Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9824, del 09-04-2024 (2024/2563)

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent. Expedient 040/2020-EAE.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9824

Data del DOGV
:   09-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2563

CVE


Data del document
:   24-01-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent. Expedient 040/2020-EAE. [2024/2563]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 040/2020-EAE Ontinyent.  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent  
  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica de la modificació del Pla  
  
Promotor: Ajuntament d'Ontinyent  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Ontinyent  
Núm. d'expedient: 040/2020-EAE  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP), que establix (article 46) que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les modificacions d'estos, que s'adopten o s'aproven per una administració pública i l'elaboració i l'aprovació dels quals estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, establix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'establix (art. 46) que són objecte d'esta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i els programes, així com les seues modificacions, que adopte i aprove una administració pública i l'elaboració i l'aprovació dels quals les exigisca una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 d'este article.  
Segons el que estipula l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o un programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 50.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 14 d'abril de 2020, va tindre entrada des de la plataforma tàctica al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent motivada per la necessitat d'autoritzar noves condicions d'implantació de l'ús hoteler de l'allotjament rural i restauració en edificacions existents de caràcter residencial legalment implantades, en una zona delimitada i limitada de sòl no urbanitzable, en la qual l'ús denominat Th0.1 del Pla general ja està permés i és compatible.  
La documentació remesa en suport informàtic consistix en:  
-Esborrany del pla.  
-Document inicial estratègic.  
-Plànols.  
El 18 de maig de 2020 es notifica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament d'Ontinyent (exp. 040/2020-EAE).  
B.2. Informació territorial  
El municipi d'Ontinyent, situat a la comarca de la Vall d'Albaida, a la província de València, té una població de 35.534 habitants (segons l'IVE a 1 de gener de 2016). La superfície del terme municipal és de 125,43 km². Se situa a una altitud de 353 msnm i a una distància de 84,4 km de València.  
Limita amb els termes municipals de Fontanars dels Alforins a l'oest; Moixent, Vallada i Aielo de Malferit al nord; Agullent a l'est, i Banyeres de la Mariola, Bocairent i Alfafara al sud.  
El terme està flanquejat per dues serralades: al nord, la Solana, i al sud, l'Ombria. Ambdues tanquen una àmplia vall central que s'obri cap a l'est, en la qual s'han desenvolupat les activitats urbanístiques, industrials i agrícoles. L'ocupació urbanística s'estén, a més del mateix nucli urbà, en un conjunt bastant extens de segones residències disseminades i amb una densitat elevada.  
  
 B.3. Planejament vigent i antecedents  
Planejament vigent  
El planejament urbanístic d'Ontinyent, en vigor, es definix a través del Pla general d'Ontinyent, que va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València mitjançant acord de l'1 de desembre de 2006 i publicat en el DOGV en data 17 de maig de 2007.  
El Pla general d'ordenació urbana d'Ontinyent va ser avaluat ambientalment, mitjançant declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicionants de data 28 de novembre de 2005 (exp. 77/2005-AIA).  
  
L'ús hoteler Tho.1 està permés en el pla general vigent en determinades zones del sòl no urbanitzable mitjançant la tramitació d'una declaració d'interés comunitari.  
Les condicions que fixen específicament les normes urbanístiques per a eixe ús Tho.1 en les categories d'SNU en les quals està permés són:  
Estes superfícies de parcel·la mínima són molt superiors a la parcel·la mínima que la legislació urbanística vigent, LOTUP, fixa per als establiments d'allotjament turístic i restauració en el seu article 197.f, en el qual s'establix una parcel·la mínima de 5.000 m².  
El tractament del Pla general és bastant més restrictiu respecte a la parcel·la mínima per a l'ús Tho.1 que el que fixa la TRLOTUP. Estes altes superfícies de parcel·la mínima es van fixar en el Pla general a fi de disminuir la possibilitat de noves construccions en el sòl no urbanitzable i preservar-ne l'estat actual. Però en el moment de l'aprovació del Pla general, en les normes urbanístiques no es va distingir entre l'autorització genèrica de l'ús hoteler en SNU mitjançant noves construccions i l'autorització de l'ús hoteler mitjançant la reutilització o recuperació del patrimoni arquitectònic tradicional existent.  
La TRLOTUP distingix entre estes dos situacions i permet que quan la implantació de l'ús s'escometa mitjançant la recuperació del patrimoni arquitectònic tradicional, igual que quan siga d'interés per al desenvolupament turístic rural, puga eximir-se del requisit de distància mínima i de parcel·la mínima.  
El Pla general reconeix de manera genèrica que l'ús hoteler és d'interés per a potenciar el desenvolupament del turisme local en el sòl no urbanitzable, igual que el manteniment i la recuperació del patrimoni arquitectònic tradicional, la qual cosa permet l'exempció del requisit de parcel·la i distància mínima, com s'ha vist.  
  
Antecedents  
Abans de la presentació d'esta modificació, en data 5 de novembre de 2018, l'Ajuntament d'Ontinyent remet a la llavors Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració Territorial documentació per a l'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica d'una modificació puntual del Pla general dels articles 1.54 i 1.56 de les normes urbanístiques respecte a l'ús hoteler THo.1 en sòl no urbanitzable.  
  
En data 27.11.2018 es rep a l'Ajuntament d'Ontinyent notificació de la Subdirecció General d'Avaluació que demana completar la documentació, al mateix temps que es comunica que s'ha obert expedient d'avaluació ambiental amb la referència exp. 065/2018-EAE.  
  
Al llarg de l'any 2019 se celebren reunions amb els tècnics del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, per a tractar d'ajustar la proposta de la modificació a un àmbit idoni.  
Amb data 25.11.2019 es rep a l'Ajuntament d'Ontinyent un advertiment de caducitat de la subdirectora d'Avaluació Ambiental per paralització de l'expedient per causes imputables a l'interessat.  
Amb tot això, del resultat dels tràmits i les gestions anteriors l'Ajuntament d'Ontinyent decidix elaborar una nova proposta d'esborrany de la modificació juntament amb el corresponent document inicial estratègic.  
B.4. Objectiu i justificació de la modificació  
La TRLOTUP preveu la possibilitat que bé per la reutilització i recuperació del patrimoni arquitectònic tradicional o per ser d'interés per al desenvolupament del turisme local, puga eximir del requisit de distància mínima i parcel·la mínima l'autorització de l'ús d'allotjament rural en sòl no urbanitzable.  
D'acord amb esta regulació, es considera d'interés per al desenvolupament del turisme local d'Ontinyent poder autoritzar este ús en una zona de sòl no urbanitzable adequada per a albergar-lo que dista menys de 5 km del nucli urbà, en edificacions existents amb arquitectura tradicional, de manera que puguen albergar nous usos i es potencie el manteniment, la reutilització i la recuperació del patrimoni arquitectònic tradicional en una zona d'interés per al desenvolupament turístic local.  
Àmbit i parcel·les afectades  
Es delimita un àmbit que es considera d'interés per a potenciar el desenvolupament del turisme local. Està situat al sud-oest del nucli urbà i pròxim a este. Limita per l'est amb sòl urbanitzable residencial previst en el Pla general actualment sense desenvolupar. Els seus límits són:  
Al nord, la via pecuària carrerada-assagador de la Font Freda  
- A l'oest, la via pecuària carrerada-assagador de la Font Freda i el sector SD-28.  
- A l'est, les carreteres CV-660 (límit amb sòl urbanitzable) i la CV-81.  
- Al sud, la CV-655.  
En este àmbit, el Pla general ordena les següents classificacions de sòl:  
-Sòl urbanitzable. Sector SD-25 i sector SD-27 (en part, al nord de la CV-655)  
-Sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
-Sòl no urbanitzable comú zona B.  
-Sòl no urbanitzable de protecció agrícola paisatgística.  
La modificació únicament afecta el sòl no urbanitzable comú B i el sòl no urbanitzable de protecció agrícola paisatgística, només en els que el Pla general ja preveu l'ús hoteler Tho.1 com a permés i compatible amb els objectius de la classificació del sòl en eixes zonificacions.  
  
  
En este àmbit, es troben elements d'interés natural, ambiental i paisatgístic que fan l'entorn adequat i idoni per al turisme interior i rural:  
  
- Pou Clar. A l'extrem sud es troba el Pou Clar, el paratge fluvial més important del municipi que alberga importants valors naturals i paisatgístics. Naixement del riu Clariano.  
+ Este paratge està molt pròxim, a uns 500 metres, a l'inici de la senda PR V-121 que arriba al nucli urbà de Bocairent en menys d'una hora. Des del «Pou dels Cavalls», en la part més baixa del paratge, podem prendre unes escales que ens portaran a la pineda de Galindo, un paratge per a esplai ciutadà.  
-Riu Clariano. El riu Clariano naix al Pou Clar. I allí mateix, i en els seus primers metres,  
-Configura una sèrie de pous excavats per l'aigua sobre roca calcària que conformen un paisatge ben singular de formes arredonides i de tranquil·les làmines d'aigua.   
-Senda de l'Alba. Ruta que des de la ronda oest permet d'accedir, a través de camins i del marge del riu Clariano, al Pou Clar.  
-Barranc de l'Àguila. Travessa la part oest de l'àmbit delimitat fins a connectar amb el riu Clariano.  
-Pou L'Olleta, racó natural al costat del riu Clariano. S'hi pot arribar seguint el llit del riu des del Pou Clar.  
La zona disposa d'una parcel·lació en la qual la majoria de les parcel·les compta amb una superfície inferior a 5.000 m² i compta amb un alt nivell d'edificació.  
Els sòls afectats es troben classificats com a SNU comú B (573.563,72 m²) i SNU de protecció agrícola paisatgística (968.243,60 m²), inclosos en l'àmbit de la modificació. Estos sòls suposen 1.541.807,32 m² de superfície.  
No obstant això, la nova autorització de l'ús hoteler que planteja la modificació podrà concedir-se únicament a parcel·les que complisquen totes les següents condicions:  
-Superfície igual o major de 5.000 m².  
-Habitatges existents lícitament edificats.  
-Habitatges edificats amb arquitectura tradicional, tal com es definix en la mateixa modificació.  
S'entén, a l'efecte de la proposta, com a habitatges lícitament edificats, d'acord amb la legislació vigent, els habitatges amb llicència i/o edificacions aïllades en sòl no urbanitzable, construïts amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 19/1975, que mantinguen l'ús i les característiques tipològiques que tenien a l'entrada en vigor de la llei esmentada i no es troben en situació legal de ruïna urbanística.  
La gran majoria de les parcel·les incloses en l'àmbit són de superfície inferior a 5.000 m², i n'hi ha únicament 52 amb superfície superior a 5.000 m², d'estes, 18 sense edificació. D'acord amb la documentació municipal i els registres oficials disponibles, la taula següent conté relació, sense caràcter exhaustiu, de parcel·les amb superfície superior a 5.000 m² en les quals hi ha habitatges lícitament edificats, amb una superfície total lleugerament superior a dos-cents mil metres quadrats, 202.059,00 m².  
  
Nombre Polígon Parcel·la Superfície parcel·la Superf. constr.  
1 16 654 7.548 318  
2 16 352 36.117 437  
3 16 474 6.515 466  
4 16 438 8.758 445  
5 16 526 6.580 433  
6 16 424 18.102 503/177/254  
7 17 30 19.417 384  
8 17 155 20.170 660  
9 17 22 36.205 409  
10 17 72 7.284 218  
11 17 59 14.633 352  
12 17 54 9.616 634  
13 17 36 4.280 304  
14 17 57 6.734 458  
 201.959 m²   
  
  
La superfície de l'SNU en què està permés actualment l'ús hoteler Tho.1 (sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable protegit en diverses categories) és d'un total de 4.488,94 ha. Per tant, la possible relació de parcel·les afectades abasta el 0,45 % del sòl no urbanitzable, en el qual ja està permés l'ús hoteler Tho.1  
Justificació  
La modificació delimita un àmbit on es considera que l'ús d'allotjament rural és d'interés per al desenvolupament del turisme local i rural per posseir l'àmbit característiques i valors ambientals i naturals adequats per a això i a fi de potenciar el manteniment, la reutilització i la recuperació del patrimoni arquitectònic tradicional en eixe àmbit.  
  
La modificació no pretén autoritzar este ús en zones on el Pla general no l'haguera considerat compatible amb la zonificació que va efectuar. Per això, l'àmbit abasta sòls en els quals l'ús hoteler ja està permés pel Pla general.  
En este àmbit, en el qual sí que es considera adequada l'existència de l'ús hoteler que pot contribuir a promoure el turisme local, no és convenient incrementar el nombre d'edificacions existents, respecte a les previsions que va fer el Pla general. Per eixe motiu, l'autorització de l'ús hoteler que proposa la modificació afectarà únicament edificacions existents.   
D'acord amb la regulació de l'article 197.1.f.1r i l'interés municipal, l'autorització es limitarà a edificacions amb arquitectura tradicional, tal com es definix en la present modificació, per a procurar-ne el manteniment, la reutilització i la recuperació.  
Amb la modificació no es pretén que es puga legalitzar edificacions en situació irregular. La nova regulació de l'ús Tho.1 únicament serà possible en edificacions lícitament edificades, la qual cosa permetrà aportar-hi noves possibilitats d'ús que, mitjançant xicotetes transformacions, puguen albergar els usos hotelers del Tho.1.  
Com a parcel·la mínima per a les noves autoritzacions, s'adopten 5.000 m², parcel·la mínima fixada per la TRLOTUP, amb la intenció que no es produïsca una implantació d'instal·lacions hoteleres que supose una densificació excessiva en la zona d'allotjaments rurals.  
La modificació proposada permetrà la reutilització i recuperació de patrimoni arquitectònic tradicional de xicotetes unitats residencials, actualment algunes sense ús, per a potenciar així el turisme interior mitjançant l'allotjament rural en contacte amb la naturalesa i el paisatge. Este ús s'entén plenament compatible amb la protecció agrícola i paisatgística del sòl no urbanitzable, tal com s'ha regulat en diversos documents urbanístics i plans d'acció territorials.  
En l'àmbit rural d'Ontinyent, s'han edificat històricament unitats residencials com ara masies i cases de camp. Estes edificacions solen ser de 2 plantes o 2 plantes i cambra que posteriorment ha sigut transformada, en alguns casos, a una tercera planta residencial.  
La construcció es realitza amb materials tradicionals, amb murs de fàbrica o maçoneria, arrebossats amb pintura a la calç o en colors clars. Hi ha un clar predomini del massís davant del buit en els plànols de façanes i coberta inclinada de teula a dos o més aiguavessos.  
B.5 Alternatives proposades i selecció.  
Dins del document inicial estratègic es planteja l'alternativa 0, és a dir, no aprovar les modificacions i el manteniment, per tant, de la regulació i la normativa vigent, i mantindre la problemàtica i els inconvenients que es detallen en l'esborrany de la modificació proposada, o bé les alternatives descrites en este esborrany i que s'assenyalen a continuació:  
  
Alternativa 0  
La no aprovació de la modificació i el manteniment, per tant, de la regulació i la normativa vigent. Això suposarà que edificacions existents d'ús residencial en l'entorn delimitat no disposarien d'una possibilitat d'ús i aprofitament del patrimoni tradicional ja edificat, ni es podrà escometre noves instal·lacions hoteleres en un entorn adequat per al desenvolupament del turisme local rural.  
En habitatges en esta situació, sense ús residencial actualment, per no poder destinar-se a altres usos com l'hoteler, podria produir-se'n la deterioració i l'abandó.  
Suposa el manteniment de la problemàtica urbanística actual i la limitació d'un ús a les edificacions existents que pot ajudar a la revitalització i recuperació del patrimoni arquitectònic en parcel·les sense ús actual.  
  
Alternativa 1  
Consistix en la proposta de l'esborrany de la modificació. Esta alternativa permet la implantació de l'ús Tho.1 en edificacions existents de caràcter residencial lícitament edificades en parcel·les d'almenys 5.000 m², en l'àmbit delimitat en la modificació, en zones de sòl no urbanitzable en les quals ja està permés eixe ús, i el Pla general el considera compatible amb els objectius de la classificació del sòl. D'esta manera, xicotetes unitats de caràcter residencials existents, lícitament edificades, poden trobar una possibilitat en el nou ús permés en estes, la qual cosa permet reutilitzar i recuperar l'arquitectura tradicional.  
  
Està justificada la modificació en l'interés per potenciar el desenvolupament turístic local, ja que les mateixes normes urbanístiques vigents del Pla general consideren, en el seu article 1.56, que l'ús hoteler Tho.1 pot potenciar el turisme d'interior, i en la intenció d'augmentar les possibilitats d'utilització i manteniment de les edificacions existents i el patrimoni arquitectònic en el sòl no urbanitzable. Es tracta d'un àmbit delimitat i menor del sòl no urbanitzable que afecta únicament l'1,54 % de la superfície del sòl no urbanitzable.  
No s'autoritza l'ús en noves zones, per la qual cosa la nova regulació de l'ús Tho.1 es produïx únicament en les zones en les quals actualment ja està permés. La modificació no pretén legalitzar edificacions en situació irregular, per la qual cosa la nova regulació de l'ús Tho.1 únicament serà possible en edificacions sobre les quals no hi haja la possibilitat d'acordar mesures de restauració de la legalitat urbanística.  
  
Es pretén, en definitiva, donar noves possibilitats d'ús a les edificacions existents que, mitjançant xicotetes transformacions, puguen albergar els usos hotelers del Tho.1. Per això, es limita la nova regulació a edificacions existents de caràcter residencial lícitament edificades, la qual cosa permetrà la recuperació i l'aprofitament de patrimoni arquitectònic de xicotetes unitats residencials actualment sense ús, per a potenciar el turisme interior en l'àmbit de la modificació, mitjançant l'allotjament rural disseminat en el territori en contacte amb la naturalesa i el paisatge.  
  
Alternativa 2  
Consistix a permetre l'ús Tho.1 en l'àmbit delimitat en SNU sense limitació de parcel·la mínima i sense limitar-lo a edificacions existents. Esta alternativa produiria un efecte negatiu d'incrementar en excés el nombre d'instal·lacions hoteleres amb una superfície de parcel·la en alguns casos escassa en el medi rural. Addicionalment, es produiria un increment d'edificacions en el sòl no urbanitzable respecte a les condicions actuals del Pla general.  
Suposaria que es podria incrementar el nombre d'edificacions destinades a l'ús hoteler, la qual cosa podria alterar l'equilibri previst en el Pla d'edificacions en el sòl no urbanitzable i el caràcter del paisatge actual a causa del possible increment d'edificacions.  
De l'anàlisi de totes les alternatives, a fi de no alterar el caràcter del paisatge actual mitjançant noves edificacions originades per la modificació, i no generar un excés d'instal·lacions hoteleres de xicoteta grandària, es descarta l'alternativa 2 i s'opta per l'alternativa 1. Així, la modificació no generarà noves edificacions en sòl no urbanitzable, perquè la nova regulació de l'ús Tho.1 es limita a edificacions existents.  
  
L'alternativa 1, al contrari, no alterarà el caràcter del paisatge actual, ja que esta alternativa 1 no generarà noves edificacions en sòl no urbanitzable, perquè el nou ús autoritzat es limita a edificacions existents. La regulació prevista en l'alternativa 1 també ajudarà al manteniment del teixit parcel·lari, i a l'estructura parcel·lària agrària actual, ja que permetrà un nou ús en edificacions existents sense necessitat d'agrupar o alterar l'estructura parcel·lària. Això contribuirà, sens dubte, a la conservació del caràcter del paisatge actual del territori.  
  
Per tots els motius anteriors, solucionar la problemàtica actual i no generar noves edificacions en sòl no urbanitzable, es descarten l'alternativa 0 i 2 i s'opta per l'alternativa 1.  
  
B.6. Proposta modificació documents normatius  
D'acord amb la proposta de modificació, esta no suposa canvi ni nova classificació de sòl. La modificació afecta l'ordenació del sòl no urbanitzable, únicament quant a condicions per a la implantació de l'ús hoteler Tho.1 en edificacions residencials existents lícitament edificades en la zona delimitada en la mateixa modificació. La modificació, a efectes normatius, consistix en un nou pla d'ordenació i un nou article en les normes urbanístiques del Pla general.  
  
- Pla d'ordenació. Delimitant l'àmbit d'aplicació de la normativa.  
+ Nou article 1.52 bis, en les normes urbanístiques del Pla general, en la secció 1a, disposicions comunes a tot el sòl no urbanitzable, del capítol 7é, sòl no urbanitzable, que regula les condicions d'autorització de l'ús hoteler en l'àmbit delimitat en la modificació:  
  
Article 1.52 bis. Condicions de l'ús hoteler Tho.1 d'allotjament rural i restauració en edificacions existents en l'àmbit delimitat en la modificació núm. 16 del Pla general.  
1. En l'àmbit delimitat en la modificació núm. 16 del Pla general, en edificacions existents de caràcter residencial lícitament edificades, s'autoritza l'ús hoteler Tho.1 d'allotjament rural i restauració i s'eximix de la distància mínima de 5 km des del seu emplaçament a sòl vacant amb qualificació apta per a albergar eixos usos amb les següents condicions:  
  
A. La parcel·la haurà de ser d'almenys 5.000 m² de perímetre ininterromput amb les característiques que determina l'article 197.2 de la LOTUP.  
B. L'actuació ha de suposar la reutilització o recuperació de patrimoni arquitectònic tradicional en el medi rural.  
C. L'edificabilitat autoritzada en cada parcel·la i la resta de paràmetres urbanístics seran els existents en la data d'aprovació de la modificació núm. 16 del Pla general, i es permetrà una ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, d'acord amb el que es preveu en els articles 201.3 i 202.5 de la LOTUP.  
D. La capacitat màxima en estes edificacions de les activitats d'allotjament es limita a 16 places.   
E. En estos casos s'admetran com a usos complementaris aquells necessaris i vinculats a l'ús hoteler exigits per la legislació sectorial, com ara menjador, saló, bar-cafeteria, amb un dimensionament proporcionat al nombre de places.  
2. En tots els casos seran a càrrec de l'actuació totes les infraestructures d'aigua potable, sanejament, depuració d'aigües residuals i recollida i gestió de residus. Serà preferent l'abocament i la depuració mitjançant escomesa a xarxa pública.  
3. A l'efecte d'este article, es considera arquitectura tradicional en l'àmbit delimitat en la modificació 16 les edificacions d'habitatges que tinguen les següents característiques.   
- Edificació d'una a tres plantes.   
- Murs de fàbrica o maçoneria, amb terminació amb arrebossat de materials tradicionals amb pintura a la calç o en colors clars.   
- Predomini del massís davant del buit en les façanes.   
- Coberta inclinada de teula en la seua major part.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
D'entrada, l'àmbit que es planteja (ampliat perquè la proposta es reduïx a 14 parcel·les) se situa en sòl no urbanitzable, en gran part (a l'est) com a sòl no urbanitzable de protecció agrològica paisatgística, així com sòl no urbanitzable de protecció de llits, coincident amb el riu Clariano, així com amb el barranc de l'Àguila, i la resta de l'àmbit queda classificat com a sòl no urbanitzable comú. Esta consideració, a priori, exigix una anàlisi sobre els possibles efectes significatius de l'actuació proposada, més encara pel nivell de protecció imposat d'una banda pel mateix planejament vigent sobre la base dels valors que s'hi determinen, i de l'altra per la presència d'elements naturals que deriven riscos que s'han de tindre en compte.  
De manera general, a l'efecte de l'ocupació del terreny, el SIOSE establix la presència d'un mosaic irregular fragmentat pels llits esmentats, de pasturatge i cultius herbacis, secà (sobretot olivar), edificacions aïllades de caràcter unifamiliar, així com els accessos a estes des de la xarxa viària i de camins existent.  
El llit del riu Clariano, en l'àmbit proposat, forma part del paratge natural municipal «Serra de l'Ombria-Pou Clar» aprovat mitjançant Acord de 26 de juny de 2007, per la qual cosa constituïx un espai natural protegit, l'afecció del qual haurà d'estudiar-se per la proposta presentada.  
Des del punt de vista forestal, el PATFOR determina la consideració com a forestal estratègic del bosc de ribera en el llit del Clariano, que és afectat per alguna de les parcel·les proposades. De la mateixa manera, en l'àmbit es localitzen diferents arbres monumentals catalogats que hauran de considerar-se.  
Dos vies pecuàries recorren en algun tram l'àmbit proposat: pel nord, la via pecuària «Assagador de Caputxins o del Fanal» (amb amplària legal entre 8 i 2 m) i la via pecuària «Carrerada-Assagador de la Frontera» que discorre per la part W, amb una amplària legal de 37,5 m.   
Respecte a la consideració del medi físic, els terrenys presenten una erosió potencial que varia des de molt alta (>100 Tn/Ha./any) en el llit i zona sud, fins a moderada (15-40 Tn/Ha/any) en la zona oest i baixa (7-15 Tn/Ha/any) en la zona est. D'altra banda, quant a l'erosió actual, oscil·la entre alta (40-100 Tn/Ha./any) en el llit i zona sud, a baixa (7-15 Tn/Ha/any) en la zona oest i molt baixa (0-7 Tn/Ha/any) en la zona est. Hi ha risc per lliscaments i despreniments de nivell mitjà-baix tant en el llit com en la part nord i central de l'àmbit. La fisiografia oscil·la entre un terreny ondulat a l'N alternant amb vessants moderats i acusats en algun moment tant en el llit com al sud. Litològicament, prevalen els cudols, les graves, les arenes i les argiles a l'oest, mentre que en la part est i el llit el terreny és fonamentalment de tipus margós.  
  
Es determina amb tot una capacitat d'ús del sòl moderada en general, que arriba a ser molt baixa en l'àmbit del llit.  
Respecte al risc d'inundació, d'acord amb la cartografia del visor GVA, el llit del riu Clariano i les seues riberes estan afectats per risc d'inundació associat a perillositat nivell 1 i geomorfològica, per la qual cosa ha de ser considerat davant la possible afecció a alguna de les parcel·les considerades en l'àmbit.  
Dins de l'àmbit més al sud, on es troben recollides les parcel·les 12, 13 i 14, es troba una pedrera, de la qual no es té referència en la pàgina web del cadastre miner, per la qual cosa haurà de tindre's en compte, sobretot quant a la compatibilitat amb els usos existents i, sobretot, amb els proposats.  
Pel que fa al viari, l'àmbit proposat té com a límit els següents eixos viaris:  
- CV-81, xarxa autonòmica, limita a l'est en la part sud de l'àmbit.  
- CV-665, xarxa provincial (Diputació de València), limita al sud.  
- CV-660, xarxa local de titularitat autonòmica, limita a l'est en la part nord de l'àmbit.  
- CV-668, xarxa local el titular de la qual és la Diputació de València, limita al nord.  
  
D. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha enviat el document inicial estratègic, conforme al que es disposa en l'art. 53 del TRLOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a este:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
15.05.20 14.04.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Direcció Territorial de València. Servei d'Urbanisme.  
15.05.20 29.09.21 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
D. G. de Política Territorial S. d'Infraestructura Verda i Paisatge  
15.05.20 21.09.21 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
D. G. de Política Territorial Serveis d'Ordenació del Territori. PATRICOVA  
15.05.20 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
D.G. Medi Natural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
15.05.20 09.06.20 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
D.G. Medi Natural. Servei de Gestió d'Esp. Nat. Protegits  
15.10.20 08.09.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. Subdirecció General de Mobilitat Servei de Planificació.  
15.10.20 04.09.20 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran en el web https://agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica juntament amb el document ambiental corresponent.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes de la present modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent, seguint els criteris de l'annex VIII del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per esta es pretén autoritzar noves condicions d'implantació de l'ús hoteler d'allotjament rural i restauració en edificacions existents de caràcter residencial legalment implantades, en una zona delimitada i limitada del sòl no urbanitzable en la qual l'ús denominat Tho.1 en el Pla general ja està permés i és compatible.  
Dit això, en els informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental, que descrivim a continuació:  
  
Urbanisme  
El Servei Territorial d'Urbanisme, en l'ofici de remissió de la documentació a l'òrgan ambiental signat el 14 d'abril de 2020, conclou que, vist el contingut del pla proposat, en esta fase de la tramitació, i en relació amb el tràmit ambiental, este Servei Territorial d'Urbanisme de València no té cap objecció que efectuar.  
  
Infraestructura verda i paisatge  
D'acord amb l'informe, de data 29 de setembre de 2019, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, analitzada la documentació, s'informa que, malgrat tindre incidència sobre el paisatge, no s'incorporen noves edificacions ni es modifiquen les condicions de les existents, ni ocupació de parcel·la, ni cap altre paràmetre amb incidència en el paisatge. En tot cas, es tindran en compte, entre altres, les següents qüestions:  
- Es mantindrà i conservarà la vegetació forestal existent en les vores de les parcel·les, i es preservarà en el seu estat natural la cobertura vegetal per a mantindre el caràcter de la unitat de paisatge en la qual s'inserix i respectar una franja de transició amb el medi. La plantació d'elements vegetals es farà seguint els patrons de la zona circumdant.  
  
- Amb caràcter general, es prioritzarà la conservació de les zones lliures de les parcel·les en el seu estat natural, i es conservarà la vegetació existent i es restringirà el traçat de vials i aparcaments a les superfícies necessàries per al funcionament de l'activitat. Quant al tractament de les superfícies destinades a aparcament, així com els accessos a cada parcel·la, es projectaran amb paviments blans i s'evitarà, en tot cas, el segellament o el formigó.  
- Les intervencions permeses en les edificacions es faran respectant la imatge de conjunt, minimitzant les afeccions sobre el mitjà. En tot cas, s'executaran acabats exteriors (façanes, fusteries i cobertes) a base de materials, colors i textures concordes amb les tipologies de l'entorn, així com una composició de façanes que garantisca un resultat homogeni.  
Qualsevol modificació en el tancat de les parcel·les haurà de respectar les condicions de traçat, altura i materialitat de l'original.  
- En relació amb la il·luminació en la zona d'actuació, s'evitarà l'excés per sobredimensionament o mala orientació, la interferència amb la vegetació i l'excés de protagonisme de les lluminàries.  
Espais naturals protegits  
El Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits emet informe de data 9 de juny de 2020 en el qual determina que l'àmbit que afecta el riu Clariano es troba dins del paratge natural municipal «Serra de l'Ombria-Pou Clar».  
En l'art. 13 «Abocaments» de la normativa d'este pla es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, la qual cosa està d'acord amb l'art. 1.52 bis de la proposta presentada «Condicions per a l'ús hoteler Tho.1 d'allotjament rural i restauració en edificacions existents», que establix que seran a càrrec dels titulars de l'actuació les infraestructures d'aigua potable, sanejament, depuració d'aigües residuals i gestió de residus, amb preferència de l'abocament i la depuració mitjançant escomesa a xarxa pública.  
Per tant, establix que la proposta de modificació puntual no serà susceptible de provocar efectes negatius en el paratge natural municipal, si gestiona els seus abocaments a través de la xarxa pública o mitjançant les autoritzacions i instal·lacions que siguen procedents.  
  
Ordenació i gestió forestal  
D'acord amb la cartografia del visor GVA, el llit del riu Clariano i del barranc de l'Àguila, així com algunes de les parcel·les adjacents on se situa alguna de les edificacions objecte de la modificació puntual, afecten terreny forestal estratègic d'acord amb el PATFOR, per la qual cosa, abans de l'aprovació definitiva, haurà de sotmetre's a informe del servei competent a fi de confirmar la no afecció a este sòl forestal estratègic.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
D'acord amb l'informe de data 4 de setembre de 2020, de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, analitzada la documentació, s'informa, entre altres coses que s'ha de tindre en compte, sobre les següents qüestions:  
+ Afecció al domini públic hidràulic  
-Pel que fa a l'afecció, les zones de servitud i policia, dins de l'àmbit proposat, queden dins de la zona de policia les parcel·les 1, 2, 2, 4, 7, 8, 10, 11, 12 i 13 de les catorze parcel·les previstes, per la qual cosa qualsevol ús o actuació haurà de subjectar-se a les autoritzacions i determinacions reglamentàries per part de l'organisme de conca.   
  
-Quant als abocaments al DPH, s'establix que, en els casos que no hi haja connexió a la xarxa pública, els abocaments hauran de comptar amb la preceptiva autorització de l'organisme de conca.  
+ Viabilitat de l'activitat i incidència en el règim de corrents:  
-En la zona corresponent al barranc d'Ontinyent (riu Clariano), l'àmbit no afecta ni la zona de flux preferent ni la de l'avinguda de T=500 anys.  
-No obstant això, per al veí barranc de l'Àguila, no hi ha dades d'inundabilitat ni de l'SNZI ni de PATRICOVA, i l'informe recorda que en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que suposen reducció de la capacitat de desguàs en la zona de flux preferent.  
\* En el cas de la proposta de modificació, atés que es tracta d'un sòl rural, s'estarà subjecte a les determinacions que per a esta zona s'establisquen per a la zona de flux preferent i inundable per a T=500 anys d'acord amb el Reglament de domini públic hidràulic.  
+ Disponibilitat de recursos hídrics:  
-Segons l'informe, en la documentació presentada no s'establix el volum de l'increment de demanda generat per la modificació, per la qual cosa s'hi indiquen les qüestions sobre este tema que han de ser previstes en la proposta per a l'aprovació.  
Risc d'inundació (PATRICOVA)  
D'acord amb l'informe de data 21 de setembre de 2021, del servei de gestió territorial competent en anàlisi del risc d'inundació, es conclou que l'àmbit es troba afectat puntualment per perillositat d'inundació, però és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA, tenint en compte el compliment de les següents consideracions finals:  
-El planejament proposat és una modificació puntual que autoritzarà l'ús hoteler ja definit en el Pla general, en un àmbit restringit a les edificacions existents.  
-Les afeccions es produïxen en una superfície reduïda i les construccions considerades en la modificació no es localitzen en zones de perillositat d'inundació. Es recomana evitar l'ocupació en les àrees on la cartografia del PATRICOVA determine risc d'inundació.  
  
-S'haurà de tindre en compte les consideracions recollides en l'art. 26 de la normativa del PATRICOVA, específicament les referides a comptar amb una assegurança específica i comptar amb un pla d'emergència.  
Planificació de carreteres - GVA  
Realitzat un estudi de la proposta de modificació per part del Servei de Planificació de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, s'emet informe de data 8 de setembre de 2020, i estudiada la seua relació amb altres expedients previs relacionats, es determina la compatibilitat de la proposta, d'acord amb les següents conclusions:  
  
- Pel que fa als accessos i les connexions amb la xarxa de carreteres de titularitat autonòmica, en cap cas es poden crear accessos nous i part dels accessos existents són inadequats amb problemes de seguretat viària i falta de visibilitat.   
+ En tots els casos, seran a càrrec de l'actuació les obres necessàries (fins i tot redacció de projectes, obtenció de terrenys, etc.) per a l'adequació de l'accés d'acord amb l'Ordre FOM/273/2016, de 19 de febrer, per la qual s'aprova la Norma 3.1-IC Traçat.  
- S'haurà de definir la zona de protecció de carreteres en el pla d'ordenació i en l'article de les normes urbanístiques.  
- Respecte a l'afecció a la carretera CV-655 de titularitat de la Diputació de València, correspon a esta administració emetre l'informe corresponent.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
La proposta de modificació partix d'un antecedent previ (exp. 65/2018.EAE) que va proposar la generalització de la reducció de parcel·la mínima per a ús terciari Tho.1 en el sòl no urbanitzable a través de la proposta de modificació del pla general que afectava els art. 1.54 i 1.56. Encara que no va ser objecte d'avaluació ambiental, durant el procediment ja va quedar de manifest que la reducció del condicionant de parcel·la mínima incidia sobre la problemàtica al terme municipal d'Ontinyent associada a la proliferació d'habitatge aïllat en sòl no urbanitzable (objecte de minimització en altres expedients en curs), així com a l'afecció a valors naturals, paisatgístics i territorials, i per tant determinava la necessitat de delimitar qualsevol modificació sobre els usos previstos en SNU (sobretot en SNU de protecció), a fi de no provocar un efecte significatiu per la implantació generalitzada d'instal·lacions terciàries en SNU.  
Així, la present modificació delimita l'àmbit no ja a unes zones concretes, que queden referides com a espais d'afecció, sinó a parcel·les perfectament identificades on se situen les edificacions aïllades per a les quals es pretén canviar l'ús. Per a això hauran de tindre's en compte, previ a l'anàlisi mediambiental (i en relació amb este) tres aspectes significatius:  
1. Compliment del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, pel que fa als següents aspectes:  
  
-D'acord amb l'art. 210.f referent a l'ús excepcional i la seua ordenació en SNU d'activitats terciàries i de serveis, s'indica que quan la implantació dels esmentats usos siga d'interés per al desenvolupament turístic rural o puga escometre's mitjançant la recuperació del patrimoni arquitectònic radicat en el medi rural, podrà exceptuar-se el requisit de distància mínima de cinc quilòmetres a sòl vacant amb qualificació apta per a estos usos, així com el de parcel·la mínima de mitja hectàrea, amb informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria de turisme.  
  
-Tot això sense perjudici del compliment de la resta de les directrius de l'article, com per exemple que per a qualsevol ús i aprofitament s'exigirà una previsió suficient del proveïment d'aigua potable i una completa evacuació, recollida i depuració dels residus i les aigües residuals. Estes previsions constaran en els documents tècnics preceptius per a obtindre les corresponents autoritzacions i es farà menció expressa de la seua execució en el corresponent certificat final d'obra o instal·lació. El cost que poguera implicar l'extensió de les xarxes d'estos o altres serveis serà a càrrec de la part promotora.  
  
2. Com s'ha assenyalat, ha de comptar amb l'informe favorable referent a l'interés per al desenvolupament turístic local, així com de la recuperació de l'arquitectura tradicional, aspecte últim de gran importància que ha de definir perfectament els habitatges sobre els quals recaiga la consideració del nou ús permés tal com recull tant la modificació presentada com el TRLOTUP:  
- En la proposta presentada, s'assenyala que en l'àmbit rural d'Ontinyent s'han edificat històricament unitats residencials com ara masies i cases de camp. Estes edificacions solen ser de 2 plantes o 2 plantes i cambra que posteriorment ha sigut transformada, en alguns casos, a una tercera planta residencial.  
La construcció es realitza amb materials tradicionals, amb murs de fàbrica o maçoneria, arrebossats amb pintura a la calç o en colors clars. Hi ha un clar predomini del massís davant del buit en els plànols de façanes i coberta inclinada de teula a dos o més aiguavessos.  
- Tot açò ha de ser complementari i incorporar-se a la normativa d'acord amb la definició que per a l'arquitectura tradicional incorpora l'art. 219 TRLOTUP:  
- 1. La reutilització d'arquitectura tradicional per a la implantació d'allotjament turístic rural, cellers, almàsseres i establiments de restauració o assimilats en habitatge rural o construcció agrària o industrial legalment edificada està exempta de declaració d'interés comunitari, però subjecta a informe vinculant de les conselleries competents en matèria de turisme, urbanisme, agricultura i carreteres, si és el cas, així com a llicència municipal. Les sol·licituds efectuades a l'empara d'este precepte podran comportar una ampliació de fins a un vint per cent de l'edificació legalment construïda.  
[…]  
- 3. A l'efecte d'este text refós, s'entén per arquitectura tradicional el resultat de la utilització de materials i tècniques constructives característiques de la zona en què se situa, sempre que siga adequat a les necessitats funcionals per a les quals es va construir. Les sol·licituds realitzades a l'empara d'este precepte podran comportar una ampliació d'un 20 % de l'edificació legalment construïda.  
  
3. En última instància, ha d'establir-se de manera molt determinada que (atés el problema ja exposat de l'habitatge disseminat pel sòl rural d'Ontinyent) la consideració relativa al nou ús terciari que es pretén implantar ha de fer-se sobre edificacions existents de caràcter residencial legalment implantades.  
- A este efecte, la proposta de la modificació establix com a habitatges lícitament edificats, d'acord amb la legislació vigent, els habitatges amb llicència i/o edificacions aïllades en sòl no urbanitzable, construïts amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 19/1975, que mantinguen l'ús i les característiques tipològiques que tenien a l'entrada en vigor de la llei esmentada i no es troben en situació legal de ruïna urbanística.  
  
- Per tant, a este efecte, no ens trobem (ni hauria de considerar-se a futur) en un ús susceptible de ser implantat en habitatges subjectes a minimització d'impacte territorial (únicament per a ús residencial) i que no complisquen la condició de considerar-se arquitectura tradicional.   
  
En este sentit, i entrant ja en l'anàlisi ambiental, la proposta s'emmarca en un àmbit condicionat absolutament per la presència del llit del riu Clariano, que en l'àmbit en qüestió, a més, forma part del paratge natural municipal «Serra de l'Ombria-Pou Clar» que inclou tant el llit del Clariano com el tributari barranc de l'Àguila. D'acord amb l'informe del servei competent, mantenint-se el compliment de la normativa del paratge (associada a subministrament d'aigua potable, abocament d'aigües residuals i gestió de residus), no es determinaran efectes significatius.   
En tot cas, la presència del llit, sobretot a l'efecte d'afecció al domini públic i consideració d'usos en zones de servitud i policia, sí que és una qüestió que cal tindre en compte, atés que, com assenyala l'informe de l'organisme de conca, deu de les catorze parcel·les amb edificacions d'ús residencial, susceptibles de modificar-lo a terciari segons la proposta presentada, presenten algun tipus d'afecció per trobar-se totalment (parcel·les 1, 4 i 7) o parcialment dins de la zona de policia, motiu pel qual qualsevol modificació respecte a l'ús, la infraestructura o l'edificació en estes ha de ser objecte d'informe per part de l'organisme de conca. En cap cas s'afecta la zona de flux preferent ni l'avinguda de període de retorn T=500 anys.  
Respecte al risc d'inundabilitat, de la cartografia del visor GVA es determina que la perillositat nivell 1 i geomorfològica se circumscriu pràcticament a l'àmbit del llit, sense afectar les parcel·les i, en tot cas, les edificacions on es pretén instaurar l'ús terciari. L'informe del servei competent en matèria de risc d'inundació establix les consideracions que s'han d'establir per al compliment de la normativa del PATRICOVA.  
L'informe de l'organisme de conca incidix en les mateixes qüestions referides al llit del riu Clariano i assenyala que, respecte al barranc de l'Àguila, no es disposa de dades ni del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI) ni del PATRICOVA, per la qual cosa, a falta d'un estudi específic, s'haurà de sol·licitar informe a l'òrgan competent en matèria de risc d'inundació abans de l'aprovació definitiva de la modificació del pla a fi de verificar la no afecció.  
Pel que fa a la incidència paisatgística, com indica l'informe del servei competent, l'actuació plantejada tindrà incidència en el paisatge, per situar-se part de l'àmbit de la modificació sobre un SNU de protecció agrícola i paisatgística, caracteritzat pel seu caràcter rural, amb una xarxa de camins que connecta diferents parcel·les amb edificacions aïllades. Així mateix, en l'àrea adjacent hi ha elements d'interés natural, ambiental i paisatgístic, paratges naturals municipals, així com terreny catalogat com a forestal estratègic pel PATFOR.  
No obstant això, la modificació proposada no permet la construcció de noves edificacions, per la qual cosa no es produirà un increment de les edificacions existents en SNU. D'igual manera, no es modifiquen les seues condicions, ni l'ocupació de parcel·la, ni cap altre paràmetre amb incidència en el paisatge.  
Quant a la planificació viària, d'acord amb l'informe del servei competent, s'haurà de definir la zona de protecció de carreteres tant en les carreteres de titularitat autonòmica com provincial, ja siga en els plans d'ordenació com en la normativa, a fi de determinar la no afecció i els usos que hagueren de ser autoritzables per al manteniment de la integritat en estes zones (parcel·les 1, 6 i 7).   
Així mateix, la generació d'instal·lacions de terciari en SNU no haurà de provocar una execució de noves xarxes d'accés que produïsquen la fragmentació d'este, ni millora d'infraestructures que assimilen l'ordenació a un sòl urbanitzable. D'acord amb l'informe, s'hauran de considerar els accessos i les connexions a la xarxa de carreteres, i no es podran crear accessos nous i s'hauran de modificar els existents, que actualment són inadequats per problemes de seguretat viària i falta de visibilitat, per la qual cosa, en tots els casos, les actuacions necessàries per a l'adequació hauran de fer-se d'acord amb la normativa vigent. Finalment, d'acord amb el que assenyala l'informe, s'haurà de recaptar un informe sobre este tema per a la CV-655, de titularitat de la Diputació de València.  
Quant a la modificació de l'art. 1.52 bis proposat, s'haurà d'adequar a l'articulat del recent TRLOTUP, i s'haurà d'incorporar a este article tant la referència a la consideració de legalitat dels habitatges que poden ser sotmesos al règim (vist en el present informe) com la consideració del que s'entén per arquitectura tradicional (tant d'acord amb la proposta, ja inclòs, com d'acord amb la LOTUP).   
  
G. Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP.  
Segons establix l'article 46 de la TRLOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es referix l'art. 53 del TRLOTUP.   
1. Per les característiques dels plans i programes:  
- La modificació del planejament no constituïx marc de projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, ja que afecta edificacions ja existents, ni influïx en altres plans o programes, ja que, únicament per a les edificacions que complisquen les condicions de legalitat i arquitectura tradicional, els eximix del condicionant de distància a sòl vacant i superfície mínima..  
- No presenta a priori, complint amb les determinacions que s'incorporaran en el present informe, problemes ambientals significatius. A més, contribuïx a promoure el desenvolupament sostenible, ja que la possibilitat del desenvolupament de l'ús en SNU recuperant l'arquitectura tradicional i dinamitzant l'economia en la zona s'adequa al planejament proposat, dins del respecte als valors ambientals i a la seguretat davant de riscos naturals, per a complir amb les directrius exposades.  
  
- Quant a consum de recursos (subministraments d'aigua, energia, xarxa de sanejament i accessos), considerant que es troba dins de l'admés dins del planejament vigent, únicament es requerirà justificar que efectivament la xarxa existent s'utilitza bé o es determinen els mitjans legalment establits per a subministrament d'aigua potable, sanejament i depuració d'aigües residuals o gestió de residus.  
- La incidència en el model territorial és pràcticament nul·la i s'ajusta a les determinacions del pla, i està sempre subjecte al canvi d'ús en la zona proposada, sense generalitzar a l'SNU, la qual cosa podria agreujar la problemàtica ja existent d'habitatge disseminat.  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
-En l'entorn perfectament delimitat i els usos previstos en el pla general, es preveu que la magnitud i l'abast dels possibles efectes a causa de l'excepció de distància a sòl vacant i superfície mínima per a les parcel·les incloses siguen reduïts.  
-No es preveuen riscos per a la salut humana o el medi ambient de la modificació del planejament.  
-El valor i la vulnerabilitat de l'àrea probablement afectada no afecta, d'acord amb els informes rebuts i complint les directrius exposades en l'informe, espais naturals ni patrimoni paisatgístic, tenint en compte que l'ús està previst en el planejament vigent i es referix a edificacions ja existents (no incrementa el segellament del sòl), amb les superfícies delimitades i cenyint-se a l'àmbit proposat.   
  
En vista de la documentació presentada, de conformitat amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP), considera:  
Que de la Modificació puntual núm. 6 del Pla general i Pla parcial del sector industrial les Clotes d'Albaida no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades i cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat i ateses les directrius exposades.  
Així doncs, es pot determinar, respecte de la modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
H. Proposta d'acord  
Atenent el que establix l'article 53.2.b del TRLOTUP, i com que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territorial i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació:  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspondrà continuar la tramitació d'esta modificació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que descriu la documentació presentada, així com al que s'establix en la legislació vigent, en els informes emesos sobre este tema, amb el compliment de les següents determinacions:  
  
- S'incorporarà a l'article proposat 1.52 bis de les NU la definició recollida en la proposta respecte als habitatges lícitament edificats, d'acord amb la legislació vigent, com aquells amb llicència i/o edificacions aïllades en SNU, construïts amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 19/1975, que mantinguen l'ús i les característiques tipològiques que tenien a l'entrada en vigor de la llei esmentada i no es troben en la situació legal de ruïna urbanística.  
- Es determinarà en la proposta, per a l'àmbit i les parcel·les que afecten sòl no urbanitzable de protecció, no sols que s'ajusten a la superfície mínima legalment establida, sinó que els valors que van determinar la protecció d'aquells sòls no es veuen afectats per la modificació.   
  
- En matèria paisatgística, s'incorporaran les directrius exposades en l'informe de servei d'infraestructura verda i paisatge.  
- S'obtindrà informe favorable de l'organisme de conca respecte als usos terciaris i hotelers (fins i tot increment de superfície), així com les activitats proposades dins de la zona de policia del llit del Clariano i barranc de l'Àguila.  
- Es justificarà la demanda d'aigua potable prevista i el seu origen d'acord amb la normativa vigent. Així mateix, s'obtindrà informe favorable referent a l'organisme de conca previ a l'aprovació definitiva.  
  
- S'atendran les determinacions de l'informe del Servei de Gestió Territorial respecte al compliment de la normativa de PATRICOVA a fi de considerar compatible la proposta.  
- El Servei d'Ordenació i Gestió Forestal emetrà informe abans de l'aprovació definitiva sobre la compatibilitat de la proposta amb el sòl forestal estratègic adjacent a l'àmbit proposat.  
- Es definiran en els plans d'ordenació i en la normativa urbanística del pla les zones de protecció de carreteres i els usos que puguen afectar-la, amb informe favorable tant dels òrgans competents a escala autonòmica com provincial.   
Tal com establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 16 del Pla general d'Ontinyent en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent   
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).   
En vista de tot el que antecedix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual número 16 del Pla general d'Ontinyent, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.   
Notificar als interessats que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.   
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.   
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 17 de octubre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de gener de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9824, del 09-04-2024 (2024/2563)

RESOLUCIÓN de 24 de enero de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 16 del Plan general de Ontinyent. Expediente 040/2020-EAE.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9824

Fecha DOGV
:   09-04-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/2563

CVE


Fecha del documento
:   24-01-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de enero de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 16 del Plan general de Ontinyent. Expediente 040/2020-EAE. [2024/2563]  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 040/2020-EAE Ontinyent  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: Modificación puntual núm. 16 del Plan general de Ontinyent  
Trámite: evaluación ambiental estratégica de la modificación de Plan  
Promotor: Ayuntamiento de Ontinyent  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo  
Localización: Ontinyent  
Núm. expediente: 040/2020-EAE  
  
A. Fundamentos por los que se somete la modificación a evaluación ambiental estratégica.  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (TRLOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la TRLOTUP se establece (art. 46), que serán objeto de esta evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten y aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o acuerdo del Consell, cumpliendo los supuestos del apartado 1 de dicho artículo.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la TRLOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 50.  
  
B. Documento inicial estratégico  
B.1 Documentación aportada  
En fecha 14 de abril de 2020, tuvo entrada desde la Plataforma Táctica al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la modificación puntual núm. 16 del Plan general de Ontinyent motivada por la necesidad de autorizar nuevas condiciones de implantación del uso hotelero del alojamiento rural y restauración en edificaciones existentes de carácter residencial legalmente implantadas, en una zona acotada y limitada de suelo no urbanizable, en la que el uso denominado Th0.1 del Plan General ya está permitido y es compatible.  
La documentación remitida en soporte informático consiste en:  
- Borrador del plan.  
- Documento inicial estratégico  
- Planos.  
El 18 de mayo de 2020 se notifica la apertura del expediente al Ayuntamiento de Ontinyent (Exp. 040/2020-EAE).  
B.2 Información territorial.  
El municipio de Ontinyent, situado en la comarca de La Vall d'Albaida en la provincia de Valencia, tiene una población de 35.534 habitantes (según el IVE a 01.01.2016). La superficie del término municipal es de 125,43 km². Se sitúa a una altitud de 353 m s. n. m. y a una distancia de 84,4 km de València.  
Limita con los términos municipales de Fontanars dels Alforins al oeste; Moixent, Vallada y Aielo de Malferit al norte, Agullent al este y Banyeres de la Mariola, Bocairent y Alfafara al sur.  
El término está flanqueado por dos cordilleras: al norte La Solana y al sur L'Ombria. Ambas encierran un amplio valle central que se abre hacia el este, en el que se han desarrollado las actividades urbanísticas, industriales y agrícolas. La ocupación urbanística se extiende, además del propio casco urbano, en un diseminado de segundas residencias bastante extenso y con una densidad elevada.  
  
B.3. Planeamiento vigente y antecedentes.  
Planeamiento vigente  
El planeamiento urbanístico de Ontinyent, en vigor, se define a través del Plan general de Ontinyent, que fue aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia mediante acuerdo del 1 de diciembre de 2006 y publicado en el DOGV en fecha 17 de mayo de 2007.  
El Plan general de ordenación urbana de Ontinyent fue evaluado ambientalmente, mediante declaración de impacto ambiental aceptable con condicionantes de fecha 28 de noviembre de 2005 (Exp. 77/2005-AIA).  
El uso hotelero Tho.1 está permitido en el Plan general vigente en determinadas zonas del suelo no urbanizable mediante la tramitación de una declaración de interés comunitario.  
Las condiciones que fijan específicamente las normas urbanísticas para ese uso Tho.1 en las categorías de SNU en las que está permitido son:  
Estas superficies de parcela mínima son muy superiores a la parcela mínima que la legislación urbanística vigente, LOTUP, fija para los establecimientos de alojamientos turístico y restauración en su artículo 197.f, en el que se establece una parcela mínima de 5.000 m².  
El tratamiento del Plan general bastante más restrictivo respecto a la parcela mínima para el uso Tho.1 que el que fija la TRLOTUP. Estas altas superficies de parcela mínima, se fijaron en el Plan general al objeto de disminuir la posibilidad de nuevas construcciones en el suelo no urbanizable y preservar su estado actual. Pero en el momento de la aprobación del Plan general, en las normas urbanísticas no se distinguió, entre la autorización genérica del uso hotelero en SNU mediante nuevas construcciones y la autorización del uso hotelero mediante la reutilización o recuperación del patrimonio arquitectónico tradicional existente.  
La TRLOTUP distingue entre estas dos situaciones permitiendo que cuando la implantación del uso se acometa mediante la recuperación del patrimonio arquitectónico tradicional, al igual que cuando sea de interés para el desarrollo turístico rural, pueda eximirse del requisito de distancia mínima y de parcela mínima.  
El Plan general reconoce de forma genérica que el uso hotelero es de interés para potencial el desarrollo del turismo local en el suelo no urbanizable, al igual que el mantenimiento y recuperación del patrimonio arquitectónico tradicional, lo cual permite la exención del requisito de parcela y distancia mínima, como se ha visto.  
  
Antecedentes  
Previa a la presentación de esta modificación, en fecha 5 de noviembre de 2018, el Ayuntamiento de Ontinyent remite a la entonces a la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración Territorial documentación para el inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de una modificación puntual del Plan general de los artículos 1.54 y 1.56 de las normas urbanísticas respecto al uso hotelero THo.1 en suelo no urbanizable.  
En fecha 27.11.2018 se recibe en el Ayuntamiento de Ontinyent notificación de la Subdirección General de Evaluación pidiendo completar la documentación, al tiempo que se comunica que se ha abierto expediente de evaluación ambiental con la referencia exp. 065/2018-EAE.  
A lo largo del año 2.019 se celebran reuniones con los técnicos del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, tratando de ajustar la propuesta de la modificación a un ámbito idóneo.  
Con fecha 25.11.2019 se recibe en el Ayuntamiento de Ontinyent advertencia de caducidad de la subdirectora de Evaluación Ambiental por paralización del expediente por causas imputables al interesado.  
Con todo ello, del resultado de los trámites y gestiones anteriores el Ayuntamiento de Ontinyent decide elaborar una nueva propuesta de borrador de la modificación junto con el correspondiente documento inicial estratégico.  
B.4 Objetivo y justificación de la modificación.  
La TRLOTUP contempla la posibilidad que bien por la reutilización y recuperación del patrimonio arquitectónico tradicional o por ser de interés para el desarrollo del turismo local, pueda eximir del requisito de distancia mínima y parcela mínima a la autorización del uso de alojamiento rural en suelo no urbanizable.  
De acuerdo con esta regulación se considera de interés para el desarrollo del turismo local de Ontinyent poder autorizar este uso en una zona del suelo no urbanizable adecuada para albergarlo que dista menos de 5 km del caso urbano., en edificaciones existentes con arquitectura tradicional de forma que puedan albergar nuevos usos y se potencie el mantenimiento, reutilización y recuperación del patrimonio arquitectónico tradicional en una zona de interés para el desarrollo turístico local.  
Ámbito y parcelas afectadas.  
Se delimita un ámbito donde se considera de interés para potenciar el desarrollo del turismo local. Está situado al suroeste del casco urbano y cercano al mismo. Limita por el este con suelo urbanizable residencial previsto en el Plan general actualmente sin desarrollar. Sus límites son:  
Al norte la vía pecuaria Cordel-Azagador de la Fontfreda  
- Al oeste la vía pecuaria Cordel-Azagador de la Fontfreda y el Sector SD-28.  
- Al este las carreteras CV-660 (límite con suelo urbanizable) y la CV-81.  
- Al sur la CV-655.  
En este ámbito el Plan general ordena las siguientes clasificaciones de suelo:  
- Suelo urbanizable. Sector SD-25 y Sector SD-27 (en parte, al norte de la CV-655)  
- Suelo no urbanizable de protección de cauces.  
- Suelo no urbanizable común Zona B.  
- Suelo no urbanizable de protección agrícola paisajística.  
La modificación únicamente afecta al suelo no urbanizable común B y al suelo no urbanizable de protección agrícola paisajística, suelos en los que el Plan general ya contempla el uso hotelero Tho.1 como permitido y compatible con los objetivos de la clasificación del suelo en esas zonificaciones.  
  
En este ámbito se encuentran elementos de interés natural, ambiental y paisajístico que hacen el entorno adecuado e idóneo para el turismo interior y rural:  
- Pou Clar. Al extremo sur se encuentra el Pou Clar, el paraje fluvial más importante del municipio que alberga importantes valores naturales y paisajísticos. Nacimiento del Río Clariano.  
+ Este paraje está muy próximo, a unos 500 metros, al inicio del sendero PR V-121 que llega al núcleo urbano de Bocairent en menos de una hora. Desde el «Pou dels Cavalls» en la parte más inferior del paraje, podemos tomar unas escaleras que nos llevarán a la pineda de Galindo, un paraje para esparcimiento ciudadano.  
- Río Clariano. El río Clariano nace en el Pou Clar. Y allí mismo y en sus primeros metros  
- Configura una serie de pozos excavados por el agua sobre roca calcárea conformando un paisaje bien singular de formas redondeadas y de tranquilas láminas de agua.  
- Senda de l'Alba. Ruta que desde la ronda oeste permite a acceder a través de caminos y del margen del río Clariano al Pou Clar.  
- Barranco del Águila. Cruza la parte oeste del ámbito delimitado hasta conectar con el río Clariano.  
- Pou L'Olleta, rincón natural junto al río Clariano. Se puede llegar siguiendo el cauce del río desde el Pou Clar.  
La zona dispone de una parcelación en la que la mayoría de las parcelas cuenta con una superficie inferior a 5.000 m² y cuenta con un alto nivel de edificación.  
Los suelos afectados se encuentran clasificados como SNU Común B (573.563,72 m²) y SNU de protección agrícola paisajística (968.243,60 m²), incluidas en el ámbito de la modificación. Estos suelos suponen 1.541.807,32 m² de superficie.  
No obstante, la nueva autorización del uso hotelero que plantea la modificación podrá concederse únicamente a parcelas que cumplan todas las siguientes condiciones:  
- Superficie igual o mayor de 5.000 m².  
- Viviendas existentes lícitamente edificadas.  
- Viviendas edificadas con arquitectura tradicional, tal como se define en la propia modificación.  
Se entiende a efectos de la propuesta como viviendas lícitamente edificadas, de acuerdo con la legislación vigente, son viviendas con licencia y/o edificaciones aisladas en suelo no urbanizable, construidas con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley 19/1975, que mantengan el uso y las características tipológicas que tenían a la entrada en vigor de la citada ley y no se encuentren en situación legal de ruina urbanística.  
La gran mayoría de las parcelas incluidas en el ámbito son de superficie inferior a 5.000 m², existiendo únicamente 52 con superficie superior a 5.000 m², de ellas 18 sin edificación. De acuerdo con la documentación municipal y a los registros oficiales disponibles la tabla siguiente contiene relación, sin carácter exhaustivo, de parcelas con superficie superior a 5.000 m² en las que existen viviendas lícitamente edificadas, con una superficie total ligeramente superior a doscientos mil metros cuadrados, 202.059,00 m².  
  
Número Polígono Parcela Superficie parcela Superf. constr.  
1 16 654 7.548 318  
2 16 352 36.117 437  
3 16 474 6.515 466  
4 16 438 8.758 445  
5 16 526 6.580 433  
6 16 424 18.102 503/177/254  
7 17 30 19.417 384  
8 17 155 20.170 660  
9 17 22 36.205 409  
10 17 72 7.284 218  
11 17 59 14.633 352  
12 17 54 9.616 634  
13 17 36 4.280 304  
14 17 57 6.734 458  
 201.959 m²   
  
  
La superficie del SNU en que está permitido actualmente el uso hotelero Tho.1 (suelo no urbanizable común y suelo no urbanizable protegido en diversas categorías es de un total de 4.488,94 ha. Por tanto, la posible relación de parcelas afectadas abarca al 0,45 % del suelo no urbanizable en el que ya está permitido el uso hotelero Tho.1  
Justificación.  
La modificación delimita un ámbito donde se considera que el uso de alojamiento rural es de interés para el desarrollo del turismo local y rural por poseer el ámbito características y valores ambientales y naturales adecuados para ello y al objeto de potenciar el mantenimiento, reutilización y recuperación del patrimonio arquitectónico tradicional en ese ámbito.  
La modificación no pretende autorizar este uso en zonas donde el Plan general no lo hubiera considerado compatible con la zonificación que efectuó. Por eso el ámbito abarca suelos en los que el uso hotelero ya está permitido por el Plan general.  
En este ámbito, en el que sí se considera adecuado la existencia del uso hotelero que puede contribuir a promover el turismo local, no es conveniente incrementar el número de edificaciones existentes, respecto a las previsiones que hizo el Plan general. Por ese motivo la autorización del uso hotelero que propone la Modificación afectará únicamente a edificaciones existentes.  
De acuerdo con la regulación del artículo 197.1.f.1º y el interés municipal la autorización se limitará a edificaciones con arquitectura tradicional, tal como se define en la presente modificación, al objeto de su mantenimiento, reutilización y recuperación.  
Con la modificación no se pretende que se pueda legalizar edificaciones en situación irregular. La nueva regulación del uso Tho.1 únicamente será posible en edificaciones lícitamente edificadas, lo que permitirá darle nuevas posibilidades de uso que, mediante pequeñas transformaciones, puedan albergar los usos hoteleros del Tho.1.  
Como parcela mínima para las nuevas autorizaciones se adopta 5.000 m², parcela mínima fijada por la TRLOTUP, con la intención que no se produzca una implantación de instalaciones hoteleras que suponga una densificación excesiva en la zona de alojamientos rurales.  
La modificación propuesta permitirá la reutilización y recuperación de patrimonio arquitectónico tradicional de pequeñas unidades residenciales actualmente algunas sin uso, potenciando así el turismo interior mediante el alojamiento rural en contacto con la naturaleza y el paisaje. Este uso se entiende plenamente compatible con la protección agrícola y paisajística del suelo no urbanizable, tal como así se ha regulado en diversos documentos urbanísticos y planes de acción territoriales.  
En el ámbito rural de Ontinyent se ha edificado históricamente unidades residenciales como masías y casas de campo. Estas edificaciones suelen ser de 2 plantas o 2 plantas y cambra que posteriormente ha sido transformada, en algunos casos, a una tercera planta residencial.  
La construcción se realiza con materiales tradicionales, con muros de fábrica o mampostería, revocos con pintura a la cal o en colores claros. Hay un claro predominio del macizo frente al hueco en los planos de fachadas y cubierta inclinada de teja a dos o más aguas.  
B.5 Alternativas propuestas y selección.  
Dentro del documento inicial estratégico se plantea la Alternativa 0, es decir la no aprobación de las modificaciones y el mantenimiento, por tanto, de la regulación y la normativa vigente, manteniendo la problemática y los inconvenientes que se detallan en el borrador de la modificación propuesta, o bien las alternativas descritas en dicho borrador y que se señalan a continuación:  
  
Alternativa 0  
La no aprobación de la modificación y el mantenimiento, por tanto, de la regulación y la normativa vigente. Esto supondrá que edificaciones existentes de uso residencial en el entorno delimitado no dispondrían de una posibilidad de uso y aprovechamiento del patrimonio tradicional ya edificado, ni se podrá acometer nuevas instalaciones hoteleras en un entorno adecuado para el desarrollo del turismo local rural.  
En viviendas en esta situación, sin uso residencial actualmente, al no poder destinarse a otros usos como el hotelero, podría producirse su deterioro y abandono.  
Supone el mantenimiento de la problemática urbanística actual y la limitación de un uso a las edificaciones existentes que puede ayudar a la revitalización y recuperación del patrimonio arquitectónico en parcelas sin uso actual.  
  
Alternativa 1  
Consiste en la propuesta del borrador de la modificación. Esta alternativa permite la implantación del uso Tho.1 en edificaciones existentes de carácter residencial lícitamente edificadas en parcelas de al menos 5.000 m² en el ámbito delimitado, en la modificación, en zonas de suelo no urbanizable en las que ya está permitido ese uso y el Plan general lo considera compatible con los objetivos de la clasificación del suelo. De esta forma pequeñas unidades de carácter residenciales existentes, lícitamente edificadas, pueden encontrar una posibilidad en el nuevo uso permitido en ellas permitiendo así reutilizar y recuperar la arquitectura tradicional.  
Está justificada la modificación en el interés en potenciar el desarrollo turístico local, ya que las propias normas urbanísticas vigentes del Plan general consideran, en su artículo 1.56, que el uso hotelero Tho.1 puede potenciar el turismo de interior, y en la intención de aumentar las posibilidades de utilización y mantenimiento de las edificaciones existentes, patrimonio arquitectónico, en el suelo no urbanizable, un ámbito acotado y menor del suelo no urbanizable que afecta únicamente al 1,54 % de la superficie del suelo no urbanizable.  
No se autoriza el uso en nuevas zonas, por lo que la nueva regulación del uso Tho.1 se produce únicamente en las zonas en las que actualmente ya está permitido. La modificación no pretende legalizar edificaciones en situación irregular, por lo que la nueva regulación del uso Tho.1 únicamente será posible en edificaciones sobre las que no quepa la posibilidad de acordar medidas de restauración de la legalidad urbanística.  
Se pretende, en definitiva, dar nuevas posibilidades de uso a las edificantes existentes que, mediante pequeñas transformaciones puedan albergar los usos hoteleros del Tho.1. Por eso se limita la nueva regulación a edificaciones existentes de carácter residencial lícitamente edificadas, lo que permitirá la recuperación y aprovechamiento de patrimonio arquitectónico de pequeñas unidades residenciales actualmente sin uso, potenciando así el turismo interior en el ámbito de la modificación, mediante el alojamiento rural diseminado en el territorio en contacto con la naturaleza y el paisaje.  
  
Alternativa 2  
Consiste en permitir el uso Tho.1 en el ámbito delimitado en SNU sin limitación de parcela mínima y sin limitarlo a edificaciones existentes. Esta alternativa produciría un efecto negativo de incrementar en exceso el número de instalaciones hoteleras con una superficie de parcela en algunos casos escasa en el medio rural. Adicionalmente se produciría un incremento de edificaciones en el suelo no urbanizable respecto a las condiciones actuales del Plan general.  
Supondría que se podría incrementar el número de edificaciones destinadas al uso hotelero, lo que podría alterar el equilibrio previsto en el Plan de edificaciones en el suelo no urbanizable y el carácter del paisaje actual debido al posible incremento de edificaciones.  
Del análisis de todas las alternativas, al objeto de no alterar el carácter del paisaje actual mediante nuevas edificaciones originadas por la modificación, y no generar un exceso de instalaciones hoteleras de pequeño tamaño, se descarta la Alternativa 2 optando por la Alternativa 1. Así la modificación no generará nuevas edificaciones en suelo no urbanizable, pues la nueva regulación del uso Tho.1se limita a edificaciones existentes.  
La Alternativa 1, al contrario, no alterará el carácter del paisaje actual ya que esta Alternativa 1 no generará nuevas edificaciones en suelo no urbanizable, pues el nuevo uso autorizado se limita a edificaciones existentes. La regulación prevista en la alternativa 1 también ayudará al mantenimiento del tejido parcelario, y a la estructura parcelaria agraria actual, al permitir un nuevo uso en edificaciones existentes sin necesidad de agrupar o alterar la estructura parcelaria. Esto contribuirá, sin duda, a la conservación del carácter del paisaje actual del territorio.  
Por todos los motivos anteriores, solucionar la problemática actual y no generar nuevas edificaciones en suelo no urbanizable se descartan la Alternativa 0 y 2 optando por la Alternativa 1.  
  
B.6 Propuesta modificación documentos normativos.  
De acuerdo con la propuesta de modificación, la misma no supone cambio ni nueva clasificación de suelo. La modificación afecta a la ordenación del suelo no urbanizable, únicamente en cuanto a condiciones para la implantación del uso hotelero Tho.1 en edificaciones residenciales existentes lícitamente edificadas en la zona delimitada en la propia modificación. La modificación, a efectos normativos consiste en un nuevo plan de ordenación y un nuevo artículo en las normas urbanísticas del Plan general.  
- Plano de ordenación. Delimitando el ámbito de aplicación de la normativa.  
- Nuevo artículo 1.52 bis, en las normas urbanísticas del Plan general, en la sección 1ª disposiciones comunes a todo el suelo no urbanizable, del capítulo 7º suelo no urbanizable, regulando las condiciones de autorización del uso hotelero en el ámbito delimitado en la modificación:  
Artículo 1.52 bis. Condiciones del uso hotelero tho.1 de alojamiento rural y restauración en edificaciones existentes en el ámbito delimitado en la modificación n.16 del Plan general.  
1. En el ámbito delimitado en la modificación núm. 16 del Plan general, en edificaciones existentes de carácter residencial lícitamente edificadas, se autoriza el uso hotelero Tho.1 de alojamiento rural y restauración eximiendo de la distancia mínima de 5 km desde su emplazamiento a suelo vacante con calificación apta para albergar esos usos con las siguientes condiciones:  
A. La parcela deberá ser de al menos 5.000 m² de perímetro ininterrumpido con las características que determina el artículo 197.2 de la LOTUP.  
B. La actuación debe suponer la reutilización o recuperación de patrimonio arquitectónico tradicional en el medio rural.  
C. La edificabilidad autorizada en cada parcela y el resto de parámetros urbanísticos serán los existentes a la fecha de aprobación de la modificación núm. 16 del Plan general, permitiéndose una ampliación de hasta un veinte por cien de la edificación legalmente construida, de acuerdo a lo previsto en los artículos 201.3 y 202.5 LOTUP.  
D. La capacidad máxima en estas edificaciones de las actividades de alojamiento se limita a 16 plazas.  
E. En estos casos se admitirán como usos complementarios aquellos necesarios y vinculados al uso hotelero exigidos por la legislación sectorial, como comedor, salón, bar-cafetería, con un dimensionamiento proporcionado al número de plazas.  
2. En todos los casos serán de cargo de la actuación todas las infraestructuras de agua potable, saneamiento, depuración de aguas residuales y recogida y gestión de residuos. Será preferente el vertido y depuración mediante acometida a red pública.  
3. A los efectos del presente artículo se considera arquitectura tradicional en el ámbito delimitado en la modificación 16, las edificaciones de viviendas que tengan las siguientes características.  
- Edificación de una a tres plantas.  
- Muros de fábrica o mampostería, con terminación con revoco de materiales tradicionales con pintura a la cal o en colores claros.  
- Predominio del macizo frente al hueco en las fachadas.  
- Cubierta inclinada de teja en su mayor parte.  
  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente.   
De entrada, el ámbito que se plantea (ampliado porque la propuesta se reduce a 14 parcelas) se sitúa en suelo no urbanizable, en gran parte (al este) como suelo no urbanizable de protección agrológica paisajística, así como suelo no urbanizable de protección de cauces, coincidente con el río Clariano así como con el barranco del Águila, quedando el resto del ámbito clasificado como suelo no urbanizable común. Esta consideración a priori exige un análisis sobre los posibles efectos significativos de la actuación propuesta, más si cabe por el nivel de protección impuesto por un lado por el propio planeamiento vigente en base a los valores en él determinados, y por otro por la presencia de elementos naturales que derivan riesgos a tener en consideración.  
De forma general, a efectos de la ocupación del terreno, el SIOSE establece la presencia de un mosaico irregular fragmentado por los cauces citados, de pastizal y cultivos herbáceos, secano (sobre todo olivar), edificaciones aisladas de carácter unifamiliar, así como los accesos a las mismas desde la red viaria y de caminos existente.  
El cauce del río Clariano en el ámbito propuesto forma parte del Paraje Natural Municipal «Serra de l'Ombria-Pou Clar» aprobado mediante acuerdo de 26 de junio de 2007, por lo que constituye un espacio natural protegido, que deberá estudiarse su afección por la propuesta presentada.  
Desde el punto de vista forestal, el PATFOR determina la consideración como forestal estratégico del bosque de ribera en el cauce del Clariano, que es afectado por alguna de las parcelas propuestas. De la misma forma en el ámbito se localizan distintos árboles monumentales catalogados que deberán considerarse.  
Dos vías pecuarias recorren en algún tramo el ámbito propuesto: por el norte, la vía pecuaria «Azagador de Capuchinos o de la Farola» (con ancho legal entre 8 y 2 m) y la vía pecuaria «Cordel Azagador de la Frontera» que discurre por la parte W, con una anchura legal de 37,5 m.  
  
Respecto a la consideración del medio físico, los terrenos presentan una erosión potencial que varía desde muy alta (>100 Tn/Ha./año) en el cauce y zona sur, a moderada (15-40 Tn/Ha/año) en la zona oeste y baja (7-15 Tn/Ha/año) en la zona este. Por otro lado, en cuanto a la erosión actual oscila entre alta (40-100 Tn/Ha./año) en el cauce y zona sur, a baja (7-15 Tn/Ha/año) en la zona oeste y muy baja (0-7 Tn/Ha/año) en la zona este. Existe riesgo por deslizamientos y desprendimientos de nivel medio-bajo tanto en el cauce como en la parte norte y central del ámbito. La fisiografía oscila entre un terreno ondulado al N alternando con laderas moderadas y acusadas en algún momento tanto en el cauce como al sur. Litológicamente, prevalecen los cantos, gravas arenas y arcillas el oeste, mientras que en la parte este y el cauce el terreno es fundamentalmente de tipo margoso.  
Se determina con todo una capacidad de uso del suelo moderada en general, que llega a ser muy baja en el ámbito del cauce.  
Respecto al riesgo de inundación, de acuerdo con la cartografía del visor GVA, el cauce del río Clariano y sus riberas están afectados por riesgo de inundación asociado a peligrosidad nivel 1 y geomorfológica, por lo que debe ser considerado ante la posible afección a alguna de las parcelas consideradas en el ámbito.  
Dentro del ámbito más al sur, donde se encuentran recogidas las parcelas 12, 13 y 14 se encuentra una cantera, de la que no se tiene referencia en la página web del Catastro Minero, por lo que deberá tenerse en cuenta, sobre todo en lo relativo a la compatibilidad con los usos existentes y, sobre todo, con los propuestos.  
Por lo que respecta al viario, el ámbito propuesto tiene como límite los siguientes ejes viarios:  
- CV-81, red autonómica, limita al este en la parte sur del ámbito.  
- CV-665, red provincial (Diputación de Valencia), limita al sur.  
- CV-660, red local de titularidad autonómica, limita al este en la parte norte del ámbito.  
- CV-668, red local cuyo titular es la Diputación de Valencia, limita al norte.  
  
D. Consultas realizadas.  
Por parte de la dirección general competente, como órgano ambiental, se ha sometido a consultas el documento inicial estratégico, conforme a lo dispuesto en el art. 53 del TRLOTUP, a fin de definir el contenido del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (EATE), a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
Consulta Informe Administración Consultada  
15.05.20 14.04.20 Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
Dirección Territorial de Valencia. Servicio de Urbanismo.  
15.05.20 29.09.21 Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
D.G. de Política Territorial. Serv. Infraestructura Verde y Paisaje.  
15.05.20 21.09.21 Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
D.G. de Política Territorial. Serv. Ordenación del Territorio. PATRICOVA  
15.05.20 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergencia Climát. y Transición Ecol.  
D.G. Medio Natural. Servicio de Ordenación y Gestión Forestal.  
15.05.20 09.06.20 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergencia Climát. y Transición Ecol.  
D.G. Medio Natural. Servicio de Gestión de Esp. Nat. Protegidos  
15.10.20 08.09.20 Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
SubDG Movilidad. Servicio de Planificación.  
15.10.20 04.09.20 Confederación Hidrográfica del Júcar  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la web https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica junto con el documento ambiental correspondiente.  
  
E. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Analizado el documento inicial estratégico y los informes recibidos, se efectúa la valoración de los posibles efectos de la presente modificación puntual núm. 16 del Plan general de Ontinyent, siguiendo los criterios del anexo VIII del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
Así, teniendo en consideración las características de la modificación, por la misma se pretende autorizar nuevas condiciones de implantación del uso hotelero de alojamiento rural y restauración en edificaciones existentes de carácter residencial legalmente implantadas, en una zona acotada y limitada del suelo no urbanizable en la que el uso denominado Tho.1 en el Plan General ya está permitido y es compatible.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
  
Urbanismo.  
El Servicio Territorial de Urbanismo en el oficio de remisión de la documentación al órgano ambiental firmado el 14 de abril de 2020 concluye que visto el contenido del plan propuesto, en esta fase de la tramitación, y en relación con el trámite ambiental, este Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia no tiene objeción que efectuar.  
  
Infraestructura verde y paisaje.  
De acuerdo con el informe de fecha 29 de septiembre de 2019 del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, analizada la documentación se informa que, a pesar de tener incidencia sobre el paisaje, no se incorporan nuevas edificaciones ni se modifican las condiciones de las existente, ni ocupación de parcela, ni ningún otro parámetro con incidencia en el paisaje. En todo caso, se tendrán en cuenta, entre otras, las siguientes cuestiones:  
- Se mantendrá y conservará la vegetación forestal existente en los bordes de las parcelas, preservando en su estado natural la cobertura vegetal para mantener el carácter de la unidad de paisaje en la que se inserta y respetar una franja de transición con el medio. La plantación de elementos vegetales se hará siguiendo los patrones de la zona circundante.  
- Con carácter general, se priorizará la conservación de las zonas libres de las parcelas en su estado natural, conservando la vegetación existente y restringiendo el trazado de viales y aparcamientos a las superficies necesarias para el funcionamiento de la actividad. Respecto al tratamiento de las superficies destinadas a aparcamiento, así como los accesos a cada parcela, se proyectarán con pavimentos blandos evitando, en todo caso, el sellado u hormigonado.  
- Las intervenciones permitidas en las edificaciones se harán respetando la imagen de conjunto, minimizando las afecciones sobre el medio. En todo caso, se ejecutarán acabados exteriores (fachadas, carpinterías y cubiertas) a base de materiales, colores y texturas acordes con las tipologías del entorno, así como una composición de fachadas que garantice un resultado homogéneo.  
Cualquier modificación en el vallado de las parcelas, respetarán las condiciones de trazado, altura y materialidad del original.  
- Con relación a la iluminación en la zona de actuación, se evitará el exceso por sobredimensionamiento o mala orientación, la interferencia con la vegetación y el exceso de protagonismo de las luminarias.  
Espacios naturales protegidos  
El Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos emite informe de fecha 9 de junio de 2020 en el que determina que el ámbito que afecta al río Clariano se encuentra dentro del Paraje Natural Municipal «Serra de l'Ombria-Pou Clar».  
En el artículo 13 «Vertidos» de la normativa de dicho plan se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, lo cual está en consonancia con el artículo 1.52.bis de la propuesta presentada «Condiciones para el uso hotelero Tho.1 de alojamiento rural y restauración en edificaciones existentes», que establece que será a cargo de los titulares de la actuación las infraestructuras de agua potable, saneamiento, depuración de aguas residuales y gestión de residuos, siendo preferente el vertido y depuración mediante acometida a red pública.  
Por tanto establece que la propuesta de modificación puntual no será susceptibles de provocar efectos negativos en el paraje natural municipal, si gestiona sus vertidos a través de la red pública o mediante las autorizaciones e instalaciones que procedan.  
  
Ordenación y gestión forestal.  
De acuerdo con la cartografía del visor GVA el cauce del rio Clariano y del barranco del Águila, así como algunas de las parcelas adyacentes donde se sitúan alguna de las edificaciones objeto de la modificación puntual, afectan a terreno forestal estratégico de acuerdo con el PATFOR, por lo que previo a la aprobación definitiva deberá someterse a informe del servicio competente a fin de confirmar la no afección a dicho suelo forestal estratégico.  
Confederación Hidrográfica del Júcar.  
De acuerdo con el informe de fecha 4 de septiembre de 2020 de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, analizada la documentación se informa, entre otras a tener en cuenta, sobre las siguientes cuestiones:  
+ Afección al dominio público hidráulico.  
- Por lo que respecta a la afección las zonas de servidumbre y policía, dentro del ámbito propuesto quedan dentro de la zona de policía las parcelas 1, 2, 2, 4, 7, 8, 10, 11, 12 y 13 de las catorce parcelas previstas, por lo que cualquier uso o actuación deberá sujetarse a las autorizaciones y determinaciones reglamentarias por parte del organismo de cuenca.  
- En cuanto a los vertidos al DPH, se establece que en los casos de que no exista conexión a la red pública, los vertidos deberán contar con la preceptiva autorización del organismo de cuenca.  
+ Viabilidad de la actividad e incidencia en el régimen de corrientes:  
- En la zona correspondiente al barranco d'Ontinyent (río Clariano) el ámbito no afecta ni a la zona de flujo preferente ni a la de la avenida de T=500 años.  
- No obstante, para el vecino barranco del Águila, no existen datos de inundabilidad ni del SNZI ni de PATRICOVA, el informe recuerda que en la zona de flujo preferente de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan reducción de la capacidad de desagüe en la zona de flujo preferente.  
\* En el caso de la propuesta de la modificación, dado que se trata de un suelo rural, se estará sujeto a las determinaciones que para esta zona se establezca para la zona de flujo preferente y inundable para T=500 años de acuerdo con el Reglamento de Dominio Público Hidráulico.  
+ Disponibilidad de recursos hídricos:  
- Según el informe, en la documentación presentada no se establece el volumen del incremento de demanda generado por la modificación, por lo que en el mismo se indic las cuestiones al respecto que deben ser contempladas en la propuesta para su aprobación.  
Riesgo de inundación (PATRICOVA)  
De acuerdo con el informe de fecha 21 de septiembre de 2021 del Servicio de Gestión Territorial competente en análisis del riesgo de inundación, se concluye que el ámbito se encuentra afectado puntualmente por peligrosidad de inundación pero es compatible con las determinaciones normativas del PATRICOVA, atendiendo al cumplimiento de las siguientes consideraciones finales:  
- El planeamiento propuesto es una modificación puntual que autorizará el uso hotelero ya definido en el Plan General, en un ámbito restringido a las edificaciones existentes.  
- Las afecciones se producen en una superficie reducida y las construcciones consideradas en la modificación no se localizan en zonas de peligrosidad de inundación. Se recomienda evitar la ocupación en las áreas donde la cartografía del PATRICOVA determine riesgo de inundación.  
- Se deberá atender a las consideraciones recogidas en el art. 26 de la normativa del PATRICOVA, específicamente las referidas a contar con un seguro específico y contar con un plan de emergencia.  
Planificación de carreteras - GVA  
Realizado un estudio de la propuesta de modificación por parte del Servicio de Planficación de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad se emite informe de fecha 8 de septiembre de 2020, y estudiado su relación con otros expedientes previos relacionados, se determina la compatibilidad de la propuesta, de acuerdo con las siguientes conclusiones:  
- Respecto a los accesos y conexiones con la red de carreteras de titularidad autonómica, en ningún caso se pueden crear accesos nuevos y parte de los accesos existentes son inadecuados con problemas de seguridad vial y falta de visibilidad.  
+ En todos los casos, serán a cargo de la actuación las obras necesarias (incluso redacción de proyectos, obtención de terrenos, etc.) para la adecuación del acceso de acuerdo a la Orden FOM/273/2016, de 19 de febrero, por la que se aprueba la Norma 3.1-IC Trazado.  
- Se deberá definir la zona de protección de carreteras en el plano de ordenación y en el artículo de las Normas Urbanísticas.  
- Respecto a la afección a la carretera CV-655 de titularidad de la Diputación de Valencia corresponde a dicha administración emitir el informe correspondiente.  
  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos.  
La propuesta de modificación parte de un antecedente previo (exp. 65/2018.EAE) que propuso la generalización de la reducción de parcela mínima para uso terciario Tho.1 en el suelo no urbanizable a través de la propuesta de modificación del plan general que afectaba a los art. 1.54 y 1.56. Aunque no fue objeto de evaluación ambiental, si que durante el procedimiento ya quedó de manifiesto que la reducción del condicionante de parcela mínima incidía sobre la problemática en el término municipal de Ontinyent asociada a la proliferación de vivienda aislada en suelo no urbanizable (objeto de minimización en otros expedientes en curso) así como a la afección a valores naturales, paisajísticos y territoriales, y por lo tanto determinaba la necesidad de acotar cualquier modificación sobre los usos previstos en SNU (sobre todo en SNU de Protección) a fin de no provocar un efecto significativo por la implantación generalizada de instalaciones terciarias en SNU.  
Así la presente modificación acota el ámbito no ya a unas zonas concretas, que quedan referidas como espacios de afección, sino a parcelas perfectamente identificadas donde se sitúan las edificaciones aisladas para las cuales se pretende cambiar el uso. Para ello deberán tenerse en cuenta, previo al análisis medioambiental (y en relación con el mismo) tres aspectos significativos:  
1. Cumplimiento del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, en lo que se refiere a los siguientes aspectos:  
- De acuerdo con el artículo 210.f referente al uso excepcional y su ordenación en SNU de actividades terciarias y de servicios, se indica que cuando la implantación de los mencionados usos sea de interés para el desarrollo turístico rural o pueda acometerse mediante la recuperación del patrimonio arquitectónico radicado en el medio rural, podrá exceptuarse el requisito de distancia mínima de cinco kilómetros a suelo vacante con calificación apta para dichos usos, así como el de parcela mínima de media hectárea, previo informe favorable del órgano competente en materia de turismo.  
- Todo lo anterior sin perjuicio del cumplimiento del resto de las directrices del artículo, como por ejemplo que para cualquier uso y aprovechamiento se exigirá una previsión suficiente del abastecimiento de agua potable y una completa evacuación, recogida y depuración de los residuos y aguas residuales. Dichas previsiones constarán en los preceptivos documentos técnicos para obtener las correspondientes autorizaciones y se hará mención expresa de su ejecución en el correspondiente certificado final de obra o instalación. El coste que pudiera implicar la extensión de las redes de estos u otros servicios correrá a cargo de la parte promotora.  
2. Como se ha señalado, debe contar con el informe favorable al respecto del interés para el desarrollo turístico local, así como de la recuperación de la arquitectura tradicional, aspecto último de gran importancia que debe definir perfectamente las viviendas sobre las que recaiga la consideración del nuevo uso permitido tal y como recoge tanto la modificación presentada como el TRLOTUP:  
- En la propuesta presentada, se señala que en el ámbito rural de Ontinyent se ha edificado históricamente unidades residenciales como Masías y casas de campo. Estas edificaciones suelen ser de 2 plantas o 2 plantas y cambra que posteriormente ha sido transformada, en algunos casos, a una tercera planta residencial.  
La construcción se realiza con materiales tradicionales, con muros de fábrica o mampostería, revocos con pintura a la cal o en colores claros. Hay un claro predominio del macizo frente al hueco en los planos de fachadas y cubierta inclinada de teja a dos o más aguas.  
- Lo anterior debe ser complementario y incorporarse a la normativa de acuerdo con la definición que para la arquitectura tradicional incorpora el art. 219 TRLOTUP:  
- 1. La reutilización de arquitectura tradicional para la implantación de alojamiento turístico rural, bodegas, almazaras y establecimientos de restauración o asimilados en vivienda rural o construcción agraria o industrial legalmente edificada, está exenta de declaración de interés comunitario, pero sujeta a informe vinculante de las consellerias competentes en materia de turismo, de urbanismo, de agricultura y de carreteras, en su caso, así como a licencia municipal. Las solicitudes realizadas al amparo de este precepto podrán conllevar una ampliación de hasta un veinte por cien de la edificación legalmente construida.  
[…]  
- 3. A los efectos de este texto refundido, se entiende por arquitectura tradicional el resultado de la utilización de materiales y técnicas constructivas características de la zona en que se ubica, siempre que sea adecuado a las necesidades funcionales para las que se construyó. Las solicitudes realizadas al amparo de este precepto podrán conllevar una ampliación de un veinte por cien de la edificación legalmente construida.  
3. En última instancia debe establecerse de forma muy determinada que (dado el problema ya expuesto de la vivienda diseminada por el suelo rural de Ontinyent) la consideración relativa al nuevo uso terciario que se pretende implantar debe realizarse sobre edificaciones existentes de carácter residencial legalmente implantadas.  
- A estos efectos, la propuesta de la modificación establece como viviendas lícitamente edificadas, de acuerdo a la legislación vigente, son viviendas con licencia y/o edificaciones aisladas en suelo no urbanizable, construidas con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley 19/1975, que mantengan el uso y las características tipológicas que tenían a la entrada en vigor de la citada ley y no se encuentren en situación legal de ruina urbanística.  
- Por tanto, a estos efectos, no nos encontramos (ni debería considerarse a futuro) en un uso susceptible de ser implantado en viviendas sujetas a minimización de impacto territorial (únicamente para uso residencial) y que no cumplan la condición de considerarse arquitectura tradicional.  
En este sentido, y entrando ya en el análisis ambiental, la propuesta se enmarca en un ámbito condicionado absolutamente por la presencia del cauce del río Clariano, que en el ámbito en cuestión además forma parte del Paraje Natural Municipal «Serra de l'Ombria-Pou Clar» que incluye tanto del cauce del Clariano como el tributario barranco del Águila. De acuerdo con el informe del servicio competente, manteniéndose el cumplimiento de la normativa del paraje (asociada a suministro de agua potable, vertido de aguas residuales y gestión de residuos) no se determinarán efectos significativos.  
En todo caso, la presencia del cauce sobre todo a efectos de afección al dominio público y consideración de usos en zonas de servidumbre y policía sí que es una cuestión a tener en cuenta, dado que como señala el informe del organismo de cuenca, diez de las catorce parcelas con edificaciones de uso residencial susceptibles de modificarlo a terciario según la propuesta presentada, presentan algún tipo de afección por encontrarse total (parcelas 1, 4 y 7) o parcialmente dentro de la zona de policía por lo que cualquier modificación respecto al uso, infraestructura o edificación en las mismas, debe ser objeto de informe por parte del organismo de cuenca. En ningún caso se afecta a la zona de flujo preferente ni a la avenida de periodo de retorno T=500 años.  
Respecto al riesgo de inundabilidad, de la cartografía del visor GVA se determina que la peligrosidad nivel 1 y geomorfológica se circunscribe prácticamente al ámbito del cauce, sin afectar a las parcelas y en todo caso a las edificaciones donde se pretende instaurar el uso terciario. El informe del servicio competente en materia de riesgo de inundación establece las consideraciones a establecer para el cumplimiento de la normativa del PATRICOVA.  
El informe del organismo de cuenca incide en las mismas cuestiones referidas al cauce del rio Clariano señalando que respecto al barranco del Águila no se disponen datos ni del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables (SNCZI) ni del PATRICOVA, por lo que deberá, a falta de un estudio específico, solicitarse informe al órgano competente en materia de riesgo de inundación antes de la aprobación definitiva de la modificación del plan a fin de verificar la no afección.  
Por lo que atañe a la incidencia paisajística, como indica el informe del servicio competente la actuación planteada va a tener incidencia en el paisaje, al situarse parte del ámbito de la modificación sobre un SNU de Protección Agrícola y Paisajística, caracterizado por su carácter rural, con una red de caminos que conecta diferentes parcelas con edificaciones aisladas. Asimismo, en el área colindante existen elementos de interés natural, ambiental y paisajístico, parajes naturales municipales, así como terreno catalogado como forestal estratégico por el PATFOR.  
No obstante, la modificación propuesta no permite la construcción de nuevas edificaciones, por lo que no se va a producir un incremento de las edificaciones existentes en SNU. De igual modo, no se modifican sus condiciones, ni la ocupación de parcela, ni ningún otro parámetro con incidencia en el paisaje.  
En cuanto a la planificación viaria, de acuerdo con el informe del servicio competente, se deberá definir la zona de protección de carreteras tanto en las carreteras de titularidad autonómica como provincial, ya sea en los planos de ordenación como en la normativa a fin de determinar la no afección y los usos que debieran ser autorizables a fin del mantenimiento de la integridad en dichas zonas (parcelas 1, 6 y 7).  
Asimismo, la generación de instalaciones de terciario en SNU no deberá provocar una ejecución de nuevas redes de acceso que produzcan la fragmentación del mismo, ni mejora de infraestructuras que asimilen la ordenación a un suelo urbanizable, ciñéndose a de acuerdo con el informe se deberá considerar los accesos y conexiones a la red de carreteras, no pudiendo crear accesos nuevos y debiendo modificar los existentes actualmente inadecuados por problemas de seguridad vial y falta de visibilidad, por lo que en todos los casos las actuaciones necesarias para la adecuación de acuerdo con la normativa vigente. Finalmente, de acuerdo con lo que señala el informe, se deberá recabar informe al respecto para la CV-655 de titularidad informe de la Diputación de Valencia.  
En cuanto a la modificación del artículo 1.52bis propuesto, se deberá adecuar al articulado del reciente TRLOTUP, incorporando a dicho artículo tanto la referencia a la consideración de legalidad de las viviendas que pueden ser sometidas al régimen (visto en el presente informe) como la consideración de lo que se entiende por arquitectura tradicional (tanto de acuerdo con la propuesta, ya incluido, como de acuerdo con la LOTUP).  
G. Valoración ambiental de acuerdo con los criterios del anexo VIII del TRLOTUP.  
Según establece el artículo 46 de la TRLOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las administraciones públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el artículo 53 del TRLOTUP.  
1. Por las características de planes y programas:  
- La modificación del planeamiento no constituye marco de proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental, puesto que afecta a edificaciones ya existentes, ni influye en otros planes o programas, ya que únicamente para las edificaciones que cumplan las condiciones de legalidad y arquitectura tradicional, les exime del condicionante de distancia a suelo vacante y superficie mínima..  
- No presenta a priori, cumpliendo con las determinaciones que se incorporarán en el presente informe, problemas ambientales significativos. Además, contribuye a promover el desarrollo sostenible, en cuanto que se adecúa al planeamiento propuesto la posibilidad del desarrollo del uso en SNU recuperando la arquitectura tradicional y dinamizando la economía en la zona, dentro del respeto a los valores ambientales y a la seguridad frente a riesgos naturales, cumpliendo con las directrices expuestas.  
- En cuanto a consumo de recursos (suministros de agua, energía, red de saneamiento y accesos), considerando que se encuentra dentro de lo admitido dentro del planeamiento vigente, únicamente se precisará justificar que efectivamente bien se utiliza la red existente o se determina los medios legalmente establecidos para suministro de agua potable, saneamiento y depuración de aguas residuales o gestión de residuos.  
- La incidencia en el modelo territorial es prácticamente nula ajustándose a las determinaciones del plan y siempre sujeto al cambio de uso en la zona propuesta, sin generalizar al SNU, lo cual podría agravar la problemática ya existente de vivienda diseminada.  
2. Por las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
- En el entorno perfectamente acotado y los usos previstos en el plan general y se prevé que la magnitud y alcance de los posibles efectos debido a la excepción de distancia a suelo vacante y superficie mínima para las parcelas incluidas sean reducidos.  
- No ser prevén riesgos para la salud humana o el medio ambiente de la modificación del planeamiento.  
- El valor y la vulnerabilidad del área probablemente afectada no afecta de acuerdo con los informes recibidos y cumpliendo las directrices expuestas en el informe a espacios naturales ni a patrimonio paisajístico, teniendo en cuenta que el uso está previsto en el planeamiento vigente y se refiere a edificaciones ya existentes (no incrementa el sellado del suelo), con las superficies acotadas y ciñéndose al ámbito propuesto.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (TRLOTUP) considera:  
Que modificación puntual núm. 6 del Plan general y Plan parcial del sector industrial «Les Clotes» de Albaida no se derivan problemas ambientales significativos, según se extrae de los datos y cartografía disponibles, y específicamente desde los aspectos objeto de estudio, tal y como se ha informado y atendiendo a las directrices expuestas.  
Así pues, se puede determinar, respecto de la modificación puntual núm. 16 del Plan general de Ontinyent que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
h) Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 53.2 b) del TRLOTUP, y puesto que la modificación puntual evaluada no tiene efectos significativos en el medio ambiente y el territorial y se somete al procedimiento simplificado de evaluación:  
De acuerdo con lo expuesto se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 16 del Plan general de Ontinyent de acuerdo con los criterios del anexo VIII del TRLOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente, en los informes emitidos al respecto, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
- Se incorporará al artículo propuesto 1.52bis las NNUU la definición recogida en la propuesta respecto a las viviendas lícitamente edificadas, de acuerdo con la legislación vigente, como aquellas con licencia y/o edificaciones aisladas en SNU, construidas con anterioridad a la entrada en vigor de la ley 19/1975, que mantengan el uso y las características tipológicas que tenían a la entrada en vigor de la citada ley y no se encuentren en la situación legal de ruina urbanística.  
- Se determinará en la propuesta, para el ámbito y parcelas que afectan a suelo no urbanizable de protección, no solo que se ajustan a la superficie mínima legalmente establecida, sino que los valores que determinaron la protección de aquellos suelos no se ven afectados por la modificación.  
- En materia paisajística se incorporarán las directrices expuestas en el informe de Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
- Se obtendrá informe favorable del organismo de cuenca respecto a los usos terciarios y hoteleros (incluso incremento de superficie) así como las actividades propuestas dentro de la zona de policía del cauce del Clariano y barranco del Águila.  
- Se justificará la demanda de agua potable prevista y el origen de la misma de acuerdo con la normativa vigente. Asimismo, se obtendrá informe favorable al respecto del organismo de cuenca previo a la aprobación definitiva.  
- Se atenderán las determinaciones del informe del Servicio de Gestión Territorial respecto al cumplimiento de la normativa de PATRICOVA a fin de considerar compatible la propuesta.  
- El Servicio de Ordenación y Gestión Forestal emitirá informe antes de la aprobación definitiva sobre la compatibilidad de la propuesta con el suelo forestal estratégico adyacente al ámbito propuesto.  
- Se definirá en los planos de ordenación y en la normativa urbanística del plan las zonas de protección de carreteras y los usos que puedan afectar a la misma, obteniendo informe favorable tanto de los órganos competentes a nivel autonómico como provincial.  
Según establece el artículo 53.7 del TRLOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación puntual núm. 16 del Plan general de Ontinyent en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 53.2.b del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 16 del Plan general de Ontinyent, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 17 de octubre de 2021.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de enero de 2024.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML