb les exigències establides pel RD 1.620/20017, de 7 de desembre, pel qual s'estableix el règim jurídic de la reutilització de les aigües depurades i, en concret, amb la qualitat 2.1 de l'annex I. El mal estat quantitatiu de la massa subterrània Buñol i Chiva fa necessària la utilització d'aquestes aigües regenerades per a l'ús agrícola. No obstant això, el projecte no ha contemplat una conducció des de l'efluent del terciari fins a les instal·lacions de la comunitat.  
De manera que el projecte ha de contemplar la connexió de l'efluent de l'EDAR Cheste-Chiva amb la xarxa de la comunitat per a la utilització de les aigües regenerades; amb això s'aconsegueix:  
a) Incrementar la garantia de subministrament d'aigua a la població, en disminuir l'extracció d'aigua per a regadiu.  
b) Reduir l'abocament de les aigües depurades (contaminació) al mitjà receptor.  
c) Fomentar l'ús eficient d'aigua, promovent la reutilització.  
Segons l'informe de resposta a les al·legacions realitzat per l'EPSAR, el projecte constructiu contempla la construcció d'una arqueta d'eixida del futur tractament terciari, encara que no s'ha contemplat dins del projecte el subministrament als diferents demandants d'aigües, ja que l'EPSAR no té competències sobre la gestió de l'aigua depurada.  
  
«Quarta. L'eix 5 entre el pk 0+200-0+400, aproximadament, creua una canonada de fibrociment de 350 ø. De manera que hauran de ser tingudes en compte per a la seua reposició.  
L'Eix 1 entre el PK 2+200 € 2+640, aproximadament, solapa una canonada de PVC de 400 0 (10 ATM) i una altra de canonada de PVC de 110 0 (06 ATM), que entronquen en una arqueta en la intersecció del camí rural amb el camí asfaltat. I una canonada d'impulsió que discorre de nord a sud de PVC de 250 Ø (10 ATM), que connecta amb la canonada de conducció de 400 Ø (10 ATM) i la canonada de PVC de 110 Ø (06 ATM).  
De manera que hauran de ser tingudes en compte per a la seua reposició.  
L'Eix 1 entre el PK 3+140 € 3+300, aproximadament, el col·lector se solapa amb dues arquetes d'allotjament de vàlvules..  
De manera que hauran de ser tingudes en compte per a la seua reposició.  
L'Eix 1 entre el PK 3+320 € 3+380, aproximadament, creua una canonada de PVC 350 Ø 10 ATM.  
L'Eix 1 entre el PK 4+400 € 4+ 760, aproximadament, el col·lector se solapa amb dues arquetes d'allotjament de vàlvules. [?]»   
Segons l'informe de resposta a les al·legacions realitzat per l'EPSAR, per a l'elaboració de l'afecció de serveis del projecte s'ha tingut en compte la documentació aportada per les diferents administracions i entitats, encara que part de les afeccions que al·lega la Comunitat de Regants no han sigut aportades durant la fase de redacció de projecte. No obstant això, l'EPSAR indica que durant la fase d'obres es reposaran tots els serveis en ús afectats per aquestes.  
«Quinta. La comunitat disposa de xarxes de distribució i de transport en la zona d'actuació.  
La xarxa de transport existent en la zona d'actuació, eleva aigua a cota 300 msnm, amb un cabal de 6.000,00 L/Min. De manera que una demora en la reposició de la xarxa, provocaria greus problemes de proveïment de les zones altes.  
Les xarxes de distribució existents en la zona d'actuació bombegen aigua a la zona baixa de la comunitat. De manera que una demora en la reposició de la xarxa, provocaria greus problemes de proveïment de les zones baixes de la comunitat.  
El traçat del col·lector es creua, se solapa o discorre paral·lelament a la xarxa de reg i, donades les estretors de la zona, unit a l'elevat nombre de pous que s'executaran en el recorregut, difícil comunió tenen les dues infraestructures per a les posteriors tasques de reparació i manteniment de les infraestructures».  
Segons l'informe de resposta a les al·legacions realitzat per l'EPSAR, durant les obres es faran les tasques necessàries de prevenció per a protegir els serveis existents i evitar la seua afecció.  
«I en virtut de l'exposat:  
Sol·licite que es tinga per presentat aquest escrit i, per formulades les al·legacions que s'hi expressen en dictar l'oportuna resolució, a fi de minimitzar els impactes ambientals sobre el mitjà receptor i preservar els escassos recursos hídrics de la zona, sent necessari:  
a) Unificar totes les depuradores existents, no deixant fora de la nova EDAR Cheste-Chiva indústries o construccions existents.  
b) Realitzar obres i Instal·lacions que permeten retindre i evacuar adequadament cap a l'estació depuradora d'aigües residuals urbanes les aigües de la xarxa de sanejament, amb elevades concentracions de contaminants produïdes en aquests episodis.  
c) Traslladar el punt d'alleujament -Eix 8- a l'objecte que no es vegen afectades les aigües directament pels alleujaments.  
d) Connectar l'efluent de l'EDAR Cheste-Chiva amb la xarxa de la comunitat per a la utilització de les aigües regenerades.  
Primer: un altre sí que dic el «minat o brollador la mina» és una construcció actualment en ús i amb concessió administrativa per a la captació d'aigua per a reg. Atés que el traçat travessa el «Minat o Brollador la Mina».  
Sol·licite que es dissenye un traçat alternatiu per a evitar que afecte l'estructura de la galeria i els efectes negatius de contaminació de l'aigua per trencament del col·lector.  
Segon: altre sí que dic, no s'ha tingut en compte algunes reposicions en la construcció del col·lector.  
Sol·licite que es tinguen en compte las reposicions descrites en el cos de l'escrit.  
Tercer: un altre sí que dic, el traçat del col·lector es creua, se solapa o discorre paral·lelament a la xarxa de reg i, donades les estretors de la zona, unit a l'elevat nombre de pous que s'executaran en el recorregut, difícil comunió tenen les dues infraestructures per a les posteriors tasques de reparació i manteniment de les infraestructures.  
Sol·licite una distància mínima entre canonades per a fer les tasques de reparació i manteniment».  
- Informe resposta a les al·legacions presentades durant el període d'informació pública del projecte de construcció de les obres de l'EDAR de Cheste-Chiva (València) i col·lectors generals (realitzat el 20.11.2018).  
«[?] C. Contestació a les al·legacions.  
1. Connexió urbanització aigües perdudes:  
A priori, la connexió de la urbanització és tècnicament viable, ja que en aqueix tram el col·lector general té capacitat i funciona per gravetat. Per tant, la connexió pot ser factible sempre que es condicione el col·lector de sanejament de la urbanització al traçat dissenyat en el projecte per al col·lector general. En el seu moment, el gestor de la urbanització haurà de sol·licitar formalment la connexió a aquesta entitat, per al que s'establirà el pertinent expedient d'autorització de connexió.  
2. Al·legacions comunitat de regants:  
2.1. Eliminació eix 8 previst com a sobreeixidor:  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer és l'organisme competent per a autoritzar abocaments a llit, tenint en compte la seua viabilitat i les seues possibles afeccions aigües avall a tercers. Dins del projecte constructiu es contemplen mesures indicades per aquest organisme per a obtindre's aquesta autorització (desbastament i dispositius per a comptar el nombre d'episodis d'alleujament). En el seu moment se sol·licitarà autorització a la CHX referent al punt d'abocament de l'Eix 8. En cas que l'autorització siga positiva s'entén que la CHX considerarà que la captació d'Almela no es veurà perjudicada. En cas que l'autorització siga negativa, es mantindria l'actual col·lector d'eixida de l'EDAR de Chiva com a col·lector d'alleujament de pluvials de la futura arqueta de recollida d'aigües residuals de Chiva, de manera que els abocaments d'alleujament es produirien en el punt on actualment aboca l'EDAR de Chiva.  
Per tant, no correspon prendre cap mesura en el projecte fins no disposar del dictamen de la CHX sobre aquest tema.  
2.2. Desviació del col·lector eix 1 perquè no afecte una galeria:  
La comunitat de regants proposa el desviament del col·lector per a evitar afeccions a la galeria de la mina per encreuaments. La galeria es troba a 8 metres de profunditat, i els encreuaments previstos es realitzaran mitjançant clava dirigida que no té per què afectar aquesta galeria. No obstant això, en cas que accidentalment es produïra algun desperfecte en aquesta galeria, es procediria a la seua reposició durant les obres.  
2.3. Connexió indústries  
La connexió de les indústries sol·licitades ha de realitzar-se pel tràmit ordinari, sent les mateixes indústries les que haurien de sol·licitar a Epsar l'autorització de connexió mitjançant el procediment establit en la nostra pàgina web. D'aquesta forma, Epsar informaria dels requeriments a exigir a les indústries per a la seua connexió, entre altres el compliment de l'ordenança municipal d'abocaments, i en el seu cas la necessitat que efectuen en origen una predepuració per a assimilar les seues aigües a aigües de caràcter domèstic.  
Per tant no correspon prendre cap mesura en el projecte constructiu.  
3.1. (a) permetre la connexió d'altres indústries.  
Es repeteixen les mateixes consideracions i conclusions reflectides en el punt anterior (2.3).  
3.2. (b) obres per a retindre i evacuar aigües amb elevades concentracions contaminants  
A l'efecte de no produir abocaments altament contaminants, s'ha dissenyat la instal·lació perquè els sobreeixidors comencen a funcionar quan s'aconseguisca una dilució d'alleujament de 4:1, la qual cosa es considera suficient. En el seu moment, la CHX haurà de pronunciar-se sobre aquest tema. Amb les instal·lacions previstes es recullen les aigües que actualment arriben a les diferents instal·lacions de depuració existents. De qualsevol nova aportació de pluvials, en correspon als ajuntaments la gestió segons el recollit en el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, en la seua secció 4a.bis. Desbordament de sistemes de sanejament en episodis de pluja, en concret en el seu article 259 ter.  
Per tant, no correspon cap modificació al projecte.  
3.3. (c) traslladar el punt d'alleujament de l'eix 8 al denominat «barranc de les vendes».  
Aquesta al·legació correspon a la mateixa que s'ha informat en el present informe en el punt 2.1 del present apartat, per la qual cosa s'apliquen les mateixes consideracions.  
3.4. (c) connexió de l'efluent de l'EDAR Cheste-Chiva amb la xarxa de la comunitat per a la utilització d'aigües regenerades.  
El projecte constructiu contempla la construcció d'una arqueta d'eixida del futur tractament terciari, amb accés des de l'exterior de l'EDAR per a la captació de les futures concessions. No s'ha contemplat dins del projecte el subministrament als diferents demandants d'aigües, ja que l'EPSAR no té competències sobre la gestió de l'aigua depurada, per la qual cosa no es pot finançar amb càrrec al cànon de sanejament les actuacions reclamades.  
Per tant, no correspon cap modificació al projecte.  
3.5 traçat alternatiu de l'eix 1 per a evitar que l'encreuament de la galeria del «Brollador la Mina»  
Aquesta al·legació correspon a la mateixa que s'ha informat en el present informe en el punt 2.2 del present apartat, per la qual cosa s'apliquen les mateixes consideracions.  
3.6. Reposició de diferents serveis afectats  
Per a l'elaboració de l'afecció de serveis del projecte s'ha tingut en compte la documentació aportada per les diferents administracions i entitats (entre elles la Comunitat de Regants), les diferents empreses subministradores i la informació subministrada per l'empresa INKOLAN. Part de les afeccions que al·lega la Comunitat de Regants sí que han sigut considerades i part no, per no haver sigut aportades durant la fase de redacció de projecte. Independentment, durant la fase d'obres es reposaran tots els serveis en ús afectats per aquestes.  
  
Per tant, no correspon la modificació del projecte, i es resoldran les diferents afeccions, previstes o no, durant la fase d'obra, segons aquestes es vagen produint. Durant l'execució de les obres es prendran les mesures oportunes de detecció i protecció dels serveis indicats amb la finalitat de minimitzar les afeccions.  
3.7. Executar el col·lector general a una distància mínima de les canonades de la xarxa de reg de la comunitat de regants.  
Referent a la possible afecció a les canonades de la xarxa de reg, durant les obres es faran les tasques necessàries de prevenció per a protegir els serveis existents i evitar la seua afecció. En cas que no siga possible i s'haja de realitzar una remoció parcial dels serveis existents i la seua posterior reposició, es realitzarà de manera coordinada amb els afectats.  
Per tant, no correspon la modificació del projecte i es resoldran les afeccions durant la fase d'obra segons es vagen detectant».  
Consideracions ambientals  
L'objecte del projecte és millorar el sistema de depuració actual de les aigües residuals dels termes municipals de Cheste i Chiva, vistos els problemes actuals de falta de capacitat suficient de les instal·lacions en funcionament i d'exigències superiors en la qualitat de l'efluent, motivats per la catalogació com a zona sensible. Així doncs, la finalitat última del projecte contribuirà a un efecte global favorable. No obstant això, durant la fase d'execució de la infraestructura i durant la fase d'explotació de la instal·lació es derivaran alguns impactes, la prevenció o la reducció dels quals són objecte d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Inicialment s'han plantejat dues alternatives de disseny:  
reformar les instal·lacions existents, i  
unificar les instal·lacions en una de major grandària  
  
S'opta per la creació d'una depuradora de major grandària perquè, encara que presenta l'inconvenient d'una major inversió, redueix els problemes d'explotació i redueix els punts d'abocament. A més, permet introduir un tractament terciari, que possibilita la reutilització de les aigües depurades en una zona amb dèficit hídric.  
En l'annex núm. 6 del projecte trobem l'anàlisi de la solució de l'EDAR i al traçat dels col·lectors. Es troba a faltar un estudi d'alternatives a la ubicació de les instal·lacions de l'EDAR, encara que sí que consta la justificació del disseny de l'EDAR i un estudi d'alternatives al traçat dels col·lectors.  
Respecte del disseny de l'EDAR, s'ha triat un sistema de fangs actius per ventilació prolongada, perquè reuneix les condicions següents:  
Obtenció de rendiments molt alts i estables: el llarg temps de retenció hidràulic i la baixa activitat bacteriana proporcionen una bona resistència a l'efecte de xocs de contaminació, variacions de pH i efectes d'inhibidors o de tòxics.  
Obtenció de fangs estabilitzats: el tractament de l'aigua i l'estabilització dels fangs es realitzen en el mateix cub de ventilació.  
La producció de fangs és molt reduïda.  
Se li pot dotar un bon emmagatzematge dels fangs, per la qual cosa una porga setmanal generalment resulta suficient per a l'extracció dels fangs en excés.  
Finalment, aquest tipus de tractament té una amplíssima implantació a Espanya, per la qual cosa es té una gran experiència en multitud d'aplicacions.  
Gaudeix d'una gran flexibilitat d'operació.  
Respecte dels diferents tractaments que formen la línia d'aigua:  
Projectar un pretractament nou suficient per al cabal futur  
Projectar un tanc d'homogeneïtzació, amb la finalitat de:  
controlar i homogeneïtzar les descàrregues d'abocaments d'alta càrrega orgànica que temporalment arriben a la depuradora.  
controlar i homogeneïtzar les possibles descàrregues d'abocaments industrials incontrolats que arriben a la depuradora.  
controlar i homogeneïtzar les descàrregues d'abocaments d'alta càrrega de nitrats durant el cap de setmana del gran premi de motociclisme, que se celebra en el Circuit Ricard Tormo.  
exercir de selector aerobi, en cas de ser necessari. Per a això s'instal·larà un sistema de ventilació mitjançant ejectors.  
El cabal i la càrrega d'entrada en cada element ha de ser el més constant possible amb la finalitat de no sobredimensionar les infraestructures i evitar l'alleujat de cabals sense tractar o la caiguda dels rendiments davant aquests cabals o càrregues superiors. Per a mantindre operativa la planta davant problemes de funcionament o labors de manteniment en algun element, almenys, exigeix duplicitat dels elements més importants. Per tots dos motius, el pretractament es dissenya en una sola línia, el reactor biològic, la decantació secundària en 3 tancs d'iguals dimensions amb una capacitat de 4.000 m³/d, i el tractament terciari en una única unitat de filtració i dues línies de desinfecció. Per a la línia de fangs s'opta per un espessidor per al funcionament de les dues línies d'aigües que s'executen inicialment, i es reserva l'espai per a l'execució d'un segon durant la primera ampliació de la planta. A més, s'instal·laran dos decantadors centrífugs de la mateixa capacitat, que es poden adaptar perfectament a la variabilitat de càrrega orgànica amb la modificació del nombre d'hores o dies de funcionament.  
Respecte de l'estudi d'alternatives dels col·lectors, s'han estudiat:  
  
Grup d'alternatives 0: inclouen la connexió de diferents urbanitzacions amb l'EDAR. Aquesta solució es descarta perquè aquestes urbanitzacions no disposen de xarxa de sanejament ja executades.  
Alternativa a: s'incorporen les aigües dels polígons industrials de Castella i Tabach.  
Alternativa b: diferència entre trams d'impulsió i gravetat  
Alternativa 3: inclou la modificació de l'eix 2 adaptant-se a criteris de la confederació, eix 4 que busca un traçat perpendicular a l'A3 i a la via de l'ocell, eix 6 per a ajustar-se als futurs viaris del parc empresarial en execució i la incorporació de l'eix 11, que implica la inclusió de les aigües residuals del col·legi d'educació especial Mare de Déu de l'Esperança.  
Es fa, a continuació, la descripció dels principals impactes durant les fases d'execució i funcionament dels col·lectors i les instal·lacions de depuració.  
El paisatge dominant està associat als cultius de secà, especialment a la vinya, garrofera, olivera i cítrics, encara que existeixen dos entorns naturalitzats que poden veure's afectats: espai que existeix entre el Racó del Vell i el Racó de la Pepeta, a l'est del camp de tir, i espai forestal situat als voltants del Complex Educatiu de Cheste.  
  
Durant la fase d'execució del projecte, el principal impacte vindrà derivat per l'execució de les conduccions i la planta depuradora. La major part dels col·lectors discorre per camins i parcel·les agrícoles; no obstant això, la part final de l'Eix 7 i Eix 3 travessa sòl forestal en l'àrea situada a l'est del camp de tir i els eixos 5, 12 i 6 afecten sòl forestal en l'àrea situada al sud del Complex Educatiu, des de l'encreuament de la CV-378 fins a arribar al voltant del Circuit Ricard Tormo. Durant l'execució de les obres es compliran les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, aprovat pel Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
  
L'eix 8, abocat EDAR Chiva, coincideix amb la senda Reial de Gestalgar a Godelleta, des del PK 0+320 fins al punt d'abocament en el barranc de Chiva. Haurà de tramitar-se per a la fase d'obres la corresponent autorització d'ocupació temporal de vies pecuàries davant el Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
La parcel·la EN LA QUAL SE situa l'EDAR Cheste-Chiva té diferents afeccions:  
està pròxima a la Societat Valenciana de Caça i Tir.  
confronta amb la línia de ferrocarril de rodalia C3 de València-Utiel.  
està pròxim el barranc de Chiva, on es troba el punt d'abocament.  
  
El risc d'inundació ve donat per la Rambla de Chiva o de Poyo, i afecta part del traçat dels col·lectors, encara que no l'emplaçament de la nova EDAR. No obstant això, en tractar-se de conduccions en rasa no es veu incrementat el risc d'inundació. La parcel·la on es pretén situar l'EDAR queda exempta de risc d'inundació. Addicionalment s'ha comprovat la inundabilitat de les estacions de bombament a partir de les superfícies de perillositat d'inundació per a 500 anys del SNCZI. No obstant això, en cas de situar alguna estació de bombament que poguera interferir amb la perillositat d'inundació, aquesta s'haurà de realitzar de manera soterrada.  
La qualificació urbanística del sòl on es proposa l'EDAR és sòl no urbanitzable comú. Segons l'informe realitzat per l'Ajuntament de Cheste, l'activitat de depuració és compatible amb aqueixa qualificació, en estar inclosa l'activitat en l'article 187.2 de la normativa del Pla General d'Ordenació Urbana de Cheste, aprovat en data 28.07.1986.  
  
Quant als terrenys pels quals discorren les conduccions:  
Al terme municipal de Cheste, afecten sòl no urbanitzable comú, sòl no urbanitzable protegit de domini públic d'afecció viària, sòl no urbanitzable protegit de domini públic hidràulic, sòl no urbanitzable protegit de domini públic de ferrocarril, sòl no urbanitzable dotacional xarxa primària equipament esportiu/recreatiu, sòl urbanitzable terciari «parc empresarial», sòl urbanitzable industrial executat «el Tabach» i sòl no urbanitzable de protecció genèrica.  
  
Al terme municipal de Chiva, el planejament vigent són les normes subsidiàries (BOP de 22.10.1983). Es descriuen les zones següents en funció de la qualificació del sòl afectat per les obres:  
Zona 1: Els terrenys on se situa l'actual estació depuradora de Chiva és sòl no urbanitzable Comú. Segons l'article 147, podran autoritzar-se les instal·lacions d'utilitat pública o interés social que hagen d'emplaçar-se al mig rural.  
Zona 2: Es continua la conducció per Sòl No Urbanitzable Protegit Genèric. L'art. 138 estableix que podran autoritzar-se instal·lacions d'utilitat o interés social.  
Zona 3: La conducció continua fins a arribar a la zona de la CV-50 on el sòl és qualificat de sòl no urbanitzable protegit Domini Públic\_Afecció viària  
Per a l'accés a l'EDAR s'ha previst un accés principal i un secundari. L'accés principal a l'EDAR es planteja per un camí existent que parteix des de la CV-383 i que creua el barranc de Chiva (a través d'un gual inundable) i que discorre paral·lel a la via de ferrocarril de rodalia (fins a l'encreuament, per un pas a nivell existent en el punt de coordenades de 702863.04, 4375042.24). Per a l'encreuament de la via, es preveu un augment de vehicles a causa de la implantació de l'EDAR de 10 vehicles al dia, amb el que no seria necessari cap camí en les instal·lacions del pas a nivell. Es planteja un accés secundari per a accedir a l'EDAR mitjançant vehicle lleuger durant períodes de pluja que puga inundar el gual esmentat. L'accés es realitza des de la CV-3845 al sud de la parcel·la per un camí existent, aproximadament fins al PK 3+190 de l'eix 3 del sistema de col·lectors, a partir del qual es dissenya una nova plataforma per al nou vial que envolta l'EDAR per la dreta fins a arribar a la porta d'accés principal.  
  
L'esplanació i moviment de terres comprendrà el desbrossament, rebuig, l'excavació de part de la superfície i l'elevació de la resta de la superfície ocupada, mitjançant la creació d'un terraplé realitzat utilitzant els materials extrets de l'excavació adés esmentada. Aquest procés suposa una generació de partícules en suspensió, per l'acció de la maquinària o per l'acció del vent sobre l'àrea nua. Per a corregir aquest impacte, amb periodicitat suficient es procedirà al reg de les superfícies susceptibles de generar pols, camins i superfícies nues. El transport de terra o d'altres materials susceptibles de generar pols, necessàriament, haurà de fer-se amb vehicles coberts, així com limitar la seua velocitat.  
  
Per a la realització dels treballs d'esplanació i moviment de terres s'utilitza maquinària d'obra. Aquest impacte pot presentar valors mitjans de sonoritat entre 37,5 i 44,5 dB. Com a mesura es planteja emprar la maquinària triada perquè produïsca les mínimes vibracions, trepidacions o sorolls per damunt dels nivells màxims permesos. Durant l'execució de les obres, no es faran treballs que puguen perjudicar el descans nocturn de la població, per la qual cosa es restringeixen les hores d'obres al període diürn (8-22 h).  
Aquesta acció suposa també la modificació del relleu i topografia de la zona, per la qual cosa aquest factor del medi quedarà afectat en l'àmbit d'ubicació de l'EDAR. L'afecció no serà molt important, a causa de la topografia plana de la zona on se situarà la nova EDAR. Es procedirà a la retirada de tots els residus que s'hagueren generat (el projecte inclou l'annex núm. 25, relatiu a la gestió de residus), així com a la restauració de les zones afectades pels apilaments de materials i moviments de terres.  
L'esplanació i moviment de terres implica el desbrossament i rebuig previ, per la qual cosa la vegetació natural que es troba en l'àrea afectada serà eliminada completament. La vegetació natural de la zona està composta per espècies herbàcies pròpies dels cultius i espècies ruderals situades en els marges de camins i camps. Es minimitzarà l'afecció sobre els exemplars arboris de cultius existents a l'estrictament necessari. Els arbres de la zona que no siga necessari tallar es protegiran mitjançant abalisament elevat, mínim 1 m, formant un cercle el perímetre del qual siga almenys la projecció de la copa en el sòl. Per a les zones enjardinades de l'EDAR s'utilitzarà el sòl fèrtil seleccionat durant obres, retirat i emmagatzemat, minimitzant-se l'aportació de materials externs. Es farà l'ocultació de les instal·lacions mitjançant vegetació i l'enjardinament de les superfícies lliures es realitzarà amb espècies autòctones.   
L'ocupació del sòl pels elements d'obra civil, equips, edificis i el propi terraplé que es construirà en la parcel·la, produirà un canvi en la hidrologia superficial, encara que de forma poc significativa, ja que gran part de la parcel·la estarà enjardinada i permetrà una infiltració normal. Els sobreeixidors de crescudes del col·lector disposaran dels dispositius necessaris per a evitar l'abocament a les séquies dels flotants transportats en les aigües residuals.  
La impermeabilització del terreny ocupat per diversos elements que formen part de l'EDAR no tindran un efecte apreciable, ja que les aigües de pluja seran convenientment drenades i abocades a la zona enjardinada o al barranc pròxim.  
Quant a la possible afecció a elements culturals, s'han d'establir les mesures següents durant l'execució de les obres, tal com es detalla en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni:  
  
S'haurà de realitzar el seguiment arqueològic intensiu de tots els moviments de terres  
S'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts, l'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i importància dels documents.  
S'haurà de fer l'abalisament dels elements etnològics que se situen dins dels 50 metres des del límit d'expropiació del projecte per a la seua protecció i, com a mesures correctores, la reposició dels murs o estructures de pedra en sec, amb la tècnica i material original que hagen hagut de ser desmuntats pel traçat dels col·lectors, així com la reposició dels trams de séquia, que siga necessari desmuntar per a fer la rasa del col·lector. Aquesta reposició es realitzarà amb els mateixos materials que la componen, informant-se aquestes mesures favorablement als efectes patrimonials.  
Els treballs necessaris per a la instal·lació del col·lector provocaran la inutilització temporal d'alguns camins rurals i carreteres pels quals discorre el col·lector. Per a minimitzar aquesta afecció es prendran les mesures oportunes per a interferir mínimament el trànsit rodat, senyalitzant qualsevol actuació en el moment de realitzar-se i amb anterioritat a aquesta, i condicionant accessos provisionals.  
Durant les obres d'instal·lació del col·lector es produirà l'ocupació de sòl al costat de la rasa, tant per motius de seguretat com per a mantindre obert al trànsit els viaris afectats i depositar els materials extrets en l'obertura de la rasa. Aquestes franges d'afecció quedaran fixades i senyalitzades en el replanteig de les obres juntament amb l'eix de la rasa, i afectaran els marges del camí que posseïsquen menor nombre de serveis o elements de més fàcil reposició. S'emprarà maquinària de dimensions les més reduïdes possibles, amb l'objectiu de minimitzar la franja d'afecció. Els parcs de maquinària se situaran en les zones més degradades, les àrees ermes o sense usos establits, terrenys públics, o en general, en les zones que generen una afecció menor en les propietats particulars. Aquestes àrees hauran de cartografiar-se i incloure's en l'informe paral·lel a l'acta de replanteig, que forma part del Programa de vigilància i seguiment durant la fase d'execució de les obres.  
  
Derivats de l'ús i manteniment dels vehicles i maquinària d'obra emprats per a la construcció dels diferents elements, pot produir-se contaminació del subsòl per pèrdues de combustibles i substàncies grasses. Les labors de manteniment de la maquinària es realitzaran adoptant les precaucions necessàries per a evitar contaminació dels recursos hídrics i dels sòls. Durant les operacions de manteniment o en l'estacionament de vehicles i maquinària d'obra, s'instal·laran dispositius fixos o portàtils que recullen les substàncies contaminants que puguen ser abocades al terreny. Si accidentalment es produïra algun abocament directe i poc important de combustible i materials grassos provinents de la maquinària, aquest es recollirà juntament amb la part afectada del sòl, per al seu posterior tractament o eliminació en centres apropiats. En el cas que l'abocament tinga proporcions importants, serà necessari donar avís amb la màxima urgència a les autoritats competents (Protecció Civil, bombers, etc.), evitant en la mesura del possible l'arribada de la substància contaminant a cursos superficials d'aigua, captacions subterrànies, etc.  
  
La realització de les obres implica la utilització de mà d'obra del sector de la construcció, que encara que no agrupa un elevat percentatge de població activa, induirà una major activitat del sector.  
Durant la vida útil de l'EDAR es produirà una pertorbació de la unitat de paisatge afectada, ja que es tracta d'una instal·lació amb elements prou grans per a destacar en la zona de cultius en què se situa. El projecte inclou la revegetació de totes les zones no ocupades directament i l'apantallament vegetal de l'EDAR. La tipologia arquitectònica dels edificis, els materials emprats i el color amb què es pinten afavoriran aquesta integració paisatgística.  
Els principals problemes d'olors s'associaran als residus generats, atés que en el dimensionament de les instal·lacions, necessàriament, hauran de prendre's les mesures oportunes per a garantir que en cap de les fases del procés de depuració es produïsquen olors. Per a reduir la producció d'olors, les restes de desbastament, arenes del desarenador, flotants i similars, es retiraran i gestionaran adequadament. Aquest procés es realitzarà amb prou freqüència per a evitar l'aparició de males olors. A més, es realitzarà de manera que es produïsquen les mínimes molèsties a la població a causa de les olors que es generen durant el seu emmagatzematge. La retirada de fangs i residus sòlids provinents del pretractament es durà a terme de manera que no es generen olors en la zona, emprant sempre contenidors tancats.  
  
Els equips que controlen les diferents fases d'impulsió i depuració de l'aigua residual poden produir sorolls, a vegades amb una entitat suficient per a generar molèsties en habitants d'habitatges localitzats en les proximitats de les instal·lacions. Els equipaments instal·lats en l'EDAR disposen d'elements d'aïllament adequats, per a evitar l'emissió de sorolls a l'ambient exterior. La circulació de camions per a la retirada de llots o transport d'equips i materials es durà a terme tenint en compte l'afecció a la població per nivells de soroll elevats, evitant les rutes que discórreguen per l'interior de nuclis habitats i establint els horaris menys molestos.  
L'explotació de l'EDAR implica el trànsit de vehicles de personal d'explotació, de recollida de residus sòlids, de transport de consumibles o equips per a reparar, substituir, etc.  
Segons consta en la nota tècnica sobre els sobreeixidors, la sol·licitud d'abocament presentada davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer inclou 7 punts d'abocament per desbordaments en episodis de pluja que corresponen a les 6 estacions de bombament i al col·lector general en l'arqueta de connexió del PI la Cella. Aquest últim punt d'abocament no estarà operatiu fins que es connecten les aigües del polígon industrial, quan es desenvolupe aquest sector urbanístic.  
Els elements de control de les mesures per a limitar la contaminació per desbordaments d'aquests alleujaments, en tots els casos, són:  
- Desbastament de 20 mm.  
- Detector d'alleujaments.  
I en les estacions de bombament, a més:  
- Boies de nivell en els gots de bombament  
També en tots els casos, com es recull en la sol·licitud d'abocament, s'adopten les mesures següents:  
- Programa d'operació i manteniment del sistema de sanejament.  
  
- Mesures per a l'eliminació de desbordaments de sistema de sanejament en temps sec.  
- Mesures per a la maximització de la capacitat d'emmagatzematge en la xarxa de sanejament.  
- Mesures per a la maximització de cabals transportats a EDAR per a tractament.  
- Programa de vigilància i caracterització dels desbordaments.  
- Mesures per a limitar la presència de sòlids i flotants en desbordaments de sistemes de sanejament.  
En el projecte es dimensionen les estacions de bombament (EBAR) i arquetes de la forma següent:  
1. Recollits les dades dels cabals mitjans actuals mesurats es calculen els cabals punta en cada EBAR o arqueta, aplicant un coeficient punta 4.  
2. S'estimen els cabals mitjans a 10 anys i a 20 anys segons una previsió de consolidacions i connexions d'àrees urbanitzades. També se'ls aplica el coeficient 4.  
3. El cabal punta a 10 anys així obtingut s'utilitza per al dimensionament dels volums dels depòsits dels bombaments, dels tubs d'impulsió, dels desbasts de sòlids, dels pous de gruixos i, en general, de les característiques geomètriques de les estacions de bombament.  
4. En cada EBAR s'instal·len inicialment 2 bombes i una més de reserva de manera que des del primer moment la capacitat de bombament es correspondrà amb el cabal punta estimat a 10 anys. No obstant això, quedarà preparat l'allotjament per a dues bombes més fins a un total de 4 i una de reserva. Aquestes bombes extra només necessitaran per a la seua posada en funcionament ser instal·lades, ja que la canonada d'impulsió està preparada per al cabal total de quatre d'aquelles i l'obra civil estarà executada.  
Per tant, per a les estacions de bombament:  
- En la situació inicial de la posada en servei de l'obra els alleujaments s'iniciaran quan el cabal que arribe a les arquetes de bombament supere entre 5 (EBAR 3) i 7 vegades (EBAR 1) el cabal mitjà d'aigües residuals.  
- Els coeficients de cabal punta diari d'aigües residuals, respecte al cabal mitjà, recollits en la literatura especialitzada per a municipis mitjans i xicotets en algunes normes locals de càlcul no superen un màxim de 3, i en els estudis realitzats a penes superen el valor de 2.  
  
- Vist l'anterior, en la situació inicial de la posada en servei de l'obra, el marge per a evacuar a la depuradora cabals de pluja serà d'entre 3 i 5 vegades el cabal mitjà d'aigües residuals, en el pitjor dels casos, que es donaria en coincidir el cabal punta diari de residuals amb l'episodi de precipitacions.  
- El règim de pluges en el clima mediterrani es caracteritza per intensitats altes en episodis de curta durada i intensitats xicotetes en episodis de llarga durada. Tenint en compte que, a més, les conques receptores d'aigües de pluja dels sistemes de col·lectors de Cheste i Chiva són petites, els temps de concentració seran d'algunes desenes de minuts i els màxims cabals en els punts de desguassos de conca (les EBAR) es donaran per a pluges intenses però de 10 a 30 minuts de durada. Així, els volums que pogueren abocar-se per alleujament seran relativament xicotets.  
- D'altra banda, les aigües més contaminades per arrossegament en episodis de pluges solen ser les primeres que arriben al punt de desguàs quan el cabal està incrementant-se, però no ha arribat encara al màxim. Aquestes primeres aigües normalment no s'abocaran sinó que seran bombades a l'EDAR.  
El sistema proposat permet ampliar els marges de seguretat anteriors:  
En primer lloc els sobreeixidors estan dotats de detectors d'alleujaments.  
Si és necessari incrementar la capacitat de bombament per a evitar excessos d'alleujaments, podrà:  
Incrementar-se de manera immediata el cabal de bombament posant en marxa la bomba de reserva (augmentar aproximadament un 50 % el cabal bombat).  
Instal·lar-se en un termini curt una quarta i una cinquena bomba amb una instal·lació que tan sols requerirà adquirir i instal·lar els equips perquè l'obra civil ja estarà realitzada.  
I si augmentar la capacitat de bombament no fos suficient:  
En totes les EBAR (excepte en l'EBAR 2), en estar situades en terrenys d'EDAR que quedaran fora de servei, hi ha terreny disponible per a construir tancs de tempesta o reconvertir alguna de les instal·lacions actuals en depòsits de tempesta.  
En el cas de l'EBAR 2, de nova ubicació, es realitzarà l'expropiació adequada perquè siga viable la construcció d'un tanc de tempesta, si fos necessari.  
Quant a l'alleujament de l'arqueta de Chiva, que s'executarà en l'actual EDAR de Chiva, la diferència està en el fet que, en aquest cas, no podrà incrementar-se la capacitat de transport d'aigua del col·lector d'eixida, però sí que es disposa del terreny i els elements de l'actual EDAR per a establir un sistema de depòsit de tempestes, si fos necessari.  
L'estudi d'impacte ambiental té un Programa de vigilància i seguiment, que es divideix en dues fases, clarament diferenciades:  
Primera fase: coincideix amb la fase de construcció de les obres i s'estén des de la data de l'acta de replanteig fins a la de recepció.  
Segona fase: s'inicia a partir de la data de l'acta de recepció estenent-se durant un període que coincideix amb els primers anys d'explotació de les actuacions i que s'estableix en dos anys.  
L'equip encarregat de dur a terme el Programa de vigilància i seguiment estarà compost per:  
Responsable del programa. Serà un/a tècnic/a amb formació i experiència en matèria mediambiental. Serà el responsable tècnic del programa en la fase de construcció i l'interlocutor amb la direcció de les obres.  
Equip de tècnics especialistes. La composició d'aquest equip en aquesta obra està definit, en principi, pels següents especialistes:  
- Especialista en analítica, encarregat dels mesuraments i presa de mostres per al seguiment i vigilància de les variables físiques.  
- Especialista en arqueologia, encarregat de realitzar el control i seguiment de les possibles afeccions al patrimoni cultural, etc.  
El Programa té un conjunt d'informes que seran signats pel responsable del Programa de vigilància i seguiment, qui els remetrà a la direcció de les obres.  
Durant la primera fase, que coincideix amb la de construcció, el Programa de vigilància tindrà per objectius generals:  
Establir un sistema de vigilància per a garantir l'execució correcta de totes les mesures protectores i correctores. Per a això, s'han establit una sèrie de paràmetres a controlar, llindars admissibles i unes mesures a adoptar en cas de sobrepassar-los.  
Comprovar que els efectes generats per les obres de construcció són els contemplats en el present estudi i que la seua magnitud es manté a la previsió efectuada.  
Determinar incidències ambientals no previstes.  
Durant la fase de construcció, s'establirà un sistema d'indicadors basat en la utilització de comparatives a l'origen que permeta conéixer la situació i evolució de cada factor del medi susceptible de ser afectat. Entre altres inclou:  
control de l'emissió de pols i partícules  
control de nivells acústics de la maquinària  
seguiment de la qualitat i nivells piezomètrics de les aigües subterrànies  
control de la retirada i apilament de terra vegetal  
control de l'alteració i compactació de sòls  
vigilància de l'erosió de talussos  
control de l'extensió de terra vegetal  
control de sembres i hidrosembres  
control de plantacions  
vigilància del manteniment de la permeabilitat territorial  
seguiment de la reposició dels serveis afectats  
vigilància de la reposició de vies pecuàries  
control de la protecció del patrimoni arqueològic  
control del replanteig  
ubicació i explotació de zones de préstecs, abocadors i apilaments  
  
control d'accessos temporals  
desmantellament d'instal·lacions i neteja de la zona d'obres  
altres actuacions de vigilància i seguiment, entre les quals s'inclou:  
  
delimitació de la zona d'obres,  
ubicació de zones d'instal·lacions i parcs de maquinàries on les afeccions a l'entorn siguen menors,  
control de la ubicació i explotació de zones de préstecs i abocadors,  
  
desmantellament d'instal·lacions i la neteja de la zona d'obres, aspectes que precisen un seguiment.  
Els informes que es redactaran en aquesta fase són:  
Informe paral·lel a l'acta de replanteig: En aquest informe es recollirien tots aquells estudis, mostrejos o anàlisis que pogueren precisar-se i que hagen de ser previs a l'inici de les obres i, en cas de ser necessari, la ubicació del parc de maquinària i zona d'instal·lacions, préstecs i abocadors o zones d'apilaments temporals. Es considera necessari incloure en aquest informe com s'ha recollit el contingut d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el projecte, fent especial referència a:  
  
la ubicació de les zones destinades als parcs de maquinària.  
els tràmits enumerats en l'informe de l'organisme de conca pel qual es requereix per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer:  
tramitació per a la construcció del pas gual sobre el barranc de Chiva per a millorar l'accés a la nova estació depuradora.  
autorització del punt d'abocament d'aigües residuals a la llera.  
tramitació per a l'encreuament subterrani de col·lector en llit públic.  
autorització per a qualsevol actuació que afecte el domini públic hidràulic o a la seua zona de policia.  
Informes ordinaris: es realitzaran per a reflectir el desenvolupament de les labors de vigilància i seguiment ambiental. Depenent dels impactes previstos en l'annex d'afeccions ambientals i dels valors naturals de la zona, es determinarà la seua periodicitat, que podrà ser mensual, trimestral o semestral.  
Informes extraordinaris: s'emetran quan existisca alguna afecció no prevista o qualsevol aspecte que precise una actuació immediata i que, per la seua importància, meresca l'emissió d'un informe especial. Estaran referits a un únic tema, i no substituiran cap altre informe.  
  
Durant la fase d'explotació, els objectius del Programa de vigilància ambiental són:  
Comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores aplicades durant la fase d'execució del projecte, aspecte que només pot analitzar-se quan ha transcorregut cert temps des de l'execució de les mesures (com en el cas de la implantació de vegetals). En cas de no complir els objectius previstos, plantejar el reforç o la complementació d'aquestes mesures.  
Verificar l'execució de les labors de conservació i manteniment que pogueren precisar les mesures executades, especialment les referides a la coberta vegetal implantada, com regs, ressembrades o reposició de mancances.  
Detectar afeccions no previstes en l'estudi ambiental i articular les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
Durant la fase d'explotació, s'establirà un sistema d'indicadors basat en la utilització de comparatives a l'origen que permeta conéixer la situació i evolució de cada factor del medi susceptible de ser afectat. Entre altres inclou:  
Respecte de la hidrografia i qualitat d'aigües s'analitzarà: l'afecció a la qualitat de les seues aigües, l'increment dels riscos d'inundació i l'erosió i aterrament dels llits. Aquest epígraf ha de completar-se amb el seguiment de la qualitat de les aigües en els entorns dels punts d'abocaments, incloent-hi les conduccions per les quals es deriva aigua pluvial en les diferents EBAR (entre altres, aigües del Minat i Almela, per possible afecció per les aigües de l'eix 8) i la conducció d'aigua depurada en les proximitats de l'EDAR de Cheste-Chiva (Pou del Carme i Pou del Barranc).  
Seguiment de l'efectivitat de les mesures de restauració de la coberta vegetal.  
L'òrgan ambiental considera necessari completar el seguiment ambiental de la fase d'explotació amb el control dels alleujaments que es produïsquen en episodis extraordinaris des de les diferents estacions de bombament, ja que aquests abocaments es realitzen a llits que aporten les seues aigües al Parc Natural de l'Albufera. Aquest control d'alleujaments haurà d'abastar freqüència, cabal i qualitat dels abocaments, en cadascun dels punts en els quals es produïsquen. El promotor serà qui realitze aquest control. En funció dels resultats obtinguts, el promotor analitzarà la conveniència d'aplicar algunes de les solucions que es recullen en la nota tècnica sobre els sobreeixidors previstos en el sistema EDAR Cheste-Chiva. El promotor donarà trasllat a l'òrgan substantiu del resultat i estudi de solucions, qui l'analitzarà i informarà per a traslladar-ho posteriorment a l'òrgan ambiental. L'òrgan ambiental determinarà si aquesta declaració d'impacte ambiental continua sent vàlida, o si és necessari realitzar una resolució complementària que empare les solucions plantejades.  
Els informes que es redactaran en aquesta fase són:  
Informes ordinaris: es realitzaran per a reflectir el desenvolupament de les labors de seguiment ambiental. La periodicitat serà semestral o anual.  
Informes extraordinaris: s'emetran quan existisca alguna afecció no prevista o qualsevol aspecte que precise una actuació immediata, i que per la seua importància, meresca l'emissió d'un informe específic.  
Informe final del Programa de vigilància i seguiment: l'informe final contindrà el resum i conclusions de totes les actuacions de vigilància i seguiment desenvolupades i dels informes emesos, tant en la fase primera com en la segona.  
Correspon a l'òrgan substantiu el seguiment del compliment de la declaració d'impacte ambiental. A aquest efecte, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu un informe de seguiment sobre el compliment de les condicions, o de les mesures preventives, correctores i compensatòries establides en la declaració d'impacte ambiental. L'informe de seguiment inclourà un llistat de comprovació de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental. El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, se'n comunicarà a l'òrgan ambiental la publicació en la seu electrònica. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental o de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, i permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la declaració d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 41.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicable.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Cheste-Chiva, promogut per l'EPSAR, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental i el projecte tècnic, així com en els condicionants que es relacionen a continuació.  
  
Segon  
El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les mesures següents, detallades en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental:  
En cas que la connexió a la línia elèctrica implique un supòsit sotmés a avaluació ambiental, l'òrgan substantiu sol·licitarà a l'òrgan ambiental una resolució complementària a la present declaració, en la qual puguen valorar-se els seus impactes derivats.  
Durant l'execució de les obres es compliran les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, aprovat pel Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
  
Haurà de tramitar-se durant les obres la corresponent autorització d'ocupació temporal de vies pecuàries davant el Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
S'haurà de realitzar el seguiment arqueològic intensiu de tots els moviments de terres  
S'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts, l'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i importància dels documents.  
S'haurà de procedir a l'abalisament dels elements etnològics que se situen dins dels 50 metres des del límit d'expropiació del projecte per a la seua protecció i, com a mesures correctores, la reposició dels murs o estructures de pedra en sec, amb la tècnica i material original que hagen hagut de ser desmuntats pel traçat dels col·lectors, així com la reposició dels trams de séquia, que siga necessari desmuntar per a realitzar la rasa del col·lector. Aquesta reposició es realitzarà amb els mateixos materials que la componen, informant-se aquestes mesures favorablement als efectes patrimonials.  
L'informe paral·lel a l'acta de replanteig haurà de fer esment específic a com s'ha recollit el contingut d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el projecte, fent especial referència a:  
La ubicació de les zones destinades als parcs de maquinària.  
Els tràmits enumerats en l'informe de l'organisme de conca, pel qual es requereix per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer:  
Tramitació per a la construcció del pas gual sobre el barranc de Chiva per a millorar l'accés a la nova estació depuradora.  
Autorització del punt d'abocament d'aigües residuals al llit.  
Tramitació per a l'encreuament subterrani de col·lector en llit públic.  
Autorització per a qualsevol actuació que afecte el domini públic hidràulic o la seua zona de policia.  
Durant la fase d'explotació, el sistema d'indicadors que es planteja haurà de completar-se amb paràmetres que permeten conéixer la situació i evolució la qualitat de les aigües en els entorns dels punts d'abocaments, incloent-hi les conduccions per les quals es deriva aigua pluvial en les diferents EBAR (entre altres, aigües del Minat i Almela per possible afecció per les aigües de l'eix 8), i la conducció d'aigua depurada en les proximitats de l'EDAR de Cheste-Chiva (Pou del Carme i Pou del Barranc).  
El seguiment ambiental de la fase d'explotació es completarà amb el control dels alleujaments que es produïsquen en episodis extraordinaris des de les diferents estacions de bombament, ja que aquests abocaments es realitzen a llits que aporten les seues aigües al Parc Natural de l'Albufera. Aquest control d'alleujaments haurà d'abastar freqüència, cabal i qualitat dels abocaments, en cadascun dels punts en els quals es produïsquen. El promotor serà qui realitze aquest control. En funció dels resultats obtinguts, el promotor analitzarà la conveniència d'aplicar algunes de les solucions que es recullen en la nota tècnica sobre els sobreeixidors previstos en el sistema EDAR Cheste-Chiva. El promotor donarà trasllat a l'òrgan substantiu del resultat i estudi de solucions, qui l'analitzarà i informarà per a traslladar-lo posteriorment a l'òrgan ambiental. L'òrgan ambiental determinarà si aquesta declaració d'impacte ambiental continua sent vàlida o si és necessari realitzar una resolució complementària que empare les solucions plantejades.  
Correspon a l'òrgan substantiu el seguiment del compliment de la declaració d'impacte ambiental. A aquest efecte, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu un informe de seguiment sobre el compliment de les condicions, o de les mesures preventives, correctores i compensatòries establides en la declaració d'impacte ambiental. L'informe de seguiment inclourà un llistat de comprovació de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental. El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, se'n comunicarà a l'òrgan ambiental la publicació en la seu electrònica. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental o de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores contemplades en l'estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, així com el seu Programa de vigilància ambiental i les modificacions introduïdes en aquest.  
Qualsevol canvi del projecte que es pretenga introduir després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental (ja siga prèvia a l'inici de les obres, siga durant la seua execució o durant la seua explotació), i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental, que determinarà, si escau, l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si fa el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos hi estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 11 de febrer de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre [per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019, DOGV núm. 8614, de 16 d'agost de 2019]».  
  
  
València, 27 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamí Pérez Rocher [per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019, DOGV núm. 8614, de 16 d'agost de 2019].



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8899, del 07-09-2020 (2020/6931)

RESOLUCIÓN de 27 de agosto de 2020 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 015/19-AIA Cheste.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8899

Fecha DOGV
:   07-09-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/6931

CVE


Fecha del documento
:   27-08-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de agosto de 2020 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 015/19-AIA Cheste. [2020/6931]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 015/19-AIA Cheste.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 015/2019-AIA  
Título: Estación Depuradora de Aguas Residuales y colectores generales de Cheste-Chiva  
Promotor: EPSAR (Entitat de Sanejament d'Aigües)  
Autoridad sustantiva: Dirección General del Agua  
Localización: Localización de la Estación Depuradora de Aguas Residuales Parcelas 99, 185, 186, 182, 100, 188, 187, 190, 191, 189, 263, 262, 670, 261, 260, 259, 269, 270, 264, 192, 193, 200, 201, 267, 266, 265, 271 y 268 del polígono 18 del término municipal de Cheste.  
  
Descripción del proyecto  
En la actualidad los municipios de Cheste y Chiva cuentan con un total de 7 depuradoras: Estación Depuradora de Aguas Residuales (en adelante,EDAR) Chiva, EDAR Cheste, EDAR Polígono Industrial Castilla, EDAR Polígono Industrial Tabach, EDAR Complejo Educativo de Cheste, EDAR Circuito Ricardo Tormo de Cheste y EDAR Colegio de Educación Especial Virgen de la Esperanza. Las estaciones presentan problemas de capacidad, problema que se ve incrementado por la necesidad de mejorar la calidad del vertido, condicionados por la catalogación de los términos municipales de Cheste y Chiva como zona sensible.  
Este proyecto plantea la gestión conjunta del saneamiento de las aguas de Cheste y Chiva. La solución planteada consiste en la eliminación o mantenimiento de las plantas existentes, la prolongación de colectores y la construcción de una nueva depuradora en aireación prolongada convencional tipo carrusel doblado, con capacidad para desnitrificar y defosforar. La red se completa con 6 estaciones de bombeo y una serie de colectores, que discurren por calzada de viales, caminos asfaltados y sin asfaltar y parcelas privadas, cuyos firmes serán convenientemente repuestos según las secciones tipo definidas.  
Se adjunta al final de esta resolución un esquema con las diferentes EBARs, EDARs y colectores que integran el proyecto.  
La actual EDAR de Chiva, ubicada en las proximidades de la A-3 y CV-50, junto al polígono industrial La Murta, es una depuradora biológica de fangos activos. Se desmantelará, demolerá y se prolongará la conducción del influente hasta una arqueta de recogida (X 697909 Y4371856) de la que parten dos conducciones:  
Eje 1: conducción desde la arqueta de recogida hasta la Estación de Bombeo de Aguas Residuales (en adelante, EBAR) 2, en gravedad. Intersecta con la CV-50 y la CV-378  
Eje 8: Conducción de alivio de las pluviales que acometen a la actual EDAR de Chiva y que vierten al Barranco de Chiva, en gravedad. El punto de vertido será X 698249 Y 4372945  
La actual EDAR de Cheste, ubicada en la partida de la Lomiquia, cuenta con tratamiento biológico aerobio de cultivo fijo. Se recogen los caudales generados por el casco urbano de Cheste, la urbanización Aguas Perdidas, el polígono industrial I (casco), el polígono industrial I (CV-50), y el polígono industrial Pino Blay. La actual EDAR de Cheste se desmantelará, demolerá y será sustituida por la estación de bombeo EBAR1. De ella parten las siguientes conducciones:  
Eje 2: desde la EBAR 1 a la EBAR 2. Esta impulsión intersecta en su trazado con la línea de ferrocarril de Valencia-Cuenca-Albacete y Barranco de Chiva.  
Conducción de alivio para cuando los caudales afluentes a la EDAR en episodios extraordinarios de lluvia excedan de la máxima capacidad de bombeo. El punto de vertido es el punto de vertido de las aguas depuradas de la actual EDAR.  
La EDAR del Colegio de Educación Especial Virgen de la Esperanza, es una pequeña depuradora que cuenta con pretratamiento, tratamiento biológico por aireación prolongada y decantación secundaria. Actualmente el vertido es indirecto, a través de infiltración del terreno. El caudal generado es de 30 m³/día. Esta EDAR no se desmantela y el caudal será conducido, por gravedad (eje 11), hasta la EBAR 2.  
La EBAR 2 recoge las aguas residuales de los núcleos de Cheste y de Chiva y del Colegio Virgen de la Esperanza y las impulsa hacia la futura EDAR de Cheste-Chiva. Esta EBAR cuenta con:  
un colector de alivio de las aguas pluviales de Cheste, mediante gravedad. El punto de vertido es X 701496 Y4374277, en el barranco de Chiva.  
Eje 3: impulsión desde la EBAR 2 hasta la nueva EDAR de Cheste-Chiva. No intercepta ninguna infraestructura lineal ni barranco. Atraviesa suelo forestal, en el relieve que se encuentra entre El Rincón de Pepeta y el Rincón del Viejo.  
La EDAR del Polígono Industrial Castilla, no dispone de sistema de reducción de nutrientes. Presenta vertidos de metales de las diferentes industrias. La depuradora se mantiene. En la misma parcela se ubicará la EBAR 3. De este punto sale:  
Eje 4: impulsión desde la EBAR 3 hasta la EBAR 4 (en el Polígono Industrial Tabach). Esta conducción intersecta en su trazado con la línea de AVE y la autovía A3.  
Conducción de alivio para cuando los caudales afluentes a la EDAR en episodios extraordinarios de lluvia excedan de la máxima capacidad de bombeo. El punto de vertido es el punto de vertido de las aguas depuradas de la actual EDAR.  
La EDAR del Polígono Industrial Tabach se mantiene. El proyecto no aporta explicación sobre el tipo de tratamiento que reciben las aguas. El volumen actual que trata es 15 m³/día. En la misma parcela se ubicará la EBAR 4. Esta EBAR recoge los caudales de la EDAR de PI Tabach y los de la EBAR 3. De este punto sale:  
Eje 5: impulsión desde la EBAR 4 a la EBAR 5. Esta conducción intersecta con la CV-378.  
Conducción de alivio para cuando los caudales afluentes a la EDAR en episodios extraordinarios de lluvia excedan de la máxima capacidad de bombeo. El punto de vertido es el punto de vertido de las aguas depuradas de la actual EDAR.  
La EDAR del Centro Educativo se caracteriza por encontrarse en muy mal estado. El caudal tratado es de 62 m³/d. Esta EDAR se desmantelará, demolerá y será sustituida por la estación de bombeo EBAR5. Esta EBAR recoge los caudales generados en el Centro Educativo (conducidos desde el Centro hasta la EBAR 5 con una conducción por gravedad) y los impulsados desde la EBAR 4. De este punto sale:  
Eje 6: impulsión desde la EBAR 5 a la EBAR 6. Esta conducción intersecta con la CV-3845 y el Barranco de Sechara.  
Conducción de alivio para cuando los caudales afluentes a la EDAR en episodios extraordinarios de lluvia excedan de la máxima capacidad de bombeo. El punto de vertido es X 703355 Y 4372782.  
La EDAR del Circuito Ricardo Tormo no dispone de sistema de reducción de nutrientes. Funciona correctamente salvo momentos puntales que coinciden con eventos de gran afluencia. Esta EDAR se desmantelará y en la misma parcela se ubicará la EBAR 6. Los depósitos actuales de la EDAR del Circuito Ricardo Tormo se mantendrán en funcionamiento, para funcionar correctamente en los eventos de gran afluencia. Esta EBAR6 recoge los caudales generados en el Circuito Ricardo Tormo y los impulsados desde la EBAR 5. De este punto sale:  
Eje 7: impulsión desde la EBAR 6 a la nueva EDAR de Cheste-Chiva. No intercepta obra lineal o barranco alguno.  
Conducción de alivio para cuando los caudales afluentes a la EDAR en episodios extraordinarios de lluvia excedan de la máxima capacidad de bombeo. El punto de vertido es X 704682 Y 4373410.  
Las tuberías por gravedad son colectores de PVC corrugado de doble pared, lisa la interior y estructurada la exterior. La unión es por copa con junta elástica de goma.  
Las tuberías para las impulsiones son de PVC orientado, con presión nominal de trabajo PN 16 atm. La unión es mediante anillo.  
La excavación de zanjas se realiza empleando un sistema de entibación con agotamiento del nivel freático. La profundidad de la zanja será tal que exista un mínimo recubrimiento sobre la clave de la tuberías de 1 m.   
Las estaciones de bombeo son recintos de hormigón armado donde constan los siguientes elementos:  
cámara húmeda bajo cota del terreno donde se ubicarán las bombas  
cámara seca bajo cota del terreno donde se ubicará la valvulería y calderería  
caseta en superficie donde se ubicará el grupo electrógeno  
caseta en superficie para la ubicación del centro de control de motores.  
Todas las estaciones de bombeo contarán con trituradores como medio de protección de los equipos de bombeo. Las EBAR 2 y 6 cuentan con sistemas de desodorización mediante carbón activo. En la parte exterior de las estaciones de bombeo se ha proyectado urbanización con jardinería para la integración paisajística de las estaciones de bombeo.  
Las conducciones de alivio que parten de los diferentes EDARs y EBARs entrarán en funcionamiento cuando los caudales afluentes a la EDAR en episodios de lluvia excedan de la máxima capacidad de bombeo. La máxima capacidad permite impulsar 4 veces el caudal medio.  
La nueva EDAR de Cheste-Chiva se ubica en las parcelas 99, 185, 186, 182, 100, 188, 187, 190, 191, 189, 263, 262, 670, 261, 260, 259, 269, 270, 264, 192, 193, 200, 201, 267, 266, 265, 271 y 268 del polígono 18 del término municipal de Cheste.  
El área de pretratamiento cuenta con desbaste, desarenado y desengrasado.  
El tratamiento biológico se ha diseñado con un proceso de nitrificación-desnitrificación, de modo que se consiga una eliminación biológica del nitrógeno total. Se ha adoptado un proceso de fangos activados, en su modalidad de baja carga (o aireación prolongada). Se proyectan dos clarificadores, con sistema de extracción de fangos por rasquetas de fondo.  
Se ha diseñado un tanque de homogeneización de 2.200 m³ de capacidad, de dimensiones 22,5x16,25x6. Se ha diseñado un tanque de cloración de 300 m³ de capacidad, de dimensiones 13x7,5x3,45.  
Se ha tenido en cuenta una previsible ampliación de la planta depuradora para una línea más de 4.000 m³/d.  
Se diseña un tratamiento terciario para poder reutilizar el agua tratada para uso agrícola. El tratamiento consiste en una primera etapa de filtración textil y una posterior desinfección mediante lámparas ultravioletas. Se diseña para una capacidad de 8.000 m³/d. El proyecto actual no incluye las instalaciones necesarias para la reutilización del agua depurada, puesto que requieren la intervención de los concesionarios y del organismo de cuenca.  
La arqueta de salida permite conducir los flujos hasta el punto de vertido (de alivio de pluviales o aguas depuradas) o hasta el punto de captación de agua reutilizada. El punto de vertido se encuentra en el barranco de Chiva, a una cota más baja que la plataforma de la EDAR. Se considera que la cota del punto de vertido es 157,5 msnm, mientras que la cota general adoptada en la urbanización de la planta está entre 167,61 y 171,6 m. El punto de vertido es X703264 Y4374789.  
Asimismo, cuenta con un vertedero de salida para crear un volumen de retención de agua tratada y servir de depósito de abastecimiento para la red de agua industrial de la planta.  
La línea de fangos cuenta con espesamiento, mediante espesador en gravedad, deshidratación y desodorización.  
Se ha dispuesto un edificio de explotación y un edificio de terciario. La nave contiene los elementos propios del pretratamiento, deshidratación de fangos y sala de soplantes. Se ha diseñado además un edificio de control de la futura EDAR y un taller con sala eléctrica.  
Respecto de los principales servicios, el suministro de agua potable se realiza desde un punto de conexión cercano al Campo de Tiro. No se conoce a nivel de proyecto básico el punto de suministro eléctrico de la parcela que proporcionará Iberdrola. Dado que no se dispone de la documentación adecuada en el momento de realizar esta evaluación ambiental, en caso de que la conexión implique un supuesto sometido a evaluación ambiental, el órgano sustantivo solicitará al órgano ambiental un resolución complementaria a la presente declaración, en la que puedan valorarse sus impactos derivados. No obstante, se va a realizar una instalación solar fotovoltaica aislada, sin baterías y sin conexión a red, que alimentará el embarrado del cuadro general de la planta.  
Se han diseñado los viarios procurando que sean accesibles todos los elementos de la depuradora. Se ha dispuesto un aparcamiento en una zona cercana a los edificios de control y personal. Se ha previsto asimismo un vallado de la parcela de simple torsión.  
Se crearán espacios ajardinados alrededor de los recintos y edificios en todas aquellas zonas que no interfieran con las operaciones de funcionamiento, mantenimiento y acceso. Se ejecutará también un seto perimetral junto al cerramiento con funciones de pantalla visual y de contención de olores.  
En la concepción de la depuradora de Cheste-Chiva se han establecido tres escenarios diferentes:  
FASE 0: se consideran los sectores que actualmente disponen de red de saneamiento, dado que según los Ayuntamientos no se van a realizar nuevas redes de saneamiento en aquellas urbanizaciones o núcleos que ahora no los tienen. El caudal total estimado es de 6570 m³/d. Esta fase considera la inclusión de:  
CHESTE:  
Población actual del casco urbano de Cheste  
Población actual de la urbanización de Aguas Perdidas  
Polígono Industrial I (casco)  
Polígono industrial Castilla  
Polígono industrial Castilla (Tabach)  
Polígono industrial I (CV-50)  
Polígono industrial Pino Blay  
Futuro sector Parque Empresarial  
CHIVA:  
Población actual del casco urbano de Chiva  
Polígono industrial actual junto a casco urbano  
Terciario existente junto a casco urbano  
FASE 1 (5 - 10 años): Se consideran un crecimiento del casco urbano de Cheste del 28 % y un desarrollo respecto del crecimiento máximo de hasta el 20 % en los nuevos sectores de Cheste y de un 30 % en los nuevos sectores de Chiva que cuentan con red de saneamiento. Se considera un grado de crecimiento industrial de hasta el 100 % en la mayoría de polígonos de Cheste y un crecimiento del 30-75 % en los polígonos y terciarios de Chiva. Se consideran los sectores con red de saneamiento actual. El caudal total estimado es de 10.863 m³/d  
FASE 2 (más de 10 años): Se consideran los nuevos desarrollos urbanos de Cheste y Chiva al 50 %, salvo en las nuevas urbanizaciones dispersas de Chiva donde se considera un 75 %. Se considera un grado de crecimiento industrial de hasta el 100 % en todos los polígonos de Cheste y Chiva, salvo en el futuro polígono de «La Ceja»de Cheste que se considera un 75 % y la ampliación del polígono de "La Pahilla" con un 50 %. Se consideran todos los sectores con o sin red de saneamiento actual. El caudal total estimado es de 13.550 m³/d  
Pese a que se plantean estas tres fases, la EDAR actual se diseña para satisfacer actualmente la fase 0 y reserva el espacio suficiente para poder satisfacer la fase 1. Así pues, se ha diseñado la depuradora para una capacidad actual de 64.571,48 habitantes equivalentes, con un caudal medio de diseño de 333 m³/h. Se prevé una ampliación futura, a 500 m³/h, para cubrir la población prevista dentro de los 5-10 próximos años, esto es fase 1.  
La calidad del influente se ha separado en dos grupos, caso 1, caso general excepto el período de septiembre a noviembre, y caso 2, caso concreto de los meses de septiembre a noviembre, debido a los vertidos de las bodegas. El caudal proveniente del tratamiento podrá ir directamente a la arqueta de reparto a reactores biológicos durante la mayor parte del año, excepto en el caso de que existan vertidos de bodegas y/o industriales. Cuando se produzcan estos vertidos, el caudal podrá ir al tanque de homogeneización y de allí será bombeado a la arqueta de elevación del tanque y desde allí por gravedad hasta la arqueta de entrada a los reactores biológicos.  
Mediante Resolución de 30 de junio de 2011, de la Secretaría de Estado de Medio Rural y Agua, por la que se declaran las zonas sensibles en las cuencas intercomunitarias, el punto de vertido de las EDAR de Cheste y Chiva se declaró como zona sensible (denominación zona sensible: Rambla del Poyo, Parque Albufera - Lago Albufera). La calidad del efluente viene condicionada por verterse a una zona sensible, lo que motiva las siguientes características:  
  
  
  
No obstante, en proyecto se exigen los siguientes parámetros  
  
Además, la instalación está diseñada para cumplir con las exigencias establecidas por la Comisión Europea para la reutilización del agua en uso agrícola:  
Cuando exista demanda de reutilización de agua depurada, se cuenten con las instalaciones pertinentes y las autorizaciones correspondientes, el agua recibirá el tratamiento terciario y se podrá reutilizar.  
El fango procedente del proceso tendrá las siguientes características:  
  
Se estima un plazo de 24 meses para la ejecución de las obras proyectadas (20 meses de obras, 1 mes de puesto a punto y 3 meses de pruebas de funcionamiento). El plazo de garantía será de 2 años, contados desde la fecha de recepción de las obras.  
  
Legislación ambiental  
La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, de Impacto Ambiental de la Generalitat Valenciana, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA).  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental.  
El objeto del proyecto, ejecución de una nueva estación depuradora y sus colectores, está incluido en el anexo I del Decreto 162/1990, Grupo 6.b.«Planta depuradoras de aguas, de nueva construcción [?] cuando se proyecten para más de 100.000 habitantes equivalentes, así como el sistema de colectores correspondiente». Pese a que la planta está diseñada inicialmente para unos 65.000 h-e, en la denominada fase 1, se aumenta la capacidad de la instalación en un 65 %.  
Por otra parte, en reunión técnica mantenida entre el órgano ambiental, órgano sustantivo y promotor, el órgano ambiental sugirió al promotor la tramitación de una evaluación de impacto ambiental ordinaria, visto el objeto y amplitud del proyecto. En este sentido, el artículo 7.1.d, establece que los proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental simplificada podrán ser objeto de evaluación de impacto ambiental ordinaria cuando así los solicite el promotor.  
Así pues, el proyecto de "Estación Depuradora de Aguas Residuales y colectores generales de Cheste-Chiva" se somete a evaluación de impacto ambiental ordinaria. El procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria queda regulada en la Sección Primera, del Capítulo II del Título II de la LEA.   
  
Tramitación administrativa  
En fecha 3 de marzo de 2019, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de inicio de la evaluación ambiental ordinaria del proyecto de "EDAR de Cheste-Chiva y colectores generales". Dicha solicitud se acompaña de proyecto técnico de la actuación, estudio de impacto ambiental, certificado de la conclusión del trámite de información pública, compatibilidad urbanística con los dos municipios afectados y otros conceptos.  
La presente declaración de impacto ambiental se realiza con la documentación técnica correspondiente al proyecto y estudio de impacto ambiental, aportada el 3 de marzo de 2019. Además, se ha empleado el trazado de los colectores (solicitado por el órgano ambiental el 18 de octubre de 2.019 y facilitado en la misma fecha); la información relativa a los accesos para tráfico rodado a la EDAR de Cheste-Chiva (solicitada el 5 de noviembre de 2.019 y facilitada el 8 de noviembre) y la nota técnica sobre los aliviaderos (solicitada el 12 de diciembre de 2019 y recibida el 29.01.2020).  
  
Información pública y consultas a las Administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas.  
La EPSAR sometió el expediente a información pública durante un plazo de 45 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8343, de 20 de julio de 2018.  
Se han realizado simultáneamente las consultas a las Administraciones Públicas Afectadas y a las personas interesadas, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental a los siguientes organismos:  
- Confederación Hidrográfica del Júcar  
- Ayuntamiento de Chiva  
- Ayuntamiento de Cheste  
- Dirección Territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte  
- Servicio de Ordenación del Territorio  
Consta en el expediente, certificado del secretario general del Ayuntamiento de Cheste en el que certifica la presentación en fecha 24 de septiembre de 2018 de las alegaciones al proyecto por parte de la Comunidad de Regantes Aguas de Cheste-Chiva. Asimismo el Ayuntamiento de Cheste presenta un escrito de alegaciones al proyecto, registrado el 24 de septiembre de 2018.  
Consta en el expediente certificado del gerente de la EPSAR sobre las alegaciones emitidas en la fase de información pública, indicando que hay dos escritos de alegaciones presentadas.  
Se transcribe a continuación el contenido principal de los informes (alegantes y administraciones públicas afectadas) de carácter ambiental que obran en el expediente.   
- Dirección General de Cultura y Patrimonio (realizado el 12.02.2019)  
«[?] Por la presente se sustancia el informe VINCULANTE legalmente previsto en los siguientes términos:  
La prospección arqueológica ha determinado una posible afección al patrimonio arqueológico y etnológico y propone en consecuencia medidas correctoras.  
Dado el registro presente en la zona se deberá realizar el seguimiento arqueológico intensivo de todos los movimientos de tierras.  
Se deberá prever como medida compensatoria la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos, el alcance de dicho trabajo dependerá de la extensión e importancia de los restos documentados.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico, los Servicios Técnicos de esta Dirección General informan lo siguiente:  
Se establece como medida preventiva el balizamiento de los elementos etnológicos que se sitúen dentro de los 50 metros desde el límite de expropiación del proyecto para su protección y como medidas correctoras la reposición de los muros o estructuras de piedra en seco, con la técnica y material original que hayan tenido que ser desmontados por el trazado de los colectores, así como la reposición de los tramos de acequia, que sea necesario desmontar para realizar la zanja del colector. Dicha reposición se realizará con los mismos materiales que la componen, informándose estas medidas favorablemente a los efectos patrimoniales.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente, a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la ley 4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valencianos el proyecto de construcción de la EDAR de cheste-chiva (valencia) y colectores generales con sujeción a las siguientes condiciones:  
se deberá realizar el seguimiento arqueológico intensivo de todos los movimientos de tierras  
se deberá prever como medida compensatoria la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos, el alcance de dicho trabajo dependerá de la extensión e importancia de los documentos.  
El presente informe se contrae a la documentación ambiental de la actuación en los términos en que se ha descrito la misma literal y gráficamente con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En orden a garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas o correctoras estrictamente patrimoniales establecidas en el presente informe deberá remitirse a esta Administración tutelar copia de la Declaración de Impacto de la actuación tan pronto como esta se pronuncie".  
- Ayuntamiento de Cheste (realizado el 17.10.2017)  
«[...]el planeamiento vigente en el término municipal de Cheste es el Plan General de Ordenación Urbana de Cheste, aprobado en fecha 28.07.1986 y homologado con aprobación definitiva por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia de fecha 6 de octubre de 2000, con posterior publicación den el DOGV en fecha 28 de junio de 2001.  
Que el suelo donde se emplazan las parcelas, está calificado de acuerdo a este planeamiento como no urbanizable sin limitación definida. [?] Art 198. Suelo no Urbanizable sin limitación definida: Se permiten todas las edificaciones e instalaciones definidas en el art.187 de las presentes Normas, siempre que se cumplan las demás determinaciones que resulten aplicables.  
Que las construcciones autorizadas por el artículo 189 de las Normas Urbanísticas del Plan General, son: [...]187.2 Construcciones e instalaciones vinculadas a la ejecución, entretenimiento y servicio de las obras públicas. [?]  
[?] La depuradora objeto de la solicitud a la vista de lo expuesto y de la documentación aportada, podría enmarcarse dentro de las previstas en el art. 187.2.1 por lo que no resulta incompatible con el planeamiento vigente.  
- Ayuntamiento de Cheste (registrado el 24.09.2018)  
El Ayuntamiento de Cheste plantea ciertas modificaciones respecto del trazado de los colectores, en concreto:  
Que la urbanización Aguas Perdidas está clasificada como suelo Urbano Residencial II, con una densidad de 457 habitantes, por lo tanto, para asegurar el servicio de alcantarillado de la urbanización se propone conectar al eje 1 el citado colector, a la altura del pozo de registro identificado como P7 [?]  
se adhiere a las Alegaciones de la Comunidad de Regantes de Aguas de Cheste-Chiva  
En el escrito de contestación a alegaciones realizado por EPSAR, el órgano promotor indica que la conexión puede ser factible siempre y cuando se condicione el colector de saneamiento de la urbanización al trazado diseñado en el proyecto para el colector general y se incoe el expediente de autorización de conexión.  
- Ayuntamiento de Chiva (realizado el 02.10.2017)  
«[?] según relación presentada la actuación prevista le afecta a las siguientes parcelas del término municipal de Chiva:  
polígono 13: parcelas de las 42 a 56 inclusive  
polígono 14: parcelas 445 a 447, 451, 451a, 452, 453, 454, 445a  
[ ?] En relación con las Normas Subsidiarias del Ayuntamiento de Chiva [?]  
Clasificación del suelo: Suelo No Urbanizable  
Calificación (Zonificación): Sin Protección (Común). [?]"  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (realizado el 14.11.2017)  
«A) Ubicación de la futura EDAR: una vez examinada la documentación presentada, se ha comprobado que el lugar elegido para la futura EDAR no se encuentra dentro de la zona de policía de cauce público [?], por tanto, no es necesario disponer de autorización de este Organismo de cuenca para la nueva ubicación de la EDAR CHESTE-CHIVA.  
B) Construcción paso badén: se pretende construir un paso badén sobre el Barranco de Chiva para mejorar el acceso a la nueva estación depuradora [?]. Para ello deberá aportar la siguiente documentación:  
instancia [?]  
memoria descriptiva de la solución propuesta, donde se justifique la necesidad de su ejecución, y en la que se defina la situación actual y la prevista tras la actuación. [...]La sección de desagüe del cauce debe ser la misma antes y después de la ejecución de las obras, de forma que la obra del badén permita el paso de las aguas, sin suponer un obstáculo a la libre circulación de las mismas. En este sentido, los tubos o marcos a instalar [...]deberán disponer de suficiente sección, de modo que permita su fácil mantenimiento y limpieza.  
Planos de planta [?]  
Sección transversal al cauce [?]  
Teniendo en cuenta lo establecido en los art. 126 bis y 126 ter del Reglamento del DPH [?] y al objeto de minimizar las afecciones a cauce público que suponen las obras de paso sobre los mismos, deberá justificar la necesidad de ejecutar el paso solicitado motivando el uso al que se destinará y la imposibilidad de acceder por otras vías y además, corresponde al titular de las obras la realización de los trabajos de conservación necesarios para garantizar el mantenimiento de la capacidad de desagüe en el entorno de la obra, debiendo proceder a la retirada y limpieza de todos los elementos obstructivos.  
C) En cuanto al punto de vertido de aguas residuales al cauce, la documentación requerida sería la siguiente:  
Coordenadas UTM del punto de vertido a cauce solicitado.  
Memoria descriptiva y justificativa de las obras. [?] El punto de vertido se protegerá adecuadamente, con objeto de evitar erosiones en lecho y márgenes del cauce.  
Plano de detalle del punto de vertido [?] Además se debe tener en cuenta que el ángulo de incidencia de la conducción en su incorporación al cauce debe favorecer en lo posible el flujo de corrientes circulantes por el cauce en ese punto. Por otro lado, la ubicación de la conducción en el punto de vertido debe ser tal que su salida a cauce debe quedar en su totalidad a cota superior a la correspondiente a la lámina de agua circulante por el cauce asociada al período de retorno que sirve de cálculo de la propia conducción.  
Plano de situación [?]  
Sección transversal al cauce [?]  
Se deberá tramitar la correspondiente autorización de vertidos de aguas residuales en el Área de Calidad de Aguas en esta Confederación.  
D) Cruce subterráneo de colector en cauce público: se pretende realizar varios cruces de colectores de cauce público, para lo cual deberá aportar:  
Coordenadas UTM referidas a un punto que caracterice la actuación solicitada  
Memoria descriptiva [?] Además, se tendrá en cuenta lo siguiente:  
En los cruces subterráneos, se deberá respetar una distancia de un metro entre la generatriz superior de la conducción (o tubo de protección, en su caso), y el lecho del cauce.  
En caso de pretender que la traza de la conducción discurra a lo largo del lecho del cauce, tal situación se considera que gravaría innecesariamente el Dominio Público Hidráulico, y originaría por consiguiente la resolución desfavorable por parte de esta Confederación Hidrográfica del Júcar, con lo que deberá proponer otro trazado para la conducción a instalar, pudiéndose autorizar para ello la zona de servidumbre del cauce afectado.  
Planos de planta [?]  
Secciones transversales al cauce  
Sección tipo de zanja en el tramo de cruce del cauce afectado [...]  
Además de lo expuesto anteriormente, esta Confederación Hidrográfica del Júcar ha acordado lo siguiente:  
[?] la autorización que en su caso se pudiera conceder, está sujeta a un canon anual de utilización del Dominio Público Hidráulico, según lo dispuesto en el artículo 112 del [?] RDL 1/2001, de 20 de julio  
[?] En caso de conducciones de aguas residuales y la necesidad de su vertido, deberá atenerse a los dispuesto en el artículo 100 del Texto Refundido de la Ley de Aguas (RDL 1/2001, de 20 de julio) y artículos 245 y siguientes del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (RD 606/2003, de 23 de mayo)  
[ ?] para cualquier tipo de actuación que afecte al Dominio Público Hidráulico o a su zona de policía, es preceptivo obtener previamente la autorización de esta Confederación Hidrográfica del Júcar [?]"  
- Servicio de Ordenación del Territorio (realizado el 16.01.2018)  
«[?] Se concluye que ambas depuradoras, una de nueva creación, en Cheste, y la otra, la de Ebars, ya existente, no están afectadas por peligrosidad de inundación. En cuanto a la red de colectores, la documentación aportada no indica nada al respecto y su trazado es de esperar que cruce barrancos y zonas inundables, siendo nula su afección al riesgo de inundación por materializarse de manera enterrada. No obstante, en caso de situar alguna estación de bombeo que pudiera interferir con la peligrosidad de inundación, se deberá realizar la misma de manera soterrada.  
Corresponde al departamento que instruye el expediente, el efectuar la solicitud del informe de la Administración Hidráulica regulado en el artículo 14 bis, apartado 5, del Real decreto 638/2016, de 9 de diciembre, por el que se modifica el Reglamento del Domino Público Hidráulico, si por las fechas de tramitación del expediente se considera aplicable el presente supuesto.  
Conclusión por todo lo expuesto, el proyecto de construcción de la edar de cheste-chiva y colectores generales (valencia) no se encuentra afectado por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones normativas del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la comunitat valenciana".  
- Alegación de la Comunidad de regantes de Aguas de Cheste-Chiva (presentada en el Ayuntamiento de Cheste el 24.09.2018)  
«Primero [?] se ha proyectado la construcción del -eje 8-, sin valorar que:  
a) Este nuevo punto de alivio derivará aguas al barranco de Chiva con altas cargas de contaminantes generada en episodios de lluvia.  
b) El nuevo punto de vertido donde vierte el alivio del Eje 8, se sitúa aproximadamente a 200,00 metros de la captación de «Almela», de modo, que el alivio influye directamente sobre las aguas subálveas captadas en «Almela».  
c) La existencia de industrias conectadas al colector actual. De manera, que una vez entroncado el colector actual con el Eje 8, las industrias conectadas al actual colector derivarán sus vertidos al Barranco de Chiva -nuevo punto de vertido- y. por tanto. la contaminación directa de las aguas captadas en «Almela». De igual forma, los vertidos de las industrias aguas abajo del entronque del Eje 8, utilizarán el actual colector para derivar su agua al actual punto de vertido de la E.D.A.R de Chiva y, por tanto, la contaminación directa de las aguas captadas en la «Galería» o «Manantial la Mina». Se adjunta informe como documento número tres. «informe hidrogeológico sobre posibles afecciones y medidas de protección de las captaciones de la comunidad de regantes aguas de cheste-chiva».  
De manera, que para evitar la contaminación directa de las aguas del «Minado» y «Almela», más que combatir a posterior los efectos negativos de la contaminación, esta comunidad plantea las siguientes soluciones:  
a) Con el fin de reducir la contaminación generada en episodios de lluvia, realizar la obras e instalaciones que permitan retener y evacuar adecuadamente hacia la estación depuradora de aguas residuales urbanas las aguas de la red de saneamiento con elevadas concentraciones de contaminantes producidas en dichos episodios.  
b) El traslado del punto de alivio al objeto que no se vean afectadas las aguas directamente por los alivios del Eje 8. La Comunidad propone que el alivio de pluviales del Eje 8 se traslade al «Barranco de las Ventas» donde han sido encauzadas las aguas de la vertiente Oeste del casco urbano de Chiva.  
c) El proyecto no debe limitarse a recoger las aguas procedentes de la EDAR Chiva, EDAR Cheste, EDAR Polígono Industrial Castilla, EDAR Polígono Industrial Tabaco, EDAR Complejo Educativo de Cheste y EDAR Circuito Ricardo Tormo de Cheste, sino también, el agua de todas aquellas Industrias conectadas al actual colector. Y ello por dos razones fundamentales:  
1) La nueva estación depuradora dispone de los medios técnicos y humanos necesarios para lograr los objetivos medio-ambientales marcados por la Directiva Comunitaria 91/271/CE y, la capacidad suficiente para la Incorporación de estas industrias. Frente a la falta de disponibilidad de recursos técnicos, humanos y materiales de los que debe disponer las empresas para cumplir con los objetivos medio-ambientales marcados por la Directiva Comunitaria.  
2) Minimizar el número de estaciones depuradoras reduce los problemas de explotación y minimiza los Impactos nocivos sobre el medio y reduce el número de punto de vertidos a controlar.[?]  
Según el informe de respuesta a las alegaciones realizado por la EPSAR, será la Confederación Hidrográfica del Júcar quien en la autorización de vertidos a cauce determine las medidas indicadas. Asimismo, el informe detalla que la conexión de las industrias debe realizarse por el trámite ordinario, siendo las propias industrias quienes lo soliciten.  
  
Segunda. La conducción nueva que sale de la arqueta de la actual e.d.a.r de chiva hacia la futura e.d.a.r cheste-chiva, según proyecto cruza la cv-50 perpendicularmente, para luego buscar las paredes del antiguo aparcamiento de la mercantil «sáez merino textile, s.l» y, enlazar con el camino de agua perdida. Parte del recorrido del colector atraviesa la galería subterránea del «Manantial la mina» o «Minado».  
Según el informe de respuesta a las alegaciones realizado por la EPSAR, la galería se encuentra a 8 metros de profundidad, y los cruces previstos se realizarán mediante hinca dirigida que no tiene porque afectar a dicha galería. No obstante, en caso de que accidentalmente se produjera algún desperfecto en dicha galería, se procedería a su reposición durante las obras.  
Tercera. La comunidad de regantes se encuentra dentro de la unidad de demanda agrícola (en adelante u.d.a.) Hoya de Buñol y Chiva, bajo el código 082033A y, dentro del sistema de explotación Turia Júcar. Esta U.D.A. se localiza en la zona centro de la provincia Valencia a caballo entre los sistemas de explotación Turia y Júcar. Encontrándose la masa subterránea Buñol y Chiva en mal estado cuantitativo y, así queda reflejado en el Plan Hidrológico del Júcar 2015-2021.  
Como medida al mal estado cuantitativo, el Real decreto 1/2016, de 8 de enero, por el que se aprueba la revisión del Plan Hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar, en el apartado 12, letra c) del artículo 19, el sistema Turia, reserva un volumen máximo de hasta 3 hm³/año procedentes de las EDAR de Buñol, Cheste y Chiva para sustituir recursos subterráneos.  
Esta Comunidad tiene concedida autorización administrativa para la utilización del efluente procedente de la EDAR de Cheste y Chiva para su utilización para regadío, por un volumen total de 602.916,00 m³/año. Se adjunta como DOCUMENTO NÚMERO CUATRO concesión administrativa.  
El proyecto integra el tratamiento terciario, con las exigencias establecidas por el R.D 1620/20017, de 07 de diciembre, por el que se establece el régimen jurídico de la reutilización de las aguas depuradas y, en concreto con la calidad 2.1 del anexo I. El mal estado cuantitativo de la masa subterránea Buñol y Chiva hace necesario la utilización de estas aguas regeneradas para el uso agrícola. Sin embargo, el proyecto no ha contemplado una conducción desde el efluente del terciario hasta las Instalaciones de la comunidad.  
De manera, que el proyecto debe contemplar la conexión del efluente de la EDAR Cheste-Chiva con la red de la comunidad para la utilización de las aguas regeneradas, con ello se consigue:  
a) Incrementar la garantía de suministro de agua a la población, al disminuir la extracción de agua para regadío.  
b) Reducir el vertido de las aguas depuradas (contaminación) al medio receptor.  
c) Fomentar el uso eficiente de agua, promoviendo la reutilización.  
Según el informe de respuesta a las alegaciones realizado por la EPSAR, el proyecto constructivo contempla la construcción de una arqueta de salida del futuro tratamiento terciario, aunque no se ha contemplado dentro del proyecto el suministro a los distintos demandantes de aguas, puesto que la EPSAR no tiene competencias sobre la gestión del agua depurada.  
«cuarta. El eje 5 entre el pk 0+200-0+400, aproximadamente, cruza una tubería de fibrocemento de 350 ø. De manera, que deberán ser tenidas en cuenta para su reposición.  
El Eje 1 entre el PK 2+200 € 2+640, aproximadamente, solapa una tubería de PVC de 400 0 (10 ATM) y otra de tubería de PVC de 110 0 (06 ATM), que entroncan en una arqueta en la Intersección del camino rural con el camino asfaltado. Y una tubería de impulsión que discurre de norte a sur de PVC de 250 Ø (10 ATM) que conecta con la tubería de conducción de 400 Ø (10 ATM) y la tubería de PVC de 110 Ø (06 ATM).  
  
De manera, que deberán ser tenidas en cuenta para su reposición.  
  
El Eje 1 entre el PK 3+140 € 3+300, aproximadamente, el colector se solapa con dos arquetas de alojamiento de válvulas.  
De manera, que deberán ser tenidas en cuenta para su reposición.  
  
El Eje 1 entre el PK 3+320 € 3+380, aproximadamente, cruza una tubería de PVC 350 Ø 10 ATM.  
El Eje 1 entre el PK 4+400 € 4+ 760, aproximadamente, el colector se solapa con dos arquetas de alojamiento de válvulas. [?]»   
Según el informe de respuesta a las alegaciones realizado por la EPSAR, para la elaboración de la afección de servicios del Proyecto se ha tenido en cuenta la documentación aportada por las diferentes Administraciones y Entidades, aunque parte de las afecciones que alega la Comunidad de Regantes no han sido aportadas durante la fase de redacción de Proyecto. No obstante, la EPSAR indica que durante la fase de obras se repondrán todos los servicios en uso afectados por las mismas.  
«Quinta. La comunidad dispone de redes de distribución y de transporte en la zona de actuación.  
La red de transporte existente en la zona de actuación, eleva agua a cota 300 m.s.n.m, con un caudal de 6.000,00 L/Min. De manera, que una demora en la reposición de la red, provocaría graves problemas de abastecimiento de las zonas altas.  
Las redes de distribución existentes en la zona de actuación, rebombean agua a la zona baja de la comunidad. De manera, que una demora en la reposición de la red, provocaría graves problemas de abastecimiento de las zonas bajas de la comunidad.  
El trazado del colector se cruza, se solapa o discurre paralelamente a la red de riego y, dado las estrecheces de la zona, unido al elevado número de pozos que se van a ejecutar en el recorrido, difícil comunión tienen las dos infraestructuras para las posteriores tareas de reparación y mantenimiento de las infraestructuras».  
Según el informe de respuesta a las alegaciones realizado por la EPSAR, durante las obras se realizarán las tareas necesarias de prevención para proteger los servicios existentes y evitar su afección.  
«Y en virtud de lo expuesto,  
Solicito que se tenga por presentado este escrito y, por formuladas las alegaciones en él expresadas al dictar la oportuna resolución, al objeto de minimizar los impactos ambientales sobre el medio receptor y preservar los escasos recursos hídricos de la zona, siendo necesario:  
a) Unificar todas las depuradoras existentes, no dejando fuera de la nueva EDAR Cheste-Chiva industrias o construcciones existentes.  
b) Realizar obras e Instalaciones que permitan retener y evacuar adecuadamente hacia la estación depuradora de aguas residuales urbanas las aguas de la red de saneamiento con elevadas concentraciones de contaminantes producidas en dichos episodios.  
c) Trasladar el punto de alivio -Eje 8- al objeto que no se vean afectadas las aguas directamente por los alivios.  
d) Conectar el efluente de la EDAR Cheste-Chiva con la red de la comunidad para la utilización de las aguas regeneradas.  
Primero otro sí digo el «minado o manantial la mina» es una construcción actualmente en uso y con concesión administrativa para la captación de agua para riego. Dado que el trazado atraviesa el «Minado o Manantial La Mina».  
Solicito que se diseñe un trazado alternativo para evitar que afecte a la estructura de la galería y los efectos negativos de contaminación del agua por rotura del colector.  
Segundo otro sí digo, no se ha tenido en cuenta algunas reposiciones en la construcción del colector.  
Solicito que se tengan en cuenta las reposiciones descritas en el cuerpo del escrito.  
Tercero otro sí digo, el trazado del colector se cruza, se solapa o discurre paralelamente a la red de riego y, dado las estrecheces de la zona, unido al elevado número de pozos que se van a ejecutar en el recorrido, difícil comunión tienen las dos infraestructuras para las posteriores tareas de reparación y mantenimiento de las infraestructuras.  
Solicito una distancia mínima entre tuberías para realizar las tareas de reparación y mantenimiento».  
- Informe respuesta a las alegaciones presentadas durante el período de información pública del proyecto de construcción de las obras de la EDAR de Cheste-Chiva (Valencia) y colectores generales (realizado el 20.11.2018).  
«[?] C. Contestación a las alegaciones.  
1. Conexión urbanización aguas perdidas:  
A priori, la conexión de la urbanización es técnicamente viable, puesto que en ese tramo el colector general tiene capacidad y funciona por gravedad. Por tanto la conexión puede ser factible siempre y cuando se condicione el colector de saneamiento de la urbanización al trazado diseñado en el proyecto para el colector general. En su día, el gestor de la urbanización deberá solicitar formalmente la conexión a esta Entidad, para lo que se establecerá el pertinente expediente de Autorización de Conexión.  
2. Alegaciones comunidad regantes:  
2.1. Eliminación eje 8 previsto como aliviadero:  
La Confederación Hidrográfica del Júcar es el organismo competente para autorizar vertidos a cauce, teniendo en cuenta la viabilidad de los mismos y sus posibles afecciones aguas abajo a terceros. Dentro del proyecto constructivo se contemplan medidas indicadas por este organismo para obtenerse dicha autorización (desbaste y dispositivos para contar el número de episodios de alivio). En su día se solicitará autorización a la CHJ al respecto del punto de vertido del Eje 8. En caso de que la autorización sea positiva se entiende que la CHJ considerará que la captación de Almela no se verá perjudicada. En caso de que la autorización sea negativa, se mantendría el actual colector de salida de la EDAR de Chiva como colector de alivio de pluviales de la futura arqueta de recogida de aguas residuales de Chiva, de forma que los vertidos de alivio se producirían en el punto donde actualmente vierte la EDAR de Chiva.  
Por tanto, no corresponde tomar ninguna medida en el proyecto hasta no disponer del dictamen de la CHJ al respecto.  
2.2. Desvio del colector eje 1 para que no afecte a una galería:  
La comunidad de regantes propone el desvío del colector para evitar afecciones a la galería de la mina por cruzamientos. La galería se encuentra a 8 metros de profundidad, y los cruces previstos se realizarán mediante hinca dirigida que no tiene porque afectar a dicha galería. No obstante, en caso de que accidentalmente se produjera algún desperfecto en dicha galería, se procedería a su reposición durante las obras.  
2.3. Conexión industrias  
La conexión de las industrias solicitadas debe realizarse por el trámite ordinario, siendo las propias industrias las que deberían solicitar a epsar la autorización de conexión mediante el procedimiento establecido en nuestra página web. De esta forma, epsar informaría de los requerimientos a exigir a las industrias para su conexión, entre otras el cumplimiento de la ordenanza municipal de vertidos, y en su caso la necesidad de que efectúen en origen una predepuración para asimilar sus aguas a aguas de carácter doméstico.  
Por tanto no corresponde tomar ninguna medida en el proyecto constructivo.  
3.1. (a) permitir la conexión de otras industrias.  
Se repiten las mismas consideraciones y conclusiones reflejadas en el punto anterior (2.3).  
3.2. (b) obras para retener y evacuar aguas con elevadas concentraciones contaminantes  
A los efectos de no producir vertidos altamente contaminantes, se ha diseñado la instalación para que los aliviaderos comiencen a funcionar cuando se alcance una dilución de alivio de 4:1, lo cual se considera suficiente. En su momento, la CHJ deberá pronunciarse al respecto. Con las instalaciones previstas se recogen las aguas que actualmente llegan a las distintas instalaciones de depuración existentes. Cualquier nuevo aporte de pluviales corresponde a los Ayuntamientos su gestión según lo recogido en Real decreto 849/1986 de 11 de abril por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, en su Sección 4ªbis. Desbordamiento de sistemas de saneamiento en episodios de lluvia, en concreto en su artículo 259 ter.  
Por tanto, no corresponde ninguna modificación al proyecto.  
3.3. (c) trasladar el punto de alivio del eje 8 al denominado «barranco de las ventas».  
Esta alegación corresponde a la misma que se ha informado en el presente informe en el punto 2.1 del presente apartado, por lo que se aplican las mismas consideraciones.  
3.4. (c) conexión del efluente de la edar cheste-chiva con la red de la comunidad para la utilización de aguas regeneradas.  
El proyecto constructivo contempla la construcción de una arqueta de salida del futuro tratamiento terciario, con acceso desde el exterior de la EDAR para la captación de las futuras concesiones. No se ha contemplado dentro del proyecto el suministro a los distintos demandantes de aguas, puesto que la EPSAR no tiene competencias sobre la gestión del agua depurada, por lo que no se puede financiar con cargo al canon de saneamiento las actuaciones reclamadas.  
Por tanto, no corresponde ninguna modificación al proyecto.  
3.5 trazado alternativo del eje 1 para evitar que el cruzamiento de la galería del «Manantial La Mina»  
Esta alegación corresponde a la misma que se ha informado en el presente informe en el punto 2.2 del presente apartado, por lo que se aplican las mismas consideraciones.  
3.6. Reposición de distintos servicios afectados  
Para la elaboración de la afección de servicios del Proyecto se ha tenido en cuenta la documentación aportada por las diferentes Administraciones y Entidades (entre ellas la Comunidad de Regantes), las diferentes empresas suministradoras y la información suministrada por la empresa INKOLAN. Parte de las afecciones que alega la Comunidad de Regantes sí han sido consideradas y parte no por no haber sido aportadas durante la fase de redacción de Proyecto. Independientemente, durante la fase de obras se repondrán todos los servicios en uso afectados por las mismas.  
Por tanto, no corresponde la modificación del proyecto, y se resolverán las distintas afecciones, previstas o no, durante la fase de obra, según se vayan produciendo las mismas. Durante la ejecución de las obras se tomarán las medidas oportunas de detección y protección de los servicios indicados con el fin de minimizar las afecciones.  
3.7. Ejecutar el colector general a una distancia mínima de las tuberías de la red de riego de la comunidad de regantes.  
Al respecto de la posible afección a las tuberías de la red de riego, durante las obras se realizarán las tareas necesarias de prevención para proteger los servicios existentes y evitar su afección. En caso de que no sea posible y se deba realizar una remoción parcial de los servicios existentes y su posterior reposición, se realizará de forma coordinada con los afectados.  
Por tanto, no corresponde la modificación del proyecto y se resolverán las afecciones durante la fase de obra según se vayan detectando».  
Consideraciones ambientales  
El objeto del proyecto es mejorar el sistema de depuración actual de las aguas residuales de los términos municipales de Cheste y Chiva, vistos los problemas actuales de falta de capacidad suficiente de las instalaciones en funcionamiento y de exigencias superiores en la calidad del efluente, motivados por la catalogación como zona sensible. Así pues, la finalidad última del proyecto contribuirá a un efecto global favorable. No obstante, durante la fase de ejecución de la infraestructura y durante la fase de explotación de la instalación se derivarán algunos impactos, cuya prevención o reducción son objeto de esta declaración de impacto ambiental.  
Inicialmente se han planteado dos alternativas de diseño:  
reformar las instalaciones existentes, y  
unificar las instalaciones en una de mayor tamaño  
Se opta por la creación de una depuradora de mayor tamaño porque, aunque presenta el inconveniente de una mayor inversión, reduce los problemas de explotación y reduce los puntos de vertido. Además, permite introducir un tratamiento terciario, que posibilita la reutilización de las aguas depuradas en una zona con déficit hídrico.  
El Anejo nº6 del proyecto, se procede al análisis de la solución de la EDAR y al trazado de los colectores. Se echa en falta un estudio de alternativas a la ubicación de las instalaciones de la EDAR, aunque sí consta la justificación del diseño de la EDAR y un estudio de alternativas al trazado de los colectores.  
Respecto del diseño de la EDAR, se ha elegido un sistema de fangos activos por aireación prolongada, pues reúne las siguientes condiciones:  
Obtención de rendimientos muy altos y estables: el largo tiempo de retención hidráulico y la baja actividad bacteriana proporcionan una buena resistencia a los efectos de choques de contaminación, variaciones de pH y efectos de inhibidores o de tóxicos.  
Obtención de fangos estabilizados: el tratamiento del agua y la estabilización de los fangos se realizan en la misma cuba de aireación.  
La producción de fangos es muy reducida.  
Se le puede dotar un buen almacenamiento de los fangos, por lo que una purga semanal generalmente resulta suficiente para la extracción de los fangos en exceso.  
Finalmente, este tipo de tratamiento cuenta con una amplísima implantación en España, por lo que se tiene una gran experiencia en multitud de aplicaciones.  
Goza de una gran flexibilidad de operación.  
Respecto de los distintos tratamientos que forman la línea de agua:  
Proyectar un pretratamiento nuevo suficiente para el caudal futuro  
Proyectar un tanque de homogeneización, con el fin de:  
controlar y homogeneizar las descargas de vertidos de alta carga orgánica que temporalmente llegan a la depuradora.  
controlar y homogeneizar las posibles descargas de vertidos industriales incontrolados que llegan a la depuradora.  
controlar y homogeneizar las descargas de vertidos de alta carga de nitratos durante el fin de semana del Gran Premio de Motociclismo que se celebra en el Circuito Ricardo Tormo.  
ejercer de selector aerobio, en caso de ser necesario. Para ello se instalará un sistema de aireación mediante eyectores.  
El caudal y la carga de entrada en cada elemento ha de ser lo más constante posible con el fin de no sobredimensionar las infraestructuras y evitar el aliviado de caudales sin tratar o la caída de los rendimientos ante dichos caudales o cargas superiores. Para mantener operativa la planta ante problemas de funcionamiento o labores de mantenimiento en algún elemento, exige, al menos, duplicidad de los elementos más importantes. Por ambos motivos el pretratamiento se diseñan en una sola línea, el reactor biológico, la decantación secundaria en 3 tanques de iguales dimensiones con una capacidad de 4.000 m³/d y el tratamiento terciario en una única unidad de filtración y dos líneas de desinfección. Para la línea de fangos se opta por un espesador para el funcionamiento de las dos líneas de aguas que se ejecutan inicialmente y se reserva el espacio para la ejecución de un segundo durante la primera ampliación de la planta. Además, se instalarán dos decantadores centrífugos de la misma capacidad, que se pueden adaptar perfectamente a la variabilidad de carga orgánica con la modificación del número de horas o días de funcionamiento.  
Respecto del estudio de alternativas de los colectores, se han estudiado:  
Grupo de alternativas 0: incluyen la conexión de diferentes urbanizaciones con la edar. Esta solución se descarta puesto que estas urbanizaciones no disponen de red de saneamiento ya ejecutadas.  
Alternativa a: se incorporan las aguas de los polígonos industriales de castilla y tabach.  
Alternativa b: diferencia entre tramos de impulsión y gravedad  
Alternativa 3: incluye la modificación del eje 2 adaptándose a criterios de la confederación, eje 4 que busca un trazado perpendicular a la a3 y a la vía del ave, eje 6 para ajustarse a los futuros viales del parque empresarial en ejecución y la incorporación del eje 11, que implica la inclusión de las aguas residuales del colegio de educación especial virgen de la esperanza.  
Se procede a continuación a la descripción de los principales impactos durante las fases de ejecución y funcionamiento de los colectores y las instalaciones de depuración.  
El paisaje dominante está asociado a los cultivos de secano, especialmente a la vid, algarrobo, olivo y cítricos, aunque existen dos entornos naturalizados que pueden verse afectados: espacio que existe entre el Rincón del Viejo y el Rincón de la Pepeta, al este del campo de tiro, y espacio forestal ubicado en los alrededores del Complejo Educativo de Cheste.  
Durante la fase de ejecución del proyecto, el principal impacto vendrá derivado por la ejecución de las conducciones y la planta depuradora. La mayor parte de los colectores discurre por caminos y parcelas agrícolas, sin embargo, la parte final del Eje 7 y Eje 3 atraviesa suelo forestal en el área ubicada al este del campo de tiro y los ejes 5, 12 y 6 afectan a suelo forestal en el área ubicada al sur del Complejo Educativo, desde el cruce de la CV-378 hasta alcanzar el entorno del Circuito Ricardo Tormo. Durante la ejecución de las obras se cumplirán las normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, aprobado por el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat.  
El eje 8, vertido EDAR Chiva, coincide con la Vereda Real de Gestalgar a Godelleta, desde el PK 0+320 hasta el punto de vertido en el barranco de Chiva. Deberá tramitarse para la fase de obras la correspondiente autorización de ocupación temporal de vías pecuarias ante el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
La parcela EN LA QUE SE ubica la EDAR Cheste-Chiva tiene diferentes afecciones:  
está próxima a la Sociedad Valenciana de Caza y Tiro  
linda con la línea de ferrocarril de cercanías C3 de València-Utiel.  
está próximo el barranco de Chiva, donde se encuentra el punto de vertido  
El riesgo de inundación viene dado por la Rambla de Chiva o de Poyo y afecta parte del trazado de los colectores, aunque no al emplazamiento de la nueva EDAR. Sin embargo, al tratarse de conducciones en zanja no se ve incrementado el riesgo de inundación. La parcela donde se pretende ubicar la EDAR queda exenta de riesgo de inundación. Adicionalmente se ha comprobado la inundabilidad de las estaciones de bombeo a partir de las superficies de peligrosidad de inundación para 500 años del SNCZI. No obstante, en caso de situar alguna estación de bombeo que pudiera interferir con la peligrosidad de inundación, se deberá realizar la misma de manera soterrada.  
La calificación urbanística del suelo donde se propone la EDAR es Suelo No Urbanizable Común. Según el informe realizado por el Ayuntamiento de Cheste, la actividad de depuración es compatible con esa calificación, al estar incluida la actividad en el artículo 187.2 de la normativa del Plan General de Ordenación Urbana de Cheste, aprobado en fecha 28.07.1986.  
En cuanto a los terrenos por los que discurren las conducciones:  
en el término municipal de Cheste, afectan a Suelo No Urbanizable Común, Suelo No Urbanizable Protegido de Dominio Público de Afección Vial, Suelo No Urbanizable Protegido de Dominio Público Hidráulico, Suelo No Urbanizable Protegido de Dominio Público de ferrocarril, Suelo No Urbanizable Dotacional Red Primaria Equipamiento Deportivo-Recreativo, Suelo Urbanizable Terciario «Parque empresarial», Suelo Urbanizable industrial ejecutado «El Tabach» y Suelo No Urbanizable de protección genérica  
En el término municipal de Chiva, el planeamiento vigente son las Normas Subsidiarias (BOP de 22.10.1983). Se describen las siguientes zonas en función de la calificación del suelo afectado por las obras:  
Zona 1: Los terrenos donde se ubica la actual estación depuradora de Chiva es Suelo No Urbanizable Común. Según el artículo 147, podrán autorizarse las instalaciones de utilidad pública o interés social que hayan de emplazarse en medio rural.  
Zona 2: Se continúa la conducción por Suelo No Urbanizable Protegido Genérico. El art 138 establece que podrán autorizarse instalaciones de utilidad o interés social.  
Zona 3: La conducción continúa hasta llegar a la zona de la CV-50 donde el suelo es calificado como Suelo No Urbanizable Protegido Dominio Público\_Afección vial  
Para el acceso a la EDAR se ha previsto un acceso principal y uno secundario. El acceso principal a la EDAR se plantea por un camino existente que parte desde la CV-383 y que cruza el Barranco de Chiva (a través de un badén inundable) y que discurre paralelo a la vía de ferrocarril de cercanías (hasta el cruce por un paso a nivel existente en el punto de coordenadas de 702863.04, 4375042.24). Para el cruce de la vía, se prevé un aumento de vehículos a causa de la implantación de la EDAR de 10 vehículos al día, con lo que no sería necesario ningún camino en las instalaciones del paso a nivel. Se plantea un acceso secundario para acceder a la EDAR mediante vehículo ligero durante periodos de lluvia que pueda inundar el badén mencionado. El acceso se realiza desde la CV-3845 al sur de la parcela por un camino existente hasta aproximadamente el PK 3+190 del eje 3 del sistema de colectores, a partir del cual se diseña una nueva plataforma para el nuevo vial que rodea la EDAR por la derecha hasta llegar a la puerta de acceso principal.  
La explanación y movimiento de tierras comprenderá el desbroce, despeje, la excavación de parte de la superficie y la elevación del resto de la superficie ocupada, mediante la creación de un terraplén realizado utilizando los materiales extraídos de la excavación antes mencionada. Este proceso supone una generación de partículas en suspensión, por la acción de la maquinaria o por la acción del viento sobre el área desnuda. Para corregir este impacto, con periodicidad suficiente se procederá al riego de las superficies susceptibles de generar polvo, caminos y superficies desnudas. El transporte de tierra u otros materiales susceptibles de generar polvo deberá necesariamente ser trasladado por vehículos cubiertos, así como limitar su velocidad.  
Para la realización de los trabajos de explanación y movimiento de tierras se utiliza maquinaria de obra. Este impacto puede presentar valores medios de sonoridad entre 37,5 y 44,5 dB. Como medida se plantea emplear la maquinaria elegida para que produzca las mínimas vibraciones, trepidaciones o ruidos por encima de los niveles máximos permitidos. Durante la ejecución de las obras, no se realizarán trabajos que puedan perjudicar el descanso nocturno de la población, por lo que se restringen las horas de obras al período diurno (8-22 h).  
Esta acción supone también la modificación del relieve y topografía de la zona, por lo que este factor del medio quedará afectado en el ámbito de ubicación de la EDAR. La afección no será muy importante, debido a la topografía llana de la zona donde se ubicará la nueva EDAR. Se procederá a la retirada de todos los residuos que se hubieran generado (el proyecto incluye el Anejo nº25 relativo a la gestión de residuos) así como a la restauración de las zonas afectadas por los acopios de materiales y movimientos de tierras.   
La explanación y movimiento de tierras implica el desbroce y despeje previo, por lo que la vegetación natural que se encuentra en el área afectada será eliminada completamente. La vegetación natural de la zona está compuesta por especies herbáceas propias de los cultivos y especies ruderales situadas en los márgenes de caminos y campos. Se minimizará la afección sobre los ejemplares arbóreos de cultivos existentes a lo estrictamente necesario. Los árboles de la zona que no sea necesario cortar se protegerán mediante balizamiento elevado, mínimo 1 m, formando un círculo cuyo perímetro sea al menos la proyección de la copa en el suelo. Para las zonas ajardinadas de la EDAR se utilizará el suelo fértil seleccionado durante obras, retirado y almacenado, minimizándose la aportación de materiales externos. Se procederá a la ocultación de las instalaciones mediante vegetación y el ajardinamiento de las superficies libres se realizará con especies autóctonas.  
La ocupación del suelo por los elementos de obra civil, equipos, edificios y el propio terraplén que se construirá en la parcela, producirá un cambio en la hidrología superficial, aunque de forma poco significativa ya que gran parte de la parcela estará ajardinada y permitirá una infiltración normal. Los aliviaderos de crecidas del colector dispondrán de los dispositivos necesarios para evitar el vertido a las acequias de los flotantes transportados en las aguas residuales.  
La impermeabilización del terreno ocupado por diversos elementos que forman parte de la EDAR no tendrán un efecto apreciable ya que las aguas de lluvia serán convenientemente drenadas y vertidas a la zona ajardinada o al barranco próximo.  
En cuanto a la posible afección a elementos culturales, se deben establecer las siguientes medidas durante la ejecución de las obras, tal y como se detalla en el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio:  
se deberá realizar el seguimiento arqueológico intensivo de todos los movimientos de tierras  
se deberá prever como medida compensatoria la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos, el alcance de dicho trabajo dependerá de la extensión e importancia de los documentos.  
Se deberá proceder al balizamiento de los elementos etnológicos que se sitúen dentro de los 50 metros desde el límite de expropiación del proyecto para su protección y como medidas correctoras la reposición de los muros o estructuras de piedra en seco, con la técnica y material original que hayan tenido que ser desmontados por el trazado de los colectores, así como la reposición de los tramos de acequia, que sea necesario desmontar para realizar la zanja del colector. Dicha reposición se realizará con los mismos materiales que la componen, informándose estas medidas favorablemente a los efectos patrimoniales.  
Los trabajos necesarios para la instalación del colector provocarán la inutilización temporal de algunos caminos rurales y carreteras por los que discurre el colector. Para minimizar esta afección se tomarán las medidas oportunas para interferir mínimamente el tráfico rodado, señalizando cualquier actuación en el momento de realizarse y con anterioridad a la misma y acondicionando accesos provisionales.  
Durante las obras de instalación del colector se producirá la ocupación de suelo junto a la zanja, tanto por motivos de seguridad como para mantener abierto al tráfico los viarios afectados y depositar los materiales extraídos en la apertura de la zanja. Estas franjas de afección quedarán fijadas y señalizadas en el replanteo de las obras junto con el eje de la zanja y afectarán a los márgenes del camino que posean menor número de servicios o elementos de más fácil reposición. Se empleará maquinaria de dimensiones lo más reducidas posibles, con el objetivo de minimizar la franja de afección. Los parques de maquinaria se ubicarán en las zonas más degradadas, las áreas yermas o sin usos establecidos, terrenos públicos, o en general, las zonas que generen una afección menor en las propiedades particulares. Estas áreas deberán cartografiarse e incluirse en el informe paralelo al acta de replanteo, que forma parte del Programa de Vigilancia y Seguimiento Ambiental durante la fase de ejecución de las obras.  
Derivados del uso y mantenimiento de los vehículos y maquinaria de obra empleados para la construcción de los distintos elementos, puede producirse contaminación del subsuelo por pérdidas de combustibles y sustancias grasas. Las labores de mantenimiento de la maquinaria se realizarán adoptando las precauciones necesarias para evitar contaminación de los recursos hídricos y de los suelos. Durante las operaciones de mantenimiento o en el estacionamiento de vehículos y maquinaria de obra, se instalarán dispositivos fijos o portátiles que recojan las sustancias contaminantes que puedan ser vertidas al terreno. Si accidentalmente se produjera algún vertido directo y poco importante de combustible y materiales grasos provenientes de la maquinaria, se procederá a recoger estos, junto con la parte afectada del suelo, para su posterior tratamiento o eliminación en centros apropiados. En el caso de que el vertido alcance proporciones importantes, será necesario dar aviso con la máxima urgencia a las autoridades competentes (Protección Civil, Bomberos, etc.) evitando en lo posible la llegada de la sustancia contaminante a cursos superficiales de agua, captaciones subterráneas, etc.  
La realización de las obras implica la utilización de mano de obra del sector de la construcción, que aunque no agrupa a un elevado porcentaje de población activa, inducirá una mayor actividad del sector.  
Durante la vida útil de la EDAR se producirá una perturbación de la unidad de paisaje afectada, ya que se trata de una instalación con elementos lo suficientemente grandes para destacar en la zona de cultivos en que se ubica. El proyecto incluye la revegetación de todas las zonas no ocupadas directamente y el apantallamiento vegetal de la EDAR. La tipología arquitectónica de los edificios, los materiales empleados y el color con que se pinten favorecerán esta integración paisajística.  
Los principales problemas de olores se asociarán a los residuos generados, dado que en el dimensionamiento de las instalaciones deberán necesariamente tomarse las medidas oportunas para garantizar que en ninguna de las fases del proceso de depuración se produzcan olores. Para reducir la producción de olores, los restos de desbaste, arenas del desarenador, flotantes y similares se retirarán y gestionarán adecuadamente. Este proceso se realizará con suficiente frecuencia para evitar la aparición de malos olores. Además se realizará de forma que se produzcan las mínimas molestias a la población debido a los olores que se generan durante su almacenamiento. La retirada de fangos y residuos sólidos procedentes del pretratamiento se llevará a cabo de manera que no se generen olores en la zona, empleando siempre contenedores cerrados.  
Los equipos que controlan las distintas fases de impulsión y depuración del agua residual pueden producir ruidos, en ocasiones con una entidad suficiente para generar molestias en habitantes de viviendas localizadas en las proximidades de las instalaciones. Los equipamientos instalados en la EDAR disponen de elementos de aislamiento adecuados, para evitar la emisión de ruidos al ambiente exterior. La circulación de camiones para la retirada de lodos o transporte de equipos y materiales se llevará a cabo teniendo en cuenta la afección a la población por niveles de ruido elevados, evitando las rutas que discurran por el interior de núcleos habitados y estableciendo los horarios menos molestos.  
La explotación de la EDAR implica el tránsito de vehículos de personal de explotación, de recogida de residuos sólidos, de transporte de consumibles o equipos para reparar, sustituir, etc.  
Según consta en la nota técnica sobre los aliviaderos, la solicitud de vertido presentada ante la Confederación Hidrográfica del Júcar incluye 7 puntos de vertido por desbordamientos en episodios de lluvia que corresponden a las 6 estaciones de bombeo y al colector general en la arqueta de conexión del PI La Ceja. Este último punto de vertido no estará operativo hasta que se conecten la aguas del PI cuando se desarrolle este sector urbanístico.  
Los elementos de control de las medidas para limitar la contaminación por desbordamientos de estos alivios son en todos los casos:  
- Desbaste de 20 mm.  
- Detector de alivios.  
Y en las estaciones de bombeo, además:  
- Boyas de nivel en los vasos de bombeo  
También en todos los casos, como se recoge en la solicitud de vertido, se adoptan las siguientes medidas:  
- Programa de operación y mantenimiento del sistema de saneamiento.  
- Medidas para la eliminación de desbordamientos de sistema de saneamiento en tiempo seco.  
- Medidas para la maximización de la capacidad de almacenamiento en la red de saneamiento.  
- Medidas para la maximización de caudales transportados a EDAR para tratamiento.  
- Programa de vigilancia y caracterización de los desbordamientos.  
- Medidas para limitar la presencia de sólidos y flotantes en desbordamientos de sistemas de saneamiento.  
En el proyecto se dimensionan las estaciones de bombeo (EBAR) y arquetas de la siguiente forma:  
1. Recogidos los datos de los caudales medios actuales medidos se calculan los caudales punta en cada EBAR o arqueta aplicando un coeficiente punta 4.  
2. Se estiman los caudales medios a 10 años y a 20 años según una previsión de consolidaciones y conexiones de áreas urbanizadas. También se les aplica el coeficiente 4.  
3. El caudal punta a 10 años así obtenido se utiliza para el dimensionado de los volúmenes de los depósitos de los bombeos, de los tubos de impulsión, de los desbastes de sólidos, de los pozos de gruesos y, en general, de las características geométricas de las estaciones de bombeo.  
4. En cada EBAR se instalan inicialmente 2 bombas y una más de reserva de forma que desde el primer momento la capacidad de bombeo se corresponderá con el caudal punta estimado a 10 años. Sin embargo, quedará preparado el alojamiento para dos bombas más hasta un total de 4 y una de reserva. Estas bombas extra solo necesitarán para su puesta en funcionamiento ser instaladas ya que la tubería de impulsión está preparada para el caudal total de cuatro de ellas y la obra civil estará ejecutada.  
Por lo tanto, para las estaciones de bombeo:  
- En la situación inicial de la puesta en servicio de la obra los alivios se iniciarán cuando el caudal que llegue a las arquetas de bombeo supere entre 5 (EBAR 3) y 7 veces (EBAR 1) el caudal medio de aguas residuales.  
- Los coeficientes de caudal punta diario de aguas residuales respecto al caudal medio recogidos en la literatura especializada para municipios medianos y pequeños en algunas normas locales de cálculo no superan un máximo de 3 y en los estudios realizados apenas superan el valor de 2.  
- Visto lo anterior, en la situación inicial de la puesta en servicio de la obra, el margen para evacuar a la depuradora caudales de lluvia será de entre 3 y 5 veces el caudal medio de aguas residuales en el peor de los casos que se daría al coincidir el caudal punta diario de residuales con el episodio de precipitaciones.  
- El régimen de lluvias en el clima mediterráneo se caracteriza por intensidades altas en episodios de corta duración e intensidades pequeñas en episodios de larga duración. Teniendo en cuenta que, además, las cuencas receptoras de aguas de lluvia de los sistemas de colectores de Cheste y Chiva son pequeñas, los tiempos de concentración serán de algunas decenas de minutos y los máximos caudales en los puntos de desagües de cuenca (las EBAR) se darán para lluvias intensas pero de 10 a 30 minutos de duración. Así, los volúmenes que pudieran verterse por alivio serán relativamente pequeños.  
- Por otra parte, las aguas más contaminadas por arrastre en episodios de lluvias suelen ser las primeras que llegan al punto de desagüe cuando el caudal está incrementándose pero no ha llegado todavía al máximo. Estas primeras aguas normalmente no se verterán sino que serán bombeadas a la EDAR.  
El sistema propuesto permite ampliar los márgenes de seguridad anteriores:  
En primer lugar los aliviaderos están dotados de detectores de alivios.  
Si es necesario incrementar la capacidad de bombeo para evitar excesos de alivios podrá:  
Incrementarse de forma inmediata el caudal de bombeo poniendo en marcha la bomba de reserva (aumentar aproximadamente un 50 % el caudal bombeado).  
Instalarse en un plazo corto una cuarta y una quinta bomba con una instalación que tan solo requerirá adquirir e instalar los equipos pues la obra civil ya estará realizada.  
Y si aumentar la capacidad de bombeo no fuera suficiente:  
En todas las EBAR (salvo en la EBAR 2), al estar ubicadas en terrenos de EDAR que quedarán fuera de servicio, hay terreno disponible para construir tanques de tormenta o reconvertir alguna de las instalaciones actuales en depósitos de tormenta.  
En el caso de la EBAR 2, de nueva ubicación, se realizará la expropiación adecuada para que sea viable la construcción de un tanque de tormenta si fuera necesario.  
En cuanto al alivio de la arqueta de Chiva, que se ejecutará en la actual EDAR de Chiva, la diferencia está en que en este caso no podrá incrementarse la capacidad de transporte de agua del colector de salida pero sí que se dispone del terreno y los elementos de la actual EDAR para establecer un sistema de depósito de tormentas si fuera necesario.  
El estudio de impacto ambiental cuenta con un Programa de Vigilancia y Seguimiento Ambiental, que se divide en dos fases, claramente diferenciadas:  
Primera fase: Coincide con la fase de construcción de las obras y se extiende desde la fecha del Acta de Replanteo hasta la de Recepción.  
Segunda fase: Se inicia a partir de la fecha del Acta de Recepción extendiéndose durante un período que coincide con los primeros años de explotación de las actuaciones y que se establece en dos años.  
El equipo encargado de llevar a cabo el Programa de Vigilancia y Seguimiento Ambiental estará compuesto por:  
Responsable del Programa. Será un técnico con formación y experiencia en materia medioambiental. Será el responsable técnico del Programa en la fase de construcción y el interlocutor con la Dirección de las Obras.  
Equipo de Técnicos Especialistas. La composición de este equipo en esta obra está definido, en principio, por los siguientes especialistas:  
- Especialista en analítica, encargado de las mediciones y toma de muestras para el seguimiento y vigilancia de las variables físicas.  
- Especialista en arqueología, encargado de realizar el control y seguimiento de las posibles afecciones al Patrimonio Cultura, etc.  
El Programa cuenta con un conjunto de informes que serán firmados por el Responsable del Programa de Vigilancia y Seguimiento Ambiental, quien los remitirá a la Dirección de las obras.  
Durante la primera fase, que coincide con la de construcción, el Programa de Vigilancia tendrá por objetivos generales:  
Establecer un sistema de vigilancia para garantizar la ejecución correcta de todas las medidas protectoras y correctoras. Para ello, se han establecido una serie de parámetros a controlar, umbrales admisibles y unas medidas a adoptar en caso de sobrepasarlos.  
Comprobar que los efectos generados por las obras de construcción son los contemplados en el presente estudio y que su magnitud se mantiene a la previsión efectuada.  
Determinar incidencias ambientales no previstas.  
Durante la fase de construcción, se establecerá un sistema de indicadores basado en la utilización de comparativas al origen que permita conocer la situación y evolución de cada factor del medio susceptible de ser afectado. Entre otros incluye:  
control de la emisión de polvo y partículas  
control de niveles acústicos de la maquinaria  
seguimiento de la calidad y niveles piezométricos de las aguas subterráneas  
control de la retirada y acopio de tierra vegetal  
control de la alteración y compactación de suelos  
vigilancia de la erosión de taludes  
control de la extensión de tierra vegetal  
control de siembras e hidrosiembras  
control de plantaciones  
vigilancia del mantenimiento de la permeabilidad territorial  
seguimiento de la reposición de los servicios afectados  
vigilancia de la reposición de vías pecuarias  
control de la protección del patrimonio arqueológico  
control del replanteo  
ubicación y explotación de zonas de préstamos, vertederos y acopios  
control de accesos temporales  
desmantelamiento de instalaciones y limpieza de la zona de obras  
otras actuaciones de vigilancia y seguimiento, entre las que se incluye:  
delimitación de la zona de obras,  
ubicación de zonas de instalaciones y parques de maquinarias donde las afecciones al entorno sean menores,  
control de la ubicación y explotación de zonas de préstamos y vertederos,  
desmantelamiento de instalaciones y la limpieza de la zona de obras, aspectos que precisan un seguimiento  
Los informes que se redactarán en esta fase son:  
Informe paralelo al acta de replanteo: En este informe se recogerían todos aquellos estudios, muestreos o análisis que pudieran precisarse y que deban ser previos al inicio de las obras y, en caso de ser necesario, la ubicación del parque de maquinaria y zona de instalaciones, préstamos y vertederos o zonas de acopios temporales. Se considera necesario incluir en este informe cómo se ha recogido el contenido de esta declaración de impacto ambiental en el proyecto, haciendo especial referencia a:  
la ubicación de las zonas destinadas a los parques de maquinaria  
los trámites enumerados en el informe del organismo de cuenca por el que se requiere por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar:  
tramitación para la construcción del paso badén sobre el barranco de Chiva para mejorar el acceso a la nueva estación depuradora  
autorización del punto de vertido de aguas residuales al cauce  
tramitación para el cruce subterráneo de colector en cauce público  
autorización para cualquier actuación que afecte al Dominio Público Hidráulico o a su zona de policía  
Informes ordinarios: Se realizarán para reflejar el desarrollo de las labores de vigilancia y seguimiento ambiental. Dependiendo de los impactos previstos en el anejo de afecciones ambientales y de los valores naturales de la zona, se determinará su periodicidad, que podrá ser mensual, trimestral o semestral.  
Informes extraordinarios: Se emitirán cuando exista alguna afección no prevista o cualquier aspecto que precise una actuación inmediata y que, por su importancia, merezca la emisión de un informe especial. Estarán referidos a un único tema, no sustituyendo a ningún otro informe.  
Durante la fase de explotación, los objetivos del Programa de Vigilancia Ambiental son:  
Comprobar la efectividad de las medidas protectoras y correctoras aplicadas durante la fase de ejecución del proyecto, aspecto que solo puede analizarse cuando ha transcurrido cierto tiempo desde la ejecución de las medidas (como en el caso de la implantación de vegetales). En caso de no cumplir los objetivos previstos, plantear el refuerzo o complementación de estas medidas.  
Verificar la ejecución de las labores de conservación y mantenimiento que pudieran precisar las medidas ejecutadas, en especial las referidas a la cubierta vegetal implantada, como riegos, resiembras o reposición de marras.  
Detectar afecciones no previstas en el Estudio Ambiental y articular las medidas necesarias para evitarlas o corregirlas.  
Durante la fase de explotación, se establecerá un sistema de indicadores basado en la utilización de comparativas al origen que permita conocer la situación y evolución de cada factor del medio susceptible de ser afectado. Entre otros incluye:  
respecto de la hidrografía y calidad de aguas se analizará: la afección a la calidad de sus aguas, el incremento de los riesgos de inundación y la erosión y aterramiento de los cauces. Este epígrafe debe completarse con el seguimiento de la calidad de las aguas en los entornos de los puntos de vertidos, incluyendo las conducciones por las que se deriva agua pluvial en las diferentes EBARs (entre otras, aguas del «Minado» y «Almela» por posible afección por las aguas del eje 8) y la conducción de agua depurada en las proximidades de la EDAR de Cheste-Chiva (Pozo del Carmen y Pozo el Barranco).  
Seguimiento de la efectividad de las medidas de restauración de la cubierta vegetal  
El órgano ambiental considera necesario completar el seguimiento ambiental de la fase de explotación con el control de los alivios que se produzcan en episodios extraordinarios desde las distintas estaciones de bombeo, puesto que estos vertidos se realizan a cauces que aportan sus aguas al Parque Natural de la Albufera. Este control de alivios deberá abarcar frecuencia, caudal y calidad de los vertidos, en cada uno de los puntos en los que se produzcan. El promotor será quien realice este control. En función de los resultados obtenidos, el promotor analizará la conveniencia de aplicar algunas de las soluciones que se recogen en la Nota técnica sobre los aliviaderos previstos en el sistema EDAR Cheste-Chiva. El promotor dará traslado al órgano sustantivo del resultado y estudio de soluciones, quien lo analizará e informará para trasladarlo posteriormente al órgano ambiental. El órgano ambiental determinará si esta Declaración de Impacto Ambiental sigue siendo válida o si es necesario realizar una Resolución Complementaria que ampare las soluciones planteadas.  
Los informes que se redactarán en esta fase son:  
Informes ordinarios: Se realizarán para reflejar el desarrollo de las labores de seguimiento ambiental. La periodicidad será semestral o anual.  
Informes extraordinarios: Se emitirán cuando exista alguna afección no prevista o cualquier aspecto que precise una actuación inmediata, y que por su importancia, merezca la emisión de un informe específico.  
Informe final del Programa de Vigilancia y Seguimiento: El informe final contendrá el resumen y conclusiones de todas las actuaciones de vigilancia y seguimiento desarrolladas y de los informes emitidos, tanto en la fase primera como en la segunda.  
Corresponde al órgano sustantivo el seguimiento del cumplimiento de la declaración de impacto ambiental. A estos efectos, el promotor remitirá al órgano sustantivo un informe de seguimiento sobre el cumplimiento de las condiciones, o de las medidas preventivas, correctoras y compensatorias establecidas en la declaración de impacto ambiental. El informe de seguimiento incluirá un listado de comprobación de las medidas previstas en el programa de vigilancia ambiental. El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado de la declaración de impacto ambiental o del informe de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
  
Consideraciones Jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la declaración de impacto ambiental ordinaria, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 41.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Sección 1ª del Capítulo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «estación depuradora de aguas residuales y colectores generales de Cheste-Chiva», promovido por la EPSAR, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental y el proyecto técnico, así como en los condicionantes que se relacionan a continuación  
  
Segundo  
El proyecto y la propuesta de medidas correctoras y protectoras deberá completarse con las siguientes medidas, detalladas en el cuerpo de esta Declaración de Impacto Ambiental:  
En caso de que la conexión a la línea eléctrica implique un supuesto sometido a evaluación ambiental, el órgano sustantivo solicitará al órgano ambiental un resolución complementaria a la presente declaración, en la que puedan valorarse sus impactos derivados.  
Durante la ejecución de las obras se cumplirán las normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, aprobado por el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat.  
Deberá tramitarse durante las obras la correspondiente autorización de ocupación temporal de vías pecuarias ante el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
Se deberá realizar el seguimiento arqueológico intensivo de todos los movimientos de tierras  
Se deberá prever como medida compensatoria la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos, el alcance de dicho trabajo dependerá de la extensión e importancia de los documentos.  
Se deberá proceder al balizamiento de los elementos etnológicos que se sitúen dentro de los 50 metros desde el límite de expropiación del proyecto para su protección y como medidas correctoras la reposición de los muros o estructuras de piedra en seco, con la técnica y material original que hayan tenido que ser desmontados por el trazado de los colectores, así como la reposición de los tramos de acequia, que sea necesario desmontar para realizar la zanja del colector. Dicha reposición se realizará con los mismos materiales que la componen, informándose estas medidas favorablemente a los efectos patrimoniales.  
El informe paralelo al acta de replanteo deberá hacer mención específica a cómo se ha recogido el contenido de esta declaración de impacto ambiental en el proyecto, haciendo especial referencia a:  
La ubicación de las zonas destinadas a los parques de maquinaria  
Los trámites enumerados en el informe del organismo de cuenca por el que se requiere por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar:  
Tramitación para la construcción del paso badén sobre el barranco de Chiva para mejorar el acceso a la nueva estación depuradora  
Autorización del punto de vertido de aguas residuales al cauce  
Tramitación para el cruce subterráneo de colector en cauce público  
Autorización para cualquier actuación que afecte al Dominio Público Hidráulico o a su zona de policía  
Durante la fase de explotación, el sistema de indicadores que se plantea deberá completarse con parámetros que permitan conocer la situación y evolución la calidad de las aguas en los entornos de los puntos de vertidos, incluyendo las conducciones por las que se deriva agua pluvial en las diferentes EBARs (entre otras, aguas del «Minado» y «Almela» por posible afección por las aguas del eje 8) y la conducción de agua depurada en las proximidades de la EDAR de Cheste-Chiva (Pozo del Carmen y Pozo el Barranco).  
  
El seguimiento ambiental de la fase de explotación se completará con el control de los alivios que se produzcan en episodios extraordinarios desde las distintas estaciones de bombeo, puesto que estos vertidos se realizan a cauces que aportan sus aguas al Parque Natural de la Albufera. Este control de alivios deberá abarcar frecuencia, caudal y calidad de los vertidos, en cada uno de los puntos en los que se produzcan. El promotor será quien realice este control. En función de los resultados obtenidos, el promotor analizará la conveniencia de aplicar algunas de las soluciones que se recogen en la Nota técnica sobre los aliviaderos previstos en el sistema EDAR Cheste-Chiva. El promotor dará traslado al órgano sustantivo del resultado y estudio de soluciones, quien lo analizará e informará para trasladarlo posteriormente al órgano ambiental. El órgano ambiental determinará si esta Declaración de Impacto Ambiental sigue siendo válida o si es necesario realizar una Resolución Complementaria que ampare las soluciones planteadas.  
Corresponde al órgano sustantivo el seguimiento del cumplimiento de la declaración de impacto ambiental. A estos efectos, el promotor remitirá al órgano sustantivo un informe de seguimiento sobre el cumplimiento de las condiciones, o de las medidas preventivas, correctoras y compensatorias establecidas en la declaración de impacto ambiental. El informe de seguimiento incluirá un listado de comprobación de las medidas previstas en el programa de vigilancia ambiental. El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado de la declaración de impacto ambiental o del informe de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
El proyecto y el estudio de impacto ambiental incluirán en su presupuesto todas las medidas correctoras y/o protectoras contempladas en el Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto Ambiental, así como su Programa de Vigilancia Ambiental y las modificaciones en él introducidas.  
Cualquier cambio del proyecto que se pretenda introducir tras la emisión de esta Declaración de Impacto Ambiental (ya sea previa al inicio de las obras, ya sea durante su ejecución o durante su explotación) y pueda suponer una modificación sustancial desde el punto de vista de las afecciones ambientales, deberá ser comunicada al órgano ambiental, que determinará si procede la evaluación de sus efectos en el medio ambiente y el establecimiento, en su caso, de medidas correctoras y/o protectoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
València, 11 de febrero de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]»  
  
València, 27 de agosto de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML