Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4904, del 16-12-2004 (2004/12686)

RESOLUCIÓ de 29 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4904

Data del DOGV
:   16-12-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/12686

CVE


Data del document
:   29-11-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Novelda](javascript:void(0))
    * [Tírig](javascript:void(0))
    * [Sax](javascript:void(0))
    * [Aspe](javascript:void(0))
    * [Alcalà de Xivert](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/X12686]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 285/00-AIA, 332/01-AIA, 003/02-AIA, 104/03-AIA i 461/00-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 29 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 285/2000AIA
  
Promotor: Marmolspain, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Objecte projecte: Explotació minera de la secció a denominada L'Ametller
  
Localització: A la forest Bateig al terme municipal de Novelda (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'explotació minera d'una parcel·la per a l'obtenció de marbre ornamental a partir d'arenoses de ciment calcari, que representa un 33,33% del material extret, i el 46% restant es destinarà a altres usos industrials com formigons, farciments, etc.
  
Característiques de l'explotació:
  
- Superfície que s'ha d'afectar: 16.551 m²
  
- Diferència de cota: 22 metres
  
- Volum total d'extracció: 101.290 m³
  
- Productivitat mitjana anual: 2.500 m³/ any
  
- L'estèril que es produïsca (36.390 m³) s'utilitzarà en la restauració de la pedrera: farciment de zones esplanades. No es crearan runam.
  
- Els blocs extrets es retiraran diàriament.
  
- L'explotació serà a cel obert, i s'abancalarà en sentit descendent. Els talussos tindran una alçada màxima de 6 metres i bermes no inferiors a 6 m. La longitud dels fronts serà de 30 m.
  
- S'utilitzaran explosius pràcticament només en l'arrancada dels primers metres de roca alterada. Els talls verticals es realitzaran amb trossejadora de fil diamantat.
  
- Restauració: es portarà a terme simultàniament a l'explotació, a mesura que s'abandonen els bancs explotats. Els bancs finals de restauració tindran una alçada màxima de 7 m i una inclinació màxima de 45º. Les bermes seran prou àmplies per a permetre un talús final del vessant explotat de 35º.
  
S'aportarà capa de terra vegetal, en part l'extreta de la superfície que s'ha d'afectar i en la part comprada de l'exterior s'aportarà adob i el límit serà la profunditat de 40 cm de terreny per a facilitar les plantacions. S'efectuaran sembres. S'efectuaran plantacions al portell amb una densitat de 2.500 unitats per hectàrea. S'utilitzaran espècies autòctones presents en la zona i en proporcions semblants a les existents.
  
Tramitació administrativa i resum dels informes rebuts
  
La Conselleria d'Indústria va remetre el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració.
  
Es van efectuar consultes a l'Ajuntament, Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Direcció Territorial d'aquesta Conselleria.
  
L'ajuntament va informar respecte de l'explotació indicant que en la zona no es coneixien restes arqueològiques o patrimonials i que el sòl està qualificat com a no urbanitzable comú. Igualment, certifica que l'expedient s'ha sotmés al tràmit d'informació pública i que no s'han produït al·legacions. La Comissió de Govern de l'Ajuntament emét informe favorable de l'activitat.
  
La Direcció General de Patrimoni emet informe desfavorable perquè l'estudi no preveu els aspectes patrimonials i etnològics. Es va sol·licitar al promotor que obtinguera informe favorable de la Conselleria de Cultura a la vista de l'informe d'aquesta, remetent el promotor l'estudi etnoarqueològic firmat per un arqueòleg on s'afirma que des del punt de vista arqueològic es desconeix l'existència de restes en la zona i que des del punt de vista etnològic hi ha un refugi de pedrapiquers, que no es veurà afectat per l'explotació datada entre finals del segle XIX i principis del XX.
  
La Direcció Territorial d'aquesta Conselleria va informar de l'afecció del projecte inicial al camí ramader assagador Reial de Montagut en tota la seua amplitud, 75,22 metres. Es va informar d'aquesta circumstància al promotor i se li va indicar que no havia d'afectar-la. Després de diversos escrits d'ampliació en què inicialment el promotor indicava que no l'afectaria, en discutir el traçat del camí ramader, en l'últim annex d'ampliació va modificar l'explotació de forma que realment no s'afecta a l'esmentat camí ramader.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
Es tracta d'una zona degradada en la que hi ha una antiga explotació de dimensions molt xicotetes. Dominen els matolls camefítics del termomediterrani semiàrid d'Alacant. Hi destaquen alguns exemplars arbustius aïllats com l'arçot (Rhamnus lycioides), la trompera fràgil (Ephedra fragilis) i el llentiscle (Pistacia lentiscus). El valor ambiental és baix.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Es tracta d'una zona degradada en existir una antiga explotació en una part de la parcel·la. S'estima que l'impacte més important serà el paisatgístic i l'impacte global es considera de moderat a sever.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Com a mesures correctores cal destacar el pla de restauració que en línies generals es considera adequat.
  
Altres mesures a destacar indicades en l'últim annex d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental són: reg periòdic de les pistes d'accés, retirada de maquinària i demolició de construccions i retirada de runes quan cesse l'activitat.
  
Es considera necessari realitzar algunes precisions respecte a la revegetació i a morfologia final de restauració de manera que millore el resultat previst. Igualment han d'adoptar-se mesures per a reduir la vessament i evitar fenòmens erosius i d'aportació de sediments al barranc pròxim en la mesura que es puga.
  
En relació amb l'informe desfavorable de la Direcció General de Patrimoni artístic de la Conselleria de Cultura, com que no s'ha tractat el tema del patrimoni, es considera que l'informe de l'Ajuntament i el posterior aportat pel promotor supleixen la carència indicada, en qualsevol cas com a mesura preventiva i en compliment de la legislació vigent en la matèria, haurà d'obtenir-se informe previ al respecte de la Direcció General de Patrimoni tal com els va indicar per escrit del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 3c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003 de 27 de juny del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'explotació minera de la secció A denominada L'Ametller situada a la forest Bateig al terme municipal de Novelda (Alacant), el promotor del qual és Marmolspain, SA, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació (en especial la llicència d'activitat) sempre que es porte a terme d'acord amb el que indica l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental amb registre d'entrada en aquesta Conselleria de 12 de maig de 2003, com també les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicions per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. La guarderia forestal supervisarà que l'explotació, com ja s'ha previst, no afecte el camí ramader, assagador Reial de Montagut de 75,22 metres d'ample i que discorre al costat dels límits de l'explotació.
  
2. Les plantacions s'efectuaran tant en les bermes i plataformes com en els talussos, igual que les sembres. Es crearà un sistema de drenatge que conduïsca l'aigua cap al punt més baix de l'explotació i el dirigisca al barranc pròxim donant-li pendents adequades per a reduir la força erosiva i l'arrossegament de sediments.
  
3. Es modificarà lleugerament la morfologia final de restauració per a aconseguir una integració amb l'entorn més harmoniosa, augmentant l'amplària de les bermes en la zona NE de l'explotació i reduint-les cap als seus extrems.
  
4. Caldrà obtenir informe previ favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 332/2001AIA
  
Promotor: Sr. Ernesto Cervera Mira Perceval
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Objecte projecte: Pedrera d'argila denominada La Roja
  
Localització: Entre el paratge de Serra Negra i el barranc dels Ulls al terme municipal d'Aspe (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'explotació d'argiles per al procés de fabricació de teules. La zona on s'ubicarà la pedrera ja ha sigut explotada. Però encara queda recurs per a explotar i és econòmicament rendible.
  
Característiques de l'explotació i restauració d'acord amb l'ampliació de la documentació presentada en data 8 d'agost de 2003 i denominada memòria resum del projecte:
  
- Superfície afectada: 28.840 m²
  
- Volum explotable: 109.600 m³
  
Volum que es comercialitzarà: 60.000 m³
  
Volum que s'utilitzarà en el condicionament de talussos: 40.000 m³
  
- Vida de l'explotació: 10 anys a raó de 6.000 m³/any
  
- Per a l'accés s'utilitzaran els camins existents, sense que calga generar desmunts ni terraplens, sinó simplement l'estesa d'una capa de rebliment.
  
- Mètode d'explotació: fent bancals des de la part superior de l'explotació.
  
Fases:
  
- Primera: del 1r al 3r any: Es realitzaran cinc bancs fins a la plaça de pedrera. Restauració de bancs i talussos superiors. Suavització del talús situat a l'est de l'explotació.
  
- Segona: de 4 a 6 anys: Es treballarà en els bancs creats i es restauraran els situats per damunt de la cota 191.
  
- Tercera: de 6 a 9 anys: Es continuarà amb l'explotació dels bancs situats entre la cota 191 i la de 181 m.
  
- Quarta: 10é any: Restauració final.
  
- Es crearà una xarxa de drenatge que conduïsca l'aigua cap als barrancs pròxims i a la plaça de pedrera es dotarà d'un pendent suau i es crearan dunes per a frenar l'efecte erosiu.
  
- S'ha previst la plantació d'espècies arbustives autòctones en la zona, com també la sembra d'herbàcies i l'aportació de matèria orgànica per a millorar el sòl.
  
Tramitació administrativa, resum d'informes i al·legacions
  
L'Ajuntament va remetre el corresponent estudi i l'expedient municipal que consta de la següent documentació:
  
- Informe urbanístic favorable. Sòl no urbanitzable comú.
  
- Informe ambiental favorable, després de corregir una sèrie d'aspectes que se li van indicar.
  
- S'ha procedit al període d'informació pública, en el qual s'ha presentat la següent al·legació de caràcter ambiental per part del Sr. José Marcos Martínez:
  
- Es produirà una alteració del paisatge important superior a la ja existent.
  
- Resposta de l'Ajuntament a l'al·legació de caràcter ambiental:
  
- Respecte de l'alteració paisatgística, s'informa que la restauració s'ajusta al que estableix la normativa del Pla especial de protecció del paisatge i del medi natural.
  
- Informe favorable de la comissió de govern municipal.
  
La Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Indústria va remetre el projecte, l'estudi i el pla de restauració.
  
Es va rebre informe favorable de la Conselleria de Cultura.
  
Es va rebre informe dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria en el qual se sol·licita que s'estudien solucions al drenatge que eviten o minoren els processos erosius que es generen en la zona cap al barranc pròxim.
  
Es va sol·licitar ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, i es va presentar com a ampliació una memòria resum del projecte modificat amb data 8 d'agost de 2003.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
L'actuació s'ubica al peu d'un vessant de la serra Negra amb orientació NE, sobre materials triàsics margosos amb algeps, que se situen pròxims al barranc dels Ulls. Es tracta d'una zona en què s'han produït extraccions i el terreny està molt alterat, per la qual cosa el valor ambiental actual és molt baix. La vegetació que actualment colonitza la zona està constituïda per espècies de terrenys alterats tipus Suaeda sp., Salsola sp. i Inula viscosa, majoritàriament.
  
Tocant al camí d'accés, relativament pròxima a la zona d'explotació, són destacables pel seu valor els matolls gipsícoles amb Herniaria fruticosa, Teucrium libanitis i Helianthemum squamatum.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Es tracta d'una zona ja alterada on s'ha ocasionat un impacte paisatgístic sever. La continuació de l'explotació que es planteja i que inclou la restauració de la zona, pot permetre millorar substancialment l'actual situació de degradació.
  
La morfologia de la zona una vegada restaurada, el mètode d'explotació, la restauració i la xarxa de drenatge plantejades en l'ampliació de la documentació presentada, en línies generals, es consideren acceptables ambientalment.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
En l'estudi d'impacte ambiental es preveu com a possibilitat la utilització de la pedrera com a lloc per a ubicar un abocador inert i d'altra banda la restauració amb característiques forestals.
  
A més, es plantegen altres mesures correctores: reg de camins i cúmuls temporals d'estèrils, i retirada del sòl de la zona per a posteriorment utilitzar-ho en els treballs de restauració.
  
En l'ampliació de la documentació presentada es desisteix de l'opció de l'abocador inert i s'adopta la restauració amb caràcter forestal de la zona.
  
S'estima necessari introduir algunes modificacions en les mesures correctores plantejades per a aconseguir una més ràpida i millor integració paisatgística, i igualment per a prevenir o minimitzar els processos erosius. En aquest sentit s'estima possible que en cadascuna de les fases plantejades la revegetació que s'ha de fer avance més del que es preveu. S'estima a més necessari precisar alguns aspectes de la morfologia final de restauració, l'alçada de bancs, la morfologia de la plaça de pedrera, etc.
  
La revegetació plantejada s'estima correcta, en línies generals, però es considera que es pot millorar en alguns aspectes relatius a les espècies elegides, utilització d'adob orgànic, sembres, plantacions, etc., com també precisar alguns detalls que en l'ampliació de la memòria no queden completament clars.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 3c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de pedrera d'argila denominada La Roja entre el paratge de Serra Negra i el barranc dels Ulls, al terme municipal d'Aspe (Alacant), el promotor del qual és el Sr. Ernesto Cervera Mira Perceval, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, en especial l'obtenció de la llicència d'activitat, i sempre que es realitze d'acord amb el que estableix l'ampliació de la documentació presentada amb data 8 d'agost de 2003 i denominada memòria resum del projecte, en l'estudi i en les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicions per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. S'accepta la restauració plantejada de caràcter forestal, i es desestima la possibilitat de restauració per mitjà d'abocador, tal com s'indica en l'ampliació de la documentació presentada.
  
2. En cadascuna de les fases de l'explotació, la revegetació que ha de realitzar avançarà més del que es preveu.
  
Primera fase: es revegetarà fins al banc situat a la cota 201 m, sense incloure'l.
  
Segona fase: es revegetarà fins al banc situat a la cota 191 m, sense incloure'l.
  
Tercera fase: es revegetarà fins a la plaça de pedrera situada entre les cotes 181 i 180 m, sense incloure-la.
  
Quarta fase: es revegetarà la plaça de pedrera.
  
3. La plaça de pedrera no baixarà perj sota de les cotes actuals, que se situen entre els 179 i 181 m. Respecte a la morfologia final, tindrà un pendent dirigit cap al drenatge natural que acaba el barranc dels Ulls, i s'establiran xicotets bancs o bermes que reduïsquen la força erosiva de l'aigua.
  
4. Les vessants finals restaurades no tindran pendent únic sinó que estaran abancalades amb un lleuger contrapendent cap a l'interior, i una altura de banc no superior a 5 m, i amb un pendent de talús no superior a 30º.
  
5. Es retirarà la capa de sòl que encara hi ha en algunes zones de la parcel·la que s'ha d'explotar per a utilitzar-la posteriorment en la restauració. Per a millorar el substrat de les plantacions la proporció de matèria orgànica madura que s'utilitzarà serà molt baixa per a evitar la proliferació d'espècies nitròfiles. El material final que també s'usarà amb aquesta finalitat és preferible que procedisca de la zona explotada aprofitant l'estèril que es produirà.
  
6. Les sembres es realitzaran tant en les bermes com en els talussos i la plaça de pedrera, amb espècies herbàcies de ràpid creixement adaptades a les condicions ecològiques de la zona.
  
7. Les espècies que s'usaran en les plantacions seran les següents:
  
- En major proporció: espart bord (Lygeum spartum) i albaida (Anthyllis cytisoides o A. terniflora).
  
- En menor proporció: arçot (Rhamnus lycioides), trompera fràgil (Ephedra fragilis) i romer (Rosmarinus officinalis).
  
- Molt puntualment: pi blanc (Pinus halepensis), olivera (Olea europaea) i garrofera (Ceratonia siliqua).
  
- En la zona pròxima al drenatge que es dirigeix cap al barranc dels Ulls: tamariu (Tamarix canariensis i T. africana), i baladre (Nerium oleander), en menor proporció.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 3/02-AIA
  
Títol: Ampliació d'explotació bestiar porcí d'engreix
  
Promotor: Prats Carbó, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tírig (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació de bestiar porcí d'engreix
  
Localització: Partida dels Bosquets, polígon 232, parcel·la 20, del terme municipal de Tírig (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina d'engreix, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'activitat, parteix de dues naus adossades amb planta rectangular i coberta a dues aigües amb capacitat per a 894 places. Amb l'ampliació es pretén construir un tercer edifici de característiques paregudes constructives amb capacitat per a 350 animals. La capacitat final de l'explotació serà de 1.244 porcs.
  
Com a mesures higienicosanitàries a adoptar a l'explotació es plantegen les següents:
  
- Protecció de finestres amb malla adequada (tela de galliner) que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que poden actuar com a vectors de malalties.
  
- Construcció de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Construcció de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.
  
Els purins quedaran retinguts en fosses de purins amb autonomia superior a tres mesos.
  
Prèviament a l'aplicació del purí com a adob orgànic, aquest serà tractat amb producte microbiològic que li disminuïsca la càrrega contaminant, millorant a més les seues característiques per a ser aplicat com a fertilitzant en camps de cultiu.
  
Es disposa d'un total de 55,58 ha de superfície agrícola on aplicar els purins, localitzades íntegrament en el terme municipal de Sant Mateu (Castelló).
  
Els cadàvers es destinaran a fossa de cadàvers en el municipi de Tírig.
  
L'abastament d'aigua es realitzarà des de la xarxa d'abastament de Tírig.
  
El nucli de població es localitza a 850 m de l'explotació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Tírig en data 3 de gener de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 127 de 23 d'octubre de 2001, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
L'ampliació sol·licitada parteix d'una explotació inicial per a la qual es va dictar en data 8 de novembre de 1999 l'estimació d'impacte ambiental per part de la directora general de Planificació i Gestió del Medi. L'esmentada estimació va ser sol·licitada per a una explotació constituïda per dues naus amb capacitat total per a 544 places, per la qual cosa, i segons la capacitat inicial de l'explotació reflectida en la documentació presentada en l'expedient d'ampliació (894 porcs d'engreix), el present expedient tractaria, a més de l'obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació, la legalització de l'ampliació realitzada sense autorització.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe desfavorable del veterinari de l'àrea, fonamentat en la falta d'informació en el projecte de l'existència d'activitats anàlogues.
  
- Informació pública en el BOP núm. 127, de 23 d'octubre de 2001, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT. L'informe favorable emés per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació queda condicionat a la dotació en la instal·lació de les següents instal·lacions:
  
- Tanca perimetral de l'explotació.
  
- Gual sanitari a l'entrada de l'explotació.
  
- Tela de galliner o malla metàl·lica en finestres i buits.
  
- El disseny de la instal·lació evitarà l'entrada de vehicles i haurà de permetre que totes les operacions es realitzen des de fora de l'explotació.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
El projecte no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
El projecte no afecta el domini públic hidràulic.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals es recull: aire, sòl, vegetació, fauna, paisatge i medi sociocultural.
  
L'explotació es localitza sobre una parcel·la agrícola ocupada per cultius de secà i en un entorn agrícola de topografia plana, i queda integrada paisatgísticament en la zona on s'ubica.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial o de Comunitat Valenciana.
  
La localització de l'activitat en una zona agrícola, la distància al nucli de població i la gestió que segons s'ha descrit, es realitza de l'explotació, pressuposen que els elements ambientals susceptibles de ser afectats per l'activitat són el sòl i l'aigua, per contaminació puntual o difusa, associada a la mala gestió dels residus orgànics dins de l'explotació, i fora, en utilitzar-los com a adob orgànic.
  
L'actuació no afecta camins ramaders, tampoc afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha analitzat l'impacte que pot causar sobre el sòl i l'aigua la utilització del purí com a adob orgànic, en base a la bibliografia consultada, i conclou que l'afecció serà poca si l'aportació del purí es realitza sense sobrepassar la quantitat permesa de 170 kg N/ha i s'aplica com s'indica en les mesures correctores.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, es recullen les següents:
  
- Es realitzarà tractament del purí a base de producte microbiològic.
  
- Es disposarà de gual sanitari de suficient longitud i profunditat en l'accés.
  
- Es disposarà de tela de galliner o malla metàl·lica en buits que impedisquen l'accés a l'interior de la nau d'animals que puguen ser vectors de malalties.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de les instal·lacions.
  
- Es disposarà de fosses de fem construïdes amb materials que garantisquen l'estanquitat i les dimensions correctes amb l'explotació.
  
- En el moment del buidatge de la fossa s'ha de realitzar una batuda enèrgica per a aconseguir una homogeneïtzació del purí, evitant que la matèria orgànica quede dipositada al fons i a les parets de la fossa.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació als camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
Les mesures correctores proposades s'ampliaran amb les recollides a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de bassa de contenció de purins en l'interior de l'explotació, tal com estableix el Reial Decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, com també per la Llei 6/2003 de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
Aquestes mesures correctores hauran de complementar-se amb les condicions recollides en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i de l'annex I, apartat 1-h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de l'explotació porcina d'engreix, situada al terme municipal de Tírig (Castelló), promogut per Prats Carbó, SL, sempre que aquest s'execute d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establertes a continuació:
  
- Prèviament a la seua aplicació com adob en camps de cultiu el purí s'haurà de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es portaran a terme anàlisi que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, realitzant una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis, es hauran de presentar davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, si cal, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar estaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia de l'aquest amb la correcta manipulació.
  
- Es disposarà de gual sanitari en l'explotació, tanca perimetral, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
- Les parets i la solera de les fosses de dejeccions sota les naus es construiran amb materials i de forma que quede garantida la impermeabilitat.
  
- Haurà de construir-se una bassa de purins encerclada i impermeabilitzada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada, en base al Reial Decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines i a la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.
  
- La instal·lació haurà de dissenyar-se de manera que s'evite l'entrada en el recinte de vehicles d'abastament de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins, i aquestes operacions s'hauran d'efectuar des de fora de l'explotació, segons el Reial Decret 324/2000, de 3 de març de 2000 pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'hauran d'aplicar els purins en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades considerant no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial Decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, considerant que no s'escamparan en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants, distribuint-ho de manera adequada en la parcel·la i soterrant-ho per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purí.
  
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'adaptar al que estableix el Reial Decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 d'octubre de 2003.-El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 104/03-AIA
  
Promotor: SAT núm. 3562
  
Objecte del projecte: Embassament per a reg
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sax
  
Localització: Partida el Charco, en el terme municipal de Sax (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte
  
El projecte consisteix en la construcció d'un embassament com a element regulador per a aigua de reg de 116.546 m³ de capacitat total, emplaçada a la partida el Charco del terme municipal de Sax. La superfície que s'ha d'ocupar abraça aproximadament 3'2 ha. L'embassament es projecta realitzar de materials sòls, impermeabilitzat per mitjà de làmina PEAD de 2 mm de gruix. L'alçada des del fons fins a la cota de coronació és de 9 m, l'alçada de làmina d'aigua és de 8,5 m. El talús interior és de 3 H/1V i d'1,5 H/1V. La coronació es fixa a 6 m d'amplària, amb rastell perimetral que protegeix i reforça la vora superior de la làmina impermeable i tanca de protecció de malla metàl·lica galvanitzada de 2 m d'alçada.
  
L'eixida d'aigua estarà formada per dues canonades, una d'elles servirà per a reg, i l'altra s'instal·la per al cas de desembassament ràpid.
  
El sobreeixidor es dimensiona per a una capacitat d'evacuació de 100 l/s (360 m³/h), i s'emplaça en el costat oest, desembocant la canonada en un xicotet barranc. No indica quin, però per la ubicació de l'embassament suposem que siga el barranc de la Carrasquida que és confrontant a aquest.
  
No indica si és necessari instal·lar el subministrament elèctric per al funcionament del sistema o si s'aprofita algun subministrament existent.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives al projecte, es justifica l'emplaçament elegit per raons d'accessibilitat, proximitat a la zona d'alimentació i zona de consum, preu i qualitat del terreny, com també criteris geològics.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació Pública. Remissió de l'expedient
  
En data 3 d'abril de 2003, l'Ajuntament de Sax remet la documentació corresponent al projecte i l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb el certificat d'informació pública.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de l'Ajuntament de Sax en el DOGV núm. 4414 de data 9 de gener de 2003, no consta que s'hagen formulat al·legacions a aquest segons el certificat remés.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
Es va efectuar consulta a la Direcció General d'Interior.
  
Informes sectorials
  
Com a contestació a la consulta efectuada es va rebre informe de:
  
- Direcció General d'Interior
  
S'indica que l'únic risc que pot tenir repercussió sobre la seguretat del projecte, i que podria incidir de manera limitada sobre la seguretat de les persones i els béns, és el sísmic, ja que el municipi de Sax, segons la norma sismoresistent de construcció (1994), vigent durant l'elaboració del projecte, té una acceleració sísmica bàsica de 0'07 g, la qual cosa la situa en la zona de perillositat sísmica moderada de la Comunitat Valenciana (intensitat sísmica VII MSK, per a un període de retorn de 500 anys).
  
En la documentació aportada del projecte es considera el risc sísmic en l'annex II ?Estabilitat de talussos?, i dóna com resultat uns nivells de seguretat acceptables, fins i tot en els casos més desfavorables, desenvolupant els càlculs i les corbes potencials de ruptura dels talussos en la documentació facilitada, per la qual cosa aquesta pot considerar-se acceptable.
  
Per això, conclou que el risc sísmic és el més destacat a què pot vore's sotmés el projecte, i segons la documentació aportada aquest s'ha considerat i tractat; s'han adjuntat els càlculs i corbes de ruptura potencial dels talussos de l'embassament. Es considera una obra segura fins i tot en el cas sísmic més desfavorable.
  
Afeccions legals
  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, la qualificació del sòl és de no urbanitzable, en el qual es permet la construcció d'embassaments reguladors de reg.
  
Es troba inclosa en la LIC del Maigmó i serres de la Foia de Castalla, entre els hàbitats i espècies destacables de la qual es troben la presència de diverses rapaces a la zona, entre les quals destaquen Aquila chrysaetos, Falcoi peregrinus, Bubo bubo i Hieraetus fasciatus. Pel que fa a la vegetació es mencionen per la seua extensió els matolls i timoneda (5334), ginestar (5335) i matolls arborescents amb Juniperus (5210), com també els prats anuals de Thero-Brachypodietea (6220), els prats calcaris càrstics (6110) i els pinars de pins mesogeus (9540), a més dels hàbitats associats als penyals i despreniments calcaris (8130 i 8210), les galeries de Nerio-Tamaricetea i la vegetació gipsícola ibèrica (1520).
  
No obstant això, la ubicació de l'embassament no correspon a terrenys forestals on es trobe la vegetació ressenyada, sinó a terrenys erms que confronten a camps de cultiu.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte
  
Els elements ambientals amb possibilitat de resultar afectats per la construcció de la bassa com són el sòl, a causa de les transformacions d'adequació de la parcel·la, risc d'erosió, eliminació de vegetació natural, alteracions de la fauna, generació de residus inerts i modificacions en el paisatge. També en cas de ruptura accidental de l'embassament, pot presentar riscos d'inundació aigües avall del barranc de la Carrasquida que presenten un risc d'inundació en grau baix, segons la informació continguda en la cartografia temàtica de l'abans Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport.
  
La ubicació de l'embassament es troba inclosa en l'àmbit de la LIC del Maigmó i serres de la Foia de Castalla, com ja s'ha exposat en l'apartat anterior, per la qual cosa resulta rellevant la possible afecció a les rapaces protegides, que es troben a uns 5 km de nius inventariats de falcó comú, àguila cuabarrada i àguila daurada. Per tant, s'han d'adoptar les mesures protectores i correctores necessàries per a evitar qualsevol possible afecció, tant per la construcció i el funcionament de l'embassament com per les obres complementàries, com pot ser la línia elèctrica si és procedent. Quant a l'afecció a la vegetació característica de la LIC, les possibles afeccions no resulten rellevants ja que els terrenys de l'emplaçament no presenten característiques de sòl forestal en el qual es troben representats els hàbitats i espècies objecte de protecció de l'esmentat lloc d'interés comunitari.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
Es descriuen els impactes previsibles relatius a l'emissió de partícules a l'atmosfera, emissió de sorolls, sobre l'entorn natural: flora (recuperable en part per revegetació de talussos), fauna, alteració del paisatge per modificació de l'orografia, sobre la hidrologia per extracció d'aigües subterrànies, erosió de talussos, etc.
  
No obstant això, cal assenyalar que l'impacte previsible sobre la fauna no resulta únicament per la fauna que es puga desplaçar per l'ocupació de sòl, sinó també pels possibles xocs de l'avifauna amb la tanca com també per la caiguda accidental d'animals a la bassa o l'efecte barrera de la tanca en els amfibis o xocs de l'avifauna amb la línia elèctrica en el cas que aquesta existisca.
  
A més, no es té en compte que l'emplaçament de l'embassament es troba inclòs en un lloc d'interés comunitari (LIC de Maigmó i serra de la Foia de Castalla), per la qual cosa les afeccions de l'avifauna han de ser considerades especialment per a prevenir l'afecció a les espècies protegides.
  
També hi ha el risc d'inundació aigües avall del barranc per la qual cosa ha de considerar-se en cas de desembassament ràpid.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
S'estableixen mesures correctores en la fase de construcció relatives a la qualitat de l'aire i nivell de sorolls de la maquinària; tractament de talussos amb revegetació d'espècies arbòries (un arbre cada 20 m²) i arbustives (densitat entre 3-4 plantes /m², amb valors extrems de 2 plantes/m²); sembra d'espècies herbàcies a portell (25-30 kg/ha) amb adob i reg posterior; protecció del paisatge per mitjà de la revegetació i manteniment de les espècies plantades.
  
No obstant això, cal indicar que la plantació d'elements arboris ha de fer-se a peu de talús perquè no resulte compromesa l'estabilitat dels talussos. Pel que fa als elements arbustius, en el condicionat de la present resolució s'exposen les que resulten més viables tenint en compte l'entorn on s'ubiquen.
  
Cal assenyalar que, no es contemplen mesures correctores per a evitar l'afecció a l'avifauna i facilitar el trànsit d'amfibis. Tampoc s'indica la gestió amb els materials excedentaris de les obres realitzades.
  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que durant l'execució de les obres es realitzaran inspeccions pel que fa a l'emissió de partícules i sorolls que es recolliran en un llibre de registre. Durant el funcionament es realitzaran controls de les mesures correctores proposades, tot i que no es concreta el seguiment ni la periodicitat dels esmentats controls. També s'inclou un control de qualitat de la làmina impermeabilitzant.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics de l'annex I 8.e del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament annex I 8e del Decret 162/90.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental, el projecte de bassa de reg en el projecte de construcció per a embassament de reg, situat a la partida el Charco del terme municipal de Sax (Alacant), promogut per la SAT núm. 3562, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. S'han de calcular els efectes d'un desembassament ràpid al barranc de la Carrasquida, de forma que no produïsquen efectes d'inundació aigües avall del barranc.
  
2. Per a garantir l'estabilitat dels talussos, evitar l'erosió i aixaragallament d'aquests, s'ha d'efectuar un seguiment de la plantació que es realitze en aquests, assegurar el manteniment de la revegetació per mitjà de la implantació d'un sistema de reg, i incloure en el pressupost tant la instal·lació de l'esmentat sistema com els costos de les plantacions. Pel que fa a les espècies que s'han d'utilitzar per a la revegetació, han de ser preferentment espècies arbustives resultant recomanables tant pel seu port com per l'adaptació a l'entorn on s'ubica: el càdec (Juniperus oxycedrus), l'arçot (Rhamnus lyciodes), coscoll (Quercus coccifera) l'albada (Anthyllis cytisodides), la trompera fràgil (Ephedra fragilis), i la resta d'espècies que es consideren dins de les que es descriuen com a característiques a la zona LIC, en la densitat que s'exposa en l'estudi d'impacte ambiental. Pel que fa als elements arboris, es procurarà que la implantació es realitze de forma que no resulte compromesa l'estabilitat dels talussos.
  
3. En el cas que resulte necessari efectuar un línia elèctrica, per a evitar l'electrocució de l'avifauna, en la línia elèctrica es procedirà a aïllar els conductors en 0'75 metres a un costat i a l'altre dels aïlladors tant en el suport com en el centre de transformació. També es procedirà a aïllar tots els ponts, grapes i la resta d'elements de tensió.
  
4. S'instal·laran elements (rampes, escalons, etc.) que permeten l'eixida d'animals de la bassa que entraren en aquesta de forma accidental, i en nombre suficient proporcional a les dimensions de l'embassament. S'efectuarà la senyalització de la part superior de la tanca per tal de fer-la visible per a evitar la col·lisió de l'avifauna.
  
5. Per a facilitar el trànsit d'amfibis es crearan buits en la base de la tanca, bé en els blocs de formigó o bé amb la instal·lació de la tanca a una determinada alçada del sòl que faça aquesta funció.
  
6. Els materials sobrants es traslladaran a abocadors autoritzats. S'efectuarà la reposició i restauració de camins afectats per les obres de les conduccions i la resta de terrenys de dipòsit de materials.
  
7. En el programa de vigilància ambiental s'inclourà la gestió realitzada amb els distints tipus de residus retirats i els generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, remetent anualment un informe amb el resultat de l'esmentat programa a aquesta Direcció General amb indicació dels llocs de destinació del material excedentari, indicació de la solució adoptada per a l'eixida d'animals de la bassa, incloent reportatge fotogràfic de les obres realitzades i estat de la revegetació de talussos. També s'efectuarà un seguiment dels possibles accidents de l'avifauna, especialment de les rapaces protegides que es troben a la LIC del Maigmó i serres de la Foia de Castalla.
  
8. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 461/00-AIA
  
Títol: Ampliació pedrera de pedra calcària, secció A Prigó del rei núm. 516
  
Promotor: Cales de la Plana, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló
  
Localització: Terme municipal d'Alcalà de Xivert (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte tramitat és l'ampliació de la pedrera d'àrids Prigó del rei núm. 516 tramitada com a recurs de la secció A de la Llei de mines. L'explotació es dedica a l'extracció, la trituració i la classificació d'àrids per a la fabricació de calç, àrids i rebliments, amb un ritme anual d'extracció autoritzat de 500.000 t/any.
  
L'ampliació sol·licitada en un principi afectava unes 14,6 ha, part dins del buit actual de la pedrera i la resta a terrenys situats a l'oest de l'esmentat buit. L'objectiu inicial era l'extracció d'un volum de material de rebliment de tot-u de 350.000 t/any, durant un període de 30 anys.
  
Posteriorment, després de revisar la documentació inicial aportada i visitar l'explotació actual, es requereix que l'empresa promotora modifique la superfície d'ampliació sol·licitada i deixe sense afectar els terrenys qualificats pel PGOU d'Alcalà de Xivert com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i rebaixar la cota d'explotació a una cota màxima de 280 msnm.
  
La nova proposta d'ampliació tramitada proposa l'ampliació de la pedrera en direcció nord i pren com a cota màxima d'avanç la de 250 msnm que abasta únicament la cota 278 en efectuar voladures d'escapçat del front superior actual.
  
La nova superfície d'explotació passa a ser de 14,04 ha i açò unit a la disminució en alçada redueix el tonatge que s'ha d'explotar de 10,68 milions de tones del projecte inicial a 6,96 milions en el projecte modificat.
  
La vida útil de la pedrera d'acord amb el ritme d'explotació i restauració establert en el projecte s'estima per a finals de l'any 2030.
  
Les obres que s'han de realitzar consisteixen bàsicament en:
  
- Restaurar el front superior de l'actual explotació: abans del primer any a partir de la present resolució es restaurarà el front per tal d'aconseguir una vessant de restauració de 35º d'inclinació respecte de l'horitzontal, per mitjà de bancs de restauració amb angles no superiors a 45º i alçada no superior a 7 m separats per bermes intermèdies de 3 m d'amplària. Per a això s'utilitzaran estèrils de l'explotació i en cas de ser necessari s'efectuaran voladures d'escapçat del front superior.
  
- Posteriorment, i durant fases successives d'explotació'restauració definides en l'annex de documentació aportada es pretén avançar cap al nord de l'explotació. Els talussos de restauració seran restaurats seguint els criteris indicats en el punt anterior.
  
- De la mateixa manera, l'explotació pretén rebaixar en una primera fase la plaça de la pedrera situada al sud i al nord de la picadora a cota 210. En fases posteriors s'ampliarà la plaça de la pedrera a la zona nord i es rebaixarà la cota fins a aconseguir la cota 190 msnm per davall de la cota natural del terreny circumdant.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
A l'octubre de 2000, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet a aquesta Conselleria el projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de la pedrera Prigó del rei núm. 516.
  
Al gener de 2001 remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient indicant que publicat l'estudi d'impacte ambiental en el BOP núm. 142 de 23 de novembre de 2000, no es van presentar al·legacions.
  
Al març de 2003, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental d'aquesta Conselleria, després de revisar la documentació aportada i visitar la pedrera, torna la documentació tramitada al Servei Territorial d'Indústria i Energia i indica la necessitat de modificar la proposta d'ampliació presentada.
  
Al juny de 2003, l'empresa promotora remet a aquesta Direcció General, juntament amb la documentació inicialment tramitada un annex modificat al projecte d'explotació i pla de restauració de la pedrera Prigó del rei núm. 516 on es modifica la superfície, volum i vida útil d'explotació.
  
2. Antecedents
  
La pedrera de pedra calcària Prigó del rei núm. 516, promoguda per Cales de la Plana, SA, disposa de declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants resolta pel director general de Qualitat Ambiental de data 30 de maig de 1995.
  
El condicionant núm. 4 de la declaració indica que com l'explotació projectada es preveu amb una duració de pocs anys i hi ha la possibilitat de tramitar una ampliació, aquesta estarà condicionada a la restauració total de la pedrera, o almenys de la primera fase imposada per la condició primera de la declaració.
  
Condició primera. A fi de minimitzar l'impacte paisatgístic, l'explotació ha de ser executada en dues fases: la primera començarà pel banc superior d'uns 20 m d'alçada fins a esgotar-se, la segona englobarà l'obertura del banc inferior, al mateix temps que es procedisca a la restauració immediata del banc superior ja esgotat, seguint els criteris de restauració previstos en l'estudi d'impacte ambiental però modificats per aquesta declaració.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
L'accés a la pedrera es realitza pel camí de Cervera que ix d'Alcalà de Xivert cap a la partida de bassa d'Esmet, fins a l'encreuament en què es troba el monòlit conegut com Prigó del rei, des d'ací es continua per un camí pavimentat d'uns 6 m d'amplària, que arriba fins a la pedrera.
  
L'estructura fisiogràfica general del territori en què s'enclava la zona de projecte està definida per dues alienacions muntanyoses d'orientació general NE-SO i aproximadament paral·leles, els monts de Murs a l'oest i la serra d'Irta a l'est, que delimiten una àmplia planura central, el corredor d'Alcalà de Xivert.
  
La pedrera està enclavada al peu de la Penya Ventosa, en la vessant aquest dels monts de Murs just davant de la serra d'Irta declarada recentment parc natural de la Comunitat Valenciana.
  
El paisatge de la zona és un paisatge agrícola amb cultius de fruiters de secà en parcel·les afeixades que ocupen les faldes de les serres i cultius de regadiu que ocupen el fons de la vall. Al costat del paisatge agrícola destaca el traçat al llarg de la vall de la carretera N-340, l'autopista a-7 i la via de ferrocarril.
  
El clima de la zona es classifica com a mediterrani càlid, amb hiverns curts i suaus amb una mitjana estacional d'uns 10ºC i un estiu calorós i eixut amb temperatures de l'ordre dels 30ºC. Les precipitacions són escasses i estacionals amb màxims a la tardor i mitjanes anuals inferiors als 500 mm.
  
Des del punt de vista geològic els materials que s'han d'explotar (portlandiense-berramiense) es corresponen amb dos tipus litològics: calcàries micrítiques o esparítiques, lutites o mudstones de tons grisos a marrons en què de forma esporàdica, apareixen petxines a nivell macrofosilífer i calcàries grainstones i wakestones pseudolítiques o d'intraclastes, de matriu microcristal·lina esparítica, amb presència de foraminífers.
  
Estructuralment, la zona de projecte queda afectada per un conjunt de fractures d'entitat variable que proporcionen l'entrada de materials plàstics margosos i argilosos a través d'elles que constitueixen els estèrils de l'explotació.
  
Hidrogeològicament els monts de Murs en els quals es localitza l'àrea de projecte, pertanyen al subsistema denominat Maestrat que pertany al sistema aqüífer núm. 55, o sistema de Javalambre - Maestrat. En l'entorn immediat de la zona de projecte no hi ha fonts, brolladors ni cap altra manifestació de descàrrega d'aigües subterrànies. En aquesta zona el nivell piezomètric es troba a gran profunditat sense que puga vore's afectat per l'explotació projectada.
  
El llit superficial més pròxim a la zona de projecte és el barranc de Penya Ventosa, situat a uns 500 m al nord del perímetre d'explotació. Les seues característiques coincideixen amb les generals de la resta de la xarxa hidrogràfica que caracteritza la zona: barrancs de direcció nord-oest-sud-est, cap a la plana d'Alcalà que busquen la confluència amb el canal principal de drenatge, el barranc Sequiol.
  
El sòl en tot el perímetre d'explotació està escassament desenvolupat tant en profunditat com en extensió a causa de l'abundància d'afloraments rocosos.
  
La vegetació potencial del projecte pertany a un carrascar o alzinar litoral, no obstant això, l'única representació de vegetació natural correspon als matolls que cobreixen les vessants juntament amb alguns pinars de repoblació. El matoll està dominat pel coscoll, romer, timó, argelagues i margalló. Juntament amb la vegetació natural trobem cultius de secà representats per oliveres, ametllers i garrofers que es troben disposats en parcel·les afeixades amb murets de pedra per a salvar els desnivells existents en les vessants.
  
Els dos grups faunístics més variats i amb majors nombre de població són els rèptils i les aus, i no existeixen enclavaments faunístics o poblacions d'especial interés.
  
2. Identificació i valoració dels impactes. Aplicació de mesures correctores
  
Els principals efectes ambientals derivats del projecte són:
  
Destrucció del sòl i de la vegetació associada, l'increment dels processos erosius, la discontinuïtat en el paisatge i el canvi de color, la modificació del relleu, la contaminació de les aigües superficials, la modificació dels drenatges, la producció de pols i soroll, l'afecció als cultius confrontants, l'acumulació de recollides de material de gran volum, vibracions i projeccions de fragments de roca causades per les detonacions.
  
D'acord amb el projecte les mesures protectores previstes per a reduir o minimitzar els esmentats efectes són la utilització de captadors de pols en via seca en els equips de perforació, sistema d'aspersors al llarg dels vials d'accés al front, reg periòdic de les pistes interiors de transport i zones de traginada, manteniment de la maquinària, jornada de treball diürna, perforació amb barrines amb martell de fons, recollida d'aigües de vessament, conservació del sòl per a usos posteriors en la restauració, arreplegada i emmagatzematge d'olis usats per gestors autoritzats, registre de vibracions i control de voladures, recollida de materials en l'interior de la plaça de la pedrera, creació d'un substrat adequat i revegetació de terrenys.
  
No es té previst la creació d'escombreres ja que tot el material inert és aprofitable en les tasques de restauració de la pedrera.
  
A fi de minimitzar els impactes que l'actual explotació i l'ampliació proposada inicialment generava: afecció a sòl no urbanitzable de protecció forestal, visibilitat del front d'explotació des del nucli urbà d'Alcalà de Xivert, i visibilitat des de les diferents vies de comunicació que travessen el corredor d'Alcalà, es presenta un annex al projecte en què es modifica la superfície i cotes d'explotació com també les fases de restauració.
  
L'explotació avança per mitjà de fronts d'explotació cap al nord sense superar la cota 250 msnm. Al mateix temps que avança l'explotació a mitjana vessant, s'explota la plaça de pedrera, i es rebaixa a cota 190 msnm.
  
La restauració dels fronts d'explotació es porta a terme de forma descendent, es configuraran bancs de 7 m d'alçada amb un pendent de 45º respecte de l'horitzontal i bermes intermèdies de 3 m d'amplària que donaran al talús final una inclinació del 35º respecte de l'horitzontal.
  
La restauració de la plaça de la pedrera consisteix únicament en la seua revegetació per mitjà de la plantació de cultius de secà: olivera i garrofer.
  
Quant a la revegetació de fronts de restauració es pretén realitzar una hidrosembra inicial i la plantació d'espècies arbustives com el margalló i el coscoll distribuït al 50%.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures correctores propostes tant en la documentació inicial com en l'annex de documentació presentat a posteriori són en part adequades, no obstant:
  
- El principal impacte que es deriva de l'actual explotació és el paisatgístic i que les mesures correctores que havien de ser aplicades abans de sol·licitar qualsevol tipus d'ampliació, d'acord amb la declaració d'impacte ambiental de data 30 de maig de 1995, no han sigut executades per part de l'empresa promotora.
  
- Que l'ampliació proposada suposa l'obertura d'un front superior a mitjana vessant, cota 250 msnm que avança cap al nord i que afecta una superfície àmpliament visible des de la carretera N-340, A-7 i línia de ferrocarril.
  
- Que el volum d'extracció previst 250.000 t/any és molt inferior a l'autoritzat i açò suposa que la vida útil d'explotació s'allargue fins a l'any 2030.
  
- Que la proposta de restauració de la plaça de la pedrera consisteix únicament en la revegetació d'aquesta, deixant-la a cotes inferiors respecte dels terrenys circumdants i no permet el drenatge natural de les aigües de vessament.
  
En conseqüència, a fi de garantir la correcta restauració de la pedrera, complir amb el condicionant de l'anterior declaració d'impacte ambiental, no incrementar l'impacte paisatgístic que suposaria l'afecció d'una major superfície d'explotació, es considera necessari i imprescindible:
  
- Fitar la superfície d'afecció mentre no s'executen degudament les tasques de restauració establides en l'anterior declaració d'impacte ambiental i parcialment o totalment les tasques de restauració establertes per a l'ampliació sol·licitada.
  
- No explotar per davall de la cota 210 msnm ja que la restauració plantejada no es considera adequada perquè no garantix la correcta evacuació de les aigües de vessament i no s'adapta a la morfologia dels terrenys circumdants.
  
- Les recollides de material han de reubicar-se a l'interior de la plaça de la pedrera, una vegada aquesta estiga totalment explotada. Mentrestant, han de mantenir-se en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.
  
- Incrementar el nombre, varietat i densitat d'espècies seleccionades per a la revegetació dels talussos de restauració.
  
El pla de vigilància ambiental desenvolupat en l'estudi és genèric, no es descriu de forma concreta (espai i temps) cap de les mesures que es pretenen adoptar per a corregir o minimitzar els impactes generats.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental anterior a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable parcialment, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de la pedrera de pedra calcària denominada Prigó del rei núm. 516, al terme municipal d'Alcalà de Xivert (Castelló), promogut per Cales de la Plana, SL, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicial tramitada com també en l'annex de modificació del projecte d'explotació - restauració aportat i els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquest.
  
Segon
  
1. La superfície que s'ha d'afectar per l'ampliació queda reduïda en direcció nord fins a les pistes d'investigació obertes per CAPLANSA. Quant a la cota superior d'explotació es mantenen les propostes en l'annex de documentació presentat i les cotes inferiors d'explotació no han de superar els 210 msnm. S'adjunta plànol de delimitació de superfície, annex I.
  
2. Qualsevol ampliació posterior queda supeditada a la correcta restauració de l'àrea afectada per l'explotació actual i l'ampliació actualment tramitada.
  
3. Una vegada finalitzada l'explotació de la plaça de pedrera situada al sud de la planta picadora, les recollides de material s'ubicaran en l'interior d'aquesta. Mentrestant, les recollides es mantindran amb un grau d'humitat òptim per tal que els camps confrontants no es vegen afectats per l'alçament de pols.
  
4. La revegetació de talussos es millorarà amb l'increment la densitat d'espècies a un mínim de 2.500 unitats/ha i amb l'augment de la varietat d'aquestes. Ha de consistir en una primera sembra de llavors (gramínies i lleguminoses) i posterior plantació d'espècies arbustives com el coscoll, el llentiscle, el romer, el càdec i l'aladern. Per a la revegetació de les àrees naturals s'utilitzaran espècies arbòries com el pi blanc i algun exemplar de carrasca juntament amb les espècies arbustives mencionades.
  
5. El promotor presentarà al Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on queden arreplegats el balanç i estat actual de l'activitat en relació amb els volums, i els farciments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgit al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta direcció general.
  
6. Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració han d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrastos excessivament geomètrics i sense superar els angles de pendent màxima establerts per als esmentats bancs.
  
7. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4904, del 16-12-2004 (2004/12686)

RESOLUCIÓN de 29 de noviembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4904

Fecha DOGV
:   16-12-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/12686

CVE


Fecha del documento
:   29-11-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Novelda](javascript:void(0))
    * [Tírig](javascript:void(0))
    * [Sax](javascript:void(0))
    * [Aspe](javascript:void(0))
    * [Alcalà de Xivert](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 29 de noviembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/X12686]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 285/00-AIA, 332/01-AIA, 003/02-AIA, 104/03-AIA, y 461/00-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 29 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 285/2000AIA
  
Promotor: Marmolspain, SA.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Industria y Comercio.
  
Objeto proyecto: Explotación minera de la sección A denominada ?El Almendro?.
  
Localización: En el monte ?Bateig- en el término municipal de Novelda (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la explotación minera de una parcela para la obtención de mármol ornamental a partir de areniscas de cemento calcáreo, representando un 33,33% del material extraído, y el 46% restante se destinará a otros usos industriales como hormigones, rellenos, etc.
  
Características de la explotación:
  
- Superficie a afectar: 16.551 m².
  
- Diferencia de cota: 22 metros.
  
- Volumen total de extracción: 101.290 m³.
  
- Productividad media anual: 2.500 m³/ año.
  
- El estéril que se produzca (36.390 m³) se utilizará en la restauración de la cantera: relleno de zonas explanadas. No se crearán escombreras.
  
- Los bloques extraídos se retirarán diariamente.
  
- La explotación será a cielo abierto, banqueando en sentido descendente. Los taludes tendrán una altura máxima de 6 metros y bermas no inferiores a 6 m. La longitud de los frentes será de 30 m.
  
- Se utilizará explosivos prácticamente sólo en el arranque de los primeros metros de roca alterada. Los cortes verticales se realizarán con rozadora de hilo diamantado.
  
- Restauración: se llevará a cabo simultáneamente a la explotación, a medida que se vayan abandonando los bancos explotados. Los bancos finales de restauración tendrán una altura máxima de 7 m. y una inclinación máxima de 45º, siendo las bermas suficientemente amplias para permitir un talud final de la ladera explotada de 35º.
  
Se aportará capa de tierra vegetal, en parte la extraída de la superficie a afectar y en parte comprada del exterior, se aportará abono, se topeará a profundidad de 40 cm. el terreno para facilitar las plantaciones. Se efectuarán siembras. Se efectuarán plantaciones al tresbolillo con una densidad de 2.500 unidades por hectárea. Utilizando especies autóctonas presentes en la zona y en proporciones similares a las existentes.
  
Tramitación Administrativa y resumen de los informes recibidos
  
Se remitió el proyecto, estudio de impacto ambiental y plan de restauración por la Conselleria de Industria.
  
Se efectuaron consultas al Ayuntamiento, Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Dirección Territorial de esta Conselleria.
  
El Ayuntamiento informó respecto de la explotación indicando que en la zona no se conocían restos arqueológicos o patrimoniales y que el suelo está calificado como no urbanizable común. Igualmente certifica que el expediente se ha sometido al trámite de información pública no habiéndose producido alegaciones. La Comisión de Gobierno del Ayuntamiento informa favorablemente la actividad.
  
La Dirección General de Patrimonio informa desfavorablemente al no contemplar el Estudio los aspectos patrimoniales y etnológicos. Se solicitó al promotor obtuviera informe favorable de la Conselleria de Cultura a la vista del informe de la misma, remitiendo el promotor estudio etno-arqueológico firmado por arqueólogo en el que se afirma que desde el punto de vista arqueológico se desconoce la existencia de restos en la zona y que desde el punto de vista etnológico existe un refugio de canteros, que no se verá afectado por la explotación, datada entre finales del siglo XIX y principios del XX.
  
La Dirección Territorial de esta Conselleria informó de la afección del proyecto inicial a la vía pecuaria Cañada Real de Montagut en toda su amplitud, 75,22 metros. Se informó de esta circunstancia al promotor indicándosele que no debía afectarla. Después de diversos escritos de ampliación en el que inicialmente el promotor indicaba que no la afectaría al discutir el trazado de la vía pecuaria, en el último anexo de ampliación modificó la explotación de forma que realmente no se afecta a la referida vía pecuaria.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
Se trata de una zona degradada en la que existe una antigua explotación de dimensiones muy pequeñas. Dominan los matorrales camefíticos del termomediterráneo semiárido de Alicante. Destacan algunos ejemplares arbustivos aislados como el espino negro (Rhamnus lycioides), la trompetera (Ephedra fragilis) y lentisco (Pistacia lentiscus). El valor ambiental es bajo.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Se trata de una zona degradada al existir una antigua explotación en parte de la parcela. Se estima que el impacto más importante será el paisajístico considerándose de moderado a severo el impacto global.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Como medidas correctoras hay que destacar el plan de restauración que en líneas generales se considera adecuado.
  
Otras medidas a destacar indicadas en el último anejo de ampliación del Estudio de impacto ambiental son: riego periódico de las pistas de acceso, retirada de maquinaria y demolición de construcciones y retirada de escombros al cesar la actividad.
  
Se considera necesario realizar algunas precisiones respecto a la revegetación y a morfología final de restauración de manera que mejore el resultado previsto. Igualmente deben adoptarse medidas para reducir la escorrentía y evitar fenómenos erosivos y de aporte de sedimentos en el barranco próximo en la medida de lo posible.
  
En relación con el informe desfavorable de la Dirección General de Patrimonio artístico de la Conselleria de Cultura al no haberse tratado el tema del patrimonio, se considera que el informe del ayuntamiento y el posterior aportado por el promotor suplen la carencia indicada, en cualquier caso como medida preventiva y en cumplimiento de la legislación vigente en la materia, deberá obtenerse informe previo a este respecto de la Dirección General de Patrimonio tal y como se les indicó en escrito del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el Anexo I apartado 3c del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003 de 27 de junio del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de explotación minera de la sección A denominada ?El Almendro- sita en el monte ?Bateig- en el término municipal de Novelda (Alicante), cuyo promotor es Marmolspain, SA., sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación (en especial la licencia de actividad) siempre y cuando se lleve a cabo de acuerdo con lo indicado en la ampliación del estudio de impacto ambiental con registro de entrada en esta Conselleria de 12 de mayo de 2003, así como los condicionantes del apartado segundo.
  
Segundo
  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:
  
1. Por la guardería forestal se supervisará que la explotación, tal y como se ha previsto, no afecte a la vía pecuaria, Cañada Real de Montagut de 75,22 metros de ancha y que discurre junto a los límites de la explotación.
  
2. Las plantaciones se efectuarán tanto en las bermas y plataformas como en los taludes, al igual que las siembra. Se creará un sistema de drenaje que conduzca el agua hacia el punto más bajo de la explotación y lo dirija al barranco próximo dándole pendientes adecuadas para reducir la fuerza erosiva y el arrastre de sedimentos.
  
3. Se modificará ligeramente la morfología final de restauración para conseguir una integración con el entorno más armoniosa, aumentando la anchura de las bermas en la zona NE de la explotación y reduciéndolas hacia sus extremos.
  
4. Se obtendrá informe previo favorable de la Dirección General de Patrimonio Artístico.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 15 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natura: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 332/2001AIA
  
Promotor: D. Ernesto Cervera Mira Perceval.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Industria y Comercio.
  
Objeto proyecto: Cantera de arcilla denominada ?La Roja-
  
Localización: Entre el paraje de ?Sierra Negra- y el barranco de Los Ojos en el término municipal de Aspe (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la explotación de arcillas para el proceso de fabricación de tejas. La zona donde se ubicará la cantera ya ha sido explotada, quedando todavía recurso para explotar y siendo económicamente rentable.
  
Características de la explotación y restauración de acuerdo con la ampliación de la documentación presentada en fecha 8 de agosto de 2003 y denominada memoria resumen del proyecto:
  
- Superficie afectada: 28.840 m².
  
- Volumen explotable: 109.600 m³.
  
Volumen a comercializar: 60.000 m³.
  
Volumen a utilizar en acondicionamiento de taludes: 40.000 m³.
  
- Vida de la explotación: 10 años a razón de 6.000 m³ año.
  
- Para el acceso se utilizarán caminos existentes, no siendo necesario generar desmontes ni terraplenes, sino simplemente el extendido de una capa de zahorras.
  
- Método de explotación: banqueando desde la parte superior de la explotación.
  
Fases:
  
- Primera: De 1º a 3º año: Se realizarán cinco bancos hasta la plaza de cantera. Restauración de bancos y taludes superiores. Suavizado del talud situado al este de la explotación.
  
- Segunda: De 4 a 6 años: Se trabajará en los bancos creados y se restaurarán los situados por encima de la cota 191.
  
- Tercera: De 6 a 9 años: Se continuará con la explotación de los bancos situados entre la cota 191 y la 181 m.
  
- Cuarta: 10º año: Restauración final.
  
- Se creará una red de drenaje que conduzca el agua hacia los barrancos próximos y la plaza de cantera se dotará de una pendiente suave creando dunas para frenar el efecto erosivo.
  
- Se ha previsto la plantación de especies arbustivas autóctonas en la zona, así como la siembra de herbáceas y el aporte de materia orgánica para mejorar el suelo.
  
Tramitación Administrativa, resumen de informes y alegaciones
  
Por el Ayuntamiento se remitió el correspondiente Estudio y el expediente municipal que consta de la siguiente documentación:
  
- Informe urbanístico favorable. Suelo no urbanizable común.
  
- Informe ambiental favorable, después de procederse a corregir una serie de aspectos que se le indicaron.
  
- Se ha procedido al período de información pública, habiéndose presentado la siguiente alegación de carácter ambiental de D. José Marcos Martínez:
  
- Se producirá una alteración del paisaje importante superior a la ya existente.
  
- Respuesta del ayuntamiento a la alegación de carácter ambiental
  
- Con respecto a la alteración paisajística se informa que la restauración se ajusta a lo establecido en la normativa del Plan Especial de Protección del Paisaje y del Medio Natural.
  
- Informe favorable de la comisión de gobierno municipal.
  
Por la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Industria se remitió el proyecto, el estudio y el plan de restauración.
  
Se recibió informe favorable de la Conselleria de Cultura.
  
Se recibió informe de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria en el que se solicita que se estudien soluciones al drenaje que eviten o aminoren los procesos erosivos que se generan en la zona hacia el barranco próximo.
  
Se solicitó ampliación del estudio de impacto ambiental, presentándose como ampliación una memoria resumen del proyecto modificado con fecha 8 de agosto de 2003.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
La actuación se ubica en el pie de una ladera de Sierra Negra con orientación NE, sobre materiales Triásicos margosos con yesos, que se sitúan próximos al barranco de Los Ojos. Se trata de una zona en la que se han producido extracciones estando el terreno muy alterado, por lo que el valor ambiental actual es muy bajo. La vegetación que actualmente coloniza la zona está constituida por especies de terrenos alterados tipo Suaeda sp., Salsola sp. e Inula viscosa mayoritariamente.
  
Junto al camino de acceso, relativamente próxima a la zona de explotación, son destacables por su valor los matorrales gipsícolas con Herniaria fruticosa, Teucrium libanitis y Helianthemum squamatum.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Se trata de una zona ya alterada en la que se ha ocasionado un impacto paisajístico severo. La continuación de la explotación que se plantea y que incluye la restauración de la zona, puede permitir mejorar sustancialmente la actual situación de degradación.
  
La morfología de la zona una vez restaurada, el método de explotación, la restauración y red de drenaje planteadas en la ampliación de la documentación presentada, en líneas generales se consideran aceptables ambientalmente.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
En el estudio de impacto ambiental se contempla como posibilidad la utilización de la cantera como lugar para ubicar un vertedero de inertes y por otra parte la restauración con características forestales.
  
Además se plantean otras medidas correctoras: riego de caminos y acúmulos temporales de estériles, y retirada del suelo de la zona para posteriormente utilizarlo en los trabajos de restauración.
  
En la ampliación de la documentación presentada se desiste de la opción del vertedero de inertes y se adopta la restauración con carácter forestal de la zona.
  
Se estima necesario introducir algunas modificaciones en las medidas correctoras planteadas para conseguir una más rápida y mejor integración paisajística, e igualmente para prevenir o minimizar los procesos erosivos. En este sentido se estima posible que en cada una de las fases planteadas la revegetación a realizar avance más de lo previsto. Se estima además necesario precisar algunos aspectos de la morfología final de restauración, la altura de bancos, la morfología de la plaza de cantera, etc.
  
La revegetación planteada se estima correcta, en líneas generales, pero se considera que se puede mejorar en algunos aspectos relativos a las especies elegidas, utilización de abono orgánico, siembras, plantaciones, etc., así como precisar algunos detalles que en la ampliación de la memoria no quedan completamente claros.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el Anexo I apartado 3c del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de cantera de arcilla denominada ?La Roja- entre el paraje de ?Sierra Negra- y el barranco de Los Ojos en el término municipal de Aspe (Alicante), cuyo promotor es D. Ernesto Cervera Mira Perceval, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, en especial la obtención de la licencia de actividad, y siempre que se realice de acuerdo con lo establecido en la ampliación de la documentación presentada con fecha 8 de agosto de 2003 y denominada memoria resumen del proyecto, en el estudio y en los condicionantes del apartado segundo.
  
Segundo
  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:
  
1. Se acepta la restauración planteada de carácter forestal, desestimándose la posibilidad de restauración mediante vertedero, tal y como se indica en la ampliación de la documentación presentada.
  
2. En cada una de las fases de la explotación, la revegetación a realizar avanzará más de lo previsto.
  
Primera fase: se revegetará hasta el banco situado a la cota 201 m., sin incluir el mismo.
  
Segunda fase: se revegetará hasta el banco situado a la cota 191 m., sin incluir el mismo.
  
Tercera fase: se revegetará hasta la plaza de cantera situada entre las cotas 181 y 180 m., sin incluir la misma.
  
Cuarta fase: se revegetará la plaza de cantera.
  
2. La plaza de cantera no descenderá por debajo de las cotas actuales, que se sitúan entre los 179 y 181 m. Respecto a la morfología final, tendrá una pendiente dirigida hacia el drenaje natural que termina en el barranco de Los Ojos, estableciéndose pequeños bancos o bermas que reduzcan la fuerza erosiva del agua.
  
3. Las laderas finales restauradas no tendrán pendiente única sino que estarán banquedas con ligera contrapendiente hacia el interior, y una altura de banco no superior a 5 m., y con una pendiente de talud no superior a 30º.
  
4. Se retirará la capa de suelo que todavía existe en algunas zonas de la parcela a explotar para utilizarla posteriormente en la restauración. Para mejorar el substrato de las plantaciones la proporción de materia orgánica madura que se utilizará será muy baja para evitar la proliferación de especies nitrófilas. El material fino que también se usará con este fin es preferible que proceda de la zona explotada aprovechando el estéril que se producirá.
  
5. Las siembras se realizarán tanto en las bermas como en los taludes y plaza de cantera, con especies herbáceas de rápido crecimiento adaptadas a las condiciones ecológicas de la zona.
  
6. Las especies que se usarán en las plantaciones serán las siguientes:
  
- En mayor proporción: albardín (Lygeum spartum) y albaida (Anthyllis cytisoides o A. terniflora).
  
- En menor proporción: espino negro (Rhamnus lycioides), trompetera (Ephedra fragilis) y romero (Rosmarinus officinalis).
  
- Muy puntualmente: pino carrasco (Pinus halepensis), olivo (Olea europaea) y algarrobo (Ceratonia siliqua).
  
- En la zona próxima al drenaje que se dirige hacia el barranco de Los Ojos: taray (Tamarix canariensis y T. africana), y adelfa (Nerium oleander) en menor proporción.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 15 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 3/02-AIA
  
Título: Ampliación de explotación ganado porcino de cebo
  
Promotor: Prats Carbó, SL.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Tírig (Castellón)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la explotación de ganado porcino de cebo.
  
Localización: Partida ?Bosquets?, polígono 232, parcela 20, del término municipal de Tírig (Castellón)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la ampliación de la explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La actividad, parte de dos naves adosadas con planta rectangular y cubierta a dos aguas con capacidad para 894 plazas. Con la ampliación se pretende construir un tercer edificio de similares características constructivas con capacidad para 350 animales. La capacidad final de la explotación será de 1.244 cerdos.
  
Como medidas higiénico-sanitarias a adoptar en la explotación se plantean las siguientes:
  
- Protección de ventanas con malla adecuada (tela pajarera) que impida el acceso al interior de las instalaciones de animales que pueden actuar como vectores de enfermedades.
  
- Construcción de vallado perimetral de la explotación.
  
- Construcción de vado sanitario en la entrada de la explotación.
  
Los purines quedarán retenidos en fosas de purines con autonomía superior a tres meses.
  
Previo a su aplicación del purín como abono orgánico, será tratado con producto microbiológico que disminuya su carga contaminante, mejorando además sus características para ser aplicado como fertilizante en campos de cultivo.
  
Se dispone de un total de 55,58 ha de superficie agrícola donde aplicar los purines, localizadas íntegramente en el término municipal de Sant Mateu (Castellón).
  
Los cadáveres se destinarán a fosa de cadáveres en el municipio de Tírig.
  
El abastecimiento de agua se realizará desde la red de abastecimiento de Tírig.
  
El núcleo de población se localiza a 850 m. de la explotación.
  
Tramitación Administrativa
  
Información pública. Remisión del Expediente.
  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por el Ayuntamiento de Tírig en fecha 3 de enero de 2002.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 127 de 23 de octubre de 2001, sin que se haya presentado alegaciones.
  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
La ampliación solicitada parte de una explotación inicial para la cual se dictó en fecha 8 de noviembre de 1999 Estimación de Impacto Ambiental por la directora general de Planificación y Gestión del Medio. Dicha Estimación fue solicitada para una explotación constituida por dos naves con capacidad total para 544 plazas, por lo que, y según la capacidad inicial de la explotación reflejada en la documentación presentada en el expediente de Ampliación (894 cerdos de cebo), el presente expediente trataría, además de la obtención de la licencia de actividad para la ampliación, la legalización de la ampliación realizada sin autorización.
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge la siguiente información:
  
Informe favorable del jefe local de Sanidad.
  
Informe favorable del arquitecto municipal.
  
Informe desfavorable del veterinario a Área, fundamentado en la falta de información en el proyecto de la existencia de actividades análogas.
  
Información pública en el BOP nº 127 de 23 de octubre de 2001, sin que se haya presentado alegaciones.
  
Autorización Previa de la COPUT. El informe favorable emitido por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación queda condicionado a la dotación en la instalación de las siguientes instalaciones:
  
Vallado perimetral de la explotación
  
Vado sanitario a la entrada de la explotación
  
Tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos.
  
El diseño de la instalación evitará la entrada de vehículos permitiendo que todas las operaciones se realicen desde fuera de la explotación.
  
Informe favorable de la Alcaldía.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.
  
El proyecto no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
El proyecto no afecta al Dominio Público Hidráulico.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se han identificado elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se recoge: Aire, Suelo, Vegetación, Fauna, Paisaje, Medio Sociocultural.
  
La explotación se localiza sobre una parcela agrícola ocupada por cultivos de secano y en un entorno agrícola de topografía llana, quedando integrada paisajísticamente en la zona donde se ubica.
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual en el contexto provincial o de Comunidad Valenciana.
  
La localización de la actividad, en una zona agrícola, la distancia al núcleo de población y la gestión que según se ha descrito, se realiza de la explotación, presuponen que los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por la actividad son el Suelo y el Agua, por contaminación puntual y/o difusa, asociada a la mala gestión de los residuos orgánicos dentro de la explotación, y fuera al utilizarlos como abono orgánico.
  
La actuación no afecta a vías pecuarias, tampoco afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual en el contexto provincial de la Comunidad Valenciana.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de impacto Ambiental, se ha analizado el impacto que puede causar sobre el suelo y el agua la utilización del purín como abono orgánico, en base a bibliografía consultada, concluyendo que la afección será despreciable si el aporte del purín se realiza no sobrepasando la cantidad permitida de 170 kg N/ha y aplicándolo conforme se indica en las Medidas Correctoras.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Entre las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental, se recogen las siguientes:
  
Se realizará tratamiento del purín a base de producto microbiológico.
  
- Se dispondrá de vado sanitario de suficiente longitud y profundidad en el acceso.
  
- Se dispondrá de tela pajarera o malla metálica en huecos que impidan el acceso al interior de la nave de animales que puedan ser vectores de enfermedades.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de las instalaciones.
  
- Se dispondrá de fosos de estiércol construidos con materiales que garanticen su estanqueidad y de dimensiones acordes con la explotación.
  
- En el momento del vaciado de la fosa se debe realizar un batido enérgico para conseguir una homogeneización del purín evitando que la materia orgánica quede depositada en el fondo y paredes de la fosa.
  
?A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a los campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
Las medidas correctoras propuestas se ampliarán con las recogidas a continuación:
  
Deberá disponerse de balsa de contención de purines en el interior de la explotación, tal y como establece el Real Decreto 324/2000 de marzo del 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, así como por la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana.
  
Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
Estas medidas correctoras deberán complementarse con los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y su anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la explotación porcina de cebo, situada en el término municipal de Tírig (Castellón), promovido por Prats Carbó, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
Previamente a su aplicación como abonado en campos de cultivo el purín se someterá al tratamiento propuesto en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Una vez puesto en marcha el tratamiento de los purines se llevarán a cabo análisis que permitan conocer la eficacia del mismo, al menos durante el primer año, realizando un análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis, se presentarán ante esta Dirección General y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación.
  
Se dispondrá de vado sanitario en la explotación, vallado perimetral, malla en huecos que impida el acceso al interior de las instalaciones de animales que puedan ser vectores de enfermedades, y demás medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.
  
Las paredes y solera de las fosas de deyecciones bajo las naves construirán con materiales y de forma que quede garantizada su impermeabilidad.
  
Deberá construirse balsa de purines cercada e impermeabilizada, de manera que se evite el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos, en base al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones Porcinas y a la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana.
  
La instalación deberá diseñarse de manera que se evite la entrada en el recinto de vehículos de abastecimiento de piensos, carga y descarga de animales y retirada de purines, debiendo realizarse estas operaciones desde fuera de la explotación, según Real Decreto 324/2000 de 3 de marzo del 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
Se deberá aplicar los purines en parcelas agrícolas que estén cultivadas considerando no sobrepasar los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, considerando que no se esparcirán en ningún caso en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares, distribuyéndolo de manera adecuada en la parcela y enterrándolo para evitar la evaporación de fracciones amoniacales del purín.
  
La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000 de marzo del 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá justificarse la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 15 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 104/03-AIA
  
Promotor: SAT nº 3562
  
Objeto del Proyecto: Embalse para riego.
  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento de Sax.
  
Localización: Partida El Charco, en el término municipal de Sax (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:
  
El proyecto consiste en la construcción de un embalse como elemento regulador para agua de riego de 116.546 m³ de capacidad total, emplazada en Partida El Charco del término municipal de Sax. La superficie a ocupar abarca aproximadamente 3'2 Ha.
  
El embalse se proyecta realizar de materiales suelos, impermeabilizado mediante lámina PEAD de 2 mm de espesor. La altura desde el fondo hasta la cota de coronación es de 9 m, la altura de lámina de agua es de 8,5 m. El talud interior es de 3H/1V y el exterior de 1'5H/1V. La coronación se fija a 6 m. de anchura, con bordillo perimetral que protege y refuerza el borde superior de la lámina impermeable y vallado de protección de malla metálica galvanizada de 2 m. de altura.
  
La salida de agua estará formada por dos tuberías, una de ellas servirá para riego, y la otra se instala para el caso de desembalse rápido.
  
El aliviadero se dimensiona para una capacidad de evacuación de 100 l/s (360 m³/h), y se emplaza en el lado Oeste, desembocando la tubería en un pequeño barranco. No indica cuál, pero por la ubicación del embalse es de suponer que sea el barranco de la Carrasquida que es colindante al mismo.
  
No indica si es necesario instalar el suministro eléctrico para el funcionamiento del sistema o si se aprovecha algún suministro existente.
  
2. Alternativas:
  
No se plantean otras alternativas al proyecto, se justifica el emplazamiento elegido por razones de accesibilidad, proximidad a zona de alimentación y zona de consumo, precio y calidad del terreno, así como criterios geológicos.
  
Tramitación Administrativa:
  
1. Información pública. Remisión del expediente:
  
En fecha 3 de abril de 2003, el Ayuntamiento de Sax remite la documentación correspondiente al Proyecto y el Estudio de Impacto Ambiental, junto con el certificado de información pública.
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha estado sometido a información pública mediante anuncio del Ayuntamiento de Sax en el DOGV nº 4.414 de fecha 9 de enero de 2003, no constando que se hayan formulado alegaciones al mismo según el certificado remitido.
  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria:
  
Se efectuó consulta a la Dirección General de Interior.
  
Informes sectoriales:
  
Como contestación a la consulta efectuada se recibió informe de:
  
- Dirección General de Interior:
  
Se indica que el único riesgo que puede tener repercusión sobre la seguridad del proyecto, y que podría incidir de manera limitada sobre la seguridad de las personas y los bienes, es el sísmico, ya que el municipio de Sax, según la Norma Sismorresistente de Construcción (1994), vigente durante la elaboración del proyecto, tiene una aceleración sísmica básica de 0'07 g, lo que la sitúa en la zona de Peligrosidad sísmica moderada de la Comunidad Valenciana (intensidad sísmica VII MSK, para un periodo de retorno de 500 años).
  
En la documentación aportada del proyecto se considera el riesgo sísmico en el Anexo II ?Estabilidad de taludes?, dando como resultado unos niveles de seguridad aceptables, incluso en los casos más desfavorables, desarrollando los cálculos y las curvas potenciales de rotura de los taludes en la documentación facilitada, por lo que la misma puede considerarse aceptable.
  
Por ello, concluye que el riesgo sísmico es el más destacado al que puede verse sometido el proyecto, y según la documentación aportada el mismo se ha considerado y tratado, adjuntándose los cálculos y curvas de rotura potencial de los taludes del embalse, considerándose una obra segura incluso en el caso sísmico más desfavorable.
  
Afecciones legales:
  
Según se indica en el estudio de impacto ambiental, la calificación del suelo es de no urbanizable, en el que se permite la construcción de embalses reguladores de riego.
  
Se encuentra incluida en la LIC del Maigmó y Serres de la Foia de Castalla, entre cuyos hábitats y especies destacables se encuentran la presencia de diversas rapaces en la zona, entre las que destacan Aquila chrysaetos, Falcoi peregrinus, Bubo bubo y Hieraetus fasciatus. En cuanto a la vegetación se mencionan por su extensión los matorrales y tomillares (5334), retamares (5335) y matorrales arborescentes con Juniperus (5210), así como los prados anuales de Thero-Brachypodietea (6220), los prados calcáreos cársticos (6110) y los pinares de pinos mesogeanos (9540), además de los hábitats asociados a los roquedos y desprendimientos calcáreos (8130 y 8210), las galerías de Nerio-Tamaricetea y la vegetación gipsícola ibérica (1520).
  
No obstante la ubicación del embalse no corresponde a terrenos forestales en los que se encuentre la vegetación reseñada, sino a terrenos yermos colindante a campos de cultivo.
  
Consideraciones ambientales:
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto:
  
Los elementos ambientales con posibilidad de resultar afectados por la construcción de la balsa como son el suelo, debido a las transformaciones de adecuación de la parcela, riesgo de erosión, eliminación de vegetación natural, alteraciones de la fauna, generación de residuos inertes y modificaciones en el paisaje. También en caso de rotura accidental del embalse, puede presentar riesgos de inundación aguas abajo del barranco de la Carrasquida que presentan un riesgo de inundación en grado bajo, según la información contenida en la cartografía temática de la antes Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte.
  
La ubicación del embalse se encuentra incluida en el ámbito de la LIC del Maigmó y Serres de la Foia de Castalla, como ya se ha expuesto en el apartado anterior, por lo que resulta relevante la posible afección a las rapaces protegidas, encontrándose a unos 5 kms. de nidos inventariados de Halcón común, Aguila perdicera y Aguila real, debiendo por tanto de adoptarse las medidas protectoras y correctoras necesarias para evitar cualquier posible afección, tanto por la construcción y funcionamiento del embalse como por las obras complementarias, como puede ser la línea eléctrica en su caso. En cuanto a la afección a la vegetación característica de la LIC, las posibles afecciones no resultan relevantes ya que los terrenos del emplazamiento no presentan características de suelo forestal en el que se encuentren representados los hábitats y especies objeto de protección de dicho Lugar de Interés Comunitario.
  
2. Identificación y valoración de impactos:
  
Se describen los impactos previsibles relativos a la emisión de partículas a la atmósfera, emisión de ruidos, sobre el entorno natural: Flora (recuperable en parte por revegetación de taludes), fauna, alteración del paisaje por modificación de la orografía, sobre la hidrología por extracción de aguas subterráneas, erosión de taludes, etc.
  
Sin embargo, hay que señalar que el impacto previsible sobre la fauna no resulta únicamente por la fauna que se pueda desplazar por la ocupación de suelo, sino también por los posibles choques de la avifauna con el vallado así como por la caída accidental de animales en la balsa o el efecto barrera del vallado en los anfibios o choques de la avifauna con el tendido eléctrico en el caso de que éste exista.
  
No se tiene en cuenta además que el emplazamiento del embalse se encuentra incluido en un Lugar de Interés Comunitario (LIC de Maigmó y Sierra de la Hoya de Castalla), por lo que las afecciones de la avifauna deben ser consideradas especialmente para prevenir la afección a especies protegidas.
  
También existe el riesgo de inundación aguas abajo del Barranco por lo que deberá de considerarse en caso de desembalse rápido.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:
  
Se establecen medidas correctoras en la fase de construcción relativas a la calidad del aire y nivel de ruidos de la maquinaria; Tratamiento de taludes con revegetación de especies arbóreas (un árbol cada 20 m²) y arbustivas (densidad entre 3-4 plantas /m², con valores extremos de 2 plantas/m²);siembra de especies herbáceas al tresbolillo (25-30 kg/ha) con abono y riego posterior; Protección del paisaje mediante la revegetación y mantenimiento de las especies plantadas.
  
No obstante, hay que indicar que la plantación de elementos arbóreos debe hacerse más bien a pié de talud para que no resulte comprometida la estabilidad de los taludes. En cuanto a los elementos arbustivos, en el condicionado de la presente resolución se exponen las que resultan más viables teniendo en cuenta el entorno en el que se ubican.
  
Hay que señalar que, no se contemplan medidas correctoras para evitar la afección a la avifauna y facilitar el tránsito de anfibios. Tampoco se indica la gestión con los materiales excedentarios de las obras realizadas.
  
En el Programa de Vigilancia Ambiental se indica que durante la ejecución de las obras se realizarán inspecciones en cuanto a emisión de partículas y ruidos que se recogerán en un libro de registro. Durante el funcionamiento se realizarán controles de las medidas correctoras propuestas, no obstante no se concreta el seguimiento ni la periodicidad de dichos controles. También se incluye un control de calidad de la lámina impermeabilizante.
  
Consideraciones jurídicas:
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Anexo I 8.e del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I 8e del Decreto 162/90.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Balsa de riego en el proyecto de construcción para Embalse de Riego, situado en la partida El Charco del término municipal de Sax (Alicante), promovido por la SA.T. nº 3562, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Se deberá calcular los efectos de un desembalse rápido en el Barranco de la Carrasquida, de forma que no produzcan efectos de inundación aguas abajo del barranco.
  
2. Para garantizar la estabilidad de los taludes, evitando la erosión y acarcavamiento de los mismos, se deberá efectuar un seguimiento de la plantación que se realice en los mismos, asegurando el mantenimiento de la revegetación mediante la implantación de un sistema de riego, incluyendo en el presupuesto tanto la instalación de dicho sistema como los costes de las plantaciones. En cuanto a las especies a utilizar para la revegetación, deberán ser preferentemente especies arbustivas resultando recomendables tanto por su porte como su adaptación al entorno en el que se ubica: el enebro (Juniperus oxycedrus), el espino negro (Rhamnus lyciodes), coscoja (Quercus coccifera) la labaida (Anthyllis cytisodides), la trompetera (Ephedra fragilis), y demás especies que se consideren dentro de las que describen como características en la zona LIC, en la densidad que se expone en el estudio de impacto ambiental. En cuanto a los elentos arbóreos, se procurará que su implantación se realice de forma que no resulte comprometida la estabilidad de los taludes.
  
3. En el caso de que resulte necesario efectuar un tendido eléctrico, para evitar la electrocución de la avifauna, en la línea eléctrica se procederá a aislar los conductores en 0'75 metros a ambos lados de los aisladores tanto en el apoyo como en el Centro de Transformación. También se procederá a aislar todos los puentes, grapas y demás elementos de tensión.
  
4. Se instalarán elementos (rampas, escalones, etc...) que permitan la salida de animales de la balsa que entrasen en la misma de forma accidental, y en número suficiente proporcional a las dimensiones del embalse. Se efectuará la señalización de la parte superior del vallado con el fin de hacerlo visible para la evitar la colisión de la avifauna.
  
5. Para facilitar el tránsito de anfibios se crearán oquedades en la base de la valla, bien en los bloques de hormigón o bien instalando la valla a una determinada altura del suelo que haga la misma función.
  
6. Los materiales sobrantes se trasladarán a vertederos autorizados. Se efectuará la reposición y restauración de caminos afectados por las obras de las conducciones y demás terrenos de depósito de materiales.
  
7. En el Programa de Vigilancia Ambiental se incluirá la gestión realizada con los distintos tipos de residuos retirados y los generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas, remitiendo anualmente un informe con el resultado del citado Programa a esta Dirección General con indicación de los lugares de destino del material excedentario, indicación de la solución adoptada para la salida de animales de la balsa, incluyendo reportaje fotográfico de las obras realizadas y estado de la revegetación de taludes. Asimismo se efectuará un seguimiento de los posibles accidentes de la avifauna, especialmente de las rapaces protegidas que se encuentran en la LIC del Maigmó y Sierras de la Hoya de Castalla.
  
8. Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
9. Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente Estimación de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia 15 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 461/00-AIA:
  
Título: Ampliación cantera de piedra caliza, sección A) ?Prigó del Rey- nº 516.
  
Promotor: Cales de la Plana, SA.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Castelló.
  
Localización: Término Municipal de Alcalà de Xivert (Castelló).
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto tramitado es la ampliación de la cantera de áridos ?Prigo del Rey- nº 516 tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas. La explotación se dedica a la extracción, trituración y clasificación de áridos para la fabricación de cal, áridos y zahorras, con un ritmo anual de extracción autorizado de 500.000 t/año.
  
La ampliación solicitada en un principio afectaba unas 14,6 ha, parte dentro del hueco actual de la cantera y el resto en terrenos situados al oeste de dicho hueco. El objetivo inicial era la extracción de un volumen de material todo-uno de 350.000 t/año, durante un periodo de 30 años.
  
Posteriormente, tras revisar la documentación inicial aportada y visitar la explotación actual, se requiere a la empresa promotora modificar la superficie de ampliación solicitada dejando sin afectar los terrenos calificados por el PGOU de Alcalà de Xivert como Suelo no Urbanizable de Protección Forestal y rebajar la cota de explotación a una cota máxima de 280 m.s.n.m.
  
La nueva propuesta de ampliación tramitada propone la ampliación de la cantera en dirección Norte tomando como cota máxima de avance la de 250 m.s.n.m. alcanzando únicamente la cota 278 al efectuar voladuras de descabezado del frente superior actual.
  
La nueva superficie de explotación pasa a ser de 14,04 has y esto unido a la disminución en altura reduce el tonelaje a explotar de 10,68 millones de toneladas del proyecto inicial a 6,96 millones en el proyecto modificado.
  
La vida útil de la cantera de acuerdo al ritmo de explotación y restauración establecido en el proyecto se estima para finales del año 2.030.
  
Las obras a realizar consisten básicamente en:
  
- Restaurar el frente superior de la actual explotación: antes del primer año a partir de la presente resolución se procederá a la restauración del frente con el fin de conseguir una ladera de restauración de 35º de inclinación respecto a la horizontal, mediante bancos de restauración con ángulos no superiores a 45º y altura no superior a 7 m. separados por bermas intermedias de 3 m. de ancho. Para ello se utilizarán estériles de la propia explotación y en caso de ser necesario se procederá a efectuar voladuras de descabezado del frente superior.
  
- Posteriormente, y durante fases sucesivas de explotación - restauración definidas en el anexo de documentación aportada se pretende avanzar hacia el Norte de la explotación. Los taludes de restauración serán restaurados siguiendo los criterios indicados en el punto anterior.
  
- Del mismo modo, la explotación pretende rebajar en una primera fase la plaza de la cantera situada al sur y al norte de la machacadora a cota 210. En fases posteriores se ampliará la plaza de la cantera en la zona norte y se rebajará la cota hasta alcanzar la cota 190 m.s.n.m. por debajo de la cota natural del terreno circundante.
  
Tramitación Administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente.
  
En octubre de 2000, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite a esta Conselleria proyecto de explotación, restauración y estudio de impacto ambiental del proyecto de ampliación de la cantera ?Prigo del Rey- nº 516.
  
En enero de 2001 remite el certificado del resultado de información pública del expediente indicando que publicado el estudio de impacto ambiental en el BOP nº 142 de 23 de noviembre de 2000, no se presentaron alegaciones.
  
En marzo de 2003, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de esta Conselleria, tras revisar la documentación aportada y visitar la cantera, devuelve la documentación tramitada al Servicio Territorial de Industria y Energía indicando la necesidad de modificar la propuesta de ampliación presentada.
  
En junio de 2003, la empresa promotora remite a esta Dirección General, junto con la documentación inicialmente tramitada un anexo ?modificado al proyecto de explotación y plan de restauración de la cantera ?Prigó del Rey- nº 516- donde se modifica la superficie, volumen y vida útil de explotación.
  
Antecedentes:
  
La cantera de piedra caliza ?Prigó del Rey- nº 516, promovida por Cales de la Plana, SA. dispone de Declaración de Impacto Ambiental favorable con condicionantes resuelta por el director general de Calidad Ambiental de fecha 30 de mayo de 1995.
  
El condicionante nº 4 de la Declaración indica que como la explotación proyectada se prevé con una duración de pocos años y existe la posibilidad de tramitar una ampliación, ésta estará condicionada a la restauración total de la cantera, o al menos de la primera fase impuesta por la condición primera de la Declaración.
  
Condición primera. Con el fin de minimizar el impacto paisajístico, la explotación deberá ser ejecutada en dos fases: la primera empezará por el banco superior de unos 20 m. de altura hasta agotarse, la segunda englobará la apertura del banco inferior, al mismo tiempo que se proceda a la restauración inmediata del banco superior ja agotado, siguiendo los criterios de restauración previstos en el Estudio de Impacto Ambiental pero modificados por esta Declaración.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
El acceso a la cantera se realiza por el camino de Cervera que sale de Alcalà de Xivert hacia la partida de ?Balsa de Esmet?, hasta el cruce en el que se encuentra el monolito conocido como Prigó del Rey, desde ahí se continúa por un camino pavimentado de unos 6 m. de ancho, que llega hasta la propia cantera.
  
La estructura fisiográfica general del territorio en el que se enclava la zona de proyecto está definida por dos alienaciones montañosas de orientación general NE-SW y aproximadamente paralelas entre sí, los Montes de Murs al oeste y la Sierra de Irta al este, que delimitan una amplia llanura central, el corredor de Alcalà de Xivert.
  
La cantera está enclavada al pie de la Peña Ventosa, en la vertiente este de los Montes de Murs justo en frente de la Sierra de Irta declarada recientemente Parque Natural de la Comunidad Valenciana.
  
El paisaje de la zona es un paisaje agrícola con cultivos de frutales de secano en parcelas abancaladas que ocupan las faldas de las sierras y cultivos de regadío que ocupan el fondo del valle. Junto al paisaje agrícola destaca el trazado a lo largo del valle de la carretera N-340, la autopista A-7 y la vía de ferrocarril.
  
El clima de la zona se clasifica como mediterráneo cálido, con inviernos cortos y suaves con una media estacional de unos 10ºC y un verano caluroso y seco con temperaturas del orden de los 30ºC. Las precipitaciones son escasas y estacionales con máximos en otoño y medias anuales inferiores a los 500 mm.
  
Desde el punto de vista geológico los materiales a explotar (Portlandiense-Berramiense) se corresponden con dos tipos litológicos: calizas micríticas o esparíticas, mudstones de tonos grises a marrones en las que de forma esporádica, aparecen conchas a nivel macrofosilífero y calizas grainstones y wakestones pseudolíticas o de intraclastos, de matriz microcristalina esparítica, con presencia de foraminíferos.
  
Estructuralmente, la zona de proyecto queda afectada por un conjunto de fracturas de entidad variable que proporcionan la entrada de materiales plásticos margosos y arcillosos a través de ellas que constituyen los estériles de la explotación.
  
Hidrogeológicamente los Montes de Murs en los cuales se localiza el área de proyecto, pertenecen Subsistema denominado Maestrazgo que pertenece al Sistema Acuífero nº55, o Sistema de Javalambre - Maestrazgo. En el entorno inmediato de la zona de proyecto no existen fuentes, manantiales ni ninguna otra manifestación de descarga de aguas subterráneas. En esta zona el nivel piezométrico se encuentra a gran profundidad sin que pueda verse afectado por la explotación proyectada.
  
El cauce superficial más cercano a la zona de proyecto es el Barranco de Peña Ventosa, situado a unos 500 m. al Norte del perímetro de explotación. Sus características coinciden con las generales del resto de la red hidrográfica que caracteriza la zona: barrancos de dirección noroeste-sureste, hacia la plana de Alcalà, buscando la confluencia con el canal principal de drenaje, el barranco Sequiol.
  
El suelo en todo el perímetro de explotación está escasamente desarrollado tanto en profundidad como en extensión debido a la abundancia de afloramientos rocosos.
  
La vegetación potencial del proyecto pertenece a un carrascal o encinar litoral, sin embargo la única representación de vegetación natural corresponde a los matorrales que cubren las laderas junto con algunos pinares de repoblación. El matorral está dominado por la coscoja, romero, tomillo, aliagas y margallón. Junto con la vegetación natural encontramos cultivos de secano representados por olivos, almendros y algarrobos que se encuentran dispuestos en parcelas abancaladas con muretes de piedra para salvar los desniveles existentes en las laderas.
  
Los dos grupos faunísticos más variados y con mayores número de población son los reptiles y las aves, no existiendo enclaves faunísticos o poblaciones de especial interés.
  
2. Identificación y valoración de los impactos. Aplicación de medidas correctoras.
  
Los principales efectos ambientales derivados del proyecto son:
  
Destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, contaminación de las aguas superficiales, modificación de los drenajes, producción de polvo y ruido, afección a los cultivos colindantes, acumulación de acopios de material de gran volumen, vibraciones y proyecciones de fragmentos de roca causadas por las detonaciones.
  
De acuerdo con el proyecto las medidas protectoras previstas para reducir o minimizar dichos efectos son la utilización de captadores de polvo en vía seca en los equipos de perforación, sistema de aspersores a lo largo de los viales de acceso al frente, riego periódico de las pistas interiores de transporte y zonas de acarreo, mantenimiento de la maquinaria, jornada de trabajo diurna, perforación con barrenos con martillo de fondo, recogida de aguas de escorrentía, conservación del suelo para usos posteriores en la restauración, recogida y almacenamiento de aceites usados por gestores autorizados, registro de vibraciones y control de voladuras, acopio de materiales en el interior de la plaza de la cantera, creación de un substrato adecuado y revegetación de terrenos.
  
No se tiene previsto la creación de escombreras ya que todo el material inerte es aprovechable en las tareas de restauración de la cantera.
  
Con el fin de minimizar los impactos que la actual explotación y la ampliación propuesta inicialmente generaba: afección a suelo no Urbanizable de Protección Forestal, visibilidad del frente de explotación desde el núcleo urbano de Alcalà de Xivert, y visibilidad desde las diferentes vías de comunicación que atraviesan el corredor de Alcalà, se presenta un anexo al proyecto en el que se modifica la superficie y cotas de explotación así como las fases de restauración.
  
La explotación avanza mediante frentes de explotación hacia el Norte sin superar la cota 250 m.s.n.m. Al mismo tiempo que avanza la explotación a media ladera, se explota la plaza de cantera, rebajándola a cota 190 m.s.n.m.
  
La restauración de los frentes de explotación se lleva a cabo de forma descendente, se configurarán bancos de 7 m. de altura con una pendiente del 45º respecto a la horizontal y bermas intermedias de 3 m. de ancho que darán al talud final una inclinación del 35º respecto a la horizontal.
  
La restauración de la plaza de la cantera consiste únicamente en su revegetación mediante la plantación de cultivos de secano: olivo y algarrobo.
  
En cuanto a la revegetación de frentes de restauración se pretende realizar una hidrosiembra inicial y la plantación de especies arbustivas como el margallón y coscoja distribuidas al 50%.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras propuestas tanto en la documentación inicial como en el anexo de documentación presentado ?a posteriori- son en parte adecuadas, sin embargo:
  
- El principal impacto que se deriva de la actual explotación es el paisajístico y que las medidas correctoras que debían ser aplicadas antes de solicitar cualquier tipo de ampliación, de acuerdo a la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 30 de mayo de 1995, no han sido ejecutadas por parte de la empresa promotora.
  
- Que la ampliación propuesta supone la apertura de un frente superior a media ladera, cota 250 m.s.n.m. que avanza hacia el Norte, afectando una superficie ampliamente visible desde la carretera N-340, A-7 y línea de ferrocarril.
  
- Que el volumen de extracción previsto 250.000 Tm/año es muy inferior al autorizado y esto supone que la vida útil de explotación se alargue hasta el año 2.030.
  
- Que la propuesta de restauración de la plaza de la cantera consiste únicamente en la revegetación de la misma, dejándola a cotas inferiores al respecto de los terrenos circundantes no permitiendo el drenaje natural de las aguas de escorrentía.
  
En consecuencia, con el fin de garantizar la correcta restauración de la cantera, cumplir con el condicionante de la anterior Declaración de Impacto Ambiental, no incrementar el impacto paisajístico que supondría la afección de una mayor superficie de explotación, se considera necesario e imprescindible:
  
- Acotar la superficie de afección en tanto en cuanto no se ejecuten debidamente las tareas de restauración establecidas en la anterior Declaración de Impacto Ambiental y parcial o totalmente las tareas de restauración establecidas para la ampliación solicitada.
  
- No explotar por debajo de la cota 210 m.s.n.m. puesto que la restauración planteada no se considera adecuada al no garantizar la correcta evacuación de las aguas de escorrentía y no adaptarse a la morfología de los terrenos circundantes.
  
- Los acopios de material deben reubicarse al interior de la plaza de la cantera, una vez ésta esté totalmente explotada. Mientras tanto, deberán mantenerse en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.
  
- Incrementar el número, variedad y densidad de especies seleccionadas para la revegetación de los taludes de restauración.
  
El Plan de Vigilancia Ambiental desarrollado en el Estudio es genérico, no se describe de forma concreta (espacio y tiempo) ninguna de las medidas que se pretenden adoptar para corregir o minimizar los impactos generados.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable parcialmente, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la cantera de piedra caliza denominada ?Prigó del Rey- nº 516, en el término municipal de Alcalà de Xivert (Castellón), promovido por Cales de la Plana, SL, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación inicial tramitada así como en el anexo de modificación del proyecto de explotación - restauración aportado y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éste.
  
Segundo
  
1. La superficie a afectar por la ampliación queda reducida en dirección Norte hasta las pistas de investigación abiertas por CAPLANSA. En cuanto a la cota superior de explotación se mantienen las propuestas en el anexo de documentación presentado y las cotas inferiores de explotación no deben superar los 210 m.s.n.m. Se adjunta plano de delimitación de superficie. Anexo I.
  
2. Cualquier ampliación posterior quedará supeditada a la correcta restauración del área afectada por la explotación actual y la ampliación actualmente tramitada.
  
3. Una vez finalizada la explotación de la plaza de cantera situada al sur de la planta machacadora, los acopios de material se ubicarán en el interior de la misma. Mientras tanto, los acopios se mantendrán con un grado de humedad óptimo tal que, los campos colindantes no se vean afectados por el levantamiento de polvo.
  
La revegetación de taludes se mejorará incrementando la densidad de especies a un mínimo de 2.500 uds/ha y aumentado la variedad de las mismas. Deberá consistir en una primera siembra de semillas (gramíneas y leguminosas) y posterior plantación de especies arbustivas como la coscoja, el lentisco, el romero, cade y aladierno. Para la revegetación de las áreas naturales se utilizarán especies arbóreas como el pino carrasco y algún ejemplar de carrasca junto con las especies arbustivas mencionadas.
  
5. El promotor presentará al Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde queden recogidos el balance y estado actual de la actividad en relación con los volúmenes, y los rellenos realizados y con la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restaruación - Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto Ambiental, como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgido a lo largo de la actividad. Este Servicio habrá de remitir una de las copias a esta Dirección General.
  
6. Hacia los límites laterales de la explotación, los taludes de los bancos y las bermas del perfil de restauración deberán adaptarse progresiva y suavemente a la topografía del terreno circundante, sin ocasionar formas ni contrastes excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos para dichos bancos.
  
7. Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML