Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5440, del 31-01-2007 (2007/982)

RESOLUCIÓ de 17 de gener de 2007 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Gorga, Vilafamés, Alfara de Algimia, Náquera, València i Casinos.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5440

Data del DOGV
:   31-01-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/982

CVE


Data del document
:   17-01-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Nàquera](javascript:void(0))
    * [Gorga](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
 Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 372/03-AIA Gorga, 275/04-AIA Vilafamés, 098/05-AIA Alfara de Algimia, 157/05-AIA Náquera, 109/05-AIA València, i 095/05-AIA Casinos, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 17 de gener de 2007.- La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 372/03-AIA  
Títol: Explotació avícola d'engreixament  
 Promotor: Avícola Genís, C.B.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Gorga (Alacant)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a legalitzar l'activitat avícola d'engreixament   
Localització: Partida el Pla, polígon 14, parcel·les 55, 57 i 59, del terme municipal de Gorga (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreixament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està constituïda per dues naus destinades a l'engreixament de pollastres, amb una capacitat per a 50.000 aus. Les naus són prefabricades amb coberta a dues aigües i alçària total a carener de 4,4 m, amb una superfície construïda de 1525,8 m2 c u. Adossats a les naus es localitzen sengles locals tècnics de 13,3 m2 c u.  
Es realitzen cinc cicles/any. La cria es realitza sobre borumballa de serradura. La gallinassa generada en l'explotació és retirada, en finalitzar cada cicle d'engreixament, per l'empresa Hijos de Juan Fenoll SL amb CIF 30486492-B, que la gestionen com a adob orgànic.  
La ventilació en les naus serà estàtica, mitjançant l'accionament automàtic de les finestres corregudes de les façanes laterals; com també dinàmica, utilitzada quan resulte insuficient l'opció estàtica i que consisteix en l'aireig automàtic de la granja mitjançant extractors d'aire.  
En l'interior de les naus s'aplica superfosfat de calç periòdicament a fi d'aconseguir un efecte desinfectant i desodorant, com també un enriquiment del fem per a la destinació d'aquest com a adob orgànic.  
Els cadàvers produïts en l'explotació són retirats diàriament per un gestor autoritzat a aquest efecte (el contracte aportat en l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental presentat, està subscrit per a 110.000 animals), s'indica que com a mesura complementària s'ha construït una fossa sèptica de 50 m3.  
L'explotació es localitza a 1 km del nucli urbà més pròxim.  
No es justifica la procedència de l'aigua potable necessària en l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Gorga, en data 19 de novembre de 2003.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 96 de 28 d'abril de 2001, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi haja presentat al·legacions.  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 25 de març de 2003, se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació relativa als apartats següents:  
- Justificació de la gestió de cadàvers, aportant contracte actualitzat subscrit amb empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
- Construcció de femer de manera que la gestió de la gallinassa s'adeqüe a les exigències que a aquest efecte estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
- Modificació de l'estudi d'impacte ambiental, pel que fa a l'inventari ambiental i a la descripció de les interaccions ecològiques o ambientals clau, com també a la identificació i valoració d'impactes i establiment de mesures protectores i correctores, tot això basant-se en l'article 7 del Decret 162/1990, d'impacte ambiental. Aquesta modificació es fonamenta en els errors que presenta l'estudi d'impacte ambiental en confondre interaccions ecològiques o ambientals clau amb impactes ambientals.  
En data 9 de maig de 2004 es reitera novament al promotor la necessitat de presentar l'esmentada documentació, amb l'advertiment que si en el termini de tres mesos no es presenta, es procedirà a la caducitat del procediment, en aplicació d'allò que disposa l'article 92 de la Llei 30/92, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
El promotor presenta l'ampliació sol·licitada en data 4 d'agost de 2005. Cal destacar, del contingut d'aquesta, la construcció de femer en l'explotació (per al qual no s'hi ha indicat ubicació):  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'alcaldia.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe del director de l'OCAPA del Comtat i l'Alcoià, en el qual s'indica que l'explotació està inscrita en la llista d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana, amb el núm. 73A013, sent el seu titular Avícola Genís, CB, l'explotació compleix les condicions de producció i sanitat animal que des de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació s'exigeix.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, concedida per a les parcel·les 55, 57 i 59, del polígon 14. El fonament jurídic primer de l'esmentada resolució indica textualment que: El municipi disposa com a instrument de planejament general d'un projecte de delimitació del sòl urbà sense adaptar a la Llei del sòl urbà, sense adaptar a la Llei del sòl no urbanitzable, i per aplicació dels criteris interpretatius emanats per la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial del que disposa la disposició transitòria tercera B) de l'esmentat text legal, en aquests municipis només resulta possible autoritzar els magatzems i instal·lacions vinculats a activitats agrícoles, ramaderes o forestals, a què fa referència l'article 8.1.b) i c), en relació amb els articles 11 i 12 de l'esmentada llei, sempre que complisquen les determinacions del planejament vigent en el municipi, si permet aquestes edificacions, i existisca informe favorable de la Conselleria d'Agricultura per ser l'obra pretesa necessària per a l'activitat agrària del peticionari i de l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana en matèria de medi ambient encaminat a garantir que no hi ha valors dignes de protecció que puguen veure's afectats per l'edificació projectada.   
Afeccions legals  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, flora, fauna, sòl i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres i ametlers principalment.  
Geològicament, la zona pertany al terciari, corresponent al miocé indiferenciat, i presenta sòl predominantment margós.  
La fauna present en la zona no correspon a cap ordre superior que puga estar protegit o amenaçat en l'àmbit nacional o en el catàleg d'espècies amenaçades establit per a la Comunitat Valenciana pel Decret 265/1994, de 20 de desembre. No hi ha cap endemisme en la zona afectada per l'activitat.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, en la zona no hi ha risc d'inundació, la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és baixa.  
No hi ha valors ambientals rellevants, i són els més sensibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la gestió irregular de residus i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de la gallinassa i presència d'animals.  
Dels impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental, cap d'ells es considera rellevant, classificant-los tots ells com a moderats. No s'ha utilitzat matrius d'impacte ni cap altra metodologia de valoració.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
S'ha inclòs mesures protectores i correctores per a la fase de construcció i explotació. Les mesures correctores més rellevants establides en la fase de funcionament, es recullen a continuació:  
- Per a eliminar l'impacte visual i atenuar l'emissió d'olors, s'haurà de realitzar plantació de barrera vegetal, amb tanca arbustiva, en què s'utilitzarà varietats de Cupressus o semblants, i aplicarà reg localitzat.  
- Els cadàvers hauran de ser retirats per una empresa especialitzada. Es proposa la construcció d'una fossa impermeable de 50 m3.  
- S'haurà de construir femer de 240 m2, per a emmagatzemar la gallinassa generada en un cicle, amb solera impermeable, muret d'obra d'1,5 m, lluït, amb pendent cap a una arqueta impermeable i estanca d'obra de fàbrica, de 0,25 m2, amb tapa de formigó armat, per a recollida de lixiviats. En cas de produir-se males olors serà necessari el volteig de la gallinassa o la incorporació de productes bacterians que reduïsquen les males olors.  
- S'haurà de disposar de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
- S'haurà de disposar de finestres en naus amb sistema protector que impedisquen l'accés de vectors als locals.  
En relació a la gestió de cadàvers, i segons estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, actualment no pot utilitzar-se la fossa de cadàvers de l'explotació, per la qual cosa, en cas d'haver-se construït, no n'estarà autoritzada la utilització. La gestió de cadàvers haurà de basar-se en la retirada d'aquests per una empresa gestora autoritzada.  
En general, les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són adequades per a l'activitat a legalitzar, havent d'ampliar amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'expedient relatiu a l'explotació avícola d'encebament, situada al terme municipal de Gorga (Alacant), promogut per Avícola Genís, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, el promotor haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, justificació legal de la disponibilitat d'aigua potable, mitjançant la presentació de concessió de l'organisme de conca o inclusió en el registre d'aigües en cas de tractar-se d'aigua de pou, o contracte de proveïment de la xarxa municipal en el cas de ser aquesta última la procedència.  
- S'haurà de disposar de femer en l'explotació (tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana), cobert, perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, cap a cubeta de recollida de lixiviats. Es dissenyarà de manera que puga contenir la gallinassa produïda com a mínim, durant un cicle d'engreixament.  
- S'haurà d'assegurar la correcta impermeabilització de les naus on s'alberga els pollastres, com també del femer.  
- S'haurà d'utilitzar sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, tal com malla metàl·lica o semblant.  
- A l'entrada de l'explotació s'haurà de col·locar sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral en l'explotació. A més, per a mitigar l'emissió d'olors, i disminuir l'impacte visual, es disposarà de tanca contigua al tancament, (podent utilitzar alguna espècie vegetal com a xiprer o semblant, de ràpid creixement).   
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme al que estipulat el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 275/04-AIA  
Títol del projecte: Explotació de la pedrera de graves, secció A) denominada El Clotas, i restauració mitjançant abocador controlat de residus inerts  
Promotor: Áridos La Barona, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència   
Ubicació: Parcel·les 151, 153, 161 i 174 del polígon núm. 1, del cadastre municipal del terme municipal de Vilafamés (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una explotació minera de graves tramitada com a recurs de la secció A) de la Llei de mines, amb una superfície de 631.650 m2 i un volum d'extracció previst en uns 13.900.000 m3, dels quals, 5.560.000 m3 serà material estèril.   
Considerant una explotació mitjana d'unes 750.000 t/any, l'explotació tindrà una vida mitjana de 27 anys.  
L'explotació es realitzarà en bancs de 6 m d'alçària i 45º d'inclinació deixant bermes intermèdies finals de 5 m d'ample fins a aconseguir els 30 m de profunditat. Per al disseny de l'explotació i a fi de realitzar una òptima racionalització dels recursos que s'han d'extraure, s'ha previst la realització de l'explotació per sectors dividint el total de la superfície en 5 sectors diferents (anomenats de la a a la e) amb una orientació perpendicular a la rambla de la Viuda, que se n'aniran explotant i restaurant consecutivament en sentit SE-NW.  
El sòl vegetal es retirarà mitjançant l'ús de buldòzer i s'abassegarà en el perímetre de l'explotació, amb una alçària màxima d'1,5-2 m per a crear una barrera visual i evitar l'accés de persones aliene a la zona.  
D'altra banda, l'àrid, una vegada extret, és llavat i classificat per granulometries comercials per a la venda i traslladat d'aquest als diversos centres de consum.  
La planta de triturat i classificació d'àrids se situarà en la parcel·la 174a una vegada s'haja extret d'ella la totalitat del material. D'aquesta manera s'aconseguirà que la planta quede situada en un buit que es troba topogràficament deprimit respecte a l'entorn.  
El material estèril procedent de l'explotació i del llavat de l'àrid s'abassegarà en el sector següent al de l'explotació a l'espera de ser utilitzat en la restauració del buit miner. L'enderroc es dissenya amb alçàries entre 15 i 30 m.  
Una vegada finalitzada l'explotació de cada sector, la restauració de cada un d'ells es realitzarà mitjançant el farciment de materials argilosos estèrils de la mateixa explotació i sobre aquests es condicionarà el vas per a l'abocament controlat de residus inerts.  
Tot el vas de l'abocador s'impermeabilitzarà amb material argilós impermeable compactat de grossària 0.5 m i amb valors de permeabilitat de 1x10-7, sobre aquests materials es depositarà una capa de graves de 0.5 m de grossària i es construirà un sistema de canals de drenatge per a la recollida de lixiviats que seran conduïts a un pou de recollida de lixiviats que anirà recreixent a mesura que es vaja recreixent la cota d'abocament.  
Entre cadascun dels sectors o fases d'explotació, el que es trobe en explotació i el que s'estiga restaurant, es col·locaran uns murs de tancament de manera que queden limitats físicament.   
Els residus s'aniran depositant i compactant en el vas en capes no superiors a 1 m fins a arribar la cota de segellament.  
Per al segellament s'aportarà una capa de 0.20 m de material argilós impermeable, sobre aquesta es depositarà una capa de graves drenant de 0,20 m i finalment s'aportarà una capa de terra vegetal d'una grossària de 0,5 m sobre la qual es depositarà 10 cm de compost per a enriquir la superfície que s'ha de revegetar.  
La revegetació de la parcel·la es realitzarà mitjançant la plantació d'ametlers amb una densitat de plantació de 1.000 uds/ha.  
El volum d'aigua necessari per a procedir al llavatge del material extret, per al reg de pistes i neteja de la maquinària de treball s'ha estimat en 72 m3/dia que serà subministrada per l'Ajuntament de Vilafamés. En cas de no disposar d'aquest subministrament es realitzarà una captació d'aigües subterrànies que subministre aquest cabal.  
El llavatge del material es realitza en un circuit tancat de basses en què l'aigua va recirculant, de tal manera que el consum siga mínim. Seran necessària l'ús d'una bassa de bombament que acumule l'aigua neta i tres basses de decantació amb capacitat per a 1.000 m3.  
El subministrament d'energia elèctrica, es realitzarà mitjançant un centre de transformació de 2x630 kv alimentat per un generador elèctric dièsel portàtil.  
Les instal·lacions estaran tancades en tot el perímetre d'aquestes i es disposarà d'una porta d'accés de manera que s'evite l'entrada a persones, animals i vehicles aliens al personal contractat.  
A més de la tanca, al costat de l'entrada es col·locarà una caseta de recepció que disposarà de bàscula de pesada. A la vora d'aquestes instal·lacions es reservarà una superfície de 200 m2 on se seleccionaran i classificaran els residus entrants, a fi de certificar que els residus són admissibles. També es construirà un taller per al manteniment i reparació de la maquinària.  
Per últim, l'accés a la parcel·la es realitza per la carretera CV-159 des de la Barona a les Useres, just abans d'arribar al llit de la rambla de la Viuda es pren a mà esquerra un camí de terra en bones condicions que arriba directament a la zona objecte del projecte.  
2. Alternatives  
El projecte tramitat a l'octubre de 2004, proposava l'explotació de la totalitat de la superfície i la restauració posterior d'aquesta mitjançant abocador controlat de residus inerts.   
Des del Servei de Residus Urbans d'aquesta Conselleria, es va proposar a l'empresa promotora la possibilitat d'estudiar un projecte alternatiu en què l'explotació i restauració es realitzara per fases de manera que la superfície afectada fóra la mínima possible, que l'explotació i restauració dels diversos sectors fossen simultanis i es disposara en tot moment d'estèril i residus inerts suficients per a restaurar en temps reduït el buit generat per l'explotació.  
Pel que fa al camí d'accés hi havia dues alternatives, i es considera la més adequada la proposada en l'annex presentat a l'octubre de 2005 que evita la circulació de camions a través d'aldea la Basseta i evita el fet de condicionar i modificar traçats del camí d'accés.  
L'activitat que s'està avaluant mitjançant aquesta declaració es correspon amb aquesta alternativa presentada al març de 2005 que substitueix el projecte inicial.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 15 d'octubre de 2004, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental del projecte de referència indicant que després d'haver-se sotmés al tràmit d'informació pública, mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4739, de data 26 d'abril de 2004, no s'hi han presentat al·legacions.  
En data 14 d'abril de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló va tramitar un nou projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental substituint al projecte tramitat el 15 d'octubre de 2004 sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 9 de setembre de 2005, el Servei de Residus Urbans de la Conselleria de Territori i Habitatge, remet el projecte d'abocador controlat de residus inerts, resultat dels sondejos piezométrics realitzats i l'estudi d'impacte ambiental que es correspon amb el projecte de restauració de l'activitat extractiva d'àrids tramitada, sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
L'11 d'octubre de 2005, es rep del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló annex al projecte en què s'aporten determinats aclariments sobre:  
- Accessos a les parcel·les  
- Ubicació i característiques de la planta de tractament d'àrids i instal·lacions annexes.  
- Subministrament d'aigua i electricitat  
2. Informes sectorials  
Juntament amb la tramitació de l'expedient, el Servei de Residus Urbans de la Conselleria de Territori i Habitatge adjunta informe tècnic en què es fa referència a:  
- Breu descripció de les característiques del projecte: ubicació de les parcel·les, fases d'explotació i restauració (superfícies afectades, volums d'extracció, volums d'estèrils i volums de residus)  
- Resultats de sondejos piezométrics realitzats  
- Sistemes d'impermeabilització i recollida de lixiviats d'acord al RD 1481/2001  
- S'hi estableixen una sèrie de condicionants que s'han d'adoptar en l'explotació de l'abocador:   
Haurà de realitzar-se el sanejament i impermeabilització progressiva de les parets del vas d'abocament a mesura que augmente la cota de residus abocats, mitjançant la disposició d'una capa mineral amb unes condicions de permeabilitat almenys equivalents a un coeficient de permeabilitat k £ 1,0 x 10-7 m/s en un grossària ³ 1 m, amb estabilitat suficient per a evitar lliscaments i assentaments.  
Les operacions d'abocament es realitzaran en capes progressives des de l'interior del vas, amb compactació posterior de tal manera que es garantisca l'estabilitat de la massa de residus i estructures associades, en particular per a evitar els lliscaments o afonaments.   
S'efectuarà el manteniment i control periòdic de la xarxa de desviació d'aigües superficials i de la xarxa de recollida de lixiviats, recreixent els tubs d'extracció de lixiviats a mesura que augmente la cota de residus abocaments, a fi d'assegurar-ne l'operativitat, funcionament correcte i accessibilitat per al mostratge en tot moment.  
El procediment d'admissió de residus en l'abocador haurà de complir el que disposen els articles 6, 12 i annex 2 del Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador, d'acord amb el següent:  
a. Prèviament al seu depòsit en abocador, es realitzarà una classificació i separació prèvies de tots aquells residus no admissibles, els quals hauran de ser lliurats a gestors autoritzats de residus externs a la instal·lació.  
b. L'eliminació de residus es limitarà a aquells residus o fraccions residuals no susceptibles de valoració d'acord amb les millors tècniques disponibles, conforme a l'article 18 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
c. La caracterització de residus per a la seua admissió es realitzarà d'acord amb el punt 2.1 de l'annex de la Decisió del Consell 2003/33/CE, en el qual s'estableixen els criteris d'admissió en els abocadors de residus inerts.  
El programa de vigilància ambiental de l'abocador inclourà els procediments de control i vigilància especificats en l'annex III del Reial decret 1481/2001. Amb aquest fi, haurà de realitzar-se un seguiment de dades meteorològiques, dades d'emissió, control d'aigües i lixiviats, protecció de les aigües subterrànies i topografia de la zona: dades sobre el vas d'abocament.  
Pel que fa al segellament projectat, s'incrementarà la capa d'impermeabilització d'argiles compactades fins a un grossària mínima de 30 cm. Les operacions de clausura s'iniciaran quan la cota aconseguida pels residus abocaments i compactats siga la suficient per a realitzar el segellament previst en el projecte constructiu. Es realitzarà un manteniment posterior a la clausura d'acord amb el reial decret esmentat.  
Com a conclusió s'emet informe favorable del projecte sempre que es complisquen els condicionants indicats en aquest informe.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'àrea objecte del projecte està situada a uns 1000 m al sud-est de l'aldea de la Baseta, al costat de la rambla de la Viuda. L'accés a la zona es realitza per la carretera entre Vilafamés i Adzaneta (CV-159), prenent a mà esquerra just abans del pont de la Rambla un camí de terra de més de 5 m d'ample i en perfectes condicions per al trànsit de vehicles pesants.  
Les parcel·les que s'han d'explotar es troben en una àrea deprimida, topogràficament plana, envoltada de vegetació natural i cultius amb diferent grau de desenvolupament. Part de les parcel·les que s'han d'explotar i confrontants es troben en estat d'abandó, en altres hi ha vegetació natural forestal i en altres parcel·les pròximes hi ha una explotació d'àrids.  
La parcel·la objecte d'explotació es troba cultivada per nouers, mentre que la vegetació natural més abundant de l'entorn es correspon amb un matoll termòfil amb grups de pi dispersos.   
L'element natural més destacable és la presència de la rambla de la Viuda que limita l'explotació pel nord-oest. La rambla a pesar de la gran amplària i magnitud d'aquesta només porta aigua després d'episodis de fortes pluges.  
La qualitat del paisatge és bona però sense elements naturals valuosos excepte, clar està, la mateixa rambla.   
Els sòls presents en la zona són fluvisòls calcaris. En general són sòls poc evolucionats associats a l'existència d'aportacions irregulars de materials al·luvials i amb poca matèria orgànica.  
Des del punt de vista geològic, els materials que s'han d'explotar es corresponen amb depòsits de terrassa quaternaris constituïts per graves i cudols arredonits prou heterométrics amb escassa matriu llimoargilosa que es presenta un poc compactada i cimentada. La permeabilitat dels materials és alta per porositat, però no arriben a constituir cap aqüífer d'interés.   
Després de diversos mesuraments en els piezòmetres de control realitzats en la parcel·la amb una profunditat de 40 m no s'ha detectat en les graves presència del nivell freàtic.  
Des del punt de vista socioeconòmic, tant Vilafamés com els municipis pròxims tenen polígons industrials amb activitat del taulellet i gran desenvolupament del sector de la construcció. D'altra banda, l'agricultura de secà i regadiu com també la ramaderia són sectors tradicionals que es continuen mantenint.  
2. Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació d'acord amb el PGOU de Vilafamés es qualifica com a sòl no urbanitzable on es permeten les pedreres de pedra natural i l'extracció d'àrids i de terres.  
Part de l'explotació, es projecta dins de la zona de policia, de domini públic hidràulic de la rambla. Aquesta zona inclou un límit de 100 m des de la vora exterior del llit actual de la rambla.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe vinculant favorable al projecte de referència.  
No s'afecten camins ramaders ni espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Identificació i valoració dels impactes  
El projecte tramitat afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, les aigües subterrànies, la vegetació i la fauna.  
Els impactes derivats del projecte són els generats pel transport de material en la fase d'explotació i restauració, l'extracció i tractament de l'àrid, la producció i acumulació d'estèrils, el condicionament del buit d'abocament, la producció de soroll i vibracions per la maquinària, la descàrrega i extensió dels residus, la generació de residus perillosos procedents del manteniment de la maquinària, el consum d'aigua En el procés de llavatge de l'àrid, el deteriorament de camins, la creació d'enderrocs, L'assecament del fang de llavatge de l'àrid, la creació d'ocupació i la correcta gestió dels residus inerts.  
4. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Com a mesures correctores el projecte proposa evitar el trànsit de camions per l'aldea la Basseta, tancar la parcel·la per a evitar l'entrada d'animals i persones alienes a l'obra, no afectar la rambla, explotar el material per damunt de la cota del nivell freàtic, instal·lar la planta de tractament en una superfície deprimida respecte a les parcel·les confrontants, realitzar la classificació de l'àrid per via humida, construcció de tres bassa de decantació, reutilitzar l'aigua de llavatge, construir un taller per al manteniment de la maquinària, dissenyar l'explotació i restauració del total de l'àrea a explotar per fases, recollir els estèrils d'explotació I els fangs de llavatge de l'àrid en enderrocs temporals i utilitzar-los per a restaurar parcialment el buit miner, condicionar la resta del buit per a l'abocament controlat de residus inerts, portar control del tipus de residus que entren en l'abocador, segellar el vas d'abocament i plantar d'ametlers la finca una vegada s'haja aportat la terra vegetal necessària amb aquest fi, portar el control i vigilància del projecte al llarg de la vida del projecte i durant un temps després d'haver segellat i clausurat l'abocador.  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte es consideren adequades, no obstant això, és necessari introduir una sèrie de millores encaminades a eliminar afeccions sobre el paisatge, la integració de l'actuació a l'entorn, la reducció o eliminació de pols en les tasques de classificació d'àrids i abassegament d'estèrils, assecat de fins de decantació, correcta gestió dels residus, eliminar la possible afecció a aigües subterrànies i superficials i ajustar-se a allò que s'ha previst en el RD 1.481/2001 pel que fa al pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmitos prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
A la vista de tot l'anterior, de l'informe tècnic emés i de la proposta duta a terme, es formula la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Formular amb caràcter favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de la gravera denominada El Clotas en les parcel·les 151, 153, 161 i 174 del polígon núm. 1 i la seua restauració mitjançant abocador controlat de residus inerts, al terme municipal de Vilafamés, promogut per Áridos La Barona, SL. Sempre que l'activitat s'exercisca d'acord amb la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent com també les modificacions introduïdes per aquests:  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:  
1. Els abassegaments de terra vegetal disposats al llarg de tot el perímetre de l'explotació s'hauran d'abassegar en monticles no superiors als 1.5-2 m d'alçària i se sembraran amb espècies herbàcies per a mantenir en òptimes condicions per a l'ús posterior d'aquests.  
2. Al llarg de tota l'activitat els camins d'accés i la resta d'infraestructures utilitzades s'hauran de mantenir en òptimes condicions aconseguint un estat equivalent al d'abans d'iniciar l'activitat. A més, es mantindran nets de residus.  
3. Els enderrocs temporals no superaran els 10 m d'alçària, un angle de talús no superior als 35º i la longitud del pendent es dividirà en dos mitjançant una berma intermèdia dissenyada amb contrapendent del 2% que distribuïsca les aigües cap a l'exterior d'aquesta.  
4. En cap cas s'explotarà per sota de la cota del nivell freàtic.  
5. S'hauran de mantenir en condicions d'humitat els fronts d'explotació, els enderrocs temporals, els camins d'accés i pistes interiors i tot el procés de tractament de l'àrid es farà per via humida.  
6. Els fangs o fins procedents de les basses de decantació hauran de perdre un 70 % d'humitat previ a l'abocament en el buit miner d'acord amb allò que s'ha indicat en el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment o amb fins de construcció.  
7. S'haurà de garantir el manteniment i control periòdic de la xarxa de desviació d'aigües superficials i de la xarxa de recollida de lixiviats.  
8. Haurà de realitzar-se el sanejament i impermeabilització progressiva de les parets del vas d'abocament a mesura que augmente la cota de residus abocats, mitjançant la disposició d'una capa mineral amb unes condicions de permeabilitat almenys equivalents a un coeficient de permeabilitat k £ 1,0 x 10-7 m/s en un grossària ³ 1 m, amb estabilitat suficient per a evitar lliscaments i assentaments.  
9. Pel que fa al segellat projectat, s'haurà d'incrementar la capa d'impermeabilització d'argiles compactades fins a un grossària mínim de 30 cm. Les operacions de clausura s'iniciaran quan la cota aconseguida pels residus abocats i compactats siga la suficient per a realitzar el segellat previst en el projecte constructiu. Es realitzarà un manteniment posterior a la clausura d'acord amb el Reial decret 1481/2001.  
10. S'haurà de disposar d'un taller amb sostre i amb sòl impermeabilitzat on es realitzen tots les reparacions i manteniment de la maquinària. Els residus perillosos s'envasaran en depòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Hauran de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Aquests residus s'hauran de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a gestor autoritzat.   
11. En cas de construir un pou per al proveïment d'aigua per a la planta, aquest haurà de disposar prèvia obtenció de llicència d'activitat la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
12. Per a l'obtenció de llicència d'activitat, l'empresa promotora haurà d'adjuntar a més els documents següents: informe favorable o autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la realització de les labors d'explotació i circulació de camions en zona de domini públic hidràulic i inscripció en el registre de xicotets productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana.  
13. El programa de vigilància ambiental de l'abocador haurà d'incloure els procediments de control i vigilància especificats en l'annex III del Reial decret 1481/2001. Amb aquest fi, haurà de realitzar-se un seguiment de dades meteorològiques, dades d'emissió, control d'aigües i lixiviats, protecció de les aigües subterrànies i topografia de la zona: dades sobre el vas d'abocament.  
14. L'explotació de cada un dels sectors d'explotació quedarà supeditada a la restauració de l'anterior. L'empresa promotora sol·licitarà a aquesta Direcció General una vegada restaurat el primer buit miner i previ a l'explotació del tercer, visita de comprovació i emissió d'informe favorable sense el qual no es podrà iniciar l'explotació del sector o fase C de la gravera.  
15. En cas d'utilitzar llots de depuradora per a millorar les condicions edàfiques del sòl en la fase de restauració, haurà de tenir-se en compte allò que estableix el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització de llots de depuradora en el sector agrari.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 098/05-AIA  
Títol: Gestor de residus no perillosos. Planta de valorització de polietilé-alumini  
Promotor: Edging Environment Technologies, SA (EET, S.A.)  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfara d'Algimia  
Localització: C/ Font d'Arguines, s/n, del terme municipal d'Alfara d'Algimia (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la instal·lació d'una planta per a la valorització de residus no perillosos. Concretament, es tracta de la separació de la mescla polietilé+alumini (PA) resultant del procés d'extracció de les fibres de paper contingudes al seu torn en els brics residuals tractats en la indústria Papelera Nesa, SA.  
En línies generals, la valoració projectada consisteix en el tractament de la fracció de PA per a obtenir dos corrents de parafina i alumini, la qual constitueix una de les etapes per al tractament d'uns residus del sector de l'envàs i embalatge de complex reciclatge, com són els brics, envasos multicapa composts de paper, polietilé i alumini.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
Els brics són envasos de tipus multicapa, composts en un 75% en pes de paper, un 20% de polietilé i un 5% d'alumini.   
Edging Environment Technologies, SA (EET, SA), planteja la valoració de residus no perillosos procedents del pretractament a què se sotmet els brics per a extraure la fracció cel·lulòsica, separant-la de la fracció polietilé+alumini (PA) en un hidropulper per fregament. La valoració projectada consisteix en la separació de la fracció PA utilitzant amb aquest fi una variació de la tecnologia del plasma tèrmic clàssic, de manera que puga fer-se tècnicament i econòmicament viable, per a obtenir dos corrents de parafina i alumini.  
Segons projecte tècnic, la planta tindrà una capacitat de tractament de 9.000 tones a l'any de la fracció PA, per a una producció anual de 6.400 tones de parafina i 1.600 d'alumini, sent bàsicament les 1.000 tones restants fins a totalitzar la massa de PA que entra al procés, el contingut en aigua, impropis i fibres cel·lulòsiques romanents en la fracció PA després del tractament dels brics en indústria Papelera Nesa, SA.  
La indústria pretén situar-se en una parcel·la d'uns 6.100 m2 de superfície, disposada en l'interior de la parcel·la propietat d'indústria Papelera Nesa, SA. L'esmentada parcel·la es troba qualificada com a sòl urbà d'ús industrial, segons la normativa urbanística del municipi d'Alfara d'Algimia. Així mateix, es troba íntegrament dins de la zona de policia del barranc d'Arguines. La selecció de l'emplaçament s'ha dut a terme aprofitant les sinergies de qualsevol tipus derivades de la instal·lació en l'interior d'una paperera.  
El procés industrial que es projecta seguir es pot separar en tres blocs: pretractament de la fracció PA, tractament per plasma tèrmic i gestió d'efluents (residus, gasos i aigües residuals).  
Pel que fa a les instal·lacions, es projecta elevar una sèrie d'edificacions en què s'allotjaran la zona de pretractament, la zona de tractament, el magatzem de parafina a granel i les oficines i vestidors, quedant la resta d'unitats i equipaments auxiliars (compressors, condensació de parafines i tractament de gasos, depòsits de nitrogen i argó, torre de refrigeració, magatzem d'alumini i tambors buits i plens de parafina, i la torxa) a la intempèrie.  
Seguint l'ordre de les operacions de tractament previstes, la fracció PA que s'ha de tractar es rep en forma de farcells, des de la indústria Papelera Nesa, SA, mitjançant carretons elevadors, emmagatzemant-se en l'interior de la nau de pretractament. En ella, el PA es llava fins a tres vegades per a eliminar la fracció cel·lulòsica romanent del tractament en l'hidropulper, per a després centrifugar-se en un garbell rotatiu per a eliminar el contingut en aigua i finalment travessar un separador magnètic per a remoure els impropis fèrrics. Es projecta que les aigües residuals d'aquest procés s'envien a la PTAR d'Industria Papelera Nesa, SA.  
La fracció de PA una vegada neta després d'aquest pretractament, es condueix a través de cintes fins a un compactador en el qual novament es generaran aigües residuals que es projecta enviar a la PTAR d'indústria Papelera Nesa, SA. Amb aquesta compactació, a més, es limitarà l'entrada d'aire i per tant d'oxigen al reactor (limitant així la possible reacció d'oxidació del polietilé i de l'alumini), des d'on s'alimenta el reactor de plasma.  
El reactor de plasma, de cos metàl·lic recobert interiorment de refractari i aïllat tèrmicament, disposa d'una sola torxa de plasma. El plasma, o quart estat de la matèria, es genera en fer passar un corrent de gas, en aquesta cas argó, entre el càtode i l'ànode d'un arc elèctric. Així, una torxa de plasma és un dispositiu que transforma l'energia elèctrica en calor transportada per un gas en estat de plasma.  
Per mitjà de la torxa es dirigeix el plasma sobre els residus. Les altes temperatures produïdes pel plasma en els residus provoquen la dissociació completa de les molècules orgàniques i inorgàniques. D'aquesta manera, els residus sota l'acció del plasma deixen de tenir la seua composició química original, i es dissocien en composts més simples.  
Pel que fa a les condicions d'operació del reactor, s'assenyala una temperatura d'operació de 1000 ºC, amb lleugera depressió. No s'indica el temps de residència dels residus en el reactor, no obstant això, en aquestes condicions de pressió i temperatura, es fixen uns rendiments que estableixen una recuperació del 100% de l'alumini i del 98'75% del plàstic continguts en la fracció PA. Així mateix, es fixa la relació entre els tres productes obtinguts, sent el 79% en pes de parafina, 20% d'alumini i 1% restant d'escòries.   
Com a entrades al reactor, es tenen l'electricitat, l'argó i la fracció PA (que després de la compactació encara tindrà romanents xicotetes quantitats d'humitat i aire), independentment del circuit de refrigeració.  
El procés de gasificació per plasma es resumeix en dues fases principals:  
- Dissociació molecular: És la primera reacció que afecta només els compostos orgànics, en aquest cas bàsicament polietilé. Permet la dissociació de tots aquests composts i la seua transformació en un gas. En el reactor, sota l'efecte de les altes temperatures produïdes, es produeix el craqueig tèrmic. D'aquesta manera, tots els hidrocarbons presents en els residus tractats, són instantàniament gasificats formant un gas compost essencialment de molècules d'hidrogen i de monòxid de carboni (HCO).  
- Fusió: La segona reacció correspon a la fusió de tots els composts inorgànics, en aquest cas bàsicament alumini.  
Com a eixides del reactor, sense comptar la calor absorbida pel circuit de refrigeració amb aigua, es tenen:  
- L'alumini líquid, a uns 700 ºC, que serà retirat del reactor i abocat en lingoteres en què es formaran lingots d'aproximadament 25 kg. Aquests lingots poden valorar-se directament com a alumini, bé en la fabricació de brics o en altres aplicacions.  
- Les escòries, procedents d'impropis continguts en la fracció PA. S'assenyalen com a inerts, i se'n projecta l'eliminació en abocador.  
- Els gasos, a una temperatura d'entre 400 i 800 ºC en funció de les condicions d'operació, es condueixen fins a l'equip per a la condensació de parafines.  
El gas HCO procedent del reactor de plasma s'introdueix en el condensador d'hidrocarburs. El funcionament d'aquest condensador és bàsicament el d'un intercanviador de calor on els gasos circulen en contracorrent amb aigua de refrigeració, sense entrar en contacte entre ells. D'aquesta manera, es verifica la condensació del gas HCO per a formar parafines, i també de l'aigua que va penetrar juntament amb la fracció PA. Així, les eixides del condensador d'hidrocarburs són:  
- Parafines condensades, que s'extrauen i emmagatzemen en bidons.  
- Emulsió aigua/oli, que es tracta en un filtre coalescent i posterior evaporació. Concentrat evaporador.  
- La fracció gasosa composta per argó i incondensables, que s'envien a la unitat de tractament de gasos.  
En la unitat de tractament de gasos, el gas procedent del condensador d'hidrocarburs es fa passar a través d'un llavador de gasos tipus scrubber, dotat d'un vidre tèrmic per a la retenció de boirines. El circuit de les aigües de llavatge es renovarà constantment, per a la qual cosa és necessari enviar en continu les aigües de llavatge a un separador d'aigua/oli, probablement el mateix evaporador en què es tracta l'emulsió aigua/oli procedent del condensador d'hidrocarburs. El corrent gasós procedent del llavador es fa passar a través d'un filtre de carbó actiu, des del qual es condueix a una torxa amb cremador pilot.  
Pel que fa al servei de refrigeració de la planta, que s'empra en el reactor i per a la condensació de les parafines, utilitza aigua com a fluid refrigerant, entrant en ambdós equips a 30 ºC i eixint a 40 ºC. Aquest circuit compta amb una torre de refrigeració, en la qual es rebaixa la temperatura per a recircular el fluid refrigerant. No es detalla el tipus de torre de refrigeració.  
Com s'ha assenyalat, en la planta no es disposarà d'un equip per al tractament d'aigües residuals, de manera que les aigües residuals de procés (pretractament de la fracció PA i efluent del separador aigua/oli, es projecta que siguen tractades en la PTAR d'indústria Papelera Nesa, SA, des d'on s'enviarà el volum necessari d'aigua tractada per al funcionament de la planta de valoració de polietilé-alumini.  
No es projecta l'execució d'un magatzem de temporal per als residus produïts durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.  
Tramitació administrativa  
En data 24 de gener de 2005, l'oficina PROP de l'Ajuntament de Sagunt trasllada de l'expedient instruït per l'Ajuntament d'Alfara d'Algímia relatiu a la sol·licitud de llicència municipal d'activitat presentada pel senyor Jaime Guasch, en nom i representació de EET, SA, per a instal·lació de planta dedicada a valoració de polietilé-alumini. En aquest expedient s'inclou:  
- Projecte tècnic.  
- Projecte d'activitat.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Estudi de condicions acústiques.  
- Expedient municipal, que entre altres documents, conté:  
- Informe previ o de compatibilitat urbanística de l'arquitecte municipal.  
- Publicació en el BOP de València número 281, de data 25 de novembre de 2004.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament en què s'assenyala que, conclòs el període d'exposició pública, no s'hi van presentar al·legacions.  
En data 27 de juny de 2005, el promotor remet l'autorització de la Direcció General de Patrimoni Cultural per a la intervenció arqueològica, la memòria de la prospecció arqueològica realitzada per arqueòloga col·legiada i la instància de presentació de la memòria en la Unitat Tècnica d'Inspecció del Patrimoni.  
En data 29 de juliol de 2005, es remet un escrit al Servei de Control Integrat de la Contaminació en què se sol·licita informe sobre la possibilitat que -d'acord amb la definició d'instal·lació, recollida en l'article 3 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació- el desenvolupament del projecte promogut per EET puga comportar una modificació substancial de la instal·lació de Nesa, ja que més enllà de la possible relació mercantil entre ambdós, en aparença el projecte d'EET pot arribar a tenir relació d'índole tècnica amb les activitats dutes a terme per Papelera Nesa, i pot tenir repercussions sobre les emissions i la contaminació, ja que, almenys -i independentment d'altres serveis- es projecta que les aigües residuals d'EET es tracten en l'EDAR de Nesa.  
En data 18 d'agost de 2005, es rep la resposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació , en el qual s'assenyala:  
1. Segons la definició d'autorització ambiental integrada, establida en l'article 3.A de la Llei 16/2002, l'esmentada autorització podrà ser vàlida per a una o més instal·lacions o parts d'instal·lacions que tenint la mateixa ubicació, com és el cas, siguen explotades pel mateix titular, la qual cosa no es compleix en aquest supòsit, ja que es tracta de dues empreses distintes, per la qual cosa la instal·lació de la planta de valorització no comporta una modificació de l'activitat que desenvolupa l'empresa paperera.  
2. Així mateix, encara que l'activitat de valoració de residus plantejada s'entenga com a part de la mateixa instal·lació, en estar relacionada tècnicament i ambientalment amb l'activitat ja instal·lada en la parcel·la en qüestió, tot això d'acord amb la definició d'instal·lació, de l'article 3.C de la Llei 16/2002, preval el supòsit de distinta titularitat en la mateixa ubicació, segons el qual han de realitzar-se les corresponents tramitacions per separat.  
3. Encara així, les relacions tècniques i ambientals de l'activitat de valoració de polietilé i alumini dels envasos brics amb les quals es desenvolupa la indústria Papelera Nesa a Alfara d'Algimia, hauran de ser avaluades pertinentment quan aquesta última mercantil se sotmeta al procediment d'autorització ambiental integrada.  
En data 17 d'octubre de 2005, se sol·licita l'aclariment del càlcul de xemeneies dut a terme en l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 17 d'octubre de 2005, el promotor remet la resposta a l'aclariment sol·licitat.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita la llicència d'activitat que si és el cas, concedirà l'Ajuntament d'Alfara d'Algimia. Igualment, l'Ajuntament haurà d'autoritzar l'abocament d'aigües residuals al clavegueram municipal que projecta la indústria, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram.  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria gestionarà i generarà nous residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Així mateix, per trobar-se dins de la zona de policia del barranc d'Arguines, haurà de presentar la sol·licitud d'obres en domini públic hidràulic i zona de policia de llit, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació, especialment pel que fa a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en la qual s'estableixen els terminis en què la indústria haurà de comptar amb l'autorització ambiental integrada, cas que així es determine després de l'avaluació de les relacions tècniques i ambientals de l'activitat de valoració de polietilé i alumini dels envasos Tetra Bric amb les quals es desenvolupa la indústria Papelera Nesa a Alfara d'Algimia, quan aquesta última mercantil se sotmeta al procediment d'autorització ambiental integrada.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible. No obstant això, la inadequada eliminació dels residus arruïna els lloables objectius ambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscs que es volien evitar, danyant seriosament el medi ambient que es volia protegir, i atempta contra la salut dels ciutadans.  
La planta projectada ve a donar solució a uns residus del sector de l'envàs i embalatge de complex reciclatge, com són els bric, envasos multicapa composts de paper, polietilé i alumini.  
Les virtuts del plasma tèrmic per al tractament de residus, deriven de les elevades temperatures que poden obtenir-se amb les torxes de plasma. No obstant això, els elevats requeriments energètics necessaris per a obtenir aquestes temperatures són el principal desavantatge d'aquesta tecnologia. EET, SA, aparentment ha aconseguit unir les virtuds del plasma tèrmic amb la rebaixa de les temperatures de procés, fent viable econòmicament el tractament, siga únicament comptant amb la posterior valoració dels corrents de parafina i alumini obtingudes, o a més, amb l'aportació del sector de l'envàs-embalatge, la qual cosa hauria de tenir-se en compte en una possible anàlisi del cicle de vida dels brics.  
En la secció de pretractament de la fracció PA provinent d'indústria Papelera Nesa, SA, es generaran les aigües residuals de llavatge i residus. En la secció de tractament per plasma es generarà l'alumini valoritzable i les escòries assenyalades com a residu inert, a falta de les analítiques que determinen la seua destinació. En la secció de condensació d'hidrocarburs, es generarà la parafina valoritzable i els gasos composts per argó i incondensables que es tractaran en la secció de llavatge de gasos, on es generaran aigües residuals, residus i les emissions atmosfèriques procedents de la combustió dels gasos tractats en la torxa.  
Pel que fa al patrimoni, el promotor disposa de l'autorització de la Direcció General de Patrimoni Cultural per a la intervenció arqueològica, havent presentat en la Unitat Tècnica d'Inspecció del Patrimoni la memòria de la prospecció arqueològica realitzada per arqueòloga col·legiada. En l'esmentada memòria es conclou que no hi ha cap jaciment arqueològic o etnològic en la Direcció General de Patrimoni en l'àmbit de l'àrea objecte d'explotació. Aquest fet ve a confirmar-se amb l'estudi de la documentació bibliogràfica existent, com també amb els resultats negatius de la prospecció arqueològica, confiant en tot cas en el compliment per part de la direcció d'obra de la legislació de patrimoni en matèria de troballes.  
Així, atesa la tipologia de l'activitat i com està d'antropitzat el lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, concretament l'atmosfera, el sòl i les aigües, ja que el medi biòtic, i en menor grau el perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes.  
Respecte al sòl i les aigües, d'acord amb la documentació aportada en l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona de molt baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atesa la proximitat de la parcel·la al barranc d'Arguines, pot arribar-se a afectar la zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic, de conformitat amb el reglament del domini públic hidràulic. En tot cas, s'afecta la zona de policia, de 100 metres d'amplària.  
Identificació i valoració d'impactes  
Durant la fase de funcionament s'han considerat les accions següents:  
- Generació de residus  
- Emissió d'agents contaminants  
- Explotació de recursos naturals.  
La valoració dels impactes s'ha realitzat durant les fases de construcció, funcionament i desmantellament, sense i amb l'adopció de mesures preventives o correctores, seguint el mètode basat en la matriu de Leopold reduïda, concloent que els impactes més significatius seran positius sobre la qualitat atmosfèrica, condicions biològiques, usos del sòl, residus, estètica i interés humà, compatibles sobre l'estatus cultural i l'assossec públic i sense efectes sobre el clima, els processos d'erosió, de moviment de l'aire i el medi aquàtic.  
Aquesta valoració d'impactes s'ha dut a terme cenyint-se únicament a l'establiment d'un complex tractament a la recerca de la reciclabilitat d'uns envasos multicapa de difícil reciclatge, obviant potser la -en aquest cas sens dubte positiva- opció de la substitució d'aqueix tipus d'envasos per altres de fàcil reciclatge.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es considera que els impactes durant la fase d'execució I desballestament de la planta en l'interior d'una fàbrica de paper seran, en tot cas, compatibles. Durant la fase de funcionament, i fent referència només als elements que es consideren més significatius:  
1) Contaminació acústica. Vibracions.  
Es presenta un estudi acústic en què es conclou que el nivell d'emissió està per sota dels límits establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Tots els focus d'emissió de sorolls es troben en l'interior d'edificacions, excepte en el cas de l'aerorefrigerant. Les naus s'hauran d'aïllar amb plafons de formigó prefabricat, les maquines disposaran de tacs silenciadors i bancades amortides per a evitar la transmissió de vibracions. Pel que fa a l'aerorefrigerant, s'exposa una emissió de 52 dB que, per sota dels límits per a sòl industrial, a més de la reducció d'aqueix nivell per distància als límits de parcel·la.  
2) Contaminació atmosfèrica.  
Totes les operacions de recepció, magatzematge logístic, pretractament i tractament de residus es duran a terme en l'interior d'edificacions.  
Ja que l'energia necessària per al funcionament de la torxa de plasma no es genera en la planta, les emissions gasoses de la planta seran bàsicament les procedents de la combustió en la torxa dels gasos resultants de la unitat de condensació d'hidrocarburs després del seu pas per la unitat de tractament de gasos. No s'assenyala la possibilitat que a través de diversos bypass, aquesta torxa es dimensione per a actuar durant els períodes engegada/parada o mal funcionament de la unitat de condensació d'hidrocarburs, o llavatge de gasos. En tot cas, la combustió es durà a terme amb excés d'oxigen, i els contaminants atmosfèrics emesos a través d'aquest focus seran bàsicament òxids de nitrogen, monòxid de carboni, partícules i traces d'altres contaminants.  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa una xemeneia que, sobre la cota de l'emplaçament arriba als els 10 metres d'alçària i un diàmetre de 0'4 metres. No es detalla la possibilitat d'equipar la xemeneia amb orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió, tenint accessibilitat a aquests mitjançant una estructura fixa. En tot cas, es considera que a falta de la justificació del promotor, almenys aquest focus està afectat pel Reial decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus, en la mesura que més o menys part de les substàncies resultants del tractament es destinen a la combustió posterior en les mateixes instal·lacions.  
No se suposen les concentracions màximes dels contaminants que seran emesos per la planta. De totes maneres, en cap cas hauran de superar les establides en el Reial decret 653/2003.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica.   
La indústria es connectarà a la xarxa de subministrament d'aigua potable del municipi. Les aigües necessàries per al procés industrial provindran de la PTAR d'indústria Papelera Nesa, SL. Encara que no s'indica específicament, s'entén que per al circuit de refrigeració s'emprarà l'aigua de xarxa, bé directament, ben després de la desmineralització d'aquesta. Per la seua grandària, s'estima que l'equip per a la refrigeració del circuit d'aigua és una torre de refrigeració de tir induït. Per aquest motiu, serà necessari aportar aigua per a la reposició d'aquella que s'evapore en la torre de refrigeració, un equip de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, i per tant afectat per la legislació per a la prevenció de la legionel·losi. També serà necessària la porga del circuit en el cas que es carregue de sals.  
Les aigües residuals que genera la indústria es divideixen en tres tipus, pluvials, sanitàries i de procés.  
Les aigües pluvials al seu torn podran ser pluvials de cobertes i pluvials de vessament. En aparença, en l'emplaçament no es compta amb xarxa separativa, i tampoc s'aporta la xarxa de pluvials, encara que amb probabilitat l'abocament d'aquest tipus d'aigües es resoldrà en el pròxim barranc d'Arguines.  
Les aigües sanitàries es condueixen cap a la xarxa general de sanejament del municipi, que al seu torn les envia a l'EDAR situada a Torres Torres, amb capacitat suficient per a assumir aquesta aportació.  
En compte d'instal·lar una planta de tractament d'aigües residuals, per a adequar els abocaments a l'ordenança municipal d'abocaments, la gestió de les aigües de la indústria es durà a terme a través d'un gestor extern, aprofitant la proximitat de la PTAR de la indústria Papelera Nesa, SA, encara que no s'aporta la certificació d'aquesta per a gestionar les aigües residuals d'EET, SA. Les aigües per a les quals es projecta gestió externa són les procedents del pretractament de la fracció PA, de la compactació prèvia a l'alimentació al reactor, i de les aigües residuals procedents del tractament en un separador de greixos i olis de les aigües de la unitat de llavatge de gasos.  
No es detalla la possible instal·lació d'un equip per a la desmineralització de l'aigua necessària per al circuit de refrigeració. En funció que s'instal·le, i segons el tipus, es generaran aigües de regeneració de les resines d'intercanvi iònic o el concentrat procedent de l'equip d'osmosi.  
4) Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Si bé és cert que l'activitat avaluada ha sigut recentment recollida en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl, en el moment en què es va redactar l'estudi d'impacte ambiental no es trobava en vigor aquesta legislació. No obstant això, i independentment de la legislació en vigor, ja en aquest moment es tractava d'una activitat potencialment contaminant del sòl, aspecte que no es tracta amb la suficient profunditat en l'estudi d'impacte ambiental, ni pel que fa a l'inventari ambiental, ni pel que fa a les mesures preventives o correctores.  
Així, no es descriuen els sistemes per a prevenir la contaminació del sòl amb què haurien de disposar els equips i instal·lacions clau.  
5) Residus gestionats i generats.  
En la fase de funcionament, els residus que la indústria projecta gestionar són residus no perillosos. Concretament, es tracta de la separació de la mescla polietilé+alumini (PA) resultant del procés d'extracció de les fibres de paper contingudes al seu torn en els brics residuals tractats en la indústria Papelera Nesa, SA. L'emmagatzemament de la fracció PA fins al seu tractament es durà a terme a cobert, en la nau destinada al pretractament d'aquesta fracció.  
Al seu torn, durant el funcionament normal i manteniment de la planta objecte de projecte, es generaran les escòries, catalogades com a residus inerts pel promotor, el concentrat oliós generat després de l'evaporació de l'emulsió aigua oli recollida en el condensador d'hidrocarburs i del tractament en un separador de greixos/olis de les aigües de la unitat de llavatge de gasos. Encara que no s'hi assenyalen, es generaran altres residus perillosos com poden ser filtres de carbó actiu esgotats, envasos i embalatges contaminats, olis, bateries, fluorescents, fungibles d'oficina, etc. Si s'instal·lara un equip per a la desmineralització de l'aigua necessària per al circuit de refrigeració a través de resines d'intercanvi iònic, periòdicament es generaria el residu compost per les resines una vegada que ja no es pugen regenerar més.  
No es projecta cap zona específicament dissenyada per a l'emmagatzemament temporal dels residus generats durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.  
D'altra banda, es produiran uns subproductes que d'acord amb la seua caracterització podran ser valorats:  
- L'alumini, valoritzable directament com a alumini, bé en la fabricació de brics o en altres aplicacions. Es projecta emmagatzemar en forma de lingots a la intempèrie.  
- La parafina, de composició variable en funció de les condicions d'operació i les aplicacions finals desitjades (lubricants, greixos, ceres, per a la síntesi d'altres productes químics). Es projecta un magatzem a cobert on la parafina s'emmagatzemarà a granel, i un altre a descobert, en bidons.  
6) Medi físic perceptual.  
Per a minimitzar l'impacte visual que pot comportar l'execució de la instal·lació, i d'acord al paisatge de la zona, no es proposa cap mesura correctora. Sembla adequat l'ús d'apantallaments vegetals i l'ús de tons acords amb l'entorn en les cobertes i paraments verticals de la planta, evitant els acabats reflectius en les estructures, torre de refrigeració, depòsits i cobertes de les instal·lacions.  
7) Programa de vigilància ambiental.  
Es presenta un programa de vigilància ambiental que s'ha d'aplicar durant la fase de funcionament, centrat en el control de sorolls, emissions atmosfèriques, generació de residus sòlids i líquids i aigües residuals. Es proposa fer un control diari de l'estat de les instal·lacions, setmanal de les carretons i de la recollida dels olis del tractament de gasos, mensual de les comunicacions amb l'administració, manteniment de la maquinària, analítiques d'aigües i dels gasos emesos, i anualment, el report de les comunicacions a l'administració, control del soroll, emissions, aigües I escòria del reactor.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants al reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.A de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions de tractament o eliminació de rebutjos i residus sòlids urbans, es troben sotmesos al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Considerant l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat de gestió de residus no perillosos en la planta de valoració de polietilé-alumini, promoguda per Edging Environment Technologies, SA (EET, SA), que s'ha de situar al c/ Font d'Arguines, s/n, del terme municipal d'Alfara d'Algimia (València), en els termes que estableix el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Pel que fa a la gestió i generació de residus:  
1.1 El procés dut a terme en la instal·lació haurà de sotmetre's al règim d'autorització administrativa regulat en la normativa de residus. El concentrat oliós generat després de l'evaporació de l'emulsió aigua/oli recollida en el condensador d'hidrocarburs i del tractament en un separador de greixos/olis de les aigües de la unitat de llavatge de gasos, filtres de carbó actiu esgotats, envasos i embalatges contaminats, olis, bateries, fluorescents, fungibles d'oficina, etc., i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar en el registre de productors de residus els nous volums de residus que es produïsquen.  
1.2. Haurà d'executar-se un magatzem temporal de residus. Es tractarà d'una zona amb paviment impermeable, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
1.3. Les escòries hauran de sotmetre's a les analítiques que les caracteritzen, determinant el tipus de gestió posterior.  
2. Condicions de procés. El promotor justifica la bondat del tractament a què es projecta sotmetre als residus basant-se en les elevades temperatures de procés pròpies de la tecnologia del plasma, encara que posteriorment s'estableix una temperatura de 1.000 ºC, i no s'hi estableix un temps de residència. En tot cas, les condicions d'operació seran de manera que es verifiquen els rendiments exposats.  
3. Pel que fa a la generació i gestió d'aigües residuals:  
3.1. Per a l'abocament de pluvials de coberta i d'escorriment al barranc d'Arguines haurà de disposar-se prèviament amb la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Les pluvials de coberta podran abocar-se directament, suposant un aportació d'aigua d'alta qualitat al barranc, afluent del riu Palància. Les pluvials d'escorriment hauran de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió.  
3.2. Per a l'autorització d'abocament al clavegueram municipal de les aigües sanitàries, atorgada per l'Ajuntament d'Alfara d'Algimia, haurà de preveure's allò que disposen les ordenances municipals (o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies).  
3.3. Es projecta la gestió externa de les aigües residuals de procés. Aquestes aigües hauran de ser gestionades a través de gestor autoritzat amb aquest fi. En el cas que indústria Papelera Nesa, SA, no dispose d'aquesta autorització, EET haurà de disposar de depòsits per a l'emmagatzemament temporal de les aigües residuals de procés fins que siguen recollides per un gestor autoritzat.  
4. Es complirà el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol ll, capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
5. Pel que fa a la possible contaminació del sòl, hauran d'executar-se totes aquelles mesures preventives tendents a impedir la contaminació dels sòls en les zones de tractament de residus i les conduccions, basses, fosses i qualsevol element per on, de manera habitual o accidental, circulen o s'emmagatzemen líquids residuals. Així mateix, hauran d'establir-se els protocols que permeten fer un seguiment en el temps de l'estanquitat d'aquests equips.  
6. Pel que fa a la generació d'emissions atmosfèriques:  
6.1. S'haurà de disposar dels bypass necessaris que permeten dirigir els gasos cap a la torxa durant els períodes engegada/parada o mal funcionament de la unitat de condensació d'hidrocarburs, o llavatge de gasos.  
6.2. En tot cas, es considera que a falta de la justificació del promotor, aquest focus està afectat pel règim de funcionament, límits d'emissió i controls exposats en el Reial decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus, en la mesura que més o menys part de les substàncies resultants del tractament es destinen a la combustió posterior en les mateixes instal·lacions.  
6.3. L'activitat haurà de disposar d'un Llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El Llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
6.4. Les xemeneies d'emissió de contaminants hauran de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i haurà de tenir accessibilitat a aquests mitjançant una estructura fixa, segons s'indica en l'esmentada Ordre de 18 d'octubre de 1976.  
7. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, es completarà amb:  
7.1. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental i annexos presentats, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
7.2. Una OCA constatarà, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals sanitàries abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de cada una de les connexions amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament.  
7.3. El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la llista de les activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
7.4. Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la d'EET, SA, realitzats per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
7.5. Semestralment, s'haurà de dur a terme la vigilància de les instal·lacions en general, para si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
7.6. Haurà de programar-se el registre i control de la torre de refrigeració, d'acord amb allò que s'ha especificat en el Decret 173/2000 de 5 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'estableixen les condicions higienicosanitàries que han de reunir els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi.  
7.7. Els resultats del programa de vigilància ambiental s'enviaran anualment a l'Ajuntament d'Alfara d'Algimia i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
8. Abans de l'inici de les obres, i per trobar-se dins de la zona de policia del barranc d'Arguines, EET, SA, s' haurà de presentar la sol·licitud d'obres en domini públic hidràulic i zona de policia de llit, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
9. Documentació addicional: previ a la posada en marxa, s'haurà de notificar a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el gestor que assumirà el tractament de les aigües residuals de procés.  
10. Si durant l'execució de les obres es troba presència de les restes arqueològiques, el fet s'haurà d'informar a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'emeta informe favorable d'aquest per part de l'esmentada Direcció General, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
11. Altres condicionants ambientals que s'hi establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, especialment pel que fa a l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització d'obres en la zona de policia del barranc d'Arguines, la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa per a la gestió de residus i la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en la qual s'hi estableixen els terminis en què la indústria haurà de disposar de l'autorització ambiental integrada.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà si escau l'aplicació de noves mesures correctores.  
13. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment, o la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la seua autorització per a realitzar obres en la zona de policia del barranc d'Arguines.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 157/05-AIA  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús.  
Promotor: Dobata SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: Polígon industrial la Torreta. Illa 6, parcel·la 5, 46118 Nàquera (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús.  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.  
Aquesta activitat s'emplaçarà en unes 3 naus de nova construcció en sòl qualificat com a industrial, i ocuparà una superfície de 10.053 m2, dels quals es troben coberts 3.350 m2.  
El CARD disposarà d'una tanca perimetral opaca d'alçària suficient, amb elements que minimitzen l'impacte visual. Constarà d'una zona de recepció, zona de descontaminació i emmagatzemament de combustibles i residus perillosos, zona de desballestament i zona de magatzem de peces revaloritzables.  
Tramitació administrativa  
En data 28 de novembre de 2004, l'Àrea de Residus de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable del Servei de Residus Industrials, en tant s'ajusta al que estableix el Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil.  
En data 29 de juliol de 2005, la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades de València va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de Nàquera.  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 78 de data, 1 d'abril de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
La parcel·la on se situa l'activitat pertany a sòl d'ús industrial, on la vegetació i la fauna han sigut reduïdes a algunes espècies nitròfiles banals típiques de zones degradades.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja, però a causa de la impermeabilització del sòl fa que l'impacte provocat per algun vessament estiga controlat.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst, entre altres, les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.  
- Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que puguen originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, haurà de disposar d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).  
- La zona d'emmagatzemament de residus perillosos haurà de disposar de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- S'haurà de realitzar una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.  
- S'haurà de revisar periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzemament de residus perillosos, comprovant que no hi ha defectes estructurals ni fuites.  
- S'haurà de realitzar un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials I vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).  
- No s'hauran d'apilar cotxes de costat o pel sostre per a evitar qualsevol possibilitat de vessament.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús, promogut per Dobata SA, sempre que aquest s'exercisca amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Segons l'informe tècnic subscrit per l'enginyer tècnic municipal de Nàquera s'hauran de tenir en compte els següents condicionants:  
- Les aigües pluvials recollides dins de la parcel·la, previ pas per un separador de greixos no s'abocaran a la xarxa d'aigües pluvials del polígon.  
- Les aigües sanitàries no s'abocaran a la xarxa de clavegueram, fins tant no es notifiquen les contribucions especials per a l'execució de les EDAR, xarxes de sanejament annexes i està en funcionament a EDAR del polígon. Mentrestant es recolliran en un recipient tancat i s'evacuaran per una empresa autoritzada.  
- No podrà començar a exercir l'activitat fins que no s'obtinga l'acta de comprovació favorable i estiguen rebudes les obres d'urbanització per l'Ajuntament.  
2. Els residus gestionats, per la indústria durant el seu funcionament normal, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, i vigilar que els pendents no conduïsquen les aigües de vessament cap a les zones d'emmagatzemament de residus.  
4. Dins del programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, això és, l'Ajuntament de Silla.  
5. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzemament de líquids inflamables.  
6. S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues altures i la incidència quede minimitzada.  
7. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
8. Altres condicionants ambientals que s'hi establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà si escau l'aplicació de noves mesures correctores.  
10. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 109/05-AIA  
Títol: LSMT a 20 kV d'interconnexió entre el CT-ID Canonge Alcover, 9 i el CTC Aj. estació de bombament  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Localització: El Saler. Terme municipal de València.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és millorar i ampliar la xarxa subterrània de mitjana tensió, per a subministrar un servei regular, considerant les previsions d'expansió del territori afecte l'esmentada instal·lació.  
La línia té una longitud de 857 m i discorre paral·lela a la carretera CV-5010, pel mateix traçat del carril bici, dins del Parc Natural de l'Albufera.  
2. Alternatives  
S'han estudiat diferents alternatives pel que fa a la possibilitat de realitzar el traçat aeri o subterrani, i s'ha optat per la línia subterrània pel menor impacte paisatgístic d'aquesta, eliminant el risc de col·lisió de l'avifauna, en una àrea sensible en pertànyer al Parc Natural de l'Albufera, zona catalogada com a ZEPA (zona d'especial protecció d'aus), segons la Directiva 92/43/CEE, coneguda com a Directiva hàbitats.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 29 d'abril de 2005 la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de la LSMT a 20 kV d'interconnexió entre el CT-ID Canonge Alcover, 9 i el CTC Aj. estació de bombament.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de LSMT a 20 kV d'interconnexió entre el CT-ID Canonge Alcover, 9 i el CTC Aj. estació de bombament, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 36, de data 12 de febrer de 2002, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció al Parc Natural de l'Albufera.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
L'àrea d'estudi es troba dins del Parc Natural de l'Albufera, zona humida situada al sud del nucli urbà de València i lloc de pas per a l'ornitofauna migratòria europea, la vegetació potencial del qual és la de canyars i herbassars de ribera, que es veuran mínimament afectats a causa de l'escassa magnitud de l'actuació. Respecte a l'avifauna tampoc es veurà afectada pel fet que la línia és subterrània i el risc de col·lisió desapareix.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els únics impactes que es poden produir seran durant la fase d'execució de l'obra, durant els quals es produirà una ocupació temporal del sòl podent afectar la vegetació adjacent, i un impacte sobre la qualitat de l'aire per emissions de pols i soroll a l'atmosfera.  
Durant la fase de funcionament no hi haurà impactes rellevants, en discórrer el traçat de la línia per zones ja asfaltades i paral·lela a altres serveis.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst com a mesura correctora més important, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles restes, tant de terres sobrants de l'excavació, com a retalls o puntes de conductors, tubs de PVC, fleixos de plàstic i caixes de cartó dels embalatges dels materials elèctrics.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'article 63, apartat g) de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de LSMT a 20 kV d'interconnexió entre el CT-ID Canonge Alcover, 9 i el CTC Aj. estació de Bombament, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 95/05-AIA  
Promotor: Transformaciones El Cantalar, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència   
Objecte del projecte: Explotació de graves i arenes. Secció A) El Cantalar   
Localització: Parcel·les13, 14, 15, 16, 17, 18, 23, 24, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 61, 312 i 313 del polígon núm. 16 del terme municipal de Casinos (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de graves i arenes tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines, en diverses parcel·les del polígon núm. 16 del terme municipal de Casinos (València).   
La superfície total de les parcel·les és de 31,91 ha de la qual serà afectada per l'explotació una superfície aproximada de 24,28 ha, amb un volum d'extracció situat al voltant dels 2.400.000 m3 i una vida útil estimada en 15 anys.  
L'explotació es durà a terme per mitjans mecànics i una vegada extret el material es carregarà als camions sense que es realitze en l'explotació cap tipus de tractament del material, és a dir, garbellament o classificació.  
L'extracció respectarà una distància de 10 m a les parcel·les confrontants, 15 m a la rambla d'Artaj (distància de protecció prescrita per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer) i 25 m a la carretera CV-345. En totes les zones de protecció es respectarà la vegetació existent de manera que servisca de pantalla visual.  
La terra vegetal es retirarà i s'abassegarà en cordons d'alçària inferior a 2 m mantenint en òptimes condicions per a l'ús posterior d'aquesta en la restauració.  
Es realitzarà el tancament perimetral de tota l'àrea d'actuació a fi de restringir el pas de vehicles, persones i animals no desitjats en la zona.  
Per al reg periòdic de camins interns de l'explotació i regs en la restauració s'utilitzarà camió bóta.  
Per a facilitar l'eixida de la carretera CV-345 i accés a la zona d'explotació es planteja la construcció d'un carril de deceleració paral·lel al traçat de la carretera que discorrerà per les parcel·les 16,17 i 18, continuant pel límit oest de la parcel·la fins a enllaçar amb el camí que travessa actualment la parcel·la d'est a oest. De la mateixa manera, per a eixir es preveu la construcció d'un camí d'eixida de l'explotació i accés a la carretera que discorrerà per la parcel·la 23 propietat del peticionari. El ferm dels camins es condicionarà mitjançant base granular de 30 cm de llast artificial i capa de rodament de 5 cm de mescla bituminosa en calent tipus G-20.  
Amb una superfície total de l'actuació de 24,28 ha, i un volum d'extracció situat entorn dels 2.400.000 m3, l'extracció de graves es projecta en 3 fases d'explotació:  
Fase Superfície Volum Volum   
 (m2) d'extracció (m3) d'estèrils (m3)  
 A 80.931 m 800.000 m3 24.000 m3  
 B 82.516 m2 950.000 m3 28.500 m3  
 C 79.412 m2 650.000 m3 19.500 m3  
Total 242.859 m2 2.400.000 m3 72.000 m3  
L'avanç de l'explotació tindrà direcció NE-SO i en realitzar-se en fases l'explotació i restauració podran realitzar-se de forma simultània, d'aquesta manera a mesura que el front d'explotació es trobe a suficient distància (150 m) com per a no interferir en les labors de restauració, aquestes podran donar començament.  
El sistema d'explotació serà el d'extracció a cel obert mitjançant extracció mecànica i constarà en les diferents fases que s'ha dividisc l'explotació, d'una extracció per bancs d'alçària màxima de 7 m, un pendent de talús de 45º, bermes intermèdies de 5 d'amplària i talús general d'explotació de 30º respecte a l'horitzontal.  
Com a màxim es generaran tres bancs d'explotació i mai s'explotarà per sota de la cota que permeta el desguàs natural cap a la rambla Artaj, evitant problemes d'estanquitat. En aquest sentit es pretén dotar tota la superfície de la plaça de la pedrera d'un suau pendent de manera que permeta el drenatge laminar de les aigües des de qualsevol punt de l'explotació cap a la zona de desguàs prevista, que posseeix una longitud de 50 m d'ample i evacua a una parcel·la rústica que es troba en el límit nord de l'explotació i la rambla d'Artaj.  
D'altra banda, per a evitar l'entrada d'aigües d'escorriment a l'explotació es preveu la construcció de cunetes perimetrals de drenatge que discórreguen pels límits nord i oest de l'explotació.  
Per a la restauració de les parcel·les els bancs d'explotació es remodelaran mitjançant l'aportació de material estèril de la mateixa explotació suavitzant la topografia resultant, deixant un màxim de 3 bancs d'alçària no superior als 5 m amb pendents de 30º, bermes intermèdies de 3 m i un talús general de restauració no superior als 23º. Les bermes de restauració quedaran a les cotes 370, 375 i 380 msnm.  
Una vegada obtinguda la topografia final de restauració, es procedirà a l'estesa de la terra vegetal i a la revegetació de les parcel·les. Per a talussos es proposa la sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement que permeta la fixació del sòl i el protegisca enfront de l'erosió. Per a bermes i plataforma es plantaran espècies arbustives com ara el timó, el romer, l'espígol i la camamilla borda amb una densitat de plantació de 2.000 u/ha i espècies arbòries com de secà com l'ametler, olivera, albercoquer i garrofera.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
A l'octubre de 2004, la Direcció Territorial de València remet documentació relativa a l'expedient de qualificació de l'activitat instruït per l'Ajuntament de Casinos.  
A l'octubre de 2004, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet documentació referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la Secció A) denominada El Cantalar al terme municipal de Casinos (València).  
Revisada la documentació al novembre de 2004, aquesta es torna al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial per no disposar d'informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com estableix l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià i no disposar del certificat de la informació pública de l'expedient.  
Al setembre de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, remet l'expedient complet de sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada El Cantalar al terme municipal de Casinos (València).  
S'adjunta juntament amb la documentació, l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià i el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver-se publicat en el BOP núm. 100, de data 29 d'abril de 2005, l'anunci de l'esmentada sol·licitud i que transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi ha presentat cap al·legació.  
A l'octubre de 2005, té entrada en aquesta Direcció General, al·legacions presentades per particulars veïns a l'activitat oposant-se a la instal·lació d'una planta de tractament i classificació d'àrids juntament amb l'extracció plantejada. A més sol·liciten l'adopció de totes les mesures correctores necessàries per a evitar l'impacte de la pols i el soroll sobre la vegetació, fauna i habitatges situats en la contornada de l'explotació.  
A l'octubre de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'indica que el consum d'aigua previst en el projecte presentat, a banda de ser d'escassa rellevància (16.000 m3/any), està basat en un sistema de proveïment mitjançant camions cisterna, l'origen del qual cal estimar necessàriament emparat per un dret d'aigua pel qual s'emet un informe favorable a l'activitat d'extracció de grava.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per el projecte d'activitat  
S'accedeix a la zona d'explotació des de la CV-345 (carretera Casinos - el Villar en direcció Villar), a l'altura del pk 2+900 es pren un camí en direcció NW que condueix a la zona d'explotació.   
La zona objecte del projecte se situa en una àrea eminentment agrícola on predominen les parcel·les de xicoteta superfície dedicades al cultiu de fruiters de secà, principalment ametlers i oliveres i al cultiu de cítrics.   
La fauna que apareix en la zona es correspon en conjunt amb una fauna adaptada a un ecosistema de caràcter agrícola amb baixa diversitat.  
El paisatge es correspon amb una vall agrícola, pràcticament pla travessat per la rambla Artaj. Sobre les terrasses al·luvials quaternàries de la rambla es desenvolupa el cultiu de fruiters i és ací, exactament en el marge dret de la rambla, on s'ha de desenvolupar aquest projecte d'explotació i restauració mitjançant remodelació de la topografia i revegetació amb fruiters de secà.  
Existeixen en la contornada habitatges aïllats, alguns d'ells utilitzats com a habitatge habitual.  
Des del punt de vista geològic el substrat que s'ha d'explotar es correspon amb materials al·luvials quaternaris constituïts per graves calcàries heteromètriques i arenes embolicades per una matriu llimosa de colors rogencs, ocres i beixos de permeabilitat variable, mitjana/alta.  
Des del punt de vista hidrogeològic la zona estudiada es troba a cavall entre els aqüífers de Llíria-Casinos i la Plana de València. En el sector que ens trobem el nivell piezomètric se situa entorn dels 150-160 msnm. La circulació del flux s'estableix en sentit NO-SE en direcció a l'aqüífer de la Plana de València.  
El projecte proposa emprar aigua únicament per al reg de camins i places de pedrera i el reg de sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració per la qual cosa no es proposa l'obertura de cap pou de subministrament d'aigua.  
El llit de la rambla d'Artaj se situa uns 20 m per sota de la cota actual de les parcel·les objecte d'explotació encaixada en parets subverticals amb vegetació natural i només porta aigua després de fortes pluges.   
2. Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació d'acord amb el PGOU de Casinos es qualifica com a sòl no urbanitzable comú.  
Part de l'explotació, es projecta dins de la zona de policia de domini públic hidràulic de la rambla d'Artaj.   
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe vinculant favorable al projecte de referència.  
No s'afecten camins ramaders ni espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
El projecte tramitat afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, les aigües subterrànies, la vegetació i la fauna.  
Les accions que originaran impactes són aquelles derivades de l'extracció i transport de material en la fase d'explotació i restauració, de l'increment del trànsit rodat per les carreteres d'accés, de la construcció de nous vials d'accés a l'explotació, de l'arrancada dels cultius existents en les parcel·les i de la vegetació natural existent al costat la rambla, de la producció i acumulació d'estèrils, del condicionament dels talussos i plataforma de restauració, de la desaparició d'un camí veïnal situat en l'interior de les parcel·les i del moviment i manteniment de la maquinària.  
Els impactes que originarà l'explotació seran el deteriorament de les carreteres i camins d'accés, el deteriorament paisatgístic, l'alçament de pols i producció de sorolls, el canvi morfològic de les parcel·les afectades per l'explotació, el deteriorament del marge dret de la rambla, la possible contaminació d'aigües subterrànies per mala gestió dels residus perillosos generats en l'explotació, la contaminació de les aigües superficials per l'arrossegament de sediments cap a la rambla, la possible inundació de les parcel·la en èpoques de màximes crescudes de la rambla i l'increment dels fenòmens erosius.   
Les mesures correctores proposades per a minimitzar aquests possibles impactes són en primer lloc, el manteniment i condicionament de camins, el tancament de les parcel·les, respectar distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits amb parcel·les limítrofes, amb la carretera i amb la rambla, reducció de la velocitat de circulació dels camions, abassegament i manteniment del sòl edàfic per al seu posterior ús en la restauració, abassegament d'estèrils en runams temporals, utilització d'estèrils en les labors de restauració, explotar i restaurar de manera simultània, remodelar la topografia deixant bancs d'alçària no superior a 5 m i inclinació de 30º separats per bermes intermèdies de 3 m d'ample, dotar la plataforma de restauració d'un pendent descendent de l'1% cap a la zona de desguàs prevista de 50 m de longitud i que evacua a una parcel·la rústica situada entre l'explotació i la rambla, sembrar espècies herbàcies de ràpid creixement en els talussos i plantar espècies arbustives i arbòries en bermes i la plataforma final de restauració tornant l'ús agrícola a la zona.  
Es desenvolupa un programa de vigilància ambiental que té com a objecte garantir el compliment de les mesures correctores especificades en l'estudi d'impacte ambiental i en el pla de restauració. Aquest programa es duu a terme des de l'inici de les obres fins a 2 anys després d'haver finalitzat les tasques de restauració inclosa la revegetació de l'àrea.  
4. Consideració sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte es consideren adequades, no obstant això, cal introduir una sèrie de millores encaminades a eliminar afeccions sobre el paisatge, la integració de l'actuació a l'entorn, la reducció o eliminació de pols en les tasques d'extracció i transport d'àrids i abassegament d'estèrils, incrementar el reg de la coberta vegetal en la fase de restauració, correcta gestió dels residus procedents del manteniment de la maquinària, minimitzar el risc d'erosió, la contaminació de les aigües superficials i minimitzar les alteració dels drenatges superficials.  
El programa de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
A la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'explotació, secció A) denominada El Cantalar en les parcel·les núm. 13, 14, 15, 16, 17, 18, 23, 24, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 61, 312 i 313 de polígon núm. 16 del terme municipal de Casinos (València), promogut per Transformaciones El Cantalar, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució del projecte esmentat s'hi estableixen les següents:  
1. Es respectaran els marges de protecció respecte parcel·les confrontants, carretera CV-345 i rambla d'Artaj, proposats en el projecte mantenint la vegetació existent o fins i tot incrementant-la on fóra necessari perquè aquesta actue com a pantalla vegetal. Qualsevol afecció realitzada sobre aquests marges de protecció haurà de ser restaurada de manera immediata.  
2. Prèviament a l'inici de l'activitat haurà d'obtenir-se autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la realització de les labors d'explotació en zona de domini públic hidràulic.  
3. L'empresa promotora haurà d'inscriure's en el registre de xicotets productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana.  
4. En cap cas es permetrà la instal·lació en la zona d'una planta de tractament, llavada i classificació d'àrids.  
5. L'explotació de graves i arenes no superarà en cap cas la cota proposada en el projecte de manera que quede garantit en tot moment l'evacuació de les aigües cap a la rambla.  
6. En la zona de desguàs de la pedrera cap a la rambla es construiran trampes de sediments o altres elements que dissipen l'energia de les aigües i que eviten l'arrossegament de fins.  
7. Els camins d'accés es mantindran en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En cas de danys, l'empresa promotora serà la responsable de la seua reparació. Es col·locaran senyals indicatius del trànsit de camions.  
8. Els camions que transporten àrids hauran d'eixir de les instal·lacions amb la caixa tapada per una lona.  
9. Els abassegaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació es mantindran al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.   
10. En els talussos, a més d'espècies herbàcies, hauran de plantar-se espècies arbustives. Una vegada executada la revegetació, es donarà un primer reg i, durant diversos anys següents a la plantació, es regarà durant els mesos de juny a setembre i en aquells moments que per imperatius climàtics siga necessari.  
11. El manteniment de la maquinària s'haurà de realitzar en llocs adequats per a aquest fi. En cas de realitzar-se en la mateixa explotació es disposarà d'un taller amb sostre i amb sòl impermeabilitzat on es realitzen tots les reparacions i manteniment de la maquinària. Els residus perillosos s'envasaran en depòsits homologats degudament segregats per tipus, envasaments, identificats I etiquetats. Disposaran de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Aquests residus s'hauran de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.   
12. En finalitzar cada una de les fases d'explotació l'empresa promotora aportarà a aquesta Direcció General, Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental, informe en què queden recollits els balanços i estat de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els farciments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i projecte de restauració. L'informe o resolució favorable d'aquesta Direcció General serà requisit per a poder continuar amb les labors d'explotació.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5440, del 31-01-2007 (2007/982)

RESOLUCIÓN de 17 de enero de 2007 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Gorga, Vilafamés, Alfara de Algimia, Náquera, Valencia y Casinos.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5440

Fecha DOGV
:   31-01-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/982

CVE


Fecha del documento
:   17-01-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Náquera](javascript:void(0))
    * [Gorga](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Cominitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 372/03-AIA Gorga, 275/04-AIA Vilafamés, 098/05-AIA Alfara de Algimia, 157/05-AIA Náquera, 109/05-AIA Valencia, y 095/05-AIA Casinos, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 17 de enero de 2007-. La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 372/03-AIA  
Título Explotación avícola de engorde  
Promotor Avícola Genis, C.B.  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Gorga (Alicante)  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para legalizar la actividad avícola de engorde   
Localización Partida "El Pla", polígono 14, parcelas 55, 57 y 59, del término municipal de Gorga (Alicante)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación está constituida por dos naves destinadas al engorde de pollos, con una capacidad para 50.000 aves. Las naves son prefabricadas con cubierta a dos aguas, y altura total a cumbrera de 4,4 m, con una superficie construida de 1525,8 m² c.u. Adosadas a las naves se localiza sendos locales técnicos de 13,3 m² c.u.  
Se realiza cinco ciclos/año. La cría se realiza sobre viruta de serrín. La gallinaza generada en la explotación es retirada, al finalizar cada ciclo de engorde, por la empresa Hijos de Juan Fenoll SL. con CIF 30486492-B, que la gestionan como abono orgánico.  
La ventilación en las naves será estática, mediante el accionamiento automático de las ventanas corridas de las fachadas laterales; así como dinámica, utilizada cuando resulte insuficiente la opción estática y que consiste en la aireación automática de la granja mediante extractores de aire.  
En el interior de las naves se aplica superfosfato de cal periódicamente a fin de conseguir un efecto desinfectante y desodorante, así como un enriquecimiento del estiércol para su destino como abono orgánico.  
Los cadáveres producidos en la explotación son retirados diariamente con gestor autorizado a tal efecto (el contrato aportado en la ampliación al Estudio de Impacto Ambiental presentado, está suscrito para 110.000 animales), se indica que como medida complementaria se ha construido una fosa séptica de 50 m³.  
La explotación se localiza a 1 km. del núcleo urbano más próximo.  
No se justifica la procedencia del agua potable necesaria en la explotación.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente.  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por el Ayuntamiento de Gorga, en fecha 19 de noviembre de 2003.  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 96 de 28 de abril de 2001, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 25 de marzo de 2003, se solicita al promotor a través del Ayuntamiento, ampliación a la documentación relativa a los siguientes apartados:  
- Justificación de la gestión de cadáveres, aportando contrato actualizado suscrito con empresa gestora autorizada a tal efecto.  
- Construcción de estercolero de manera que la gestión de la gallinaza se adecue a las exigencias que a tal efecto establece la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana.  
- Modificación del Estudio de Impacto Ambiental, en lo relativo al inventario ambiental y a la descripción de las interacciones ecológicas o ambientales clave, así cono a la identificación y valoración de impactos y establecimiento de medidas protectoras y correctoras, todo ello basándose en el art. 7 del Decreto 162/1990 de Impacto Ambiental. Esta modificación se fundamenta en los errores que presenta el Estudio de Impacto Ambiental al confundir interacciones ecológicas o ambientales clave con impactos ambientales.  
En fecha 9 de mayo de 2004 se reitera de nuevo al promotor la necesidad de presentar dicha documentación, con la advertencia de que si en el plazo de tres meses no se presenta, se procederá a la caducidad del procedimiento, en aplicación de lo dispuesto en el artículo 92 de la Ley 30/92 de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
El promotor presenta la ampliación solicitada en fecha 4 de agosto de 2005. Cabe destacar, del contenido de la misma la construcción de estercolero en la explotación (para el que no se ha indicado ubicación):  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
- Informe favorable del Arquitecto Técnico Municipal.  
- Informe favorable de la Alcaldía.  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
- Informe del director de la OCAPA de "El Comtat i l'Alcoyà", en el que se indica que la explotación está inscrita en la Lista de Explotaciones Ganaderas de la Comunidad Valenciana, con el nº 73ª013, siendo su titular Avícola Genis, C.B., la explotación cumple las condiciones de producción y sanidad animal que desde la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación se exige.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, concedida para las parcelas 55, 57 y 59, del polígono 14. El fundamento jurídico primero de dicha Resolución indica textualmente que "El municipio dispone como instrumento de planeamiento general de un Proyecto de Delimitación del Suelo Urbano sin adaptar a la Ley del Suelo Urbano, sin adaptar a la Ley del Suelo No Urbanizable, y por aplicación de los criterios interpretativos emanados por la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de lo dispuesto en la Disposición Transitoria Tercera B) del citado Texto Legal, en tales municipios sólo resulta posible autorizar los almacenes e instalaciones vinculados a actividades agrícolas, ganaderas o forestales, a que hace referencia el Art. 8.1.b) y c), en relación con los Arts. 11 y 12 de la citada Ley, siempre que cumplan las determinaciones del planeamiento vigente en el municipio, si permite tales edificaciones, y exista informe favorable de la Conselleria de Agricultura por ser la obra pretendida necesaria para la actividad agraria del peticionario y del órgano competente de la Generalitat Valenciana en materia de medio ambiente encaminado a garantizar que no existen valores dignos de protección que puedan verse afectados por la edificación proyectada".   
Afecciones legales  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Alicante ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Flora, Fauna, Suelo y Medio Socio-Económico.  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada a cultivos de secano, con predominio de olivos y almendros principalmente.  
Geológicamente, la zona pertenece al Terciario, correspondiendo al Mioceno indiferenciado, presentado suelos predominantemente margoso.  
La fauna presente en la zona no corresponde a ningún orden superior que pueda estar protegido o amenazado en el ámbito nacional o en el catálogo de especies amenazadas establecido para la Comunidad Valenciana por el Decreto 265/1994, de 20 de diciembre. No existe endemismo alguno en la zona afectada por la actividad.  
Según la Cartografía Temática de la Comunidad Valenciana, en la zona no existe riesgo de inundación, la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas es baja.  
No existen valores ambientales relevantes, siendo los más sensibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la gestión irregular de residuos y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de la gallinaza y presencia de animales.  
De los impactos identificados en el Estudio de Impacto Ambiental, ninguno de ellos se considera relevante, clasificándolos todos ellos como moderados. No se ha utilizado matrices de impacto ni ninguna otra metodología de valoración.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se ha incluido medidas protectoras y correctoras para la fase de construcción y explotación. Las medidas correctoras más relevantes establecidas en la fase de funcionamiento, se recogen a continuación:  
- Para eliminar el impacto visual y atenuar la emisión de olores, se realizará plantación de barrera vegetal, con seto arbustivo, utilizando variedades de Cupressus o similares, aplicando riego localizado.  
- Los cadáveres serán retirados por empresa especializada. Se propone la construcción de una fosa impermeable de 50 m³.  
- Se construirá estercolero de 240 m², para almacenar la gallinaza generada en un ciclo, con solera impermeable, murete de obra de 1,5 m., enlucido, con pendiente hacia una arqueta impermeable y estanca de obra de fábrica, de 0,25 m², con tapa de hormigón armado, para recogida de lixiviados. En caso de producirse malos olores será necesario el volteo de la gallinaza o la incorporación de productos bacterianos que reduzcan los malos olores.  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación.  
- Se dispondrá de ventanas en naves con sistema protector que impidan el acceso de vectores a los locales.  
En relación a la gestión de cadáveres, y según establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, actualmente no puede utilizarse la fosa de cadáveres de la explotación, por lo que, en caso de haberse construido, no estará autorizada su utilización. La gestión de cadáveres deberá basarse en la retirada de los mismos por empresa gestora autorizada.  
En general, las medidas preventivas y correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental son adecuadas para la actividad a legalizar, debiéndose ampliar con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el expediente relativo a la explotación avícola de cebo, situada en el término municipal de Gorga (Alicante), promovido por Avícola Genís, C.B., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a la obtención de la licencia de apertura, el promotor deberá presentar ante esta Dirección General y ante el órgano sustantivo, justificación legal de la disponibilidad de agua potable, mediante la presentación de concesión del organismo de cuenca o inclusión en el registro de aguas en caso de tratarse de agua de pozo, o contrato de abastecimiento de la red municipal en el caso de ser esta última la procedencia.  
- Se dispondrá de estercolero en la explotación (tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana), cubierto, perfectamente impermeabilizado, con ligera pendiente, de manera que se canalicen los posibles lixiviados que puedan generarse en el montón, hacia poceta de recogida de lixiviados. Se diseñará de manera que pueda contener la gallinaza producida como mínimo, durante un ciclo de engorde.  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las naves donde se alberga los pollos, así como del estercolero.  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a la nave, tal como malla metálica o similar.  
- A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.  
- Se dispondrá de vallado perimetral en la explotación. Además, para mitigar la ls emisión de olores, y disminuir el impacto visual, se dispondrá de seto contiguo al vallado, (pudiendo utilizar alguna especie vegetal como ciprés o similar, de rápido crecimiento).   
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 275/04-AIA  
Título del proyecto Explotacion de la cantera de gravas, seccion a) denominada "El Clotas" y restauracion mediante vertedero controlado de residuos inertes.  
Promotor Aridos La Barona, SL.  
Autoridad Sustantiva Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, de la Conselleria de Empresa, Universidad Y Ciencia.   
Ubicación Parcelas 151, 153, 161 y 174 del polígono nº 1, del catastro municipal del T.M. de Vilafamés (Castelló)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la apertura de una explotación minera de gravas tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas, con una superficie de 631.650 m² y un volumen de extracción previsto en unos 13.900.000 m³ de los cuales 5.560.000 m³ será material estéril.   
Considerando una explotación media de unas 750.000 t/año, la explotación tendrá una vida media de 27 años.  
La explotación se realizará en bancos de 6 m. de altura y 45º de inclinación dejando bermas intermedias finales de 5 m. de ancho hasta alcanzar los 30 m. de profundidad. Para el diseño de la explotación y con el fin de realizar una óptima racionalización de los recursos a extraer, se ha previsto la realización de la explotación por sectores dividiendo el total de la superficie en 5 sectores diferentes (nombrados de la A a la E) con una orientación perpendicular a la Rambla de la Viuda, que se irán explotando y restaurando consecutivamente en sentido SE-NW.  
El suelo vegetal se retirará mediante el empleo de bulldozer y se acopiará en el perímetro de la explotación, con una altura máxima de 1,5-2 m. para crear una barrera visual y evitar el acceso de ajenos a la zona.  
Por otra parte, el árido una vez extraído es lavado y clasificado por granulometrías comerciales para su venta y trasladado a los diferentes centros de consumo.  
La planta de triturado y clasificación de áridos se ubicará en la parcela 174a una vez se haya extraído de ella la totalidad del material. De este modo se conseguirá que la planta quede situada en un hueco que se encuentra topográficamente deprimido con respecto al entorno.  
El material estéril procedente de la explotación y del lavado del árido se acopiará en el sector siguiente al de la explotación a la espera de ser utilizado en la restauración del hueco minero. La escombrera se diseña con alturas entre 15 y 30m.  
Una vez finalizada la explotación de cada sector, la restauración de cada uno de ellos se realizará mediante el relleno de materiales arcillosos estériles de la propia explotación y sobre éstos se acondicionará el vaso para el vertido controlado de residuos inertes.  
Todo el vaso del vertedero se impermeabilizará con material arcilloso impermeable compactado de espesor 0.5 m. y con valores de permeabilidad de 1x10-7, sobre estos materiales se depositará una capa de gravas de 0.5 m. de espesor y se construirá un sistema de canales de drenaje para la recogida de lixiviados que serán conducidos a un pozo de recogida de lixiviados que irá recreciendo a medida que se vaya recreciendo la cota de vertido.  
Entre cada uno de los sectores o fases de explotación, el que se encuentre en explotación y el que se esté restaurando, se colocaran unos muros de cierre de tal manera que queden limitados físicamente.   
Los residuos se irán depositando y compactando en el vaso en tongadas no superiores a 1 m. hasta alcanzar la cota de sellado.  
Para el sellado se aportará una capa de 0.20 m. de material arcilloso impermeable, sobre ésta se depositará una capa de gravas drenante de 0.20 m. y por último se aportará una capa de tierra vegetal de un espesor de 0.5 m. sobre la que se depositará 10 cm de compost para enriquecer la superficie a revegetar.  
La revegetación de la parcela se realizará mediante la plantación de almendros con una densidad de plantación de 1.000 uds/Ha.  
El volumen de agua necesario para proceder al lavado del material extraído, para el riego de pistas y limpieza de la maquinaria de trabajo se ha estimado en 72 m³/dia que será suministrada por el ayuntamiento de Villafamés. En caso de no disponer de dicho suministro se realizará una captación de aguas subterráneas que suministre dicho caudal.  
El lavado del material se realiza en un circuito cerrado de balsas en las que el agua va recirculando, de tal manera que el consumo sea mínimo. Serán necesario el empleo de una balsa de bombeo que acumule el agua limpia y tres balsas de decantación con capacidad para 1.000 m³.  
El suministro de energía eléctrica, se realizará mediante un centro de transformación de 2x630 kv alimentado por un generador eléctrico diesel portátil.  
Las instalaciones estarán valladas en todo su perímetro y se dispondrá de una puerta de acceso de modo que se evite la entrada a personas, animales y vehículos ajenos al personal contratado.  
Además del vallado junto a la entrada se colocará una caseta de recepción que dispondrá de báscula de pesaje. Junto a estas instalaciones se reservará una superficie de 200 m² donde se seleccionarán y clasificarán los residuos entrantes, con el fin de certificar que los residuos son admisibles. También se construirá un taller para el mantenimiento y reparación de la maquinaria.  
Por ultimo, el acceso a la parcela se realiza por la carretera CV-159 desde "La Barona" a "Les Useres", justo antes de llegar al cauce de la Rambla de la Viuda se toma a mano izquierda un camino de tierra en buenas condiciones que llega directamente a la zona objeto del proyecto.  
2. Alternativas  
El proyecto tramitado en octubre de 2004, proponía la explotación de la totalidad de la superficie y su restauración posterior mediante vertedero controlado de residuos inertes.   
Desde el Servicio de Residuos Urbanos de esta Conselleria, se propuso a la empresa promotora la posibilidad de estudiar un proyecto alternativo en el que la explotación y restauración se realizase por fases de modo que la superficie afectada fuese la mínima posible, que la explotación y restauración de los diferentes sectores fuesen simultáneos y se dispusiese en todo momento de estéril y residuos inertes suficientes para restaurar en tiempo reducido el hueco generado por la explotación.  
En cuanto al camino de acceso existían dos alternativas, considerándose como la más adecuada la propuesta en el Anexo presentado en octubre de 2005 que evita la circulación de camiones a través de aldea "La Basseta" y evita el acondicionar y modificar trazados del camino de acceso.  
La actividad que se está evaluando mediante la presente Declaración se corresponde con esta alternativa presentada en marzo de 2005 que sustituye al proyecto inicial.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública.  
En fecha 15 de octubre de 2004, el Servicio territorial de Industria y Seguridad Industrial remite el proyecto de explotación, restauración y Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia indicando que tras haberse sometido al trámite de información pública, mediante anuncio publicado en el DOGV núm. 4.739 de fecha 26 de abril de 2004, no se han presentado alegaciones.  
En fecha 14 de abril de 2005, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón tramitó un nuevo proyecto de explotación, restauración y Estudio de Impacto Ambiental sustituyendo al proyecto tramitado el 15 de octubre de 2004 solicitando la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
En fecha 9 de septiembre de 2005, el Servicio de Residuos Urbanos de la Conselleria de Territorio y Vivienda, remite el proyecto de vertedero controlado de residuos inertes, resultado de los sondeos piezométricos realizados y el Estudio de Impacto Ambiental que se corresponde con el proyecto de restauración de la actividad extractiva de áridos tramitada, solicitando la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
El 11 de octubre de 2005, se recibe del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón Anexo al proyecto en el que se aportan ciertas aclaraciones sobre:  
- Accesos a las parcelas  
- Ubicación y características de la planta de tratamiento de áridos e instalaciones anexas.  
- Suministro de agua y electricidad  
2. Informes sectoriales.  
Junto con la tramitación del expediente, el Servicio de Residuos Urbanos de la Conselleria de Territorio y Vivienda adjunta informe técnico en el que se hace referencia a:  
- Breve descripción de las características del proyecto: ubicación de las parcelas, fases de explotación y restauración (superficies afectadas, volúmenes de extracción, volúmenes de estériles y volúmenes de residuos)  
- Resultados de sondeos piezométricos realizados  
- Sistemas de impermeabilización y recogida de lixiviados de acuerdo al RD 1481/2001  
- Se establecen una serie de condicionantes a adoptar en la explotación del vertedero:   
Deberá realizarse el saneamiento e impermeabilización progresiva de las paredes del vaso de vertido a medida que aumente la cota de residuos vertidos, mediante la disposición de una capa mineral con unas condiciones de permeabilidad al menos equivalentes a un coeficiente de permeabilidad k (1,0 x 10-7 m/s en un espesor (1 m, con estabilidad suficiente para evitar deslizamientos y asentamientos.  
Las operaciones de vertido se realizarán en capas progresivas desde el interior del vaso, con compactación posterior de manera tal que se garantice la estabilidad de la masa de residuos y estructuras asociadas, en particular para evitar los deslizamientos y /o hundimientos.   
Se efectuará el mantenimiento y control periódico de la red de desvío de aguas superficiales y de la red de recogida de lixiviados, recreciendo los tubos de extracción de lixiviados a medida que aumente la cota de residuos vertidos, con el fin de asegurar su operatividad, correcto funcionamiento y accesibilidad para el muestreo en todo momento.  
El procedimiento de admisión de residuos en el vertedero deberá cumplir con lo dispuesto en los artículos 6, 12 y anexo 2 del Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero, de acuerdo con lo siguiente:  
a. Previamente a su depósito en vertedero, se realizará una clasificación y separación previas de todos aquellos residuos no admisibles, los cuales deberán ser entregados a gestores autorizados de residuos externos a la instalación.  
b. La eliminación de residuos se limitará a aquellos residuos o fracciones residuales no susceptibles de valorización de acuerdo con las mejores técnicas disponibles, conforme al artículo 18 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
c. La caracterización de residuos para su admisión se realizará de acuerdo con el punto 2.1 del anejo de la Decisión del Consejo 2003/33/CE, en el cual se establecen los criterios de admisión en los vertederos de residuos inertes.  
El Programa de Vigilancia Ambiental del Vertedero incluirá los procedimientos de control y vigilancia especificados en el Anexo III del Real Decreto 1481/2001. Con este fin, deberá realizarse un seguimiento de datos meteorológicos, datos de emisión, control de aguas y lixiviados, protección de las aguas subterráneas y topografía de la zona: datos sobre el vaso de vertido.  
En lo que respecta al sellado proyectado, se incrementará la capa de impermeabilización de arcillas compactadas hasta un espesor mínimo de 30 cm. Las operaciones de clausura se iniciarán cuando la cota alcanzada por los residuos vertidos y compactados sea la suficiente para realizar el sellado previsto en el proyecto constructivo. Se realizará un mantenimiento posterior a la clausura de acuerdo con el citado Real Decreto.  
Como conclusión se informa favorablemente el proyecto siempre y cuando se cumplan los condicionantes indicados en dicho informe.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el   
El área objeto del proyecto está ubicada a unos 1000 m. Al sudeste de la aldea de "La Baseta" junto la Rambla de la Viuda. El acceso a la zona se realiza por la carretera entre Villafamés y Adzaneta (CV-159), tomando a mano izquierda justo antes del puente de la Rambla un camino de tierra de más de 5 m. De ancho y en perfectas condiciones para el tránsito de vehículos pesados.  
Las parcelas a explotar se encuentran en un área deprimida, topográficamente llana, rodeada de vegetación natural y cultivos con diferente grado de desarrollo. Parte de las parcelas a explotar y colindantes se encuentran en estado de abandono, en otras existe vegetación natural forestal y en otras parcelas cercanas hay una explotación de áridos.  
La parcela objeto de explotación se encuentra cultivada por nogales, mientras que la vegetación natural más abundante del entorno se corresponde con un matorral termófilo con grupos de pino dispersos.   
El elemento natural más destacable es la presencia de la Rambla de la Viuda que limita la explotación por el noroeste. La Rambla a pesar de su gran anchura y magnitud sólo lleva agua después de episodios de fuertes lluvias.  
La calidad del paisaje es buena pero sin elementos naturales valiosos excepto claro está la propia Rambla.   
Los suelos presentes en la zona son fluvisoles calcáreos. En general son suelos poco evolucionados asociados a la existencia de aportes irregulares de materiales aluviales y con poca materia orgánica.  
Desde el punto de vista geológico, los materiales a explotar se corresponden con depósitos de terraza cuaternarios constituidos por gravas y cantos redondeados bastante heterométricos con escasa matriz limo-arcilloso que se presenta algo compactada y cementada. La permeabilidad de los materiales es alta por porosidad pero no llegan a constituir ningún acuífero de interés.   
Tras varias mediciones en los piezómetros de control realizados en la parcela con una profundidad de 40 m. No se ha detectado en las gravas presencia del nivel freático.  
Desde el punto de vista socioeconómico, tanto Vilafamés como los municipios cercanos cuentan con polígonos industriales con actividad azulejera y gran desarrollo del sector de la construcción. Por otra parte, la agricultura de secano y regadío así como la ganadería son sectores tradicionales que se siguen manteniendo.  
2. Afecciones legales.  
El suelo donde se ubica la explotación de acuerdo con el P.G.O.U. de Vilafamés se califica como Suelo no Urbanizable donde se permiten las canteras de piedra natural y la extracción de áridos y de tierras.  
Parte de la explotación, se proyecta dentro de la "zona de policía" de Dominio Público Hidráulico de la Rambla. Esta zona incluye un límite de 100 m. desde del borde exterior del cauce actual de la Rambla.  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano ha emitido informe vinculante favorable al proyecto de referencia.  
No se afectan Vías Pecuarias ni Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
3. Identificación y valoración de los impactos.  
El proyecto tramitado afectará directamente al paisaje, el suelo, la geomorfología, la hidrología, el aire, las aguas subterráneas, la vegetación y la fauna.  
Los impactos derivados del proyecto son los generados por el transporte de material en la fase de explotación y restauración, el arranque y tratamiento del árido, la producción y acumulación de estériles, el acondicionamiento del hueco de vertido, la producción de ruido y vibraciones por la maquinaria, la descarga y extensión de los residuos, la generación de residuos peligrosos procedentes del mantenimiento de la maquinaria, el consumo de agua en el proceso de lavado del árido, el deterioro de caminos, la creación de escombreras, el secado del lodo de lavado del árido, la creación de empleo y la correcta gestión de los residuos inertes.  
4. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Como medidas correctoras el proyecto propone evitar el tránsito de camiones por la aldea "La Basseta", vallar la parcela para evitar la entrada de animales y personas ajenas a la obra, no afectar la Rambla, explotar el material por encima de la cota del nivel freático, instalar la planta de tratamiento en una superficie deprimida respecto a las parcelas colindantes, realizar la clasificación del árido por vía húmeda, construcción de tres balsa de decantación, reutilizar el agua de lavado, construir un taller para el mantenimiento de la maquinaria, diseñar la explotación y restauración del total del área a explotar por fases, acopiar los estériles de explotación y los lodos de lavado del árido en escombreras temporales y utilizarlos para restaurar parcialmente el hueco minero, acondicionar el resto del hueco para el vertido controlado de residuos inertes, llevar control del tipo de residuos que entran en el vertedero, sellar el vaso de vertido y plantar de almendros la finca una vez se haya aportado la tierra vegetal necesaria para ello, llevar el control y vigilancia del proyecto a lo largo de la vida del proyecto y durante un tiempo después de haber sellado y clausurado el vertedero.  
El conjunto de medidas correctoras propuestas en el proyecto se consideran adecuadas, sin embargo es necesario introducir una serie de mejoras encaminadas a eliminar afecciones sobre el paisaje, la integración de la actuación al entorno, la reducción y/o eliminación de polvo en las tareas de clasificación de áridos y acopio de estériles, secado de finos de decantación, correcta gestión de los residuos, eliminar la posible afección a aguas subterráneas y superficiales y ajustarse a lo contemplado en el RD 1.481/2001 en lo que respecta al Plan de Vigilancia Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según la ORDEN de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.  
A la vista de todo lo anterior, del informe técnico emitido y de la propuesta llevada a cabo, se formula la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Formular con carácter favorable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la gravera denominada "EL CLOTAS" en las parcelas 151, 153, 161 y 174 del polígono nº 1 y su restauración mediante vertedero controlado de residuos inertes, en el término municipal de Vilafamés, promovido por Áridos La Barona, SL. siempre que la actividad se desarrolle de acuerdo a la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el apartado siguiente así como las modificaciones introducidos por éstos:  
Segundo  
Como condiciones que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Los acopios de tierra vegetal dispuestos a lo largo de todo el perímetro de la explotación se acopiarán en montículos no superiores a los 1.5-2 m. de altura y se sembrarán con especies herbáceas para mantenerlos en óptimas condiciones para su uso posterior.  
2. A lo largo de toda la actividad los caminos de acceso y demás infraestructuras utilizadas se mantendrán en óptimas condiciones alcanzando un estado equivalente al de antes de iniciar la actividad. Además se mantendrán limpios de residuos.  
3. Las escombreras temporales no superarán los 10 m. de altura, un ángulo de talud no superior a los 35º y la longitud de la pendiente se dividirá en dos mediante una berma intermedia diseñada con contrapendiente del 2% que distribuya las aguas hacia el exterior de la misma.  
4. En ningún caso se explotará por debajo de la cota del nivel freático.  
5. Se mantendrán en condiciones de humedad los frentes de explotación, las escombreras temporales, los caminos de acceso y pistas interiores y todo el proceso de tratamiento del árido se hará por vía húmeda.  
6. Los lodos o finos procedentes de las balsas de decantación deberán perder un 70% de humedad previo al vertido en el hueco minero de acuerdo a lo indicado en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno o con fines de construcción.  
7. Se garantizará el mantenimiento y control periódico de la red de desvío de aguas superficiales y de la red de recogida de lixiviados.  
8. Deberá realizarse el saneamiento e impermeabilización progresiva de las paredes del vaso de vertido a medida que aumente la cota de residuos vertidos, mediante la disposición de una capa mineral con unas condiciones de permeabilidad al menos equivalentes a un coeficiente de permeabilidad k (1,0 x 10-7 m/s en un espesor (1 m, con estabilidad suficiente para evitar deslizamientos y asentamientos.  
9. En lo que respecta al sellado proyectado, se incrementará la capa de impermeabilización de arcillas compactadas hasta un espesor mínimo de 30 cm. Las operaciones de clausura se iniciarán cuando la cota alcanzada por los residuos vertidos y compactados sea la suficiente para realizar el sellado previsto en el proyecto constructivo. Se realizará un mantenimiento posterior a la clausura de acuerdo con el Real Decreto 1.481/2001.  
10. Se dispondrá de un taller techado y con suelo impermeabilizado donde se realicen todos las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, envasados, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a gestor autorizado.   
11. En caso de construir un pozo para el abastecimiento de agua para la planta, éste deberá disponer previa obtención de licencia de actividad la correspondiente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
12. Para la obtención de licencia de actividad, la empresa promotora deberá adjuntar además los siguientes documentos: informe favorable o autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la realización de las labores de explotación y circulación de camiones en zona de Dominio Público Hidráulico e inscripción en el registro de pequeños productores de residuos peligrosos de la Comunidad Valenciana.  
13. El Programa de Vigilancia Ambiental del Vertedero incluirá los procedimientos de control y vigilancia especificados en el Anexo III del Real Decreto 1481/2001. Con este fin, deberá realizarse un seguimiento de datos meteorológicos, datos de emisión, control de aguas y lixiviados, protección de las aguas subterráneas y topografía de la zona: datos sobre el vaso de vertido.  
14. La explotación de cada uno de los sectores de explotación quedará supeditado a la restauración del anterior. La empresa promotora solicitará a esta Dirección General una vez restaurado el primer hueco minero y previo a la explotación del tercero visita de comprobación y emisión de informe favorable sin el cual no se podrá iniciar la explotación del sector o fase C de la gravera.  
15. En caso de utilizar lodos de depuradora para mejorar las condiciones edáficas del suelo en la fase de restauración, deberá tenerse en cuenta lo establecido en el Real Decreto 1310/1990, de 29 de octubre, por el que se regula la utilización de lodos de depuradora en el sector agrario.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 098/05-AIA  
Título: Gestor de Residuos No Peligrosos. Planta de Valorización de Polietileno-Aluminio  
Promotor: EDGING ENVIRONMENT TECHNOLOGIES, SA. (EET, SA.)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alfara d'Algimia  
Localización: C/ Font d'Arguines, s/n, del término municipal de Alfara d'Algimia (Valencia)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El Proyecto objeto de evaluación de impacto ambiental trata la instalación de una planta para la valorización de Residuos No Peligrosos. Concretamente, se trata de la separación de la mezcla polietileno+aluminio (PA) resultante del proceso de extracción de las fibras de papel contenidas a su vez en los tetrabricks residuales tratados en la Industria Papelera Nesa, SA.  
En líneas generales, la valorización proyectada consiste en el tratamiento de la fracción de PA para obtener dos corrientes de parafina y aluminio, constituyendo una de las etapas para el tratamiento de unos residuos del sector del envase y embalaje de complejo reciclaje, como son los tetrabrick, envases multicapa compuestos de papel, polietileno y aluminio.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
Los tetrabrick son envases de tipo multicapa, compuestos en un 75% en peso de papel, un 20% de polietileno y un 5% de aluminio.   
EDGING ENVIRONMENT TECHNOLOGIES, SA. (EET, SA.), plantea la valorización de Residuos No Peligrosos procedentes del pretratamiento al que se somete a los tetrabricks para extraer la fracción celulósica, separándola de la fracción polietileno+aluminio (PA) en un hidropulper por frotamiento. La valorización proyectada consiste en la separación de la fracción PA utilizando para ello una variación de la tecnología del plasma térmico clásico, de modo que pueda hacerse técnica y económicamente viable, para obtener dos corrientes de parafina y aluminio,  
Según Proyecto Técnico, la planta tendrá una capacidad de tratamiento de 9.000 toneladas al año de la fracción PA, para una producción anual de 6.400 toneladas de parafina y 1.600 de aluminio, siendo básicamente las 1.000 toneladas restantes hasta totalizar la masa de PA que entra al proceso, el contenido en agua, impropios y fibras celulósicas remanentes en la fracción PA tras el tratamiento de los tetrabricks en Industria Papelera Nesa, SA.  
La industria pretende ubicarse en una parcela de unos 6.100 m² de superficie, dispuesta en el interior de la parcela propiedad de Industria Papelera Nesa, SA. Dicha parcela se encuentra calificada como suelo urbano de uso industrial, según la normativa urbanística del municipio de Alfara d'Algimia. Asimismo, se encuentra íntegramente dentro de la zona de policía del Barranco d'Arguines. La selección del emplazamiento se ha llevado a cabo aprovechando las sinergias de todo tipo derivadas de la instalación en el interior de una papelera.  
El proceso industrial que se proyecta seguir se puede separar en tres bloques: pretratamiento de la fracción PA, tratamiento por plasma térmico y gestión de efluentes (residuos, gases y aguas residuales).  
En cuanto a las instalaciones, se proyecta elevar una serie de edificaciones en las que se alojarán la zona de pretratamiento, la zona de tratamiento, el almacén de parafina a granel y las oficinas y vestuarios, quedando el resto de unidades y equipamientos auxiliares (compresores, condensación de parafinas y tratamiento de gases, depósitos de nitrógeno y argón, torre de refrigeración, almacén de aluminio y tambores vacíos y llenos de parafina, y la antorcha) a la intemperie.  
Siguiendo el orden de las operaciones de tratamiento previstas, la fracción PA a tratar se recibe en forma de fardos, desde la Industria Papelera Nesa, SA., mediante carretillas elevadoras, almacenándose en el interior de la nave de pretratamiento. En ella, el PA se lava hasta tres veces para eliminar la fracción celulósica remanente del tratamiento en el hidropulper, para después centrifugarse en un trommel para eliminar el contenido en agua y finalmente atravesar un separador magnético para remover los impropios férricos. Se proyecta que las aguas residuales de este proceso se envíen a la PTAR de Industria Papelera Nesa, SA.  
La fracción de PA una vez limpia tras este pretratamiento, se conduce a través de cintas hasta un compactador en el que nuevamente se generarán aguas residuales que se proyecta enviar a la PTAR de Industria Papelera Nesa, SA. Con esta compactación, además, se limitará la entrada de aire y por tanto de oxígeno al reactor (limitando así la posible reacción de oxidación del polietileno y del aluminio), desde donde se alimenta al reactor de plasma.  
El reactor de plasma, de cuerpo metálico recubierto interiormente de refractario y aislado térmicamente, cuenta con una sola antorcha de plasma. El plasma, o cuarto estado de la materia, se genera al hacer pasar una corriente de gas, en esta caso argón, entre el cátodo y el ánodo de un arco eléctrico. Así, una antorcha de plasma es un dispositivo que transforma la energía eléctrica en calor transportado por un gas en estado de plasma.  
Por medio de la antorcha se dirige el plasma sobre los residuos. Las altas temperaturas producidas por el plasma en los residuos provocan la disociación completa de las moléculas orgánicas e inorgánicas. De este modo, los residuos bajo la acción del plasma dejan de tener su composición química original, disociándose en compuestos más simples.  
En cuanto a las condiciones de operación del reactor, se señala una temperatura de operación de 1.000 ºC, con ligera depresión. No se indica el tiempo de residencia de los residuos en el reactor, no obstante en estas condiciones de presión y temperatura, se fijan unos rendimientos que establecen una recuperación del 100% del aluminio y del 98'75% del plástico contenidos en la fracción PA. Asimismo, se fija la relación entre los tres productos obtenidos, siendo el 79% en peso de parafina, 20% de aluminio y 1% restante de escorias.   
Como entradas al reactor, se tienen la electricidad, el argón y la fracción PA (que tras la compactación aún tendrá remanentes pequeñas cantidades de humedad y aire), independientemente del circuito de refrigeración.  
El proceso de gasificación por plasma se resume en dos fases principales:  
- Disociación molecular: Es la primera reacción que afecta solamente a los compuestos orgánicos, en este caso básicamente polietileno. Permite la disociación de todos estos compuestos y su transformación en un gas. En el reactor, bajo el efecto de las altas temperaturas producidas, se produce el cracking térmico. De este modo, todos los hidrocarbonos presentes en los residuos tratados, son instantáneamente gasificados formando un gas compuesto esencialmente de moléculas de hidrógeno y de monóxido de carbono (HCO).  
- Fusión: La segunda reacción corresponde a la fusión de todos los compuestos inorgánicos, en este caso básicamente aluminio.  
Como salidas del reactor, sin contar el calor absorbido por el circuito de refrigeración con agua, se tienen:  
- El aluminio líquido, a unos 700 ºC, que será retirado del reactor y vertido en lingoteras en las que se formarán lingotes de aproximadamente 25 kg. Estos lingotes pueden valorizarse directamente como aluminio, bien en la fabricación de tetrabricks o en otras aplicaciones.  
- Las escorias, procedentes de impropios contenidos en la fracción PA. Se señalan como inertes, y se proyecta su eliminación en vertedero.  
- Los gases, a una temperatura de entre 400 y 800 ºC en función de las condiciones de operación, se conducen hasta el equipo para la condensación de parafinas.  
El gas HCO procedente del reactor de plasma se introducen en el condensador de hidrocarburos. El funcionamiento de dicho condensador es básicamente el de un intercambiador de calor donde los gases circulan en contracorriente con agua de refrigeración, sin entrar en contacto entre ellos. De este modo, se verifica la condensación del gas HCO para formar parafinas, y también del agua que penetró junto con la fracción PA. Así, las salidas del condensador de hidrocarburos son:  
- Parafinas condensadas, que se extraen y almacenan en bidones.  
- Emulsión agua/aceite, que se trata en un filtro coalescente y posterior evaporación. Concentrado evaporador.  
- La fracción gaseosa compuesta por argón e incondensables, que se envían a la unidad de tratamiento de gases.  
En la unidad de tratamiento de gases, el gas procedente del condensador de hidrocarburos se hace pasar a través de un lavador de gases tipo scrubber, dotado de un demister para la retención de neblinas. El circuito de las aguas de lavado se renovará constantemente, para lo que es necesario enviar en continuo las aguas de lavado a un separador de agua/aceite, probablemente el mismo evaporador en el que se trata la emulsión agua/aceite procedente del condensador de hidrocarburos. La corriente gaseosa procedente del lavador se hace pasar a través de un filtro de carbón activo, desde el cual se conduce a una antorcha con quemador piloto.  
En cuanto al servicio de refrigeración de la planta, que se emplea en el reactor y para la condensación de las parafinas, utiliza agua como fluido refrigerante, entrando en ambos equipos a 30 ºC y saliendo a 40 ºC. Este circuito cuenta con una torre de refrigeración, en la que se rebaja la temperatura para recircular el fluido refrigerante. No se detalla el tipo de torre de refrigeración.  
Como se ha señalado, en la Planta no se contará con un equipo para el tratamiento de aguas residuales, de modo que las aguas residuales de proceso (pretratamiento de la fracción PA y efluente del separador agua/aceite, se proyecta que sean tratadas en la PTAR de Industria Papelera Nesa, SA., desde donde se enviará el volumen necesario de agua tratada para el funcionamiento de la Planta de Valorización de Polietileno-Aluminio.  
No se proyecta la ejecución de un almacén de temporal para los residuos producidos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.  
Tramitación administrativa  
En fecha 24 de enero de 2005, la Oficina PROP del Ayuntamiento de Sagunto da traslado del expediente instruido por el Ayuntamiento de Alfara de Algimia relativo a la solicitud de licencia municipal de actividad presentada por Don Jaime Guasch, en nombre y representación de E.E.T., SA., para instalación de Planta dedicada a valoración de polietileno-aluminio. En dicho expediente se incluye:  
- Proyecto Técnico.  
- Proyecto de Actividad.  
- Estudio de Impacto Ambiental.  
- Estudio de Condiciones Acústicas.  
- Expediente municipal, que entre otros documentos, contiene:  
- Informe previo o de compatibilidad urbanística del arquitecto municipal.  
- Publicación en el BOP de Valencia número 281, de fecha 25 de noviembre de 2004.  
- Certificado del Secretario del Ayuntamiento en el que se señala que, concluido el periodo de exposición pública, no se presentaron alegaciones.  
En fecha 27 de junio de 2005, el promotor remite la Autorización de la Dirección General de Patrimonio Cultural para la intervención arqueológica, la Memoria de la prospección arqueológica realizada por arqueóloga colegiada y la instancia de presentación de la Memoria en la Unidad Técnica de Inspección del Patrimonio.  
En fecha 29 de julio de 2005, se remite escrito al Servicio de Control Integrado de la Contaminación en el que se solicita informe sobre la posibilidad de que -de acuerdo a la definición de "instalación" recogida en el artículo 3 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación- el desarrollo del proyecto promovido por E.E.T. pueda suponer una modificación sustancial de la instalación de NESA, ya que más allá de la posible relación mercantil entre ambas, en apariencia el proyecto de E.E.T. puede llegar a tener relación de índole técnica con las actividades llevadas a cabo por Papelera NESA, pudiendo tener repercusiones sobre las emisiones y la contaminación, ya que, al menos -e independientemente de otros servicios- se proyecta que las aguas residuales de E.E.T. se traten en la EDAR de NESA.  
En fecha 18 de agosto de 2005, se recibe la respuesta del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, en el que se señala:  
1. Según la definición de "autorización ambiental integrada" establecida en el artículo 3.a de la Ley 16/2002, dicha autorización podrá ser válida para una o más instalaciones o partes de instalaciones que teniendo la misma ubicación, como es el caso, sean explotadas por el mismo titular, lo cual no se cumple en este supuesto, puesto que se trata de dos empresas distintas, por lo que la instalación de la planta de valorización no supone una modificación de la actividad que viene desarrollando la empresa papelera.  
2. Asimismo, aunque la actividad de valorización de residuos planteada se entienda como parte de la misma instalación, al estar relacionada técnica y ambientalmente con la actividad ya instalada en la parcela en cuestión, todo ello de acuerdo con la definición de "instalación" del artículo 3.c de la Ley 16/2002, prevalece el supuesto de distinta titularidad en la misma ubicación, según el cual deben realizarse las correspondientes tramitaciones por separado.  
3. Aún así, las relaciones técnicas y ambientales de la actividad de valoración de polietileno y aluminio de los envases tetrabrick con las que se desarrolla la industria Papelera NESA en ALFARA DE ALGIMIA, deberán ser evaluadas pertinentemente cuando esta última mercantil se someta al procedimiento de autorización ambiental integrada.  
En fecha 17 de octubre de 2005, se solicita la aclaración del cálculo de chimeneas llevado a cabo en el Estudio de Impacto Ambiental.  
En fecha 17 de octubre de 2005, el promotor remite la respuesta a la aclaración solicitada.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Licencia de Actividad que en su caso, concederá el Ayuntamiento de Alfara d'Algimia. Igualmente, el Ayuntamiento deberá autorizar el vertido de aguas residuales al alcantarillado municipal que proyecta la industria, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado.  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria gestionará y generará nuevos residuos, por lo que deberá solicitar las Autorizaciones Administrativas como Productor y Gestor de Residuos otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Asimismo, por encontrarse dentro de la zona de policía del Barranco d'Arguines, deberá presentar la solicitud de obras en dominio público hidráulico y zona de policía de cauce, a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación, especialmente en lo que se refiere a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, en la que se establecen los plazos en los que la industria deberá contar con la Autorización Ambiental Integrada, caso de que así se determine tras la evaluación de las relaciones técnicas y ambientales de la actividad de valoración de polietileno y aluminio de los envases tetrabrick con las que se desarrolla la industria Papelera NESA en Alfara d'Algimia, cuando esta última mercantil se someta al procedimiento de autorización ambiental integrada.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Dentro del sector servicios, las empresas del sector de la gestión de residuos, son un pilar fundamental para el desarrollo sostenible. Sin embargo, la inadecuada eliminación de los residuos arruina los loables objetivos medioambientales perseguidos en la gestión de los mismos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el Medio Ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.  
La planta proyectada viene a dar solución a unos residuos del sector del envase y embalaje de complejo reciclaje, como son los tetrabrick, envases multicapa compuestos de papel, polietileno y aluminio.  
Las virtudes del plasma térmico para el tratamiento de residuos, derivan de las elevadas temperaturas que pueden obtenerse con las antorchas de plasma. Sin embargo, los elevados requerimientos energéticos necesarios para obtener estas temperaturas son la principal desventaja de esta tecnología. EET, SA., aparentemente ha logrado aunar las virtudes del plasma térmico con la rebaja de las temperaturas de proceso, haciendo viable económicamente el tratamiento, sea únicamente contando con la posterior valorización de las corrientes de parafina y aluminio obtenidas, o además, con la aportación del sector del envase-embalaje, lo que debería tenerse en cuenta en un posible análisis del ciclo de vida de los tetrabricks.  
En la sección de pretratamiento de la fracción PA proveniente de Industria Papelera Nesa, SA., se generarán las aguas residuales de lavado y residuos. En la sección de tratamiento por plasma se generará el aluminio valorizable y las escorias señaladas como residuo inerte, a falta de las analíticas que determinen su destino. En la sección de condensación de hidrocarburos, se generará la parafina valorizable y los gases compuestos por argón e incondensables que se tratarán en la sección de lavado de gases, donde se generarán aguas residuales, residuos y las emisiones atmosféricas procedentes de la combustión de los gases tratados en la antorcha.  
En cuanto al patrimonio, el promotor cuenta con la Autorización de la Dirección General de Patrimonio Cultural para la intervención arqueológica, habiendo presentado en la Unidad Técnica de Inspección del Patrimonio la Memoria de la prospección arqueológica realizada por arqueóloga colegiada. En dicha memoria se concluye que no existe ningún yacimiento arqueológico o etnológico en la Dirección General de Patrimonio en el ámbito del área objeto de explotación. Este hecho viene a confirmarse con el estudio de la documentación bibliográfica existente así como con los resultados negativos de la prospección arqueológica, confiando en todo caso en el cumplimiento por parte de la dirección de obra de la legislación de Patrimonio en materia de hallazgos.  
Así, dado la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que la va a desarrollar la empresa, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, concretamente la atmósfera, el suelo y las aguas, ya que el medio biótico, y en menor medida el perceptual y social se verán muy ligeramente afectados con el normal desarrollo de la actividad. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos.  
Respecto al suelo y las aguas, de acuerdo a la documentación aportada en el EsIA, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona de muy baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y de baja accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Dada la proximidad de la parcela al Barranco d'Arguines, puede llegarse a afectar la zona de servidumbre de 5 metros de anchura para uso público, de conformidad con el reglamento del Dominio Público Hidráulico. En todo caso, se afecta a la zona de policía, de 100 metros de anchura.  
Identificación y valoración de impactos.  
Durante la fase de funcionamiento se han considerado las siguientes acciones:  
- Generación de residuos.  
- Emisión de agentes contaminantes.  
- Explotación de recursos naturales.  
La valoración de los impactos se ha realizado durante las fases de construcción, funcionamiento y desmantelamiento, sin y con la adopción de medidas preventivas y/o correctoras, siguiendo el método basado en la matriz de Leopold reducida, concluyendo que los impactos más significativos serán positivos sobre la calidad atmosférica, condiciones biológicas, usos del suelo, residuos, estética e interés humano, compatibles sobre el estatus cultural y el sosiego público y sin efectos sobre el clima, los procesos de erosión, de movimiento del aire y el medio acuático.  
Esta valoración de impactos se ha llevado a cabo ciñéndose únicamente al establecimiento de un complejo tratamiento en busca de la reciclabilidad de unos envases multicapa de difícil reciclaje, obviando quizá la -en este caso sin duda positiva- opción de la sustitución de ese tipo de envases por otros de fácil reciclaje.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se considera que los impactos durante la fase de ejecución y desguace de la planta en el interior de un fábrica de papel serán, en todo caso, compatibles. Durante la fase de funcionamiento, y haciendo referencia sólo a los elementos que se consideran más significativos:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones.  
Se presenta un Estudio Acústico en el que se concluye que el nivel de emisión está por debajo d e los límites establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
Todos los focos de emisión de ruidos se encuentran en el interior de edificaciones, excepto en el caso del aerorefrigerante. Las naves se aislarán con paneles de hormigón prefabricado, las maquinas dispondrán de silent-blocks y bancadas amortiguadas para evitar la transmisión de vibraciones. En cuanto al aerorefrigerante, se expone una emisión de 52 dB que, por debajo de los límites para suelo industrial, además de la reducción de ese nivel por distancia a los límites de parcela.  
2) Contaminación atmosférica.  
Todas las operaciones de recepción, almacenaje logístico, pretratamiento y tratamiento de residuos se llevarán a cabo en el interior de edificaciones.   
Puesto que la energía necesaria para el funcionamiento de la antorcha de plasma no se genera en la Planta, las emisiones gaseosas de la Planta serán básicamente las procedentes de la combustión en la antorcha de los gases resultantes de la unidad de condensación de hidrocarburos tras su paso por la unidad de tratamiento de gases. No se señala la posibilidad de que a través de diversos by-pass, esta antorcha se dimensione para actuar durante los periodos arranque/parada o mal funcionamiento de la unidad de condensación de hidrocarburos, o lavado de gases. En todo caso, la combustión se llevará a cabo con exceso de oxígeno, y los contaminantes atmosféricos emitidos a través de este foco serán básicamente óxidos de nitrógeno, monóxido de carbono, partículas y trazas de otros contaminantes.  
Para asegurar la eficaz dispersión de los contaminantes, en el Estudio de Impacto Ambiental se propone una chimenea que, sobre la cota del emplazamiento alcanza los 10 metros de altura y un diámetro de 0'4 metros. No se detalla la posibilidad de equipar la chimenea con orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión, teniendo accesibilidad a los mismos mediante una estructura fija. En todo caso, se considera que a falta de la justificación del promotor, por lo menos este foco está afectado por el Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, sobre incineración de residuos, en la medida en que más o menos parte de las sustancias resultantes del tratamiento se destinan a la combustión posterior en las mismas instalaciones.  
No se suponen las concentraciones máximas de los contaminantes que serán emitidos por la Planta. De todos modos, en ningún caso deberán superar las establecidas en el Real Decreto 653/2003.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica.  
La industria se conectará a la red de suministro de agua potable del municipio. Las aguas necesarias para el proceso industrial provendrán de la PTAR de Industria Papelera Nesa, SL. Aunque no se indica específicamente, se entiende que para el circuito de refrigeración se empleará el agua de red, bien directamente, bien después de su desmineralización. Por su tamaño, se estima que el equipo para la refrigeración del circuito de agua es una torre de refrigeración de tiro inducido. Por este motivo, será necesario aportar agua para la reposición de aquella que se evapore en la torre de refrigeración, un equipo de transferencia de masa de agua en corriente de aire con producción de aerosoles, y por tanto afectado por la legislación para la prevención de la legionelosis. También será necesaria la purga del circuito en caso de que se cargue de sales.  
Las aguas residuales que genera la industria se dividen en tres tipos, pluviales, sanitarias y de proceso.  
Las aguas pluviales a su vez podrán ser pluviales de cubiertas y pluviales de escorrentía. En apariencia, en el emplazamiento no se cuenta con red separativa, y tampoco se aporta la red de pluviales, aunque con probabilidad el vertido de este tipo de aguas se resolverá en el próximo Barranco d'Arguines.  
Las aguas sanitarias se conducen hacia la red general de saneamiento del municipio, que a su vez las envía a la EDAR ubicada en Torres-Torres, con capacidad suficiente para asumir este aporte.  
En vez de instalar una planta de tratamiento de aguas residuales, para adecuar los vertidos a la ordenanza municipal de vertidos, la gestión de las aguas de la industria se llevará a cabo a través de gestor externo, aprovechando la proximidad de la PTAR de la Industria Papelera Nesa, SA., aunque no se aporta la certificación de ésta para gestionar las aguas residuales de E.E.T., SA. Las aguas para las que se proyecta gestión externa son las procedentes del pretratamiento de la fracción PA, de la compactación previa a la alimentación al reactor, y de las aguas residuales procedentes del tratamiento en un separador de grasas y aceites de las aguas de la unidad de lavado de gases.  
No se detalla la posible instalación de un equipo para la desmineralización del agua necesaria para el circuito de refrigeración. En función de que se instale, y según el tipo, se generarán aguas de regeneración de las resinas de intercambio iónico o el concentrado procedente del equipo de ósmosis.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
Si bien es cierto que la actividad evaluada ha sido recientemente recogida en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo, en el momento en el que se redactó el EsIA no se encontraba en vigor esta legislación. No obstante, e independientemente de la legislación en vigor, ya en ese momento se trataba de una actividad potencialmente contaminante del suelo, aspecto que no se trata con la suficiente profundidad en el EsIA, ni en lo que respecta al inventario ambiental, ni en lo que respecta a las medidas preventivas y/o correctoras.  
Así, no se describen los sistemas para prevenir la contaminación del suelo con los que deberían contar los equipos e instalaciones clave.  
5) Residuos gestionados y generados.  
En la fase de funcionamiento, los residuos que la industria proyecta gestionar son Residuos No Peligrosos. Concretamente, se trata de la separación de la mezcla polietileno+aluminio (PA) resultante del proceso de extracción de las fibras de papel contenidas a su vez en los tetrabricks residuales tratados en la Industria Papelera Nesa, SA. El almacenamiento de la fracción PA hasta su tratamiento se llevará a cabo a cubierto, en la nave destinada al pretratamiento de esta fracción.  
A su vez, durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la Planta objeto de proyecto, se generarán las escorias, catalogadas como residuos inertes por el promotor, el concentrado aceitoso generado tras la evaporación de la emulsión agua aceite recogida en el condensador de hidrocarburos y del tratamiento en un separador de grasas/aceites de las aguas de la unidad de lavado de gases. Aunque no se señalan, se generarán otros residuos peligrosos como pueden ser filtros de carbón activo agotados, envases y embalajes contaminados, aceites, baterías, fluorescentes, fungibles de oficina, etc. Si se instalara un equipo para la desmineralización del agua necesaria para el circuito de refrigeración a través de resinas de intercambio iónico, periódicamente se generaría el residuo compuesto por las resinas una vez que ya no se pudieran regenerar más.  
No se proyecta ninguna zona específicamente diseñada para el almacenamiento temporal de los residuos generados durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.  
Por otro lado, se producirán unos subproductos que de acuerdo a su caracterización podrán ser valorizados:  
- El aluminio, valorizable directamente como aluminio, bien en la fabricación de tetrabricks o en otras aplicaciones. Se proyecta almacenar en forma de lingotes a la intemperie.  
- La parafina, de composición variable en función de las condiciones de operación y las aplicaciones finales deseadas (lubricantes, grasas, ceras, para la síntesis de otros productos químicos). Se proyecta un almacén a cubierto donde la parafina se almacenará a granel, y otro a descubierto, en bidones.  
6) Medio físico perceptual.  
Para minimizar el impacto visual que puede conllevar la ejecución de la instalación, y de acuerdo al paisaje de la zona, no se propone ninguna medida correctora. Parece adecuado el empleo de apantallamientos vegetales y el empleo de tonos acordes con el entorno en las cubiertas y paramentos verticales de la Planta, evitando los acabados reflectivos en las estructuras, torre de refrigeración, depósitos y cubiertas de las instalaciones.  
7) Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental a aplicar durante la fase de funcionamiento, centrado en el control de ruidos, emisiones atmosféricas, generación de residuos sólidos y líquidos y aguas residuales. Se propone hacer un control diario del estado de las instalaciones, semanal de las carretillas y de la recogida de los aceites del tratamiento de gases, mensual de las comunicaciones con la administración, mantenimiento de la maquinaria, analíticas de aguas y de los gases emitidos, y anualmente, el reporte de las comunicaciones a la administración, control del ruido, emisiones, aguas y escoria del reactor.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes a su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.a del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones de tratamiento y/o eliminación de desechos y residuos sólidos urbanos, se encuentran sometidos al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando el Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad de gestión de residuos no peligrosos en la Planta de Valorización de Polietileno-Aluminio, promovida por EDGING ENVIRONMENT TECHNOLOGIES, SA. (E.E.T., SA.), a ubicar en la C/ Font d'Arguines, s/n, del término municipal de Alfara d'Algimia (Valencia), en los términos que establece el Proyecto Técnico y el Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. En cuanto a la gestión y generación de residuos:  
1.1 El proceso llevado a cabo en la instalación deberá someterse al régimen de autorización administrativa regulado en la normativa de residuos. El concentrado aceitoso generado tras la evaporación de la emulsión agua aceite recogida en el condensador de hidrocarburos y del tratamiento en un separador de grasas/aceites de las aguas de la unidad de lavado de gases, filtros de carbón activo agotados, envases y embalajes contaminados, aceites, baterías, fluorescentes, fungibles de oficina, etc, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo peligroso, será adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. La empresa deberá actualizar en el Registro de Productores de Residuos los nuevos volúmenes de residuos que se produzcan.  
1.2 Deberá ejecutarse un Almacén Temporal de Residuos. Se tratará de una zona con pavimento impermeable, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
1.3 Las escorias deberán someterse a las analíticas que las caractericen, determinando el tipo de gestión posterior.  
2. Condiciones de proceso. El promotor justifica la bondad del tratamiento al que se proyecta someter a los residuos basándose en las elevadas temperaturas de proceso propias de la tecnología del plasma, aunque posteriormente se establece una temperatura de 1.000 ºC, y no ese establece un tiempo de residencia. En todo caso, las condiciones de operación serán tales que se verifiquen los rendimientos expuestos.  
3. En cuanto a la generación y gestión de aguas residuales:  
3.1 Para el vertido de pluviales de cubierta y de escorrentía al Barranco d'Arguines deberá contarse previamente con la correspondiente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Las pluviales de cubierta podrán verterse directamente, suponiendo un aporte de agua de alta calidad al Barranco, afluente del río Palancia. Las pluviales de escorrentía deberán atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión.  
3.2 Para la Autorización de Vertido al alcantarillado municipal de las aguas sanitarias, otorgada por el Ayuntamiento de Alfara d Álgimia, deberá contemplarse lo dispuesto en las Ordenanzas municipales (o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias).  
3.3 Se proyecta la gestión externa de las aguas residuales de proceso. Estas aguas deberán ser gestionadas a través de gestor autorizado para ello. En caso de que Industria Papelera Nesa, SA., no cuente con esta autorización, EET deberá contar con depósitos para el almacenamiento temporal de las aguas residuales de proceso hasta que sean recogidas por gestor autorizado.  
4. Se cumplirá lo establecido en el Título lV, capítulo ll "Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios" y en el Título ll, Capítulo ll "Niveles de perturbación", de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
5. En cuanto a la posible contaminación del suelo, deberán ejecutarse todas aquellas medidas preventivas tendentes a impedir la contaminación de los suelos en las zonas de tratamiento de residuos y las conducciones, balsas, fosas y cualquier elemento por donde de forma habitual o accidental circulen o se almacenen líquidos residuales. Asimismo, deberán establecerse los protocolos que permitan hacer un seguimiento en el tiempo de la estanqueidad de estos equipos.  
6. En cuanto a la generación de emisiones atmosféricas:  
6.1 Se deberá contar con los by-pass necesarios que permitan dirigir los gases hacia la antorcha durante los periodos arranque/parada o mal funcionamiento de la unidad de condensación de hidrocarburos, o lavado de gases.  
6.2 En todo caso, se considera que a falta de la justificación del promotor, este foco está afectado por el régimen de funcionamiento, límites de emisión y controles expuestos en el Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, sobre incineración de residuos, en la medida en que más o menos parte de las sustancias resultantes del tratamiento se destinan a la combustión posterior en las mismas instalaciones.  
6.3 La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
6.4 Las chimeneas de emisión de contaminantes deberán disponer de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y deberá tener accesibilidad a los mismos mediante una estructura fija, según se indica en la citada Orden de 18 de octubre de 1976.  
7. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, se completará con:  
7.1 Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto Técnico y el Estudio de Impacto Ambiental y Anexos presentados, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en esta resolución de impacto ambiental.  
7.2 Una OCA constatará, mediante análisis semestrales, que las aguas residuales sanitarias vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de cada una de las conexiones con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido.  
7.3 El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
7.4 Mediciones del ruido ambiental en la parcela de E.E.T., SA., realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa a la puesta en marcha y una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.  
7.5 Semestralmente, se llevará a cabo la vigilancia de las instalaciones en general, para en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.  
7.6 Deberá programarse el registro y control de la torre de refrigeración, de acuerdo a lo especificado en el Decreto 173/2000 de 5 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se establecen las condiciones higiénico-sanitarias que deben reunir los equipos de transferencia de masa de agua en corriente de aire con producción de aerosoles, para la prevención de la legionelosis.  
7.7 Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental enviarán anualmente al Ayuntamiento de Alfara d'Algimia y a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
8. Antes del inicio de las obras, y por encontrarse dentro de la zona de policía del Barranco d'Arguines, EET, SA., deberá presentar la solicitud de obras en dominio público hidráulico y zona de policía de cauce, a la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
9. Documentación adicional: previo a la puesta en marcha, se notificará a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el gestor que asumirá el tratamiento de las aguas residuales de proceso.  
10. Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de los restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano. Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la mencionada Dirección General, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
11. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, especialmente en lo que se refiere a la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la autorización de obras en la zona de policía del Barranco d'Arguines, la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa para la gestión de residuos y la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, en la que se establecen los plazos en los que la industria deberá contar con la Autorización Ambiental Integrada.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
13. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento, o la Confederación Hidrográfica del Júcar en su autorización para realizar obras en la zona de policía del Barranco d'Arguines.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 157/05-AIA  
Título: Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso.  
Promotor: DOBATA SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Polígono Industrial "La Torreta". Manzana 6, parcela 5 46118 Náquera (Valencia).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la instalación de un centro autorizado de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso.  
La actividad consiste en la compra de vehículos averiados o accidentados, para proceder a desguazarlos y vender las piezas en buen estado. Los automóviles ya desguazados se almacenarán para su posterior venta como chatarra. Las partes de los vehículos potencialmente contaminantes como baterías, neumáticos y aceites lubricantes, serán recogidas por empresas especializadas.  
La presente actividad se emplazará en unas 3 naves de nueva construcción en suelo calificado como industrial, ocupando una superficie de 10.053 m², los cuales se hallan cubiertos 3.350 m².  
El CARD dispondrá de un vallado perimetral opaco de altura suficiente, con elementos que minimicen el impacto visual. Constará de una zona de recepción, zona de descontaminación y almacenamiento de combustibles y residuos peligrosos, zona de desguace y zona de almacén de piezas revalorizables.  
Tramitación administrativa  
En fecha 28 de noviembre de 2004, el Área de Residuos de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió el Proyecto de Actividad, y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, junto con el informe favorable del Servicio de Residuos Industriales, en tanto se ajusta a lo establecido en el Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil.  
En fecha 29 de julio de 2005, la Comisión Provincial de Actividades Calificadas de Valencia remitió el Proyecto de Actividad, y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, junto con el informe favorable sobre la implantación de la actividad, por parte del Ayuntamiento de Náquera.  
El Estudio de Impacto Ambiental, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº78 de fecha 1 de abril de 2004, no habiéndose presentado alegaciones de carácter medioambiental.  
Afecciones legales  
La industria deberá obtener el Permiso de Vertido a la Red Municipal de Alcantarillado, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado, elaborado por la Entidad de Saneamiento en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La parcela donde se ubica la actividad pertenece a suelo de uso industrial, donde la vegetación y la fauna han sido reducidas a algunas especies nitrófilas banales típicas de zonas degradadas.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
El único impacto apreciable será sobre las aguas subterráneas y el suelo, sobre el que se puede producir un vertido incontrolado de residuos peligrosos, y por la infiltración de lixiviados de dichos residuos por el arrastre del agua de lluvia, pero debido a la impermeabilización del suelo hace que el impacto provocado por algún derrame esté controlado.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado entre otras las siguientes medidas correctoras, las cuales se encaminan a minimizar los impactos derivados de la actuación prevista.  
Para evitar la posible contaminación de las aguas subterráneas o superficiales, de los posibles derrames que pudieran originarse, la zona donde se depositan los vehículos recogidos, dispondrá de un pavimento impermeable y un sistema de recogida de derrames (pendientes hacia arqueta estanca); un sistema de recogida de aguas de lluvia (dispositivos de decantación); un tratamiento de aguas, incluida la de lluvia (separador de aceites y grasas).  
- La zona de almacenamiento de residuos peligrosos contará con contenedores independientes y estancos para almacenar baterías y filtros de aceite usados. Asimismo contará con depósitos independientes y estancos para almacenar los fluidos de los vehículos fuera de uso, tales como: aceites usados, combustibles, anticongelantes, líquidos refrigerantes y líquidos de frenos.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Se realizará una inspección visual periódica del estado del pavimento impermeabilizante.  
- Se revisará periódicamente el estado de los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos, comprobando que no existen defectos estructurales ni fugas.  
- Se realizará un mantenimiento periódico adecuado de las redes de drenaje y los sistemas de recogida y tratamiento de aguas pluviales y derrames (dispositivos de decantación y separación de grasas).  
- No se apilarán coches de costado o por el techo para evitar cualquier posibilidad de derrame.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6-c) del Anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso, promovido por DOBATA SA., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Según el informe técnico suscrito por el Ingeniero Técnico Municipal de Náquera se deberán tener en cuenta los siguientes condicionantes:  
- Las aguas pluviales recogidas dentro de la parcela, previo paso por un separador de grasas no se verterán a la red de aguas pluviales del polígono.  
- Las aguas sanitarias no se verterán a la red de alcantarillado, hasta tanto no se notifiquen las contribuciones especiales para la ejecución de las EDAR, redes de saneamiento anexas y está en funcionamiento a EDAR del polígono. Mientras tanto se recogerán en recipiente cerrado y se evacuarán por empresa autorizada.  
- No podrá empezar a ejercer la actividad hasta tanto no se obtenga el Acta de Comprobación favorable y estén recibidas las obras de urbanización por el Ayuntamiento.  
2. Los residuos gestionados, por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
3. Deberá implementarse una red de drenaje de aguas pluviales, ejecutando la solera de la parcela con pendientes que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de pluviales, cuidando que las pendientes no conduzcan las aguas de escorrentía hacia las zonas de almacenamiento de residuos.  
4. Dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Silla.  
5. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. Las instalaciones se diseñarán y ejecutarán de acuerdo a la ITC-MIE APQ-001, de almacenamiento de líquidos inflamables.  
6. Se deberán almacenar los vehículos a ras de suelo, de forma que no superen las dos alturas y la incidencia quede minimizada.  
7. Periódica vigilancia de las instalaciones en general para, en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.  
8. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
10. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 19 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 109/05-AIA  
Título: L.S.M.T a 20 kV de interconexión entre el CT-ID "Canónigo Alcover, 9" y el CTC "Ayto. Estación de Bombeo".  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SA.U.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Localización: El Saler. Término municipal de Valencia.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es mejorar y ampliar la red subterránea de media tensión, para suministrar un servicio regular, considerando las previsiones de expansión del territorio afecto a dicha instalación.  
La línea tiene una longitud de 857 m y discurre paralela a la carretera CV-5010, por el mismo trazado del carril bici, dentro del Parque Natural de la Albufera.  
2. Alternativas  
Se han estudiado diferentes alternativas en cuanto a la posibilidad de realizar el trazado aéreo o subterráneo, optando por la línea subterránea por su menor impacto paisajístico, eliminando el riesgo de colisión de la avifauna, en un área sensible al pertenecer al Parque Natural de L'Albufera, zona catalogada como ZEPA (Zona de Especial Protección de Aves), según la Directiva 92/43/CEE, conocida como directiva "Habitats".  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 29 de abril de 2005 la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de la "L.S.M.T a 20 kV de interconexión entre el CT-ID "Canónigo Alcover, 9" y el CTC "Ayto. Estación de Bombeo"".  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto de "L.S.M.T a 20 kV de interconexión entre el CT-ID "Canónigo Alcover, 9" y el CTC "Ayto. Estación de Bombeo"", ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el B.O.P. nº36 de fecha 12 de febrero de 2002, no habiéndose presentado alegaciones.  
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección al Parque Natural de La Albufera.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El área de estudio se encuentra dentro del Parque Natural de La Albufera, zona húmeda situada al sur del núcleo urbano de Valencia y lugar de paso para la ornitofauna migratoria europea, cuya vegetación potencial es la de cañizares y herbazales de ribera, que se verán mínimamente afectados debido a la escasa magnitud de la actuación. Respecto a la avifauna tampoco se verá afectada debido a que la línea es subterránea y el riesgo de colisión desaparece.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Los únicos impactos que se pueden producir serán durante la fase de ejecución de la obra, durante los cuales se producirá una ocupación temporal del suelo pudiendo afectar a la vegetación adyacente, y un impacto sobre la calidad del aire por emisiones de polvo y ruido a la atmósfera.  
Durante la fase de funcionamiento no existirán impactos relevantes, al discurrrir el trazado de la línea por zonas ya asfaltadas y paralela a otros servicios.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado como medida correctora más importante, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos restos, tanto de tierras sobrantes de la excavación, como recortes o puntas de conductores, tubos de PVC, flejes de plástico y cajas de cartón de los embalajes de los materiales eléctricos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el artículo 63, apartado g) de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de L.S.M.T a 20 kV de interconexión entre el CT-ID "Canónigo Alcover, 9" y el CTC "Ayto. Estación de Bombeo", promovido por Iberdrola, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 95/05-AIA  
Promotor TRANSFORMACIONES EL CANTALAR, SL.  
Autoridad sustantiva Dirección General de Industria y Comercio de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.   
Objeto del proyecto Explotación de gravas y arenas. Sección A) "El CANTALAR"   
Localización Parcelas13,14,15,16,17,18,23,24,32,33, 34,35,36,37,38,39,4041,42,43,44,45,46,47,48,49,50,51,54,55,56,57,58,59,61,312 y 313 de polígono nº 16 del t.m. de Casinos (Valencia)  
Descripción del proyecto   
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la apertura de una extracción de gravas y arenas tramitada como recurso de la Sección A) por la Ley de Minas en varias parcelas del polígono nº 16 del t.m. de Casinos (Valencia).   
La superficie total de las parcelas es de 31,91 Has de la cual será afectada por la explotación una superficie aproximada de 24,28 Has, con un volumen de extracción situado en torno a los 2.400.000 m³ y una vida útil estimada en 15 años.  
La explotación se llevará a cabo por medios mecánicos y una vez arrancado el material se cargará a los camiones sin que se realice en la explotación ningún tipo de tratamiento del material, es decir cribado o clasificación.  
La extracción respetará una distancia de 10 m. a las parcelas colindantes, 15 m. a la Rambla de Artaj (distancia de protección prescrita por la Confederación Hidrográfica del Júcar) y 25 m. a la carretera CV-345. En todas las zonas de protección se respetará la vegetación existente de modo que sirva de pantalla visual.  
La tierra vegetal se retirará y se acopiará en cordones de altura inferior a 2 m. manteniéndola en óptimas condiciones para su uso posterior e la restauración.  
Se realizará el cerramiento perimetral de toda el área de actuación con el fin de restringir el paso de vehículos, personas y animales no deseados en la zona.  
Para el riego periódico de caminos internos de la explotación y riegos en la restauración se utilizará camión cuba.  
Para facilitar la salida de la carretera CV-345 y acceso a la zona de explotación se plantea la construcción de un carril de deceleración paralelo al trazado de la carretera que discurrirá por las parcelas 16,17 y 18, continuando por el límite Oeste de la parcela hasta enlazar con el camino que atraviesa actualmente la parcela de Este a Oeste. Del mismo modo, para salir se prevé la construcción de un camino de salida de la explotación y acceso a la carretera que discurrirá por la parcela 23 propiedad del peticionario. El firme de los caminos se acondicionará mediante base granular de 30 cm de zahorra artificial y capa de rodadura de 5 cm de mezcla bituminosa en caliente tipo G-20.  
Con una superficie total de la actuación de 24,28 Has, y un volumen de extracción situado en torno a los 2.400.000 m³, la extracción de gravas se proyecta en 3 fases de explotación:  
Fase Superficie Volumen Volumem  
 (m2) de extracción (m3) de estériles (m3)  
 A 80.931 m 800.000 m3 24.000 m3  
 B 82.516 m2 950.000 m3 28.500 m3  
 C 79.412 m2 650.000 m3 19.500 m3  
Total 242.859 m2 2.400.000 m3 72.000 m3  
El avance de la explotación tendrá dirección NE-SW y al realizarse en fases la explotación y restauración podrán realizarse de forma simultánea, de este modo a medida que el frente de explotación se encuentre a suficiente distancia (150 m.) como para no interferir en las labores de restauración, éstas podrán dar comienzo.  
El sistema de explotación será el de extracción a cielo abierto mediante arranque mecánico y constará en las diferentes fases que se ha divido la explotación, de una extracción por bancos de altura máxima de 7 m., una pendiente de talud de 45º, bermas intermedias de 5 de anchura y talud general de explotación de 30º respecto a la horizontal.  
Como máximo se generarán tres bancos de explotación y nunca se explotará por debajo de la cota que permita el desagüe natural hacia la Rambla Artaj, evitando problemas de estanqueidad. En este sentido se pretende dotar a toda la superficie de la plaza de la cantera de una suave pendiente de forma que permita el drenaje laminar de las aguas desde cualquier punto de la explotación hacia la zona de desagüe prevista, que posee una longitud de 50 m. de ancho y evacua a una parcela rústica que se encuentra en el límite Norte de la explotación y la Rambla de Artaj.  
Por otra parte, para evitar la entrada de aguas de escorrentía a la explotación se prevé la construcción de cunetas perimetrales de drenaje que discurran por los límites Norte y Oeste de la explotación  
Para la restauración de las parcelas los bancos de explotación se remodelarán mediante el aporte de material estéril de la propia explotación suavizando la topografía resultante dejando un máximo de 3 bancos de altura no superior a los 5 m. con pendientes de 30º, bermas intermedias de 3m. y un talud general de restauración no superior a los 23º. Las bermas de restauración quedarán a las cotas 370, 375 y 380 m.s.n.m.  
Una vez obtenida la topografía final de restauración, se procederá al extendido de la tierra vegetal y a la revegetación de las parcelas. Para taludes se propone la siembra de especies herbáceas de rápido crecimiento que permita la fijación del suelo y lo proteja frente a la erosión. Para bermas y plataforma se plantarán especies arbustivas tales como el tomillo, el romero, el espliego y la manzanilla borde con una densidad de plantación de 2.000 uds/Ha y especies arbóreas como de secano como el almendro, olivo, albaricoquero y algarrobo.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En octubre de 2004, la Dirección Territorial de Valencia remite documentación relativa al expediente de calificación de la actividad instruido por el Ayuntamiento de Casinos.  
En octubre de 2004, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite documentación referente a la solicitud de autorización de explotación de recursos de la Sección A) denominada "El CANTALAR" en el término municipal de Casinos (Valencia).  
Revisada la documentación en noviembre de 2004, ésta se devuelve al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial por no disponer de informe de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio cultural Valenciano, tal y como se establece en el art. 11 de la Ley 4/98 de Patrimonio Cultural Valenciano y no disponer del certificado de la información pública del expediente.  
En septiembre de 2005, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, remite el expediente completo de solicitud de autorización de explotación de recursos de la Sección A) denominada "El CANTALAR" en el término municipal de Casinos (Valencia).  
Se adjunta junto la documentación, el informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio cultural Valenciano y el certificado del resultado de la información pública del expediente en el que se indica que tras haberse publicado en el B.O.P. nº 100, de fecha 29 de abril de 2005, el anuncio de dicha solicitud y que transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se ha presentado alegación alguna.  
En octubre de 2005, tiene entrada en esta Dirección General, alegaciones presentadas por particulares vecinos a la actividad oponiéndose a la instalación de una planta de tratamiento y clasificación de áridos junto con la extracción planteada. Además solicitan la adopción de todas las medidas correctoras necesarias para evitar el impacto del polvo y el ruido sobre la vegetación, fauna y viviendas situadas en los alrededores de la explotación.  
En octubre de 2005, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se indica que el consumo de agua previsto en el proyecto presentado, aparte de ser de escasa relevancia (16.000 m³/año), está basado en un sistema de abastecimiento mediante camiones cisterna, cuyo origen hay que estimar necesariamente amparado por un derecho de agua por lo que se emite informe favorable a la actividad de extracción de grava.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Se accede a la zona de explotación desde la CV-345 (carretera Casinos - Villar del Arzobispo en dirección Villar), a la altura del pk 2+900 se toma un camino en dirección NW que conduce a la zona de explotación.   
La zona objeto del proyecto se sitúa en un área eminentemente agrícola donde predominan las parcelas de pequeña superficie dedicadas al cultivo de frutales de secano, principalmente almendros y olivos y al cultivo de cítricos.   
La fauna que aparece en la zona se corresponde en conjunto con una fauna adaptada a un ecosistema de carácter agrícola con baja diversidad.  
El paisaje se corresponde con un valle agrícola, prácticamente llano atravesado por la Rambla Artaj. Sobre las terrazas aluviales cuaternarias de la Rambla se desarrolla el cultivo de frutales y es ahí, exactamente en la margen derecha de la Rambla, donde se va a desarrollar el presente proyecto de explotación y restauración mediante remodelación de la topografía y revegetación con frutales de secano.  
Existen en los alrededores viviendas aisladas, alguna de ellas utilizada como vivienda habitual.  
Desde el punto de vista geológico el substrato a explotar se corresponde con materiales aluviales cuaternarios constituidos por gravas calcáreas heterométricas y arenas envueltas por una matriz limosa de colores rojizos, ocres y beiges de permeabilidad variable, media/alta.  
Desde el punto de vista hidrogeológico la zona estudiada se encuentra a caballo entre los acuíferos de Lliria-Casinos y La Plana de Valencia. En el sector que nos encontramos el nivel piezométrico se sitúa en torno a los 150-160 m.sn.m. La circulación del flujo se establece en sentido NO-SE en dirección al acuífero de la Plana de Valencia.  
El proyecto propone emplear agua únicamente para el riego de caminos y plazas de cantera y el riego de siembras y plantaciones a realizar en las labores de restauración por lo que no se propone la apertura de ningún pozo de suministro de agua.  
El lecho de La Rambla de Artaj se sitúa unos 20 m. Por debajo de la cota actual de las parcelas objeto de explotación encajada en paredes subverticales con vegetación natural y solo lleva agua después de fuertes lluvias.   
2. Afecciones legales.  
El suelo donde se ubica la explotación de acuerdo con el P.G.O.U. de Casinos se califica como Suelo no Urbanizable Común.  
Parte de la explotación, se proyecta dentro de la "zona de policía" de Dominio Público Hidráulico de la Rambla de Artaj.   
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano ha emitido informe vinculante favorable al proyecto de referencia.  
No se afectan Vías Pecuarias ni Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de Medidas correctoras.  
El proyecto tramitado afectará directamente al paisaje, el suelo, la geomorfología, la hidrología, el aire, las aguas subterráneas, la vegetación y la fauna.  
Las acciones que van a originar impactos son aquellas derivadas del arranque y transporte de material en la fase de explotación y restauración, del incremento del tráfico rodado por las carreteras de acceso, de la construcción de nuevos viales de acceso a la explotación, del arranque de los cultivos existentes en las parcelas y de la vegetación natural existente junto la Rambla, de la producción y acumulación de estériles, del acondicionamiento de los taludes y plataforma de restauración, de la desaparición de un camino vecinal situado en el interior de las parcelas y del movimiento y mantenimiento de la maquinaria.  
Los impactos que originará la explotación serán el deterioro de las carreteras y caminos de acceso, el deterioro paisajístico, el levantamiento de polvo y producción de ruidos, el cambio morfológico de las parcelas afectadas por la explotación, el deterioro de la margen derecha de la Rambla, la posible contaminación de aguas subterráneas por mala gestión de los residuos peligrosos generados en la explotación, la contaminación de las aguas superficiales por el arrastre de sedimentos hacia la Rambla, la posible inundación de las parcela en épocas de máximas crecidas de la Rambla y el incremento de los fenómenos erosivos.   
Las medidas correctoras propuestas para minimizar estos posibles impactos son en primer lugar, el mantenimiento y acondicinamiento de caminos, el vallado de las parcelas, respetar distancias de seguridad entre la explotación y los lindes con parcelas limítrofes, con la carretera y con la Rambla, reducción de la velocidad de circulación de los camiones, acopio y mantenimetno del suelo edáfico para su posterior uso en la restauración, acopio de estériles en escombreras temporales, utilización de estériles en las labores de restauración, explotar y restaruar de forma simultánea, remodelar la topografía dejando bancos de altura no superior a 5 m. e inclinación de 30º separdos por bermas intermedias de 3 m. de ancho, dotar a la plataforama de restauración de una pendiente descendente del 1% hacia la zona de desagüe prevista de 50 m. de longitud y que evacua a una parcela rústica situada entre la explotación y la Rambla, sembrar especies herbáceas de rápido crecimiento en los taludes y plantar especies arbustivas y arbóreas en bermas y la plataforma final de restauración devolviendo el uso agrícola a la zona.  
Se desarrolla un programa de vigilancia ambiental que tiene por objeto garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras especificadas en el Estudio de Impacto Ambiental y en el Plan de Restauración. Este programa se lleva a cabo desde el inicio de las obras hasta 2 años después de haber finalizado las tareas de restauración incluida la revegetación del área.  
4. Consideración sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
El conjunto de medidas correctoras propuestas en el proyecto se consideran adecuadas, sin embargo es necesario introducir una serie de mejoras encaminadas a eliminar afecciones sobre el paisaje, la integración de la actuación al entorno, la reducción y/o eliminación de polvo en las tareas de extracción y transporte de áridos y acopio de estériles, incrementar el riego de la cubierta vegetal en la fase de restauración, correcta gestión de los residuos procedentes del mantenimiento de la maquinaria, minimizar el riesgo de erosión, la contaminación de las aguas superficiales y minimizar las alteración de los drenajes superficiales.  
El Programa de Vigilancia Ambiental se implementará de acuerdo a los condicionastes establecidos en la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1 El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según la ORDEN de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.  
A la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica de Declaración de Impacto Ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente,  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la explotación, sección A) denominada "EL CANTALAR" en las parcelas nº 13,14,15,16,17,18,23,24,32,33,34,35,36,37,38,39,40,41,42,43,44,45,46,47,48,49,50,51,54,55,56,57,58,59,61,312 y 313 de polígono nº 16 del t.m. de Casinos (Valencia), promovido por TRANSFORMACIONES EL CANTALAR, SL., siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
Segundo  
Como condiciones que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Se respetarán los márgenes de protección respecto parcelas colindantes, carretera CV-345 y Rambla de Artaj, propuestos en el proyecto manteniendo la vegetación existente o incluso incrementándola donde fuese necesario para que ésta actúe como pantalla vegetal. Cualquier afección realizada sobre estos márgenes de protección deberá ser restaurada de forma inmediata.  
2. Previo al inicio de la actividad deberá obtenerse autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la realización de las labores de explotación en zona de Dominio Público Hidráulico.  
3. La empresa promotora deberá inscribirse en el registro de pequeños productores de residuos peligrosos de la Comunidad Valenciana.  
4. En ningún caso se permitirá la instalación en la zona de una planta de tratamiento, lavado y clasificación de áridos.  
5. La explotación de gravas y arenas no superará en ningún caso la cota propuesta en el proyecto de modo que quede garantizado en todo momento la evacuación de las aguas hacia la Rambla.  
6. En la zona de desagüe de la cantera hacia la Rambla se construirán trampas de sedimentos u otros elementos que disipen la energía de las aguas y que eviten el arrastre de finos.  
7. Los caminos de acceso se mantendrán en óptimas condiciones a lo largo de toda la vida del proyecto. En caso de daños, la empresa promotora será la responsable de su reparación. Se colocarán señales indicativas del tránsito de camiones.  
8. Los camiones que transporten áridos deberán salir de las instalaciones con la caja tapada por una lona.  
9. Los acopios de material, los frentes de explotación y los viales internos y externos a la explotación se mantendrán a lo largo de todo el tiempo que dure la actividad en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.   
10. En los taludes además de especies herbáceas deberán plantarse especies arbustivas. Una vez ejecutada la revegetación, se dará un primer riego y, durante varios años siguientes a la plantación, se regará durante los meses de junio a septiembre y en aquellos momentos que por imperativos climáticos sea necesario.  
11. El mantenimiento de la maquinaria se realizará en lugares adecuados para tal fin. En caso de realizarse en la propia explotación se dispondrá de un taller techado y con suelo impermeabilizado donde se realicen todos las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, envasados, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a gestor autorizado.   
12. Al finalizar cada una de las fases de explotación la empresa promotora aportará a esta Dirección General, Área de Evaluación de Impacto Ambiental, informe en el que queden recogidos los balances y estado de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechados, con los rellenos realizados y con la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Estudio de Impacto Ambiental y Proyecto de Restauración. El informe o Resolución favorable de esta Dirección General será requisito para poder continuar con las labores de explotación.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML