Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8970, del 07-12-2020 (2020/10132)

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 094/2018-AIA Benidorm.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8970

Data del DOGV
:   07-12-2020

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2020/10132

CVE


Data del document
:   17-11-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 094/2018-AIA Benidorm. [2020/10132]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 094/2018-AIA Benidorm.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 094/2018-AIA  
Títol: Enllaç en el PK 149+600 de la carretera N-332 i connexió amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana (Benidorm)  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Benidorm  
Promotor: Ajuntament de Benidorm  
Localització: terme municipal de Benidorm  
  
Descripció del projecte  
En l'actualitat, l'accés a la zona de Llevant del nucli urbà de Benidorm des de la carretera N-332 en direcció sud es realitza a través de l'enllaç existent a l'inici de l'avinguda de la Comunitat Valenciana o a través de l'enllaç de l'N-332 amb la CV-70. El recorregut que cal realitzar per l'avinguda de la Comunitat Valenciana és llarg, el trànsit és important, la via està semaforitzada i no té control d'accessos. L'accés des de la CV-70 a la zona de Llevant tampoc és bo, fins i tot té un pas a nivell.  
D'altra banda, l'accés al sector PP 3.1, les obres del qual es troben finalitzades, es realitza a través de la glorieta situada al nord de l'enllaç de la CV-70 amb l'N-332. L'entrada i eixida de tot el trànsit del sector a través d'aquest únic accés generarà problemes de trànsit en la CV-70 i en l'N-332.  
L'objecte del projecte és la definició d'un nou accés al nucli urbà de Benidorm des de l'N-332, a l'altura del PK 149+600. El projecte consta de:  
- Enllaç amb la carretera N-332: s'ha dissenyat un enllaç tipus diamant amb glorieta única davall l'N-332. Per al disseny d'aquest enllaç, es defineix l'execució de dos passos inferiors (pas inferior glorieta 1 PK 0+010 i pas inferior glorieta 1 PK 1+060) i l'ampliació d'un pas inferior existent en la carretera N-332 a l'altura del PK 0+530. Els carrils de canvi de velocitat que connecten amb la nacional N-332 es projecten per a velocitat de 100 km/hora; són de tipus paral·lel, amb secció en transició d'ample de calçada en forma de tascó triangular.  
- Vial d'accés al nucli urbà: constituït per una calçada amb dos carrils per a cada sentit de circulació, que coincideixen amb el corredor previst en el PGOU. El vial establit està constituït per una calçada amb dos carrils per a cada sentit de circulació. A l'altura de l'encreuament del ferrocarril (Benidorm-Dénia), els carrils exteriors se separen del tronc i es converteixen en vies laterals que queden interrompudes per la plataforma del ferrocarril a l'espera de connectar-se amb la glorieta prevista quan el ferrocarril es transforme en tramvia i s'admeten llavors els encreuaments a nivell. Es dissenya al llarg d'aquest vial un pas superior sobre el Canal Baix de l'Algar i la canonada de reutilització (a l'altura del PK 0+270), un marc clavat sota el ferrocarril del tram Benidorm-Dénia i uns murs establits entre els dos carrils interiors i els exteriors que conformen les vies laterals.  
- Intersecció amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana: s'estableix una glorieta a nivell que permet tots els moviments possibles entre els dos vials.  
La secció transversal principal és:  
- 1 calçada de 7,00 metres amb carrils de 3,50 metres.  
- 2 vorals exteriors d'1,50 metres.  
- 2 bermes exteriors d'1,50 metres.  
Les altures màximes de desmunt i terraplé són de 9,1 i 7,3 metres respectivament. Es recomana per a tots els desmunts un talús 2H:1V mentre que en els terraplens 3H:2V.  
El drenatge transversal s'ha resolt mitjançant tubs i marcs prefabricats de formigó armat, el dimensionament dels quals es correspon amb un període de retorn de T=100 anys, per a la qual cosa s'han considerat els danys a tercers principalment agrícoles. Les obres de drenatge transversal projectades són:  
  
A més, s'ha previst la canalització a l'eixida de l'ODT - N-332-216, a fi de conduir el cabal al llit del barranc (innominat) existent aigües avall de l'N-332, mitjançant secció trapezial revestida d'escullera parcialment engravada, de 0,6 metres de grossària.  
El drenatge longitudinal s'ha resolt principalment de la manera següent:  
- En desmunt, mitjançant cunetes triangulars revestides de formigó i cunetes de guarda.  
- En terraplé, mitjançant vorada, baixants prefabricades i cunetes de guarda a peu d'aquest.  
En l'execució de l'obra es realitzaren en un total de huit estructures:  
  
- Estructura 1: pas inferior glorieta 1 PK 0+010.  
- Estructura 2: pas inferior glorieta 1 PK 0+160.  
- Estructura 3: pas inferior N-332 PK 0+530.  
- Estructura 4: ODT N332 216.  
- Estructura 5: ODT N332 485.  
- Estructura 6: galeria polígon.  
- Estructura 7: pas canal.  
- Estructura 8: marc clavat.  
El projecte inclou l'enllumenat de la glorieta 1, sota l'N-332, així com els accessos a aquesta.  
Legislació ambiental  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
L'objecte del projecte està inclòs en l'annex I del Decret 162/1990, grup 8.a, «Construcció d'autopistes, autovies, carreteres, vies públiques o privades de comunicació i línies de ferrocarril de nova planta l'itinerari de les quals es desenvolupe íntegrament en el territori de la Comunitat Valenciana, excepte en els casos que desenvolupen traçats i característiques recollits en instruments d'ordenació del territori o en estudis informatius de carreteres amb declaració positiva d'impacte ambiental, i en els casos de construcció de línies de tramvia el traçat de les quals discórrega íntegrament per sòl urbà», per la qual cosa el procediment que li correspon és el d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària queda regulat en la secció primera, del capítol II del títol II de la LEA.   
  
  
Antecedents administratius  
El Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica va tramitar la «modificació puntual núm. 1 del Pla parcial del sector 3/1 industrial», expedient 42/2016-EAE, que disposa d'informe ambiental i territorial estratègic de data 13 de febrer de 2017 (DOGV 22.06.2017). L'objecte de la modificació és l'adaptació de les infraestructures de connexió del sector amb la CV-70 i l'N-332 al disseny finalment requerit per les administracions titulars d'aquestes carreteres i la modificació de les normes urbanístiques del Pla parcial per a introduir noves condicions de reparcel·lació (en l'ús terciari i en l'industrial), noves condicions de tipologia constructiva i de volum en l'ús terciari, i incorporar l'ús del subsol viari (en règim de complex immobiliari privat o propietat horitzontal). En aquesta avaluació ambiental es detalla:  
  
«[...] indicar que la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental no ha avaluat el [...] Projecte de construcció de l?«enllaç de la variant de Benidorm amb el sector PP 3/1 i connexió amb l'av. de la Comunitat Valenciana (Benidorm)», per la qual cosa és necessari que se sotmeta al procediment d'avaluació d'impacte ambiental».  
  
Tramitació administrativa  
En data 19 de juliol de 2018, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental i s'acompanya aquesta sol·licitud de:  
- Projecte de construcció de l'enllaç de l'N-332 i connexió amb l'avinguda de Comunitat Valenciana  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Plànols de l'estudi d'impacte ambiental  
- Expedient administratiu tramitat a l'Ajuntament de Benidorm  
  
En data 8 de febrer de 2019, l'Ajuntament de Benidorm adjunta una còpia autenticada de l'informe patrimonial emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, emés en data 3 de setembre de 2018.  
En data 7 d'octubre de 2019, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, després d'analitzar la documentació que consta en l'expedient requereix a l'Ajuntament de Benidorm les modificacions pertinents en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental amb la finalitat d'obtindre l'informe favorable de la Direcció Territorial de Medi Ambient, realitzat per la demarcació forestal, segons el que s'ha indicat en el seu informe de 30 de gener de 2018. L'Ajuntament de Benidorm, en data 12 de desembre de 2019, remet la documentació complementària, en resposta al requeriment realitzat.  
  
Informació pública i consulta a les administracions públiques afectades i a les persones interessades.  
L'Ajuntament de Benidorm va sotmetre l'estudi d'impacte ambiental i el projecte a informació pública mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 8 de novembre de 2017.  
  
Segons el certificat emés en data 29 de juny de 2018, del secretari general, no es van produir al·legacions durant el termini concedit.  
Es transcriu a continuació el contingut de caràcter ambiental dels informes rebuts de les diferents administracions públiques afectades identificades per l'òrgan substantiu.  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (realitzat el 19.09.2016)  
«Atés que l'actuació que es pretén afecta el domini públic hidràulic i la zona de policia de diversos llits públics, quan les obres es vagen a executar hauran de dirigir-se a aquest organisme de conca per a sol·licitar la corresponent autorització, tal com estableix el text refós de la Llei d'aigües (RDL 1/2001, de 20 de juliol) [?]  
Així mateix, els comuniquem que hauran de tindre en compte les consideracions següents:  
- Per a cada encreuament del vial amb un llit públic, l'obra de pas es dissenyarà per a un període de retorn de 500 anys. Així mateix, es procurarà respectar les dimensions del llit natural, i no provocar forts estrenyiments. Les seues dimensions mai seran inferiors a la dels passos existents aigües amunt de l'actuació, excepte justificació contrària. [?]  
  
- Hauran de prendre les mesures necessàries perquè la nova actuació no supose una nova afecció a tercers, siga per l'efecte barrera que suposa aquesta obra lineal, amb la consegüent modificació de la circulació dels escolaments superficials, com per l'aportació de nous cabals als llits existents [?]»  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (realitzat el 21.12.2017)  
«[?] La capacitat de desguàs de les obres de fàbrica serà suficient per a permetre el pas del cabal d'avinguda de càlcul.  
Les embocadures de les obres de fàbrica, aigües avall, hauran d'estar convenientment protegides i amb els dissipadors d'energia adequats, tendents a evitar erosions en restituir l'aigua al seu llit natural.  
Independentment dels cabals de càlcul, hauran de dimensionar-se les obres amb els gàlibs mínims que garantisquen el pas dels cabals sòlids previsibles, amb la qual cosa s'evite l'acumulació de materials de grans dimensions en l'estructura de desguàs.  
Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de manera que es complisca l'art. 47.1 del text refós de la Llei d'aigües aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, és a dir, sense modificar les servituds naturals actualment existents, i garantir, a més, la inexistència de risc d'embassada o inundació en les zones pròximes a les obres.  
  
Es garantirà en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap als llits i el manteniment dels marges nets.  
S'haurà de reduir en la mesura que siga possible la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos perquè s'afecte únicament el terreny estrictament necessari.  
Respecte dels farciments i abocaments, es garantirà la no afecció a cursos d'aigües superficials i subterranis, per abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, així com una vegada finalitzades les obres.  
Quant a préstecs i extraccions en llits o en zones de servitud, se'n garantirà la no afecció i la reposició d'aquests al seu estat primitiu una vegada finalitzades les obres.  
Es garantirà la no afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
  
Quant a la hidrogeologia, a l'efecte de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies, s'estudiaran:  
- Localització d'aqüífers, zona de recàrrega i surgència  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis  
El Reglament del domini públic hidràulic (RDPH), aprovat pel Reial decret 849/1986, ha sigut modificat pel Reial decret 638/2016, de 9 de desembre [?], amb la introducció de limitacions en relació amb les zones de flux preferent i zones inundables, a fi de garantir la seguretat de les persones i els béns.  
En relació amb aquesta modificació del reglament i les limitacions, amb caràcter general, s'haurà de complir el que es disposa, entre altres, en els articles següents:  
- Art. 9 sobre zona de policia i zona de flux preferent  
- Art 9 bis, «Limitacions als usos en la zona de flux preferent en sòls en situació bàsica de sòl urbanitzat»  
- Art. 9 ter, «Obres i construccions en la zona de flux preferent en sòls en situació bàsica de sòl urbanitzat»  
- Art. 9 quater, «Règim especial en municipis amb més d- de la seua superfície inclosa en la zona de flux preferent»  
- Art. 14 bis, «Limitacions als usos del sòl en la zona inundable»  
  
- Art. 126 ter, «Criteris de disseny i conservació per a obres de protecció, modificacions en els llits i obres de pas»  
Per tant, d'acord amb l'anterior, s'haurà de realitzar l'estudi d'inundabilitat corresponent, que demostre que no existeix afecció al règim de corrents i que no es produeix cap increment de la perillositat de la inundació que produïsca un augment del risc de persones i béns.  
  
En conseqüència, si escau, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a no incrementar el risc d'inundació, a fi de garantir la seguretat de les persones i els béns.  
Les actuacions previstes hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les corresponents autoritzacions administratives».  
Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant (fet el 30.01.2018)  
  
«El projecte d'accés consta bàsicament d'una rotonda subterrània que distribueix el trànsit cap a l'interior del sector industrial-comercial, cap a la incorporació a la nacional (variant), cap al futur accés av. Comunitat Valenciana i cap a la incorporació a l'actual carretera nacional direcció Alfàs.  
Aquesta nova obra pública preveu dos carrils laterals, addicionals, a l'actual traçat de la carretera nacional (variant) que incrementa notablement l'afecció sobre la via pecuària ja existent pel traçat de la variant de la nacional. De fet, aquesta nova afecció hi arriba, o part de la resolta en el primer projecte municipal del PP3/1 i és d'alguna forma conseqüència dels accessos necessaris per a aquest, per la qual cosa raonablement hauria de tractar-se de manera integrada amb l'esmentat antecedent del PP3/1.  
D'acord amb els plans presentats, les obres suposarien una afecció sobre la carrerassa de la Torreta (16 m d'amplària legal [?]) d'aproximadament 146 m lineals/2337 m² [?]  
Atés que l'actual normativa sobre la matèria obliga al manteniment dels usos propis d'aquest domini públic pecuari, el promotor haurà de garantir una solució que els assegure sota els principis d'idoneïtat, continuïtat i amb integritat superficial. Idoneïtat significa que possibilite els usos propis i especialment els complementaris (bici, passeig?) definits en la llei, per la qual cosa ha de tindre un ferm natural o almenys ben diferenciat del trànsit motoritzat. Continuïtat significa poder realitzar els usos esmentats en condicions de seguretat i no estar interromput el seu traçat. Finalment, integritat superficial implica que les modificacions o restitucions s'han d'ajustar el màxim possible a les seues característiques físiques originals i hi ha d'haver una compensació superficial en cas de diferències.  
No s'han trobat en la memòria presentada solucions satisfactòries a aquesta afecció (pàg. 21, 34, 61 i 62 del document).  
Quant a l'afecció a vegetació forestal, és de quantia reduïda i afecta formacions àmpliament representades a la comarca i la Comunitat, per la qual cosa, atés el caràcter d'utilitat pública de l'obra, es consideren assumibles.  
Conclusió:  
Per a obtindre l'informe favorable en matèria de vies pecuàries, referent a l'afecció del projecte a la carrerassa de la Torreta, el promotor té les obligacions següents:  
1. Aportar arxiu digital amb coordenades UTM/ETRS89H30 de les obres que es realitzaran, de manera que puga determinar-se amb precisió l'afecció a la carrerassa.  
2. Justificar la solució adoptada que garantisca la idoneïtat i continuïtat del traçat de la carrerassa, i especificar, si s'opta per la modificació del traçat, els amples de cada tram i com s'integrarà com a passeig o albereda. També com es garanteix la integritat superficial, és a dir:  
  
(amplària x longitud) VP <= (amplària x longitud)mt  
En cas contrari, cal compensar en el sector o les proximitats per superfície equivalent.  
3. Si s'opta per restitució d'accessos per a donar continuïtat a la VP, els principis d'idoneïtat, continuïtat i manteniment de dimensions ajustades a les originals de la carrerassa es mantenen. A més, s'haurà de garantir la disponibilitat dels terrenys que asseguren la continuïtat del traçat i l'adequació, gestió i manteniment d'aquests serà a càrrec del promotor de l'obra pública».  
Servei d'Ordenació del Territori (fet el 22.03.2018)  
«[?] En l'elaboració d'aquest informe, s'han analitzat les següents cartografies d'inundabilitat: cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana ([?] PATRICOVA); cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables ([?] SNCZI). L'aplicació d'aquestes cartografies es justifica en l'art. 10 de la normativa del PATRICOVA perquè es tracta d'estudis oficials i plans aprovats per la Generalitat Valenciana o per un organisme de conca. Es preveu la cartografia del PATRICOVA perquè la zona no ha estat valorada per l'SNCZI.  
  
[?] Els valors de la IMD superen amb escreix el valor llindar de 2.000 vehicles/dia; per tant, en principi, la capacitat de drenatge de la carretera hauria de ser de T500, en aplicació de l'art. 21.3.a) de la normativa del PATRICOVA.  
Ara bé, com és tracta d'una carretera existent, aquesta té dissenyats els drenatges a T100 (marc quadrat d'1,5 m); fet que suposaria que, en el supòsit d'obrir-los, com és el cas, per a donar més cabuda (marc quadrat de 3 m), es produiria una clara afecció a tercers, la qual cosa no és del tot aconsellable.  
Es considera adequada la capacitat de drenatge proposada, de conformitat amb l'esmentat article de la normativa del PATRICOVA.  
[...] Per tot el que s'ha exposat, el projecte de construcció de l'enllaç N-332 connexió amb avinguda Comunitat Valenciana, a Benidorm (Alacant), es troba afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (realitzat el 3 de setembre de 2018 i rebut el 04.02.2019)  
«[?] No hi ha afecció al patrimoni cultural pel que fa al patrimoni arquitectònic, arqueològic i paleontològic.  
No obstant això, des de la consideració del patrimoni etnològic, els serveis tècnics d'aquesta direcció general informen el següent:  
La documentació remesa estudia l'impacte patrimonial sobre el patrimoni etnològic i el patrimoni industrial. De nord a sud, grosso modo, el projecte que ens ocupa (viari de nova planta) té el seu inici en una rotonda prevista sobre la futura variant d'Altea, des d'ací es dirigeix cap al sud creuant la partida del Salt de l'Aigua, travessa la línia de ferrocarril Alacant-Dénia i arriba a la partida de Marxassos, on té el seu final en la CN-332. La longitud estimada d'aquest vial és de 1.200 m.  
  
Després de la prospecció, s'indica en la memòria respecte al patrimoni etnològic el següent: «Davant de la impossibilitat d'evitar l'afecció directa a l'assegador de la Torreta, la intersecció es realitzarà adoptant les mesures que s'estimen adequades per a, en tot moment, garantir la continuïtat del seu servei.  
Els ramals de les séquies que pogueren romandre en servei (no observats en aquesta prospecció) també es tindran en compte en fase d'obra i podran ser modificades però garantint en tot moment la continuïtat del flux d'aigua per aquestes després de la seua reposició.  
Com que dins de l'àmbit d'afecció directa s'observen alguns murs de contenció de terrasses realitzats mitjançant la tècnica de maçoneria en sec, de diferent entitat i estat de conservació, atés que l'afecció a aquests en alguns casos serà inevitable, com a mesura compensatòria/cautelar s'hauran de reposar, sempre que siga possible, de manera adequada. Es remataran els extrems de les estructures seccionades, amb la qual cosa s'evitarà el despreniment i la degradació de la part conservada i, en els casos en els quals el projecte requerisca murs de contenció nous, es realitzaran mitjançant aquesta tècnica de maçoneria en sec, sempre que els condicionants propis d'aquest tipus de projectes així ho permeten (mesures de seguretat, normativa aplicable, etc.) i contribuïsquen d'aquesta manera a la conservació del paisatge tradicional de la zona, que es veurà alterat (encara que en un grau mínim) per l'execució del projecte, de caràcter horitzontal.  
L'aqüeducte de la Canal del Salt serà afectat pel projecte; però, per les seues característiques en la zona d'intersecció, aquesta circumstància no suposa cap hàndicap, tot i que el tram corresponent a la intersecció d'aquest amb el barranc Maner no haurà de rebre cap mena d'afecció.»  
  
Quant a les mesures correctores s'indica que: «Béns d'interés cultural no consten; per tant, no resulten necessàries mesures cautelars.  
  
Elements etnològics  
- 1, 6, 7, 10, 14 Murs maçoneria ?afecció directa- recreació, reposició  
- 2 Assagador de la Torreta ?intersecció- no interrupció  
- 9 Canal del Salt ?intersecció- no afecció a l'arc  
- 12, 16 Sistema tradicional de reg ?afecció directa- no necessàries  
- Sistema tradicional de reg en ús ?adaptar la xarxa de reg per a mantindre el servei-  
Es considera després de l'estudi de la memòria que en l'apartat anterior s'han proposat una sèrie de mesures cautelars bàsiques que s'estimen imprescindibles per a garantir la correcta salvaguarda del patrimoni davant de l'execució del projecte.  
A la vista de la documentació i de les consideracions, es proposa informar favorablement l'enllaç de l'N-322 i connexió amb l'av. Comunitat Valenciana a Benidorm, respecte del patrimoni etnològic, segons preveu l'article 2.4 de la Llei d'impacte ambiental, l'article 6 del seu reglament i l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, sempre que es complisquen les mesures correctores descrites anteriorment.  
Igualment, en cas de modificació dels límits territorials o d'altres canvis del projecte, haurà de fer-se un nou estudi de l'impacte patrimonial amb les propostes pertinents en cas de veure's afectat, i s'haurà de remetre a aquesta direcció general per a la seua aprovació.  
Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informen favorablement els efectes patrimonials que preveu l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, Memòria de prospecció per a impacte patrimonial projecte constructiu d'enllaç en la carretera N-332 i connexió amb l'av. de la Comunitat Valenciana [?]»  
Informe de la demarcació forestal de la Direcció Territorial d'Alacant (realitzat el 28.10.2019)  
«L'esborrany facilitat per l'Ajuntament de Benidorm (promotor) a fi de donar continuïtat a la carrerassa de la Torreta opta, en el cas de la rotonda d'accés, per la restitució d'accessos per obra pública (art. 22.3 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol). Aquesta possibilitat que ofereix la llei considera que la via pecuària es manté en el seu traçat original i facilita el promotor la seua reposició per un altre traçat ?que no és via pecuària- per a aconseguir la continuïtat d'aquesta. Aquesta reposició haurà de tindre i mantindre (a càrrec del promotor) unes característiques que garantisquen també els usos propis de la via pecuària, que ací s'analitzen i informen. D'altra banda, aquesta solució no comporta l'obligació de compensació superficial a favor de la Generalitat, com ocorria amb la modificació de traçat per planejament urbanístic (art. 20 de la llei) triada en el desplegament del PP3/1.  
Traça de la reposició de traçat:  
La reposició haurà d'abandonar i retrobar el traçat original de la via pecuària en els punts de coordenades 1 següents: inici (751.128,67 m; 4.272.007,82 m) i final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m).  
Mantindrà una amplària que, segons arxius digitals facilitats pel promotor, serà de 6,5 m. Aquest ample es considera suficient per a mantindre els usos propis pecuaris al llarg de la reposició, sempre que es garantisca un ús no motoritzat d'aquest, excepte en el tram del pas subterrani existent que dona accés al cementeri i que es tractarà a continuació.  
Quant al pas subterrani de la variant i pel fet que no és possible la seua ampliació, el promotor haurà de condicionar-lo perquè garantisca de manera efectiva un ús segur i prioritari no motoritzat enfront dels vehicles de motor que puntualment puguen utilitzar-lo. En aquest sentit, s'apunten algunes mesures en l'esborrany municipal com senyalística de l'ús prioritari, de limitació de velocitat, la pintura del paviment d'un color diferenciador del de la calçada, bandes sonores, així com altres que es puguen addicionar (guals, senyals lluminosos, etc.).  
  
Reposició de traçat:  
Punt inicial (751.128,67 m; 4.272.007,82 m)  
Punt final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m)  
Eix: 348,16 m  
Amplària: 6,5 m  
Superfície: 2.123,1 m²  
Conclusions:  
Vista la documentació enviada en l'esborrany facilitat per al projecte «Enllaç de la variant de Benidorm amb sector PP3/1 i connexió av. Comunitat Valenciana», el seu informe favorable està condicionat al compliment dels aspectes següents:  
Primer: la reposició del traçat haurà d'abandonar i retrobar el traçat original de la via pecuària en els punts de coordenades següents: inici (751.128,67 m; 4.272.007,82 m) i final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m)  
  
Segon: l'amplària de la reposició haurà de tindre una amplitud de 6,5 m i ha de garantir un ús no motoritzat, excepte el tram subterrani sota la variant de l'N-332.  
Tercer: al llarg del pas subterrani, el promotor projectarà i executarà totes les mesures que siguen necessàries per a garantir un ús segur i prioritari dels usos no motoritzats (els propis de les vies pecuàries) enfront d'un puntual trànsit motoritzat. Per a això, i sense que es considere una llista tancada de mesures, es durà a terme: senyalització de la naturalesa i prioritat del seu ús, senyalització de limitació de velocitat, pintura o naturalesa diferent del paviment d'una calçada convencional, bandes sonores, guals o senyalització lluminosa, etc.  
Quart: serà responsabilitat del promotor mantindre la reposició de traçat en bones condicions per a dur a terme els usos propis del domini públic pecuari.  
Cinqué: el promotor haurà de justificar que tots els trams reposats siguen de la seua titularitat, estiguen disponibles i lliures de càrregues per a poder ser usats i mantinguts de manera que puguen albergar els usos propis de les vies pecuàries.  
Sisé: la reposició d'un tram de via pecuària no és via pecuària, ja que aquesta manté el seu traçat original, sinó que aquests trams garanteixen en condicions el trànsit dels usuaris per aquests. En conseqüència, al promotor li correspon el seu manteniment i la senyalització».  
  
  
Consideracions ambientals  
Segons el que s'ha exposat en l'annex relatiu a l'Estudi de trànsit, en el supòsit de no construcció de l'enllaç plantejat, per als accessos al sector PP 3.1, el volum de trànsit seria molt elevat, amb situació de col·lapse total. L'estudi d'impacte ambiental conté un epígraf relatiu a l'estudi d'alternatives, que es troba limitat pels antecedents següents:  
  
1. El projecte variant d'Altea, carretera N-332 de Cartagena a València PK 147,0 al 164,0 (Altea, Alacant) tramitat pel Ministeri de Foment ja conté un estudi d'alternatives de la variant d'Altea i els seus enllaços. La decisió de situar en enllaç a l'inici de la variant d'Altea ja va tindre el seu corresponent estudi d'alternatives i la seua corresponent avaluació ambiental favorable.  
2. La connexió del sector PP 3/1 també va tindre el seu estudi d'alternatives i la seua avaluació ambiental positiva en el tràmit d'aprovació de l'esmentat Pla parcial.  
3. El Pla general vigent de Benidorm ja preveu un vial de connexió de l'enllaç de l'N-332 i el PP3/1 amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana.  
S'analitzen alternatives en els nusos de connexió amb l'N-332 i en el traçat en planta del vial. En el nus de connexió amb l'N-332, la solució adoptada soluciona en un únic enllaç la connexió de la variant amb l'actual N-332, la connexió amb el sector PP 3/1 i la connexió amb el sistema general de Benidorm. Quant al traçat en planta, a causa de la ubicació de l'enllaç en les proximitats d'un barranc innominat afluent del barranc de Barceló s'han estudiat dues possibles alternatives: una pel marge dret del barranc innominat i una altra pel marge esquerre. Finalment, s'ha optat per l'alternativa del marge dret del barranc per les raons ambientals següents:  
  
- L'alternativa triada minimitza l'afecció a sòls agrícoles antics que han sigut envaïts per vegetació de tipus forestal arbori que té més valor ambiental que els cultius existents en l'alternativa triada o cultius abandonats que estan començant a ser envaïts per vegetació de tipus forestal en aquests moments.  
- L'alternativa triada només requereix un encreuament sobre el barranc innominat.  
- L'enllaç de l'alternativa triada amb l'avinguda Comunitat Valenciana minimitza l'afecció a edificacions i activitats diferents de les agrícoles existents en els marges de l'avinguda Comunitat Valenciana amb la consegüent minimització d'impactes sobre el medi socioeconòmic.  
  
L'estudi d'impacte ambiental se centra en les accions derivades del projecte en les fases de construcció i funcionament. Les accions del projecte proposat susceptibles de produir impacte ambiental són les següents:  
Fase de construcció:  
Expropiacions: amb caràcter previ a l'inici de les obres, hauran d'expropiar-se els béns i drets afectats per les obres.  
Demolició d'infraestructures actuals: el volum de residus en demolició s'estima en 6.140 m³, que es corresponen principalment amb ferm existent.  
Afecció i reposició de servituds. L'afecció de les obres s'estén, concretament, sobre les següents servituds que cal reposar: xarxa de telefonia, xarxa d'energia elèctrica, xarxa d'aigua potable, xarxa de reg, xarxa d'enllumenat i afecció a tancaments.  
Desbrossament del terreny. La superfície afectada per la remoció i retirada d'arbres, mala herba, enderrocs, sòl, etc., serà de 106.245 m².  
Moviments de terres. El volum de terres resultant de la diferència entre el desmunt i terraplé està estimat en uns 19.000 m³. El volum de material procedent de préstecs s'ha valorat en:  
- Sòl estabilitzat in situ S-EST-3: 17.912,6 m³  
- Sòl seleccionat: 17.912,1 m³  
- Pedraplé: 11.739,0 m³  
i el volum de transport a abocador s'ha estimat en 139.646 m³.  
  
Terminació d'esplanades. Consisteix en les operacions necessàries per a aconseguir l'acabat geomètric de l'esplanada, talussos, terraplens i desmunts previstos en el projecte.  
Afermat i pavimentació. Operacions d'extensió i compactació de subbases, bases i capes de rodament de la carretera incloent-hi la pavimentació asfàltica.  
Fonamentació, estreps i estructures de passos inferiors, superiors i encreuaments de llits. Es tracta de la formigonada, col·locació de malles electrosoldades, encofrats i desencofrats dels passos elevats que es construiran.  
Obres de drenatge. Operacions necessàries per a permeabilitzar la calçada i permetre el correcte drenatge de l'escolament superficial. Generalment, consistiran en l'encofrat, desencofrat, formigonada i col·locació de malles electrosoldades per a fonamentacions lloses i murs o bé la instal·lació de marcs i tubs prefabricats.  
Transport de materials i persones. Es refereix al transport de materials i persones durant l'execució de les obres de l'enllaç i la connexió.  
  
Condicionament paisatgístic. Tasques de condicionament del sòl, i revegetació de rotondes i talussos de passos elevats per a integrar-los paisatgísticament i previndre l'erosió de talussos.  
Senyalització de trànsit. Tasques d'instal·lació de senyalitzacions de trànsit en la traça de la carretera abans de la seua posada en funcionament.  
Residus d'obra. Residus d'obra generats durant les obres de construcció. S'estimen els residus potencialment perillosos en 251,62 m³, els residus de naturalesa no pètria en 6183,88 m³ i els de naturalesa pètria en 6183,88 m³.  
Fase de funcionament:  
Trànsit de vehicles. L'objectiu de l'obra projectada és incrementar la fluïdesa i seguretat del trànsit en els accessos a Benidorm.  
Obres de reparació i manteniment: operacions de reparació i manteniment de la carretera i enllaços: reparació ferm, neteja drenatges, manteniment, passos, etc.  
Manteniment i reparació de la senyalització de trànsit: operacions de manteniment i reparació de la senyalització horitzontal i vertical de trànsit.  
Respecte del medi natural, cal destacar que en la zona del projecte no existeixen llits permanents. Els llits existents són llits de règim pluvial, molt irregulars, que romanen secs la majoria de l'any i pels quals només circula aigua després de pluges intenses. En l'àmbit d'actuació, existeix un barranc que és afluent del barranc de Barceló, que travessa la traça de la carretera.  
Les obres es desenvoluparan sobre cultius de cítrics, cultius abandonats i xicotets retalls de vegetació forestal.  
Els cultius estan ocupats per espècies nitròfiles i trivials d'àmplia distribució i, per tant, d'escàs interés. Els cultius que porten més temps abandonats estan sent envaïts per vegetació forestal.  
  
Quant als terrenys forestals, estan formats per pins dispersos amb un escàs desenvolupament del sotabosc excepte en els marges dels llits existents. En aquestes zones, sobre els PK 0+100 de l'eix principal i PK 0+420 coincideix amb sòl forestal segons la cartografia del PATFOR. Quant a l'afecció a vegetació forestal, segons l'Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, «és de quantia reduïda i afecta formacions àmpliament representades a la comarca i la Comunitat, per la qual cosa, atés el caràcter d'utilitat pública de l'obra, es consideren assumibles».  
La fauna de vertebrats està composta per comunitats similars a les que es presenten en les zones de vegetació natural de les dues serres adjacents, si bé la seua composició específica es troba alterada per l'antropització del medi, desertant d'aquestes àrees les espècies més sensibles a aquesta modificació (per exemple els rapinyaires), que són colonitzades per altres que trauen profit d'aquesta. Entre aquestes últimes, podem esmentar, en el cas dels ocells nidificants, l'oroneta comuna (Hirundo rustica), oroneta cuablanca (Delichon urbica), cueta blanca (Motacilla alba), estornell negre (Sturnus unicolor) i el teuladí comú (Passer domesticus), i, en el cas dels mamífers, la rata comuna (Rattus norvegicus).  
La construcció de l'enllaç en la carretera N-332 i connexió amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana afecta la via pecuària denominada «carrerassa de la Torreta» mitjançant un encreuament transversal d'aquesta.  
Els usos del sòl que ens trobem en l'àmbit del traçat de l'accés projectat és el que es detalla a continuació:  
En la zona establida per l'enllaç amb la carretera N-332:  
- Sòl no urbanitzable comú  
- Sòl urbanitzable programat.  
- Sistemes generals de transport. Xarxa viària  
En el vial de connexió amb l'av. de la Comunitat Valenciana:  
- Sòl no urbanitzable comú  
- Sòl urbanitzable programat  
- Àrea de prioritat residencial  
- Sistemes generals de transport. Xarxa viària i ferroviària  
El PATRICOVA detecta risc geomorfològic coincidint amb els llits existents en la zona. La vulnerabilitat de les aigües subterrànies enfront de la contaminació es considera mitjana degut a la profunditat del nivell piezomètric i el poder autodepurador de la zona no saturada. La zona de Benidorm se situa en zona de mitjà-alt risc sísmic per raons tectòniques. El risc d'incendi forestal és alt en les zones forestals travessades per l'obra.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els següents impactes ambientals:  
- Emissions de pols a l'atmosfera: aquest impacte es generarà fonamentalment pels moviments de terra, trànsit de vehicles de transport, etc. L'impacte considerat afectarà directament la qualitat de l'aire i podrà també produir impactes indirectes sobre altres factors del medi: sòl, aigua, vegetació, fauna, paisatge, sanitat humana. L'experiència en altres obres de característiques similars permet limitar la zona d'afecció per la pols a una franja de 250 metres durant la construcció de l'enllaç i el vial de connexió i de 25 metres durant el seu funcionament. Com a mesures correctores i protectores s'estableixen:  
  
- Es faran regs, com a mínim, a mitjan matí i mitjan vesprada a l'estiu, i a mitjan matí a l'hivern.  
- Els materials pulverulents que s'emmagatzemen en la zona per a ús posterior (ciment, terra de farciment, etc.) hauran d'estar ensacats o disposar d'emmagatzematges adequats que eviten que s'alcen pel vent durant les operacions de càrrega, descàrrega o emmagatzematge.  
- Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles d'obra a 40 km/h i es cobrirà el material transportat pels camions.  
- Durant les obres es netejaran els vials asfaltats que s'embruten de fang. Aquesta neteja es realitzarà sobretot després de les pluges.  
  
- Es controlarà el bon funcionament i el manteniment de la maquinària i vehicles d'obra.  
- Emissions de gasos i partícules a l'atmosfera: les emissions de gasos contaminants a l'atmosfera procediran dels gasos d'escapament dels motors de combustió interna. El factor ambiental directament afectat per aquest impacte és l'aire, encara que pot afectar de manera indirecta altres factors del medi com són: sòl, aigua, vegetació, fauna i sanitat humana. Els principals agents contaminants seran el CO2, CO, NOx, SOx, hidrocarburs i partícules. Les mesures establides en l'epígraf anterior són vàlides per a reduir les emissions de gasos i partícules a l'atmosfera.  
- Increment del nivell sonor de l'àrea. Els sorolls i les vibracions durant la fase de construcció s'ocasionaran pels motors de combustió interna, les obres de construcció, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc. Aquest impacte afectarà directament la qualitat de l'aire i indirectament la fauna i la sanitat-seguretat de les persones. Per a controlar les molèsties de soroll durant la fase de construcció, s'ha disposat que els motors de combustió interna es dotaran de silenciadors homologats per les empreses constructores d'aquests i compliran els límits d'emissió fixats en la legislació vigent. Durant la fase d'explotació, s'han estimat els valors sonors en un estudi acústic que s'adjunta, mitjançant el mètode nacional de càlcul francés «NMPB-Routes-96 (SETRA-CERTU-LCPC-CSTB)», esmentat en l?«Arrere du 5 mai 1995 relatif au bruit des infrastructures routiéres, Journal du 10 mai 1995, article 6», i en la norma francesa «XPS 31-133». L'adaptació d'aquest mètode es recull en la Recomanació de la Comissió de 6 d'agost de 2003, relativa a les orientacions sobre mètodes de càlcul provisionals revisats per al soroll industrial, procedent d'aeronaus, del trànsit rodat i ferroviari, i les dades d'emissions corresponents.  
En l'àrea sud-oest del nou accés, es troba una àrea de sòl per a dotacions de xarxa primària docent, on es troben, entre diversos centres d'educació infantil i primària (CEIP Gabriel Miró i CEIP Gaspar López), diversos instituts d'educació secundària (IES Pere Maria Orts i Bosch, IES Bernat de Sarrià, IES Beatriu Fajardo de Mendoza, IES l'Almadrava), seu de la UNED i Escola Oficial d'Idiomes. A més, al costat de la traça del vial, hi ha uns quants habitatges que s'identifiquen en l'estudi acústic.  
  
Els nivells de recepció externs que estableix la legislació autonòmica són per a ús docent de 45 dB(A) per a dia i 35 dB(A) per a nit, i per a ús residencial de 55 dB(A) per a dia i 45 dB(A) per a nit.  
  
Una vegada realitzades les simulacions, es determina que en diversos d'aquests centres i en els habitatges que queden pròxims al vial no es compleixen els objectius de qualitat de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana. L'estudi acústic llança la necessitat d'incloure en el projecte una sèrie de mesures correctores, que es resumeixen en la següent taula.  
Malgrat l'establiment d'aquestes mesures, segons els resultats llançats pel model, no es compleixen els objectius de qualitat en tots els receptors. Fins i tot utilitzant la millor tecnologia possible de protecció contra el soroll, hi ha dues residències (receptor 8 i receptor 14) en què, com que estan localitzades molt pròximes al nou vial, resulta impossible arribar als límits marcats per la legislació autonòmica per a aquests usos.  
No obstant això, el projecte únicament inclou en el seu pressupost la construcció d'una única pantalla acústica, la denominada «Pantalla col·legis», perquè tal com recull l'estudi acústic «seguint indicacions de l'Ajuntament de Benidorm, no es projecten les pantalles acústiques establides en el vial discoteques, per la qual cosa no s'inclouen en plans ni pressupostos».  
La pantalla col·legis és de 320 m de longitud i altura 3,5 m. S'aprofitaran els primers 175 metres de la pantalla existent en l'actualitat en el marge dret de la carretera N-332 i la resta de pantalla serà de nova execució.  
L'òrgan ambiental considera que és necessària l'execució de totes les pantalles acústiques previstes en l'estudi acústic, les característiques del qual es resumeixen en la taula anterior. (Condicionant primer d'aquesta resolució). L'avaluació del seu funcionament es detalla en el Pla de vigilància ambiental.  
- Eliminació-aterrament del sòl. Aquest impacte es produirà a l'inici de les obres en les tasques de desbrossament. La superfície afectada per aquest impacte serà de 106.245 m². Per a minimitzar aquest impacte, l'estudi d'impacte ambiental ha proposat:  
  
  
- La realització de talussos estesos que redueixen la velocitat de l'aigua i, per tant, la seua capacitat erosiva i plantacions en bosquets que eviten camins preferents d'escolament.  
- El sòl arrancat de les zones d'obra s'emmagatzemarà en munts en forma de com de menys de 2 metres d'altura, als quals es faran pràctiques agrícoles. Aquest sòl s'utilitzarà com més prompte millor en la restauració de zones deteriorades, restauració dels talussos dels desmunts i terraplens de la carretera i altres àrees que calga restaurar.  
  
- Es realitzarà un jalonament temporal del perímetre d'obra, se seleccionarà un lloc adequat per a les instal·lacions auxiliars, es retirarà, apilarà i mantindrà la terra vegetal per a la seua posterior reutilització i se seleccionaran prèviament les pedreres i abocadors que s'utilitzaran. En el pla denominat mesures correctores se situa la zona per a les instal·lacions auxiliars i es representa gràficament el jalonament temporal del perímetre d'obra. L'àrea de les instal·lacions auxiliars coincideix amb una superfície ja asfaltada associada al sector PP 3.1.  
- Contaminació del sòl i de l'aigua superficial. La possible ocurrència d'abocaments incontrolats o accidentals de residus tòxics (olis, greixos, etc.) durant la construcció, funcionament i abandó de l'obra poden induir una contaminació del sòl i la inutilització per al seu ús actual o ocasionar impactes indirectes sobre altres factors del medi. Durant les obres de la construcció, es prendran mesures especials de vigilància que permeten la detecció d'abocaments incontrolats o accidentals de contaminants i la seua immediata neteja.  
- Modificació de l'escolament superficial. Els moviments de terra, construcció de drenatges, pavimentats que es realitzen durant la construcció de l'obra ocasionaran una modificació de la dinàmica de l'escolament superficial. El projecte constructiu conté un estudi hidrològic de les conques afectades i la corresponent justificació hidràulica de les mesures adoptades per a minimitzar l'afecció a l'escolament superficial i permetre el normal funcionament dels llits interceptats.  
  
- Contaminació de l'aigua subterrània. L'aigua subterrània podrà contaminar-se per les accions que es desenvolupen durant la fase de construcció i funcionament i per abocaments incontrolats o accidentals de residus que es realitzen en àrees d'elevada vulnerabilitat dels aqüífers enfront de la contaminació. En l'actualitat l'aigua subterrània de l'aqüífer de Benidorm presenta signes de contaminació relacionats amb les activitats agrícoles.  
Entre les mesures més importants per a la protecció de la contaminació de sòls i aigua, cal destacar:  
- Realització de manteniments de maquinària en taller autoritzat  
- No s'emmagatzemaran combustibles, s'habilitarà un punt net per a l'emmagatzematge de residus i es realitzarà una bassa de decantació. La bassa de decantació està situada en l'àrea afectada pel sector PP 3.1, pròxima a la zona d'instal·lacions auxiliars.  
- Per a cada encreuament del vial amb un llit públic, l'obra de pas es dissenyarà per a un període de retorn de 500 anys. Així mateix, es procurarà respectar les dimensions del llit natural i no provocar forts estrenyiments. Les seues dimensions mai seran inferiors a la dels passos existents aigües amunt de l'actuació, excepte justificació contrària.  
  
No obstant això, l'ODT-201-92, que permet l'encreuament del barranc innominat, apareix dissenyada per a un període de retorn de 100 anys, segons apareix en la taula 21 de la memòria del projecte. Aquesta falta de coherència entre l'estudi d'impacte ambiental i el projecte haurà de corregir-se i redefinir-se en l'esmentada obra de drenatge transversal, per a un període de retorn de 500 anys, segons consta en l'informe de l'organisme de conca. (Condicionant segon d'aquesta resolució)  
- En aquells punts on hi haja una obra de pas, aquestes es prolonguen sense que en cap cas es disminuïsca la secció existent.  
- Les casetes d'obra amb serveis sanitaris es dotaran de fosses sèptiques compactes homologades i autoritzades per l'organisme de conca o es connectaran amb la xarxa de sanejament municipal.  
- Segons consta en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, s'han pres les mesures necessàries perquè la nova actuació no supose una nova afecció a tercers i es considera que el projecte és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA.  
- Eliminació de la vegetació. Aquest impacte comporta l'inici de les obres, a causa del desbrossament que es realitzarà del terreny. La vegetació també podrà veure's afectada en cas d'incendi forestal. Cal tindre en compte que l'obra travessa una zona que el PATFOR identifica com a forestal i que comporta risc d'incendi. Les principals mesures plantejades per a evitar la seua afecció són:  
- Per als exemplars arboris pròxims a la traça es disposarà en el seu perímetre un jalonament temporal de protecció per a minimitzar l'afecció sobre els exemplars de pi blanc.  
- El desbrossament es realitzarà només en la superfície estrictament necessària i s'evitarà la seua execució per excés.  
- Es realitzaran regs de les superfícies dels apilaments de terra en els talls de càrrega i de la plataforma destinada a controlar la formació de pols, de manera que s'evitarà l'arrossegament pel vent i la deposició sobre la vegetació, la qual cosa podria dificultar l'activitat fotosintètica.  
  
- Es complirà en tot moment el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o els seus voltants.  
- Efecte barrera per a la fauna. La zona en la qual es té previst construir el vial de connexió està limitada ja per les següents infraestructures: nacional 332, accés a Benidorm des de l'AP-7 i l'avinguda Comunitat Valenciana. L'estudi d'impacte ambiental indica que el nou vial tindrà poc efecte sobre la fragmentació del territori i l'efecte barrera sobre la fauna, ja que els efectes barrera significatius són els que produeixen la carretera nacional N-332 i l'AP-7 que dificulten la connexió entre la serra Gelada i la serra Cortina. No s'estima necessari realitzar cap programació de les obres per a ajustar-la als períodes reproductors de la fauna i, per tant, els treballs podran realitzar-se sense cap mena de limitació temporal. No s'estima necessària la construcció de passos específics per a la fauna. No obstant això, sí que es considera necessària l'adequació de les obres de drenatge transversal per a permetre com a mínim el pas de fauna. L'estudi d'impacte ambiental no aporta més detall sobre com serà aquesta adequació, per la qual cosa es recomana per a això l'ús de la publicació denominada «Prescripciones técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales», editada pel Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient. Segons la fitxa 9, drenatge adaptat per a animals terrestres, les dimensions dels drenatges hauran de tindre una secció mínima de 2 x 2 m o de 2 m de diàmetre si es tracta d'estructures circulars. Com a conseqüència de l'anterior, caldrà augmentar les dimensions de les ODT-201-92 i ODT-201-450, però no l'ODT-103-398, ja que per la seua ubicació no es requereix adequar per a pas de fauna perquè podria incrementar els atropellaments i la mortalitat de fauna. (Condicionant tercer d'aquesta resolució)  
  
- Risc d'atropellament d'animals. En la zona no s'han detectat animals de grans dimensions. No s'han descrit en la zona migracions d'animals terrestres entre els espais naturals de la serra Gelada i la serra Cortina. Atés que es tracta d'un vial urbà amb velocitat màxima limitada, l'estudi considera que es tracta d'un impacte negatiu de magnitud lleu, permanent i reversible.  
- Modificacions paisatgístiques. Els moviments de terres, l'eliminació de la vegetació, els passos elevats, etc., alteraran les variables objectives i subjectives que determinen el paisatge. El projecte preveu un conjunt de mesures de restauració i revegetació per a millorar la integració paisatgística de l'actuació. Les principals àrees d'actuació estan determinades per les diferents superfícies alterades directament per les obres.  
- Unitat d'actuació 1: terraplens i desmunts. Les actuacions en els talussos generats en els desmunts i terraplens tenen com a finalitat principal evitar l'erosió a més de contribuir a integrar-los en l'entorn paisatgístic. Per a això, es proposen plantacions d'espècies arbòries i arbustives que afavorisquen la contenció dels talussos, per a la qual cosa s'han triat plantes autòctones que tenen un alt grau d'adaptabilitat a les condicions edafològiques i climàtiques de la zona, de manera que s'aconseguirà un èxit superior i reduir el cost de manteniment. L'espècie arbòria proposada és Pinus halepensis (pi blanc). En la resta de la superfície dels talussos, es proposen plantacions de bosquets d'espècies arbustives, amb una densitat d'1 exemplar 3 m², amb la següent composició florística: Pistacia lentiscus (llentiscle), Ginesta monosperma (ginesta blanca), Spartium junceum (ginesta), Atriplex halimus (salat blanc), Rhamnus lycioides (arç negre), Anthyllis cytisoides (albada).  
  
- Unitat d'actuació 2: glorietes. En les glorietes projectades (glorietes 1, 2 i 3) es plantaran espècies arbòries i arbustives. Es proposa la plantació d'exemplars arboris, amb una densitat d'1 exemplar cada 50 m², amb la llista d'espècies següent: Olea europaea (olivera), Ceratonia siliqua (garrofera), Quercus ilex (alzina). A més, es preveu la plantació de massissos arbustius compostos per espècies aromàtiques, amb una densitat d'1 exemplar 9 m²: Rosmarinus officinalis (romer), Thymus vulgaris (timó), Lavandula angustifolia (lavanda), Santolina chamaecyparissus (ontina). A més, es disposaran bosquets de Juniperus horizontalis (savina rèptil), amb una densitat d'1 exemplar cada 25 m².  
  
- Per a la revegetació dels talussos resultants de la construcció de les glorietes, es proposa la plantació d'espècies entapissants composta per Rosmarinus officinalis var. Postratus (romer rèptil). Les plantacions es realitzaran en la base i coronació del talús, a fi d'arribar a cobrir la totalitat de la superfície i potenciar la integració d'aquest aportant un aspecte natural. Es disposarà amb una densitat d'1 exemplar per cada metre. Així mateix, es proposa la col·locació de materials inerts compostos per rocalla i grava decorativa com a substrat vorejant les plantes i destacant els grups ornamentals.  
Com que l'ajust presenta les característiques següents:  
- Fisiografia: ondulada (pendent: 2-8 %).  
- Litologia: cudols, graves i llims al·luvials quaternaris.  
- Ús: agrícola majoritàriament abandonat (cítrics i secà) i, puntualment, forestal.  
- Vegetació natural: pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) sobre matolls.  
- Pis bioclimàtic: termomediterrani sec.  
Es realitzen una sèrie de recomanacions sobre la proposta d'espècies per a utilitzar en les glorietes i talussos (condicionant quart d'aquesta resolució):  
1. Glorietes:  
Arbòries:  
- Hauria de descartar-se l'alzina, Quercus ilex, pels seus requeriments hídrics, i necessitat d'ombra en els seus primers estadis, i substituir-se per una altra espècie arbòria present en la zona i millor adaptada a les condicions ecològiques de la zona: pi blanc (Pinus halepensis).  
- Respecte de l'ús d'oliveres i garroferes, es recomana, en la mesura que siga possible, el trasplantament d'exemplars que puguen veure's afectats per la traça de la carretera.  
Arbustives:  
- Ha de descartar-se Lavandula angustifolia perquè es tracta d'un espígol que a la nostra Comunitat no està present en aquesta zona i que té uns requeriments ecològics diferents.  
- Es pot utilitzar, encara que no siga aromàtica, l'albada (Anthyllis cytisoides) i el timó d'esca (Helichrysum serotinum).  
- Com a arbustives de més port que poden utilitzar-se en aquests llocs: llentiscle (Pistacia lentiscus) i arç negre (Rhamnus lycioides).  
- Respecte de la plantació de Juniperus horizontalis, com que es tracta d'una espècie de jardineria, exòtica, es recomana utilitzar el ginebre de galipot autòcton Juniperus oxycedrus.  
2. Talussos i desmunts:  
Es proposa en la documentació la plantació, en capçalera i al peu dels talussos resultants de les glorietes, de romer rèptil (Rosmarinus officinalis var. Postratus). Per a controlar l'erosió dels talussos si el seu pendent és inferior a 20°, es recomana l'ús d'hidrosembres amb mescla de llavors (gramínies i lleguminoses) adaptades a les condicions de la zona. Es podria incloure en la mescla de llavors comercials algunes autòctones com el llistó (Brachypodium retusum) i l'albada, el romer i el timó.  
- Afeccions a la funcionalitat de la via pecuària carrerassa de la Torreta. La via pecuària carrerassa de la Torreta es troba actualment envaïda pel tronc de la variant de Benidorm N-332. S'opta per la restitució d'accessos, solució que no requereix la modificació del traçat d'aquesta via pecuària. La longitud de via pecuària que es veu afectada per l'execució de l'obra pública del nou enllaç sobre la variant de Benidorm és de 140 metres. La longitud aproximada de la variant plantejada és de 340 metres. La restitució de la via de la carrerassa de la Torreta arranca al sud de l'N-332, en direcció est. S'habilita per a això una plataforma sense pavimentar de 5 metres d'ample, independent del trànsit, així com un pas sobre el barranc existent. Per a creuar l'N-332, es planteja l'ús compartit del pas inferior del camí del cementeri perquè a penes té trànsit de vehicles. Per a creuar l'N-332, es planteja l'ús compartit del pas inferior del camí del cementeri perquè a penes té trànsit de vehicles. Durant l'execució de les obres es realitzaran les esplanacions necessàries per a garantir la continuïtat d'aquesta i es limitarà el pendent màxim al 15 %.  
  
Perquè la reposició siga adequada, segons consta en l'informe emés per la demarcació forestal (condicionant cinqué d'aquesta resolució):  
  
- La reposició del traçat haurà d'abandonar i retrobar el traçat original de la via pecuària en els punts de coordenades següents: inici (751.128,67 m; 4.272.007,82 m) i final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m).  
- L'amplària de la reposició haurà de tindre una amplitud de 6,5 m i garantir un ús no motoritzat, excepte el tram subterrani sota la variant de l'N-332.  
- Al llarg del pas subterrani, el promotor projectarà i executarà totes les mesures que siguen necessàries per a garantir un ús segur i prioritari dels usos no motoritzats (els propis de les vies pecuàries) enfront d'un puntual trànsit motoritzat. Per a això, i sense que es considere una llista tancada de mesures, es durà a terme: senyalització de la naturalesa i prioritat del seu ús, senyalització de limitació de velocitat, pintura o naturalesa diferent del paviment al d'una calçada convencional, bandes sonores, guals o senyalització lluminosa, etc.  
- Serà responsabilitat del promotor mantindre la reposició de traçat en bones condicions per a dur a terme els usos propis del domini públic pecuari.  
- El promotor haurà de justificar que tots els trams reposats siguen de la seua titularitat, estiguen disponibles i lliures de càrregues per a poder ser usats i mantinguts de manera que puguen albergar els usos propis de les vies pecuàries.  
- La reposició d'un tram de via pecuària no és via pecuària, ja que aquesta manté el seu traçat original, sinó que aquests trams garanteixen en condicions el trànsit dels usuaris per aquests. En conseqüència, al promotor li correspon el seu manteniment i la senyalització.  
- Creació d'ocupació. La construcció i el manteniment de l'obra projectada crearan llocs de treball eventuals en el sector de la construcció i el sector serveis.  
- Increment del risc d'accidents laborals. Durant les obres de construcció, s'incrementarà el risc d'accidents laborals de les persones que treballen en aquestes.  
- Disminució del risc d'accidents de trànsit. És previsible que durant el funcionament de la nova infraestructura disminuïsca el risc d'accidents de trànsit en el municipi en evitar la saturació i congestió dels actuals accessos al municipi, amb les consegüents millores en el medi socioeconòmic i el benestar de les persones.  
- Increment de la mobilitat a Benidorm. La infraestructura millorarà la mobilitat del municipi en incrementar la fluïdesa en els accessos al municipi.  
- Afecció a patrimoni: segons consta en l'informe de la unitat administrativa competent en patrimoni, no existeix afecció al patrimoni cultural pel que fa al patrimoni arquitectònic, arqueològic i paleontològic; no obstant això, des del punt de vista etnològic, s'identifiquen una sèrie d'elements i de mesures correctores.  
- Murs de maçoneria en sec: com a mesura s'hauran de reposar, sempre que siga possible.  
- Séquies de distribució d'aigües de reg: encara que no s'observen en la prospecció ramals de séquies en servei, es tindran en compte en fase d'obra i podran ser modificades, però garantint en tot moment la continuïtat del flux d'aigua després de la seua reposició.  
- Aqüeducte del Salt: a causa de les seues característiques, en la zona d'intersecció no suposa cap hàndicap.  
- Assagador de la Torreta: reposat convenientment.  
L'Estudi d'impacte ambiental disposa d'un programa de vigilància ambiental (d'ara en avant, PVA) l'objectiu del qual és detectar les possibles desviacions de les previsions efectuades en el present estudi d'avaluació d'impacte ambiental i que poden generar efectes negatius de rellevància sobre el medi ambient, de manera que puguen corregir-se a temps.  
Totes les actuacions i/o mesures que es realitzen en l'aplicació del present PVA tindran constància escrita en forma d'actes, lectures, butlletes d'estat, etc., de manera que permeta comprovar la correcta execució i respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable.  
El PVA s'estructura en els epígrafs següents:  
En la fase de construcció:  
- La inclusió de les mesures correctores generals.  
- L'eliminació o deterioració dels elements de delimitació del perímetre d'obra.  
- La pols depositada sobre la vegetació en un radi de 100 metres de l'actuació.  
- Mesuraments de concentració de CO i partícules en tub d'escapament i nivells de soroll.  
- Llaurat i adobament natural de la terra vegetal.  
- Documentació d'autorització administrativa dels proveïdors dels recursos naturals (aigua, àrids, etc.).  
- Gestió adequada dels diferents tipus de residus, documents d'entrega a gestor autoritzat els residus.  
- Ocurrència de falles generalitzades.  
- Aparició d'indicis de béns culturals.  
- Comprovació visual en obra per a evitar l'afecció a la via pecuària.  
- Manteniment de la senyalització d'obra i aplicació de mesures de prevenció de riscos per a garantir la seguretat de les persones.  
Fase de funcionament:  
- Mesuraments periòdics semestrals o davant de queixa o incidència puntual per a comprovar les molèsties de soroll produïdes a la població.  
- Mesuraments periòdics semestrals per a comprovar les molèsties per gasos en l'atmosfera.  
- Gestió adequada dels residus perillosos generats.  
L'òrgan ambiental considera que durant la fase de construcció de les obres, el programa de vigilància ambiental haurà de completar-se amb els controls següents (condicionant sisé d'aquesta resolució):  
- Gestió dels accessos a les obres. Aquest àmbit de control té per objectiu mantindre i donar alternatives als camins afectats per l'execució del projecte (camins veïnals, d'accés a parcel·les, etc.) i crea una xarxa de camins de l'obra amb el criteri de minimitzar les afeccions al terreny i adaptar la seua tipologia a l'ús que se'ls donarà. Abans de l'inici de les obres, s'elaborarà un pla d'accessos i camins de l'obra, en el qual s'especificarà el traçat dels camins de l'obra i les necessitats d'adequació dels camins existents per al diferent trànsit que hauran de suportar.  
- Control i vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars de les obres. Mitjançant aquestes accions de control, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'obra disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, etc., tant en el funcionament quotidià com en casos de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats en cada una de les instal·lacions, i en el conjunt de l'obra, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent. Finalment, es controlarà que es duen a terme mesures per a minimitzar el consum energètic durant la fase d'obres.   
- Evitar la contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies. Durant l'execució de les obres s'hauran de controlar els nivells i la qualitat dels cursos d'aigua superficials, garantia del funcionament correcte de la xarxa de drenatge d'aigües pluvials en les instal·lacions de l'obra i control de la gestió correcta de les aigües residuals generades en instal·lacions de l'obra.  
L'òrgan ambiental considera que durant la fase de posada en servei de la infraestructura, el programa de vigilància ambiental haurà de completar-se amb els controls següents (condicionant seté d'aquesta resolució):  
- Seguiment de les tècniques de restauració. Aquest seguiment permetria estudiar l'evolució de l'èxit de les tècniques de restauració adoptades.  
- Seguiment de les mesures de protecció de fauna: reposició de la via pecuària i funcionament de l'adaptació de les obres de drenatge transversal per a animals terrestres.  
- Les medicions acústiques realitzades (periòdicament, amb caràcter semestral, o davant queixa o incidència puntual) es compararan amb els valors estimats en l'estudi acústic i amb els nivells de recepció externs que estableix la normativa autonòmica (Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica), per a avaluar les molèsties de soroll produïdes a la població. En cas que, malgrat haver aplicat les mesures correctores previstes, se superen els límits legals establits, aquestes es considerarien suficients, sempre que no se superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A). En cas contrari, l'Ajuntament de Benidorm haurà de modificar les mesures correctores instal·lades, de manera que no se superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A). En aquest últim cas, l'Ajuntament de Benidorm donarà trasllat dels mesuraments i de les modificacions de les mesures correctores a l'òrgan ambiental, que emetrà una resolució complementaria a aquesta declaració d'impacte ambiental per a l'anàlisi i l'avaluació de l'efectivitat de les noves mesures proposades.  
  
Si durant l'execució dels anteriors controls es detectara una desviació important de les previsions d'impacte contingudes en aquest estudi, el promotor ho posarà en coneixement de l'òrgan ambiental i, amb l'assessorament oportú i la supervisió de l'Administració, aplicarà les mesures correctores que s'estimen necessàries (condicionant huité d'aquesta resolució).  
El seguiment ambiental de l'obra correspon a l'Ajuntament de Benidorm. Per a això, redactarà un informe de seguiment sobre el compliment de les condicions i de les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental. Aquest informe es realitzarà semestralment durant el període d'execució de les obres i anualment durant els 2 primers anys de posada en servei de la infraestructura. El programa de vigilància ambiental i els informes sobre el seguiment es faran públics en la seu electrònica de l'Ajuntament de Benidorm i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica (condicionant nové d'aquesta resolució).  
L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la declaració d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 41.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i la resta de disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Proposta de declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament a efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte «Enllaç en el PK 149+600 de la carretera N-332 i connexió amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana (Benidorm)», promogut per l'Ajuntament de Benidorm, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental i el projecte tècnic, així com amb els condicionants que s'indiquen a continuació.  
  
Segon  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental s'haurà de completar amb les mesures següents, detallades en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental:  
1. D'acord amb el que estableix l'estudi acústic, és necessària l'execució de totes les pantalles acústiques previstes en aquest, les característiques de les quals es resumeixen a continuació:  
  
  
  
  
  
2. L'ODT-201-92, que permet l'encreuament del Barranc innominat, haurà de dissenyar-se per a un període de retorn de 500 anys, segons consta en l'informe de l'organisme de conca i en les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Per a l'adequació de les obres de drenatge transversal com a passos de fauna, es recomana l'ús de les «Prescripciones Técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales», editada pel Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient. Segons la fitxa 9, drenatge adaptat per a animals terrestres, les dimensions dels drenatges hauran de tindre una secció mínima de 2 x 2 m o de 2 m de diàmetre si es tracta d'estructures circulars. Com a conseqüència de l'anterior, serà necessari augmentar les dimensions de les ODT-201-92 i ODT-201-450, però no de l'ODT-103-398, ja que per la seua ubicació no es requereix adequar per a pas de fauna perquè podria incrementar els atropellaments i la mortalitat de fauna.  
4. Es realitzen una sèrie de recomanacions sobre la proposta d'espècies que cal utilitzar en les glorietes i talussos:  
1. Glorietes:  
Arbòries:  
- Hauria de descartar-se l'alzina, Quercus ilex, pels seus requeriments hídrics i la necessitat d'ombra en els seus primers estadis, i substituir-se per una altra espècie arbòria present en la zona i millor adaptada a les condicions ecològiques de la zona: pi blanc (Pinus halepensis).  
- Respecte de l'ús d'oliveres i garroferes, es recomana, en la mesura que siga possible, el trasplantament d'exemplars que puguen veure's afectats per la traça de la carretera.  
Arbustives:  
- Ha de descartar-se Lavandula angustifolia perquè es tracta d'un espígol que a la nostra Comunitat no està present en aquesta zona i que té uns requeriments ecològics diferents.  
- Es pot utilitzar, encara que no siga aromàtica, l'albada (Anthyllis cytisoides) i el timó d'esca (Helichrysum serotinum).  
- Com a arbustives de més port que poden utilitzar-se en aquests llocs: llentiscle (Pistacia lentiscus) i arç negre (Rhamnus lycioides).  
- Respecte de la plantació de Juniperus horizontalis, com que es tracta d'una espècie de jardineria, exòtica, es recomana utilitzar el ginebre de galipot autòcton Juniperus oxycedrus.  
2. Talussos i desmunts:  
Es proposa en la documentació la plantació, en capçalera i al peu dels talussos resultants de les glorietes, de romer rèptil (Rosmarinus officinalis var. Postratus). Per a controlar l'erosió dels talussos si el seu pendent és inferior a 20°, es recomana l'ús d'hidrosembres amb mescla de llavors (gramínies i lleguminoses) adaptades a les condicions de la zona. Es podrien incloure en la mescla de llavors comercials algunes autòctones com el llistó (Brachypodium retusum) i l'albada, el romer i el timó.  
5. La reposició de la via pecuària carrerassa de la Torreta haurà de complir les condicions assenyalades en l'informe emés per la demarcació forestal:  
1. La reposició del traçat haurà d'abandonar i retrobar el traçat original de la via pecuària en els punts de coordenades següents: inici (751.128,67 m; 4.272.007,82 m) i final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m).  
2. L'amplària de la reposició haurà de tindre una amplitud de 6,5 m i garantir un ús no motoritzat, excepte el tram subterrani sota la variant de l'N-332.  
3. Al llarg del pas subterrani, el promotor projectarà i executarà totes les mesures que siguen necessàries per a garantir un ús segur i prioritari dels usos no motoritzats (els propis de les vies pecuàries) enfront d'un puntual trànsit motoritzat. Per a això, i sense que es considere una llista tancada de mesures, es durà a terme: senyalització de la naturalesa i prioritat del seu ús, senyalització de limitació de velocitat, pintura o naturalesa diferent del paviment del d'una calçada convencional, bandes sonores, guals o senyalització lluminosa, etc.  
4. Serà responsabilitat del promotor mantindre la reposició de traçat en bones condicions per a dur a terme els usos propis del domini públic pecuari.  
5. El promotor ha de justificar que tots els trams reposats siguen de la seua titularitat, estiguen disponibles i lliures de càrregues per a poder ser usats i mantinguts de manera que puguen albergar els usos propis de les vies pecuàries.  
La reposició d'un tram de via pecuària no és via pecuària, ja que aquesta manté el seu traçat original, sinó que aquests trams garanteixen en condicions el trànsit dels usuaris per aquests. En conseqüència, al promotor li correspon el seu manteniment i senyalització.  
6. Durant la fase de construcció de les obres, el programa de vigilància ambiental haurà de completar-se amb els controls següents:  
- Gestió dels accessos a les obres. Aquest àmbit de control té per objectiu mantindre i donar alternatives als camins afectats per l'execució del projecte (camins veïnals, d'accés a parcel·les, etc.) i crea una xarxa de camins de l'obra amb el criteri de minimitzar les afeccions al terreny i adaptar la seua tipologia a l'ús que se'ls donarà. Previ a l'inici de les obres, s'elaborarà un pla d'accessos i camins de l'obra, en el qual s'especificarà el traçat dels camins de l'obra i les necessitats d'adequació dels camins existents per al diferent trànsit que hauran de suportar.  
  
- Control i vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars de les obres. Mitjançant aquestes accions de control, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'obra disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, etc., tant en el funcionament quotidià com en casos de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats en cada una de les instal·lacions, i en el conjunt de l'obra, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent. Finalment, es controlarà que es duen a terme mesures per a minimitzar el consum energètic durant la fase d'obres.  
- Evitar la contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies. Durant l'execució de les obres s'hauran de controlar els nivells i la qualitat dels cursos d'aigua superficials, garantia del funcionament correcte de la xarxa de drenatge d'aigües pluvials en les instal·lacions de l'obra i control de la gestió correcta de les aigües residuals generades en instal·lacions de l'obra.  
1. Durant la fase de posada en servei de la infraestructura, el programa de vigilància ambiental haurà de completar-se amb els controls següents:  
- Seguiment de les tècniques de restauració. Aquest seguiment permetria estudiar l'evolució de l'èxit de les tècniques de restauració adoptades.  
- Seguiment de les mesures de protecció de fauna: reposició de la via pecuària i funcionament de l'adaptació de les obres de drenatge transversal per a animals terrestres.  
- Les medicions acústiques realitzades (periòdicament, amb caràcter semestral, o davant queixa o incidència puntual) seran comparades amb els valors estimats en l'estudi acústic i amb els nivells de recepció externs que estableix la normativa autonòmica (Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica) per a avaluar les molèsties de soroll produïdes a la població. En cas que, malgrat haver aplicat les mesures correctores previstes, se superen els límits legals establits, aquestes es considerarien suficients, sempre que no se superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A). En cas contrari, l'Ajuntament de Benidorm haurà de modificar les mesures correctores instal·lades, de manera que no se superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A). En aquest últim cas, l'Ajuntament de Benidorm donarà trasllat dels mesuraments i de les modificacions de les mesures correctores a l'òrgan ambiental, que emetrà una resolució complementaria a aquesta declaració d'impacte ambiental per a l'anàlisi i l'avaluació de l'efectivitat de les noves mesures proposades.  
  
8. Si durant l'execució dels anteriors controls es detectara una desviació important de les previsions d'impacte que conté aquest estudi, el promotor ho posarà en coneixement de l'òrgan ambiental i, amb l'assessorament oportú i la supervisió de l'Administració, aplicarà les mesures correctores que s'estimen necessàries.  
9. El seguiment ambiental de l'obra correspon a l'Ajuntament de Benidorm. Per a això, redactarà un informe de seguiment sobre el compliment de les condicions i de les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental. Aquest informe es realitzarà semestralment durant el període d'execució de les obres i anualment durant els 2 primers anys de posada en servei de la infraestructura. El programa de vigilància ambiental i els informes sobre el seguiment es faran públics en la seu electrònica de l'Ajuntament de Benidorm i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 13 de març de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
València, 17 de novembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons R 09.08.2019; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8970, del 07-12-2020 (2020/10132)

RESOLUCIÓN de 17 de noviembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 094/2018-AIA Benidorm.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8970

Fecha DOGV
:   07-12-2020

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2020/10132

CVE


Fecha del documento
:   17-11-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de noviembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 094/2018-AIA Benidorm. [2020/10132]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 094/2018-AIA Benidorm.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 094/2018-AIA  
Título: Enlace en el PK 149+600 de la carretera N-332 y conexión con la Avenida de la Comunidad Valenciana (Benidorm)  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Benidorm  
Promotor: Ayuntamiento de Benidorm  
Localización: Término municipal de Benidorm  
  
Descripción del proyecto  
En la actualidad, el acceso a la zona de Levante del núcleo urbano de Benidorm desde la carretera N-332 en dirección sur se realiza a través del enlace existente al inicio de la Avenida de la Comunidad Valenciana o a través del enlace de la N-332 con la CV-70. El recorrido que hay que realizar por la Avenida de la Comunidad Valenciana es largo, el tráfico es importante, la vía está semaforizada y no tiene control de accesos. El acceso desde la CV-70 a la zona de Levante tampoco es bueno, e incluso tiene un paso a nivel.  
Por otro lado, el acceso al sector PP 3.1, cuyas obras se encuentran finalizadas, se realiza a través de la glorieta situada al norte del enlace de la CV-70 con la N-332. La entrada y salida de todo el tráfico del sector a través de este único acceso generará problemas de tráfico en la CV-70 y en la N-332.  
El objeto del proyecto es la definición de un nuevo acceso al núcleo urbano de Benidorm desde la N-332, a la altura del PK 149+600. El proyecto consta de:  
- Enlace con la carretera N-332: se ha diseñado un enlace tipo diamante con glorieta única bajo la N-332. Para el diseño de este enlace se define la ejecución de dos pasos inferiores (Paso Inferior Glorieta 1 PK 0+010 y Paso Inferior Glorieta 1 PK 1+060) y la ampliación de un paso inferior existente en la carretera N-332 a la altura del PK 0+530. Los carriles de cambio de velocidad que conectan con la nacional N-332 se proyectan para velocidad de 100 km/hora; son de tipo paralelo, con sección en transición de ancho de calzada en forma de cuña triangular.  
- Vial de acceso al núcleo urbano: constituido por una calzada con dos carriles para cada sentido de circulación, coincidiendo con el corredor previsto en el PGOU. El vial establecido está constituido por una calzada con dos carriles para cada sentido de circulación. A la altura del cruce del ferrocarril (Benidorm-Denia) los carriles exteriores se separan del tronco convirtiéndose en vías laterales que quedan interrumpidas por la plataforma del ferrocarril a la espera de conectarse con la glorieta prevista cuando el ferrocarril se transforme en tranvía, admitiendo entonces los cruces a nivel. Se diseña a lo largo de este vial un paso superior sobre el Canal Bajo del Algar y la tubería de reutilización (a la altura del PK 0+270), un marco hincado bajo el ferrocarril del tramo Benidorm-Denia y unos muros establecidos entre los dos carriles interiores y los exteriores que conforman las vías laterales.  
- Intersección con la Avenida de la Comunitat Valenciana: se establece una glorieta a nivel que permite todos los movimientos posibles entre ambos viales.  
La sección transversal principal es:  
- 1 calzada de 7,00 metros con carriles de 3,50 metros.  
- 2 arcenes exteriores de 1,50 metros.  
- 2 bermas exteriores de 1,50 metros.  
Las alturas máximas de desmonte y terraplén son de 9.1 y 7.3 metros respectivamente. Se recomienda para todos los desmontes un talud 2H:1V mientras que en los terraplenes 3H:2V.  
El drenaje transversal se ha resuelto mediante tubos y marcos prefabricados de hormigón armado, cuyo dimensionamiento se corresponde con un periodo de retorno de T=100 años, habiendo considerado los daños a terceros principalmente agrícolas. Las obras de drenaje transversal proyectadas son:  
  
Además, se ha previsto el encauzamiento a la salida de la ODT - N332-216, con objeto de conducir el caudal al cauce del barranco (innominado) existente aguas abajo de la N - 332, mediante sección trapecial revestida de escollera parcialmente recebada, de 0,6 metros de espesor.  
El drenaje longitudinal se ha resuelto principalmente de la siguiente forma:  
- En desmonte, mediante cunetas triangulares revestidas de hormigón y cunetas de guarda.  
- En terraplén, mediante bordillo, bajantes prefabricadas y cunetas de guarda a pie del mismo.  
En la ejecución de la obra se realizaran en un total de ocho estructuras:  
- Estructura 1: Paso Inferior Glorieta 1 PK 0+010.  
- Estructura 2: Paso Inferior Glorieta 1 PK 0+160.  
- Estructura 3: Paso Inferior N-332 PK 0+530.  
- Estructura 4: ODT N332 216.  
- Estructura 5: ODT N332 485.  
- Estructura 6: Galería Polígono.  
- Estructura 7: Paso Canal.  
- Estructura 8: Marco Hincado.  
El proyecto incluye el alumbrado de la glorieta 1, bajo la N-332, así como los accesos a la misma.  
Legislación ambiental  
La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, de Impacto Ambiental de la Generalitat Valenciana, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA).  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental.  
El objeto del proyecto está incluido en el anexo I del Decreto 162/1990, Grupo 8, a. «Construcción de autopistas, autovías, carreteras, vías públicas o privadas de comunicación y líneas de ferrocarril de nueva planta cuyo itinerario se desarrolle íntegramente en el territorio de la Comunidad Valenciana, salvo en los casos que desarrollen trazados y características recogidos en instrumentos de ordenación del territorio o en Estudios Informativos de carreteras con Declaración positiva de Impacto Ambiental, y en los casos de construcción de líneas de tranvía cuyo trazado discurra íntegramente por suelo urbano», por lo que el procedimiento que le corresponde es el de evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria queda regulada en la Sección Primera, del Capítulo II del Título II de la LEA.  
  
Antecedentes administrativos  
El Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica tramitó la «Modificación Puntual nº1 del Plan Parcial del Sector 3/1 industrial», expediente 42/2016-EAE, que cuenta con informe ambiental y territorial estratégico de fecha 13 de febrero de 2017 (DOGV 22.06.2017). El objeto de la modificación es la adaptación de las infraestructuras de conexión del sector con la CV-70 y la N-332 al diseño finalmente requerido por las administraciones titulares de dichas carreteras y la modificación de las Normas Urbanísticas del Plan Parcial para introducir nuevas condiciones de reparcelación (en el uso terciario y en el industrial), nuevas condiciones de tipología constructiva y de volumen en el uso terciario, e incorporar el uso del subsuelo viario (en régimen de complejo inmobiliario privado o propiedad horizontal). En dicha evaluación ambiental se detalla:  
«[...] indicar que la Subdirección General de Evaluación Ambiental no ha evaluado el [...] Proyecto de Construcción de Enlace de la variante de Benidorm con el Sector PP 3/1 y conexión con la AV. De la Comunidad Valenciana (Benidorm), siendo necesario que se someta al procedimiento de evaluación de impacto ambiental»  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 19 de julio de 2018 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de declaración de impacto ambiental y se acompaña dicha solicitud de:  
- Proyecto de construcción del enlace de la N-332 y conexión con la avenida de Comunitat Valenciana  
- Estudio de impacto ambiental  
- Planos del estudio de impacto ambiental  
- Expediente administrativo tramitado en el Ayuntamiento de Benidorm  
En fecha 8 de febrero de 2019 el Ayuntamiento de Benidorm, adjunta copia autenticada del informe patrimonial emitido por la Dirección General de Cultura y Patrimonio, emitido en fecha 3 de septiembre de 2018.  
En fecha 7 de octubre de 2019 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, tras analizar la documentación obrante en el expediente requiere al Ayuntamiento de Benidorm las modificaciones pertinentes en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental con la finalidad de obtener informe favorable de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, realizado por la Demarcación Forestal, según lo indicado en su informe de 30 de enero de 2018. El Ayuntamiento de Benidorm, en fecha 12 de diciembre de 2019, remite la documentación complementaria, en respuesta al requerimiento realizado.  
Información pública y consulta a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas  
El Ayuntamiento de Benidorm sometió el estudio de impacto ambiental y el proyecto a información pública mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de fecha 8 de noviembre de 2017.  
Según el certificado emitido en fecha 29 de junio de 2018, del secretario general, no se produjeron alegaciones durante el plazo concedido.  
Se transcribe a continuación el contenido de carácter ambiental de los informes recibidos de las diferentes administraciones públicas afectadas identificadas por el órgano sustantivo.  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (realizado el 19.09.2016)  
«Dado que la actuación que se pretende afecta al dominio público hidráulico y a la zona de policía de varios cauces públicos, cuando las obras se vayan a ejecutar, deberán dirigirse a este Organismo de Cuenca, solicitando la correspondiente autorización, tal y como establece el Texto Refundido de la Ley de Aguas (RDL 1/2001, de 20 de julio) [?]  
Asimismo, les comunicamos que deberán tener en cuenta las siguientes consideraciones:  
- Para cada cruce del vial con un cauce público, la obra de paso se diseñará para un período de retorno de 500 años. Asimismo, se procurará respetar las dimensiones del cauce natural, y no provocar fuertes estrechamientos. Sus dimensiones nunca serán inferiores a la de los pasos existentes aguas arriba de la actuación, salvo justificación contraria. [?]  
- Deberán tomar las medidas necesarias para que la nueva actuación no suponga una nueva afección a terceros, ya sea por el efecto barreta que supone esa obra lineal, con la consiguiente modificación del discurrir de las escorrentías superficiales, como por el aporte de nuevos caudales a los cauces existentes [?]»  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (realizado el 21.12.2017)  
«[?] La capacidad de desagüe de las obras de fábrica será suficiente para permitir el paso del caudal de avenida de cálculo.  
Las embocaduras de las obras de fábrica, aguas abajo, deberán estar convenientemente protegidas y con los disipadores de energía adecuados, tendentes a evitar erosiones al restituir el agua a su cauce natural.  
Independientemente de los caudales de cálculo, deberán dimensionarse las obras con los gálibos mínimos que garanticen el paso de los caudales sólidos previsibles, evitándose así la acumulación de materiales de gran tamaño en la estructura de desagüe.  
Deberá reponerse la servidumbre de paso del agua de tal modo que se cumpla el art. 47.1 del texto refundido de la Ley de Aguas aprobado por Real decreto legislativo 1/2001 de 20 de julio, es decir, sin modificar las servidumbres naturales actualmente existentes, garantizándose además, la inexistencia de riesgo de encharcamiento o inundación en las zonas próximas a las obras.  
Se garantizará en todo momento el drenaje superficial de las aguas hacia los cauces, manteniendo las márgenes limpias.  
Se deberá reducir en lo posible la plataforma de trabajo de la maquinaria y de los accesos, afectando únicamente al terreno estrictamente necesario.  
Con respecto a los rellenos y vertidos, se garantizará la no afección a cursos de aguas superficiales y subterráneos, por vertidos contaminantes que puedan realizarse durante la fase de construcción, así como una vez finalizadas las obras.  
En cuanto a préstamos y extracciones en cauces o en zonas de servidumbre, se garantizará la no afección a los mismos y la reposición de estos a su estado primitivo una vez finalizadas las obras.  
Se garantizará la no afección a las formaciones vegetales de la ribera.  
En cuanto a la hidrogeología, a los efectos de considerar los posibles impactos sobre las aguas subterráneas se estudiarán:  
- Localización de acuíferos, zona de recarga y surgencia  
- Calidad de las aguas e inventario de vertidos  
- Evolución estacional de los niveles freáticos y determinación de los flujos subterráneos.  
El Reglamento del Dominio Público Hidráulico (RDPH) aprobado por el Real decreto 849/1986 ha sido modificado por el Real decreto 638/2016, de 9 de diciembre [?], introduciendo limitaciones en relación con las zonas de flujo preferente y zonas inundables, con el objeto de garantizar la seguridad de las personas y bienes.  
En relación con esta modificación del Reglamento y las limitaciones, con carácter general, se deberá cumplir lo dispuesto, entre otros, en los artículos siguientes:  
- Art. 9 sobre zona de policía y zona de flujo preferente  
- Art 9 bis. «Limitaciones a los usos en la zona de flujo preferente en suelos en situación básica de suelo urbanizado»  
- Art. 9 ter. «Obras y construcciones en la zona de flujo preferente en suelos en situación básica de suelo urbanizado»  
- Art. 9 quater «Régimen especial en municipios con más de de su superficie incluida en la zona de flujo preferente»  
- Art 14 bis «Limitaciones a los usos del suelo en la zona inundable»  
- Art 126 ter «Criterios de diseño y conservación para obras de protección, modificaciones en los cauces y obras de paso»  
Por tanto de acuerdo con lo anterior, se deberá realizar el estudio de inundabilidad correspondiente, que demuestre que no existe afección al régimen de corrientes y que no se produce ningún incremento de la peligrosidad de la inundación que produzca una aumento del riesgo de personas y bienes.  
En consecuencia, en su caso, se deberán adoptar las medidas necesarias para no incrementar el riesgo de inundación, con objeto de garantizar la seguridad de las personas y bienes.  
Las actuaciones previstas, deberán cumplir la legislación de aguas vigente y deberán solicitarse las correspondientes autorizaciones administrativas».  
Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante (realizado el 30.01.2018)  
«El proyecto de acceso consta básicamente de una rotonda subterránea que distribuye el tráfico hacia el interior del sector industrial-comercial, hacia la incorporación a la nacional (variante), hacia el futuro acceso Avda Comunidad Valenciana y hacia la incorporación a la actual carretera nacional dirección Alfaz.  
Esta nueva obra pública contempla dos carriles laterales, adicionales, al actual trazado de la carretera nacional (variante) incrementando notablemente la afección sobre la vía pecuaria ya existente por el trazado de la variante de la nacional. De hecho esta nueva afección llega, o parte de la resuelta en el primer proyecto municipal del PP3/1 y es de alguna forma consecuencia de los accesos necesarios para el mismo, por lo que razonablemente debería tratarse de forma integrada con el citado antecedente del PP3/1.  
De acuerdo a los planos presentados, las obras supondrían un afección sobre la colada de la Torreta (16 m de anchura legal [?]) de aproximadamente 146 m lineales/2337 m² [?]  
Dado que la actual normativa sobre la materia obliga al mantenimiento de los usos propios de este dominio público pecuario, el promotor deberá garantizar una solución que asegure los mismos bajo los principios de idoneidad, continuidad y con integridad superficial. Idoneidad significa que posibilite los usos propios y en especial los complementarios (bici, paseo?) definidos en la ley por li que debe tener un firme natural o al menos bien diferenciado del tráfico motorizado. Continuidad significa poder realizar los usos citados en condiciones de seguridad y no estar interrumpido su trazado. Por último integridad superficial implica que las modificaciones o restituciones deben de ajustarse lo más posible a sus características físicas originales teniendo que haber una compensación superficial en caso de diferencias.  
No se ha encontrado en la memoria presentada soluciones satisfactorias a esta afección (pág. 21, 34, 61 y 62 del documento).  
En cuanto a la afección a vegetación forestal, es de pequeña cuantía y afecta a formaciones ampliamente representadas en la comarca y la Comunidad, por lo que dado el carácter de utilidad pública de la obra, se consideran asumibles.  
Conclusión:  
Para obtener informe favorable en materia de vías pecuarias, en lo referente a la afección del proyecto a la colada de la Torreta, el promotor deberá:  
1. Aportar archivo digital con coordenadas utm/ETRS89H30 de las obras a realizar, de forma que pueda determinarse con precisión la afección a la colada  
2. Justificación de la solución adoptada que garantice la idoneidad y continuidad del trazado de la colada, especificando, si se opta por la modificación del trazado, anchos de cada tramo y cómo se va a integrar como paseo o alameda. También cómo se garantiza la integridad superficial, esto es:  
(anchura x longitud) VP <= (anchura x longitud)mt  
Caso contrario hay que compensar en el sector o las proximidades por superficie equivalente.  
3. Si se opta por restitución de accesos para dar continuidad a la vp, los principios de idoneidad, continuidad y mantenimiento de dimensiones ajustadas a las originales de la colada se mantienen. Además deberá garantizarse la disponibilidad de los terrenos que aseguren la continuidad del trazado y la adecuación, gestión y mantenimiento de los mismos será a cargo del promotor de la obra pública».  
Servicio de Ordenación del Territorio (realizado el 22.03.2018)  
«[?] En l'elaboració del present informe, s'han analitzat les següents cartografies d'inundabilitat: cartografia del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana ([?] PATRICOVA); cartografia del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables ([?] SNCZI). L'aplicació d'aquestes cartografies es justifica en l'art. 10 de la Normativa del PATRICOVA, per quant es tracta d'estudis oficials i Plans aprovats per la Generalitat Valenciana o per un Organisme de Conca. Es contempla la cartografia del PATRICOVA, perque la zona no ha estat valorada pel SNCZI.  
[?] Els valors de la IMD superen amb escreix el valor llindar de 2.000 vehicles/dia, per tant, en principi, la capacitat de drenatge de la carretera hauria de ser de T500, en aplicació de l'art. 21.3.a) de la Normativa del PATRICOVA.  
Ara bé, com es tracta d'una carretera existent, la mateixa té dissenyats els drenatges a T100 (marc quadrat de 1,5 m); açò suposaria que, en el supòsit d'obrir-los com és el cas, per a donar major cabuda (marc quadrat de 3 m), es produiria una clara afecció a tercers, la qual cosa no és del tot aconsellable.  
Es considera adequada la capacitat de drenatge proposada, de conformitat amb l'esmentat article de la Normativa del PATRICOVA.  
[...]Per tot allò que s'ha exposat, el projecte de construcció de l'enllaç N-332 connexió amb Avinguda Comunitat Valenciana, a Benidorm (Alacant) es troba afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana».  
Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (realizado el 3 de septiembre de 2018 y recibido el 04.02.2019)  
«[?] No existe afección al patrimonio cultural en lo que se refiere al patrimonio arquitectónico, arqueológico y paleontológico.  
Sin embargo desde la consideración del patrimonio etnológico, los Servicios técnicos de esta Dirección General informan lo siguiente:  
La documentación remitida estudia el impacto patrimonial sobre el Patrimonio Etnológico y el Patrimonio Industrial. De norte a sur, grosso modo, el proyecto que nos ocupa (vial de nueva planta) tiene su inicio en una rotonda prevista sobre la futura Variante de Altea, desde ahí se dirige hacia el sur cruzando la partida del Salt de l'Aigua, cruza la línea de ferrocarril Alicante-Denia alcanzando la partida de Marxassos, donde tiene su final en la CN-332. La longitud estimada de este vial es de 1.200 m.  
Tras la prospección se indica en la memoria respecto al patrimonio etnológico lo siguiente: «Ante la imposibilidad de evitar la afección directa al assegador de La Torreta, la intersección se realizará adoptando las medidas que se estimen adecuadas para, en todo momento, garantizar la continuidad de su servicio.  
Los ramales de las acequias que pudieran permanecer en servicio (no observados en esta prospección) serán asimismo tenidos en cuenta en fase de obra y podrán ser modificadas pero garantizando en todo momento la continuidad del flujo de agua por estas tras su reposición.  
Puesto que dentro del ámbito de afección directa se observan algunos muros de contención de terrazas realizados mediante la técnica de mampostería en seco, de diferente entidad y estado de conservación, dado que la afección a los mismos en algunos casos será inevitable, como medida compensatoria/cautelar se deberán reponer, siempre que sea posible, de manera adecuada. Se rematarán los extremos de las estructuras seccionadas, evitando con ello el desprendimiento y degradación de la parte conservada y, en aquellos casos en los que el proyecto requiera de muros de contención nuevos, estos se realizarán mediante esa técnica de mampostería en seco, siempre que los condicionantes propios de este tipo de proyectos así lo permitan (medidas de seguridad, normativa de aplicación, etc.) contribuyendo de esa manera a la conservación del paisaje tradicional de la zona, que se verá alterado (aunque en grado mínimo) por la ejecución del proyecto, de carácter horizontal.  
El acueducto del Canal del Salt será afectado por el proyecto pero, debido a sus características en la zona de intersección, esta circunstancia no supone hándicap alguno aunque, el tramo correspondiente a la intersección de este con el Barranc Maner, no deberá recibir ningún tipo de afección.»  
En cuanto a las medidas correctoras se indica que: «Bienes de interés cultural no constan, por lo tanto no resultan necesarias medidas cautelares.  
Elementos etnológicos  
- 1, 6. 7, 10, 14 Muros mampostería -afección directa- recreación, reposición  
- 2 Assegador de la Torreta- intersección- no interrupción  
- 9 Canal del Salt -intersección- no afección al arco  
- 12, 16 Sistema tradicional de riego- afección directa- no necesarias  
- Sistema tradicional de riego en uso- adaptar la red de riego para mantener el servicio»  
Se considera tras el estudio de la memoria que en el apartado anterior se han propuesto una serie de medidas cautelares básicas que se estiman imprescindibles para garantizar la correcta salvaguarda del patrimonio ante la ejecución del proyecto.  
A la vista de la documentación y de las consideraciones se propone informar favorablemente el Enlace de la N-322 y conexión con la avda. Comunitat Valenciana en Benidorm, respecto al patrimonio etnológico, según prevé el artículo 2.4 de la Ley de Impacto Ambiental, el artículo 6 de su Reglamento y el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, siempre que se cumplan con las medidas correctoras descritas anteriormente.  
Igualmente, en caso de modificación de los límites territoriales o de otros cambios del proyecto, deberá hacerse un nuevo estudio del impacto patrimonial con las propuestas pertinentes en caso de verse afectado, remitiéndolo a la presente Dirección General para su aprobación.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano Memoria de Prospección para Impacto Patrimonial Proyecto constructivo de enlace en la carretera N-332 y conexión con la av. De la Comunidad Valenciana [?]»  
Informe de la Demarcación forestal de la Dirección Territorial de Alicante (realizado el 28.10.2019)  
«El borrador facilitado por el Ayuntamiento de Benidorm (Promotor) con objeto de dar continuidad a la Colada de la Torreta opta, en el caso de la rotonda de acceso, por la restitución de accesos por obra pública (art. 22.3 de la Ley 3/2014, de 11 de julio). Esta posibilidad que ofrece la Ley considera que la vía pecuaria se mantiene en su trazado original, facilitando el Promotor su reposición por otro trazado - que no es vía pecuaria - para lograr la continuidad de la misma. Esta reposición deberá tener y mantener (a cargo del Promotor) unas características tales que garanticen también los usos propios de la vía pecuaria, que aquí se analizan e informan. Por otra parte, esta solución no conlleva obligación de compensación superficial a favor de la Generalitat, como ocurría con la modificación de trazado por planeamiento urbanístico (art. 20 de la Ley) elegida en el desarrollo del PP3/1.  
Traza de la reposición de trazado:  
La reposición deberá abandonar y reencontrase con el trazado original de la vía pecuaria en los puntos de coordenadas1 siguientes: Inicio (751.128,67 m; 4.272.007,82 m) y Final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m)  
Mantendrá una anchura, que según archivos digitales facilitados por el Promotor será de 6,5 m. Ese ancho se considera suficiente para mantener los usos propios pecuarios a lo largo de la reposición, siempre y cuando, se garantice un uso no motorizado del mismo, salvo en el tramo del paso subterráneo existente que da acceso al cementerio y que se tratará a continuación.  
En cuanto al paso subterráneo de la variante y debido a que no es posible su ampliación, el Promotor deberá acondicionarlo de tal manera que garantice de forma efectiva un uso seguro y prioritario no motorizado frente a los vehículos a motor que puntualmente puedan utilizarlo. En este sentido, se apuntan algunas medidas en el borrador municipal como señalética del uso prioritario, de limitación de velocidad, la pintura del pavimento de un color diferenciador del de la calzada, bandas sonoras, así como otras que se puedan adicionar (badenes, señales luminosas, etc.).  
Reposición de trazado:  
Punto inicial (751.128,67 m; 4.272.007,82 m)  
Punto Final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m)  
Eje: 348,16 m  
Anchura: 6,5 m  
Superficie: 2.123,1 m²  
Conclusiones:  
Vista la documentación enviada en el borrador facilitado para el proyecto de «Enlace de la variante de Benidorm con sector PP3/1 y conexión av. Comunidad Valenciana», su informe favorable está condicionado al cumplimiento de los siguientes aspectos:  
Primero: La reposición del trazado deberá abandonar y reencontrase con el trazado original de la vía pecuaria en los puntos de coordenadas siguientes: Inicio (751.128,67 m; 4.272.007,82 m) y Final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m)  
Segundo: La anchura de la reposición deberá tener una anchura de 6,5 m garantizando un uso no motorizado, salvo el tramo subterráneo bajo la variante de la N-332.  
Tercero: A lo largo del paso subterráneo el Promotor proyectará y ejecutará cuantas medidas sean necesarias para garantizar un uso seguro y prioritario de los usos no motorizados (los propios de las vías pecuarias) frente a un puntual tránsito motorizado. Para ello, y sin que se considere un listado cerrado de medidas, se llevará a cabo: señalización de la naturaleza y prioridad de su uso, señalización de limitación de velocidad, pintura o naturaleza distinta del pavimento al de una calzada convencional, bandas sonoras, badenes o señalización luminosa, etc.  
Cuarto: Será responsabilidad del Promotor mantener la reposición de trazado en buenas condiciones para llevar a cabo los usos propios del dominio público pecuario.  
Quinto. El promotor deberá justificar que todos los tramos repuestos sean de su titularidad, estén disponibles y libres de cargas para poder ser usados y mantenidos de forma que puedan albergar los usos propios de las vías pecuarias.  
Sexto. La reposición de un tramo de vía pecuaria no es vía pecuaria ya que esta mantiene su trazado original, sino que dichos tramos garantizan en condiciones, el tránsito de los usuarios por los mismos. En consecuencia, el promotor le corresponde su mantenimiento y señalización».  
  
Consideraciones ambientales  
Según lo expuesto en el Anejo relativo al Estudio de Tráfico, en el supuesto de no construcción del enlace planteado, para los accesos al Sector PP 3.1, el volumen de tráfico sería muy elevado, con situación de colapso total. El estudio de impacto ambiental contiene un epígrafe relativo al estudio de alternativas, que viene limitado por los siguientes antecedentes:  
1. El proyecto Variante de Altea, carretera N-332 de Cartagena a Valencia p.k. 147,0 al 164,0 (Altea, Alicante) tramitado por el Ministerio de Fomento ya contiene un estudio de alternativas de la variante de Altea y sus enlaces. La decisión de ubicar en enlace al inicio de la variante de Altea ya tuvo su correspondiente estudio de alternativas y su correspondiente evaluación ambiental favorable.  
2. La conexión del Sector PP 3/1 también tuvo su estudio de alternativas y su evaluación ambiental positiva en el trámite de aprobación del citado Plan parcial.  
3. El Plan General vigente de Benidorm ya contempla un vial de conexión del enlace de la N-332 y el PP3/1 con la avenida de la Comunidad Valenciana.  
Se analizan alternativas en los nudos de conexión con la N-332 y en el trazado en planta del vial. En el nudo de conexión con la N-332, la solución adoptada soluciona en un único enlace la conexión de la variante con la actual N-332, la conexión con el sector PP 3/1 y la conexión con el sistema general de Benidorm. En cuanto al trazado en planta, debido a la ubicación del enlace en las proximidades de un barranco innominado afluente del Barranco de Barcelo se han estudiado dos posibles alternativas una por la margen derecha del Barranco innominado y otra por la margen izquierda. Finalmente se ha optado por la alternativa de la margen derecha del Barranco por las razones ambientales siguientes:  
- La alternativa elegida minimiza la afección a suelo agrícolas antiguos que han sido invadidos por vegetación de tipo forestal arbóreo que tiene mayor valor ambiental que los cultivos existentes en la alternativa elegida o cultivos abandonados que están empezando a ser invadidos por vegetación de tipo forestal en estos momentos.  
- La alternativa elegida solo requiere de un cruce sobre el barranco innominado.  
- El enlace de la alternativa elegida con la Avenida Comunidad Valenciana minimiza la afección a edificaciones y actividades distintas de las agrícolas existentes en las márgenes de la avenida Comunidad Valenciana con la consiguiente minimización de impactos sobre el medio socioeconómico.  
El estudio de impacto ambiental se centra en las acciones derivadas del proyecto en las fases de construcción y funcionamiento. Las acciones del proyecto propuesto susceptibles de producir impacto ambiental son las siguientes:  
Fase de construcción:  
Expropiaciones: Con carácter previo al inicio de las obras deberán expropiarse los bienes y derechos afectados por las obras.  
Demolición de infraestructuras actuales: el volumen de residuos en demolición se estima en 6140 m³, correspondiéndose principalmente con firme existente.  
Afección y reposición de servidumbres. La afección de las obras se extiende, concretamente, sobre las siguientes servidumbres a reponer: red de telefonía, red de energía eléctrica, red de agua potable, red de riego, red de alumbrado y afección a cerramientos.  
Desbroce del terreno. La superficie afectada por la remoción y retirada de árboles, maleza, escombros, suelo, etc. será de 106.245 m².  
Movimientos de tierras. El volumen de tierras resultante de la diferencia entre el desmonte y terraplén está estimado en unos 19.000 m³. El volumen de material procedente de préstamos se ha valorado en:  
- Suelo estabilizado in situ S-EST-3: 17.912,6 m³  
- Suelo seleccionado: 17.912,1 m³  
- Pedraplén: 11.739,0 m³  
y el volumen de transporte a vertedero se ha estimado en 139.646 m³.  
Terminación de Explanadas. Consiste en las operaciones necesarias para conseguir el acabado geométrico de la explanada, taludes, terraplenes y desmontes previstos en el proyecto.  
Afirmado y Pavimentación. Operaciones de extensión y compactación de subbases, bases y capas de rodadura de la carretera incluyendo la pavimentación asfáltica.  
Cimentación, estribos y estructuras de pasos inferiores, superiores y cruces de cauces. Se trata del hormigonado, colocación de mallazos, encofrados y desencofrados de los pasos elevados a construir.  
  
Obras de drenaje. Operaciones necesarias para permeabilizar la calzada y permitir el correcto drenaje de la escorrentía superficial. Generalmente consistirán en el encofrado, desencofrado, hormigonado y colocación de mallazos para cimentaciones losas y muros o bien la instalación de marcos y tubos prefabricados.  
Transporte de materiales y personas. Se refiere al transporte de materiales y personas durante la ejecución de las obras del enlace y la conexión.  
Acondicionamiento paisajístico. Labores de acondicionamiento del suelo, y revegetación de rotondas y taludes de pasos elevados para integrarlos paisajísticamente y prevenir la erosión de taludes.  
Señalización de tráfico. Labores de instalación de señalizaciones de tráfico en la traza de la carretera antes de su puesta en funcionamiento.  
  
Residuos de obra. Residuos de obra generados durante las obras de construcción. Se estiman los residuos potencialmente peligrosos en 251,62 m³, los residuos de naturaleza no pétrea en 6183,88 m³ y los de naturaleza pétrea en 6183,88 m³.  
Fase de funcionamiento:  
Trafico de vehículos. El objetivo de la obra proyectada es incrementar la fluidez y seguridad del tráfico en los accesos a Benidorm.  
Obras de reparación y mantenimiento: operaciones de reparación y mantenimiento de la carretera y enlaces: reparación firme, limpieza drenajes, mantenimiento, pasos, etc.  
Mantenimiento y reparación de la señalización de tráfico: operaciones de mantenimiento y reparación de la señalización horizontal y vertical de tráfico.  
Respecto del medio natural, cabe destacar que en la zona del proyecto no existen cauces permanentes. Los cauces existentes son cauces de régimen pluvial, muy irregulares que permanecen secos la mayor parte del año y por los cuales solo circula agua después de lluvias intensas. En el ámbito de actuación existe un barranco que es afluente del barranco de Barcelo, que atraviesa la traza de la carretera.  
Las obras se desarrollaran sobre cultivos de cítricos y cultivos abandonados y pequeños retazos de vegetación forestal.  
Los cultivos están ocupados por especies nitrófilas y triviales de amplia distribución y por lo tanto de escaso interés. Los cultivos que llevan más tiempo abandonados están siendo invadidos por vegetación forestal.  
En cuanto a los terrenos forestales están formados por pinos dispersos con un escaso desarrollo del soto bosque salvo en los márgenes de los cauces existentes. En estas zonas, sobre los Pks 0+100 del eje principal y Pks 0+420 coincide con suelo forestal según la cartografía del PATFOR. En cuanto a la afección a vegetación forestal, según el informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, «es de pequeña cuantía y afecta a formaciones ampliamente representadas en la comarca y la Comunidad, por lo que dado el carácter de utilidad pública de la obra, se consideran asumibles».  
La fauna de vertebrados está compuesta por comunidades similares a las que se presentan en las zonas de vegetación natural de las dos sierras adyacentes, si bien su composición específica se encuentra alterada por la antropización del medio, desertando de estas áreas las especies más sensibles a esta modificación (por ejemplo las rapaces), y siendo colonizadas por otras que sacan provecho de la misma. Entre estas últimas podemos citar, en el caso de las aves nidificantes, a la Golondrina Común (Hirundo rustica), Avión Común (Delichon urbica), Lavandera Blanca (Motacilla alba), Estornino Negro (Sturnus unicolor) y al Gorrión Común (Passer domesticus) y en el caso de los mamíferos a la Rata Común (Rattus norvegicus).  
La construcción del enlace en la carretera N-332 y conexión con la Avenida de la Comunidad Valenciana afecta a la vía pecuaria denominada «Colada de la Torreta» mediante un cruzamiento transversal de la misma.  
Los usos del suelo que nos encontramos en el ámbito del trazado del acceso proyectado es el que se detalla a continuación:  
En la zona establecida por el enlace con la carretera N-332:  
- Suelo No Urbanizable Común  
- Suelo Urbanizable Programado.  
- Sistemas Generales de Transporte. Red Viaria  
En el vial de conexión con la av. de la Comunitat Valenciana:  
- Suelo No Urbanizable Común  
- Suelo Urbanizable Programado  
- Área de Prioridad Residencial  
- Sistemas Generales de Transporte. Red Viaria y ferroviaria  
El PATRICOVA detecta riesgo geomorfológico coincidiendo con los cauces existentes en la zona. La vulnerabilidad de las aguas subterráneas frente a la contaminación se considera medio debido a la profundidad del nivel piezométrico y el poder autodepurador de la zona no saturada. La zona de Benidorm se ubica en zona de medio-alto riesgo sísmico por razones tectónicas. El riesgo de incendio forestal es alto en las zonas forestales atravesadas por la obra.  
El estudio de impacto ambiental identifica los siguientes impactos ambientales:  
- Emisiones de polvo a la atmósfera: Este impacto se generará fundamentalmente por los movimientos de tierra, tráfico de vehículos de transporte, etc. El impacto considerado afectará directamente a la calidad del aire y podrá también producir impactos indirectos sobre otros factores del medio: suelo, agua, vegetación, fauna, paisaje, sanidad humana. La experiencia en otras obras de características similares permite limitar la zona de afección por el polvo a una franja de 250 metros durante la construcción del enlace y el vial de conexión y de 25 metros durante su funcionamiento. Como medidas correctoras y protectoras se establecen:  
- Se realizarán riegos como mínimo a media mañana y media tarde en verano y a media mañana en invierno.  
- Los materiales pulverulentos que se almacenen en la zona para uso posterior (cemento, tierra de relleno, etc.) deberán estar ensacados o disponer de almacenamientos adecuados que eviten su levantamiento por el viento durante las operaciones de carga, descarga o almacenamiento.  
- Se limitará la velocidad de circulación de los vehículos de obra a 40 km/h y se cubrirá el material transportado por los camiones.  
- Durante las obras se limpiarán los viales asfaltados que se ensucien de barro. Esta limpieza se realizará sobre todo después de las lluvias.  
- Se controlará el buen funcionamiento y el mantenimiento de la maquinaria y vehículos de obra.  
- Emisiones de gases y partículas a la atmósfera: Las emisiones de gases contaminantes a la atmósfera procederán de los gases de escape de los motores de combustión interna. El factor ambiental directamente afectado por este impacto es el aire aunque puede afectar de forma indirecta a otros factores del medio como son: el suelo, agua, vegetación, fauna y sanidad humana. Los principales agentes contaminantes serán el CO2, CO, NOx, SOx, hidrocarburos y partículas. Las medidas establecidas en el epígrafe anterior son válidas para reducir las emisiones de gases y partículas a la atmósfera.  
- Incremento del nivel sonoro del área. Los ruidos y vibraciones durante la fase de construcción se ocasionarán por los motores de combustión interna, las obras de construcción, el funcionamiento de la maquinaria, la presencia humana, etc. Este impacto afectará directamente a la calidad del aire e indirectamente a la fauna y a la sanidad-seguridad de las personas. Para controlar las molestias de ruido durante la fase de construcción se ha dispuesto que los motores de combustión interna se dotarán de silenciadores homologados por las empresas constructoras de los mismos y cumplirán los límites de emisión fijados en la legislación vigente. Durante la fase de explotación, se han estimado los valores sonoros en un estudio acústico que se adjunta, mediante el método nacional de cálculo francés «NMPB-Routes-96 (SETRA-CERTU-LCPC-CSTB)», mencionado en el «Arrere du 5 mai 1995 relatif au bruit des infrastructures routiéres, Journal du 10 mai 1995, article 6», y en la norma francesa «XPS 31-133». La adaptación de este método se recoge en la Recomendación de la Comisión de 6 de agosto de 2003 relativa a las Orientaciones sobre Métodos de Cálculo provisionales revisados para el ruido industrial, procedente de aeronaves, del tráfico rodado y ferroviario, y los datos de emisiones correspondientes.  
En el área suroeste de la nuevo acceso, se encuentra un área de suelo para dotaciones de red primaria docente, donde se encuentran, entre varios centros de educación infantil y primaria (CEIP Gabriel Miró y CEIP Gaspar López), varios institutos de educación secundaria (IES Pere Maria Orts i Bosch, IES Bernat de Sarrià, IES Beatriu Fajardo de Mendoza, IES L'Almadrava), sede de la UNED y Escuela Oficial de Idiomas. Además, junto a la traza del vial, existen unas cuantas viviendas, que se identifican en el estudio acústico.  
Los niveles de recepción externos que establece la legislación autonómica son para uso docente de 45 dB(A) para día y 35 dB(A) para noche y para uso residencial de 55 dB(A) para día y 45 dB(A) para noche.  
Realizadas las simulaciones, se determina que en varios de estos centros y en las viviendas que quedan próximas al vial no se cumplen los objetivos de calidad de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana. El estudio acústico arroja la necesidad de incluir en el proyecto una serie de medidas correctoras, que se resumen en la siguiente tabla.  
Pese al establecimiento de estas medidas, según los resultados arrojados por el modelo, no se cumplen los objetivos de calidad en todos los receptores. Aun utilizando la mejor tecnología posible de protección contra el ruido, existen dos residencias (receptor 8 y receptor 14) que al estar localizados muy próximos al nuevo vial, resulta imposible alcanzar los límites marcados por la legislación autonómica para estos usos.  
  
Sin embargo, el proyecto únicamente incluye en su presupuesto la construcción de una única pantalla acústica, la denominada «Pantalla colegios», pues tal y como se recoge en el Estudio Acústico «siguiendo indicaciones del Ayuntamiento de Benidorm no se proyectan las pantallas acústicas establecidas en el Vial Discotecas, por lo que no se incluyen en planos ni presupuestos».  
La Pantalla colegios es de 320 m de longitud y altura 3,5 m. Se aprovecharán los primeros 175 metros de la pantalla existente en la actualidad en la margen derecha de la carretera N-332 y el resto de pantalla será de nueva ejecución.  
El órgano ambiental considera que es necesaria la ejecución de todas las pantallas acústicas previstas en el Estudio Acústico, cuyas características se resumen en la tabla anterior. (Condicionante primero de esta Resolución). La evaluación de su funcionamiento se detalla en el Plan de Vigilancia Ambiental.  
- Eliminación-aterramiento del suelo. Este impacto se producirá al inicio de las obras en las labores de desbroce. La superficie afectada por este impacto será de 106.245 m². Para minimizar este impacto, el estudio de impacto ambiental ha propuesto:  
  
  
- La realización de taludes tendidos que reducen la velocidad del agua y por tanto su capacidad erosiva y plantaciones en bosquetes evitando caminos preferentes de escorrentía.  
- El suelo arrancado de las zonas de obra se almacenará en montones en forma de artesa de menos de 2 metros de altura, a los que se realizarán prácticas agrícolas. Este suelo será utilizado lo más rápidamente posible en la restauración de zonas deterioradas, restauración de los taludes de los desmontes y terraplenes de la carretera y otras áreas a restaurar.  
- Se realizará un jalonamiento temporal del perímetro de obra, se seleccionará un lugar adecuado para las instalaciones auxiliares, se retirará, acopiará y mantendrá la tierra vegetal para su posterior reutilización y se seleccionarán previamente las canteras y vertederos a utilizar. En el plano denominado medidas correctoras se ubica la zona para las instalaciones auxiliares y se grafía el jalonamiento temporal del perímetro de obra. El área de las instalaciones auxiliares coincide con una superficie ya asfaltada asociada al sector PP 3.1  
- Contaminación del suelo y del agua superficial. La posible ocurrencia de vertidos incontrolados o accidentales de residuos tóxicos (aceites, grasas, etc.) durante la construcción, funcionamiento y abandono de la obra pueden inducir una contaminación del suelo, inutilizándolo para su uso actual u ocasionando impactos indirectos sobre otros factores del medio. Durante las obras de la construcción se tomarán medidas especiales de vigilancia que permitan la detección de vertidos incontrolados o accidentales de contaminantes y su inmediata limpieza.  
- Modificación de la escorrentía superficial. Los movimientos de tierra, construcción de drenajes, pavimentados que se realicen durante la construcción de la obra ocasionarán una modificación de la dinámica de la escorrentía superficial. El proyecto constructivo contiene un estudio hidrológico de las cuencas afectadas y la correspondiente justificación hidráulica de las medidas adoptadas para minimizar la afección a la escorrentía superficial y permitir el normal funcionamiento de los cauces interceptados.  
- Contaminación del agua subterránea. El agua subterránea podrá contaminarse por las acciones que se desarrollan durante la fase de construcción y funcionamiento y por vertidos incontrolados o accidentales de residuos que se realicen en áreas de elevada vulnerabilidad de los acuíferos frente a la contaminación. En la actualidad el agua subterránea del acuífero de Benidorm presenta signos de contaminación relacionados con las actividades agrícolas.  
Entre las medidas más importantes para la protección de la contaminación de suelos y agua, cabe destacar:  
- Realización de mantenimientos de maquinaria en taller autorizado  
- No se almacenarán combustibles, se habilitará un punto limpio para el almacenamiento de residuos y se realizará una balsa de decantación. La balsa de decantación está ubicada en el área afectada por el sector PP 3.1, próxima a la zona de instalaciones auxiliares.  
- Para cada cruce del vial con un cauce público, la obra de paso se diseñará para un periodo de retorno de 500 años. Asimismo, se procurará respetar las dimensiones del cauce natural, y no provocar fuertes estrechamientos. Sus dimensiones nunca serán inferiores a la de los pasos existentes aguas arriba de la actuación, salvo justificación contraria.  
Sin embargo, la ODT-201-92, que permite el cruce del Barranco innominado, aparece diseñada para un período de retorno de 100 años, según aparece en la tabla 21 de la memoria del proyecto. Esta falta de coherencia entre el estudio de impacto ambiental y el proyecto deberá corregirse y redefinirse la mencionada obra de drenaje transversal, para un período de retorno de 500 años, según obra en el informe del organismo de cuenca. (Condicionante segundo de esta Resolución)  
- En aquellos puntos donde exista una obra de paso, estas se prolongan sin que en ningún caso se disminuya la sección existente.  
- Las casetas de obra con servicios sanitarios se dotarán de fosas sépticas compactas homologadas y autorizadas por el organismo de cuenca o se conectarán con la red de saneamiento municipal.  
- Según consta en el informe del Servicio de Ordenación del Territorio, se han tomado las medidas necesarias para que la nueva actuación no suponga una nueva afección a terceros y se considera que el proyecto es compatible con las determinaciones normativas del PATRICOVA.  
- Eliminación de la vegetación. Este impacto va aparejado al inicio de las obras, debido al desbroce que se realizará del terreno. La vegetación también podrá verse afectada en caso de incendio forestal. Hay que tener en cuenta que la obra atraviesa una zona que el PATFOR identifica como forestal y que lleva aparejado riesgo de incendio. Las principales medidas planteadas para evitar su afección son:  
- Para aquellos ejemplares arbóreos próximos a la traza se dispondrá en su perímetro un jalonamiento temporal de protección, para minimizar la afección sobre los ejemplares de pino carrasco.  
- El desbroce se realizará solamente en la superficie estrictamente necesaria y se evitará su ejecución por exceso.  
- Se realizarán riegos de las superficies de los acopios de tierra en los tajos de carga y de la plataforma destinada a controlar la formación de polvo, evitando de esta manera el arrastre por el viento y la deposición sobre la vegetación, lo que podría dificultar la actividad fotosintética.  
- Se cumplirá en todo momento el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o sus inmediaciones  
- Efecto barrera para la fauna. La zona en la que se tiene previsto construir el vial de conexión está limitada ya por las siguientes infraestructuras: Nacional 332, acceso a Benidorm desde la AP-7 y la Avenida Comunidad Valenciana. El estudio de impacto ambiental indica que el nuevo vial tendrá poco efecto sobre la fragmentación del territorio y el efecto barrera sobre la fauna, puesto que los efectos barrera significativos son los que producen la carretera nacional N332 y la AP-7 que dificultan la conexión entre la Sierra Gelada y la Sierra Cortina. No se estima necesario realizar ninguna programación de las obras para ajustarla a los periodos reproductores de la fauna y, por tanto, los trabajos podrán realizarse sin ningún tipo de limitación temporal. No se estima necesaria la construcción de pasos específicos para la fauna. Sin embargo, sí se considera necesario la adecuación de las obras de drenaje transversal para permitir como mínimo el paso de fauna. El estudio de impacto ambiental no aporta más detalle sobre cómo será dicha adecuación, por lo que se recomienda para ello el empleo de la publicación denominada «Prescripciones Técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales», editada por el Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente. Según la ficha 9, drenaje adaptado para animales terrestres, las dimensiones de los drenajes deberán tener una sección mínima de 2x2 m o de 2 m de diámetro si se trata de estructuras circulares. Como consecuencia de lo anterior, será necesaria aumentar las dimensiones de las ODT-201-92 y ODT-201-450, no así la ODT-103-398, puesto que por su ubicación no se requiere adecuar para paso de fauna, puesto que podría incrementar los atropellos y mortalidad de fauna. (Condicionante tercero de esta resolución)  
- Riesgo de atropello de animales. En la zona no se han detectado animales de gran tamaño. No se han descrito en la zona migraciones de animales terrestres entre los espacios naturales de la Sierra Gelada y la Sierra Cortina. Dado que se trata de un vial urbano con velocidad máxima limitada, el estudio considera que se trata de un impacto negativo de magnitud leve, permanente y reversible.  
- Modificaciones paisajísticas. Los movimientos de tierras, eliminación de la vegetación, pasos elevados etc. alterarán las variables objetivas y subjetivas que determinan el paisaje. El proyecto contempla un conjunto de medidas de restauración y revegetación para mejorar la integración paisajística de la actuación. Las principales áreas de actuación vienen determinadas por las distintas superficies alteradas directamente por las obras.  
- Unidad de Actuación 1: terraplenes y desmontes. Las actuaciones en los taludes generados en los desmontes y terraplenes tienen como finalidad principal evitar la erosión además de contribuir a integrarlos en el entorno paisajístico. Para ello se proponen plantaciones de especies arbóreas y arbustivas que favorezcan la contención de los taludes, para lo que se han elegido plantas autóctonas que poseen un alto grado de adaptabilidad a las condiciones edafológicas y climáticas de la zona, consiguiéndose así alcanzar un mayor éxito y reducir el coste de mantenimiento. La especie arbórea propuesta es Pinus halepensis (pino carrasco). En el resto de la superficie de los taludes se proponen plantaciones de bosquetes de especies arbustivas, con una densidad de 1 ejemplar 3 m², proponiéndose la siguiente composición florística: Pistacia lentiscus (lentisco), Retama monosperma (retama blanca), Spartium junceum (retama), Atriplex halimus (salado blanco), Rhamnus lycioides (espino negro), Anthyllis cytisoides (albaida).  
- Unidad de Actuación 2: Glorietas. En las glorietas proyectadas (glorietas 1, 2 y 3) se plantarán especies arbóreas y arbustivas. Se propone la plantación de ejemplares arbóreos, con una densidad de 1 ejemplar cada 50 m², con el siguiente listado de especies: Olea europea (olivo), Ceratonia siliqua (algarrobo), Quercux ilex (encina). Además, se prevé la plantación de macizos arbustivos compuestos por especies aromáticas, con una densidad de 1 ejemplar 9 m²: Rosmarinus officinalis (romero), Thymus vulgaris (tomillo), Lavandula angustifolia (lavanda), Santolina chamaecyparissus (santolina). Además, se dispondrán bosquetes de Juniperus horizontalis (junipero horizontal), con una densidad de 1 ejemplar cada 25 m².  
- Para la revegetación de los taludes resultantes de la construcción de las glorietas se propone la plantación de especies tapizantes compuesta por Rosmarinus officinalis var. Postratus (romero rastrero). Las plantaciones se realizarán en la base y coronación del talud, con objeto de llegar a cubrir la totalidad de la superficie y potenciar la integración del mismo aportando un aspecto natural. Se dispondrá con una densidad de 1 ejemplar por cada m. Asimismo, se propone la colocación de materiales inertes compuestos por rocalla y grava decorativa como sustrato bordeando las plantas y destacando los grupos ornamentales.  
Dado que el entorno presenta las siguientes características:  
- Fisiografía: ondulada (pendiente: 2-8 %).  
- Litología: cantos, gravas y limos aluviales Cuaternarios.  
- Uso: agrícola mayoritariamente abandonado (cítricos y secano) y, puntualmente forestal.  
- Vegetación natural: pinares de pino carrasco (Pinus halepensis) sobre matorrales.  
- Piso bioclimático: termomediterráneo seco.  
Se realizan una serie de recomendaciones sobre la propuesta de especies a utilizar en las glorietas y taludes (Condicionante cuarto de esta Resolución):  
1. Glorietas:  
Arbóreas:  
- Debería descartarse la encina, Quercus ilex, por sus requerimientos hídricos, y necesidad de sombra en sus primeros estadíos, y sustituirse por otra especie arbórea presente en la zona y mejor adaptada a las condiciones ecológicas de la zona: pino carrasco (Pinus halepensis).  
- Respecto al uso de olivos y algarrobos se recomienda, en lo posible, el trasplante de ejemplares que puedan verse afectados por la traza de la carretera.  
Arbustivas:  
- Debe descartarse Lavandula angustifolia, al tratarse de un espliego que en nuestra Comunidad no está presente en esta zona y que tiene unos requerimientos ecológicos diferentes.  
- Se puede utilizar, aunque no aromática, la albaida (Anthyllis cytisoides) y el tomillo yesquero (Helichrysum serotinum).  
- Como arbustivas de mayor porte que pueden utilizarse en estos sitios: lentisco (Pistacia lentiscus) y espino negro (Rhamnus lycioides).  
- Respecto a la plantación de Juniperus horizontalis, al tratarse de una especie de jardinería, exótica, se recomienda utilizar el enebro de miera autóctono Juniperus oxycedrus.  
2. Taludes y desmontes:  
Se propone en la documentación la plantación, en cabecera y a pie de los taludes resultantes de las glorietas, de romero rastrero (Rosmarinus officinalis var. Postratus). Para controlar la erosión de los taludes si su pendiente es inferior a 20º se recomienda el uso de hidrosiembras con mezcla de semillas (gramíneas y leguminosas) adaptadas a las condiciones de la zona. Se podría incluir en la mezcla de semillas comerciales algunas autóctonas como el lastón (Brachypodium retusum) y la albaida, el romero y el tomillo.  
- Afecciones a la funcionalidad de la vía pecuaria colada de la Torreta. La vía pecuaria «Colada La Torreta» se encuentra actualmente invadida por el tronco de la variante de Benidorm N-332. Se opta por la restitución de accesos, solución que no requiere de la modificación del trazado de esta vía pecuaria. La longitud de vía pecuaria que se ve afectada por la ejecución de la obra pública del nuevo enlace sobre la variante de Benidorm es de 140 metros. La longitud aproximada de la variante planteada es de 340 metros. La restitución de la vía de la colada de la Torreta arranca al sur de la N-332, en dirección Este. Se habilita para ello una plataforma sin pavimentar de 5 metros de ancho, independiente del tráfico, así como un paso sobre el barranco existente. Para cruzar la N-332 se plantea el uso compartido del paso inferior del camino del cementerio puesto que apenas tiene tráfico de vehículos. Para cruzar la N-332 se plantea el uso compartido del paso inferior del camino del cementerio puesto que apenas tiene tráfico de vehículos. Durante la ejecución de las obras se realizarán las explanaciones necesarias para garantizar la continuidad de esta, limitándose la pendiente máxima al 15 %.  
Para que la reposición sea adecuada, según consta en el informe emitido por la demarcación forestal (Condicionante quinto de esta Resolución):  
- La reposición del trazado deberá abandonar y reencontrase con el trazado original de la vía pecuaria en los puntos de coordenadas siguientes: Inicio (751.128,67 m; 4.272.007,82 m) y Final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m)  
- La anchura de la reposición deberá tener una anchura de 6,5 m garantizando un uso no motorizado, salvo el tramo subterráneo bajo la variante de la N-332.  
- A lo largo del paso subterráneo el Promotor proyectará y ejecutará cuantas medidas sean necesarias para garantizar un uso seguro y prioritario de los usos no motorizados (los propios de las vías pecuarias) frente a un puntual tránsito motorizado. Para ello, y sin que se considere un listado cerrado de medidas, se llevará a cabo: señalización de la naturaleza y prioridad de su uso, señalización de limitación de velocidad, pintura o naturaleza distinta del pavimento al de una calzada convencional, bandas sonoras, badenes o señalización luminosa, etc.  
- Será responsabilidad del Promotor mantener la reposición de trazado en buenas condiciones para llevar a cabo los usos propios del dominio público pecuario.  
- El promotor deberá justificar que todos los tramos repuestos sean de su titularidad, estén disponibles y libres de cargas para poder ser usados y mantenidos de forma que puedan albergar los usos propios de las vías pecuarias.  
- La reposición de un tramo de vía pecuaria no es vía pecuaria ya que esta mantiene su trazado original, sino que dichos tramos garantizan en condiciones, el tránsito de los usuarios por los mismos. En consecuencia, el promotor le corresponde su mantenimiento y señalización.  
- Creación de empleo. La construcción y mantenimiento de la obra proyectada crearán puestos de trabajo eventuales en el sector de la construcción y el sector servicio.  
- Incremento del riesgo de accidentes laborales. Durante las obras de construcción se incrementará el riesgo de accidentes laborales de las personas que trabajen en las mismas.  
- Disminución del riesgo de accidentes de tráfico. Es previsible que durante el funcionamiento de la nueva infraestructura disminuya el riesgo de accidentes de tráfico en el municipio al evitar la saturación y congestión de los actuales accesos al municipio, con las consiguientes mejoras en el medio socioeconómico y el bienestar de las personas.  
- Incremento de la movilidad en Benidorm. La infraestructura mejorará la movilidad del municipio al incrementar la fluidez en los accesos al municipio.  
- Afección a patrimonio: según consta en el informe de la unidad administrativa competente en patrimonio, no existe afección al patrimonio cultural en lo que se refiere al patrimonio arquitectónico, arqueológico y paleontológico; sin embargo, desde el punto de vista etnológico, se identifican una serie de elementos y de medidas correctoras.  
- Muros de mampostería en seco: como medida se deberán reponer, siempre que sea posible  
- Acequias de distribución de aguas de riego: aunque no se observan en la prospección ramales de acequias en servicio, serán tenidos en cuenta en fase de obra y podrán ser modificadas, pero garantizando en todo momento la continuidad del flujo se agua tras su reposición.  
- Acueducto de El Salt: debido a sus características en la zona de intersección no supone hándicap alguno.  
- Assagador de la Torreta: repuesto convenientemente  
El Estudio de Impacto Ambiental cuenta con un Programa de Vigilancia Ambiental (en adelante PVA) cuyo objetivo es detectar las posibles desviaciones de las previsiones efectuadas en el presente estudio de evaluación de impacto ambiental y que pueden generar efectos negativos de relevancia sobre el medioambiente, de forma que puedan corregirse a tiempo.  
Todas las actuaciones y/o mediciones que se realicen en la aplicación del presente PVA tendrán constancia escrita en forma de actas, lecturas, estadillos, etc, de forma que permita comprobar su correcta ejecución y respeto de los trabajos a las condiciones establecidas en la normativa vigente que le sea de aplicación.  
El PVA se estructura en los siguientes epígrafes:  
En la fase de construcción:  
- La inclusión de las medidas correctoras generales  
- La eliminación o deterioro de los elementos de delimitación del perímetro de obra  
- El polvo depositado sobre la vegetación en un radio de 100 metros de la actuación.  
- Mediciones de concentración de CO y partículas en tubo de escape y niveles de ruido.  
- Labrado y abonado natural de la tierra vegetal  
- Documentación de autorización administrativa de los proveedores de los recursos naturales (agua, áridos, etc.)  
- Gestión adecuada de los distintos tipos de residuos, documentos de entrega a gestor autorizado los residuos.  
- Ocurrencia de marras generalizadas  
- Aparición de indicios de bienes culturales  
- Comprobación visual en obra para evitar la afección a la vía pecuaria  
- Mantenimiento de la señalización de obra y aplicación de medidas de prevención de riesgos para garantizar la seguridad de las personas  
Fase de funcionamiento:  
- Mediciones periódicas semestrales o ante queja o incidencia puntual para comprobar las molestias de ruido producidas a la población  
- Mediciones periódicas semestrales para comprobar las molestias por gases en la atmósfera  
- Gestión adecuada de los residuos peligrosos generados.  
El órgano ambiental considera que durante la fase de construcción de las obras, el programa de vigilancia ambiental deberá completarse con los siguientes controles (Condicionante sexto de esta Resolución):   
- Gestión de los accesos a las obras. Este ámbito de control tiene por objetivo mantener y dar alternativas a los caminos afectados por la ejecución del proyecto (caminos vecinales, de acceso a parcelas, etc.) y crea una red de caminos de la obra con el criterio de minimizar las afecciones al terreno y adaptar su tipología al uso que se les dará. Previo al inicio de las obras, se elaborará un Plan de accesos y caminos de la obra, en el cual se especificará el trazado de los caminos de la obra y las necesidades de adecuación de los caminos existentes para el diferente tráfico que tendrán que soportar.  
- Control y vigilancia del área destinada a las instalaciones auxiliares de las obras. Mediante estas acciones de control, se comprobará que todas las instalaciones de la obra dispongan de los mecanismos y elementos necesarios para minimizar los riesgos de contaminación a cursos de agua superficiales o subterráneos, los riesgos de contaminación atmosférica y acústica, etc. tanto en el funcionamiento cotidiano como en casos de posibles accidentes. Además, se controlará que la gestión de los residuos generados en cada una de las instalaciones, y en el conjunto de la obra, se lleve a cabo de acuerdo con la normativa vigente. Finalmente se controlará que se llevan a cabo medidas para minimizar el consumo energético durante la fase de obras.  
- Evitar la contaminación del suelo y de las aguas superficiales y subterráneas. Durante la ejecución de las obras se deberá controlar los niveles y la calidad de los cursos de agua superficiales, garantía del funcionamiento correcto de la red de drenaje de aguas pluviales en las instalaciones de la obra y control de la gestión correcta de las aguas residuales generadas en instalaciones de la obra.  
El órgano ambiental considera que durante la fase de puesta en servicio de la infraestructura, el programa de vigilancia ambiental deberá completarse con los siguientes controles (Condicionante séptimo de esta Resolución):  
- Seguimiento de las técnicas de restauración. Este seguimiento permitiría estudiar la evolución del éxito de las técnicas de restauración adoptadas.  
- Seguimiento de las medidas de protección de fauna: reposición de la vía pecuaria y funcionamiento de la adaptación de las obras de drenaje transversal para animales terrestres.  
- Las mediciones acústicas realizadas (periódicamente, con carácter semestral, o ante queja o incidencia puntual) serán comparadas con los valores estimados en el Estudio Acústico y con los niveles de recepción externos establecidos en la normativa autonómica (Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica), para evaluar las molestias de ruido producidas a la población. En caso de que, pese a haber aplicado las medidas correctoras previstas, se superen los límites legales establecidos, estas se considerarían suficientes, siempre y cuando, no se superen los objetivos de calidad en más de 10 dB(A). En caso contrario, el Ayuntamiento de Benidorm deberá modificar las medidas correctoras instaladas, de modo que no se superen los objetivos de calidad en más de 10 dB(A). En este último caso, el Ayuntamiento de Benidorm dará traslado de las mediciones y de las modificaciones de las medidas correctoras al órgano ambiental, que emitirá una Resolución complementaria a esta declaración de impacto ambiental para el análisis y la evaluación de la efectividad de las nuevas medidas propuestas.  
Si durante la ejecución de los anteriores controles se detectase una desviación importante de las previsiones de impacto contenidas en este estudio, el promotor lo pondrá en conocimiento del órgano ambiental y, con el asesoramiento oportuno y supervisión de la administración, aplicará las medidas correctoras que se estimen necesarias (Condicionante octavo de esta Resolución).  
El seguimiento ambiental de la obra corresponde al Ayuntamiento de Benidorm. Para ello, redactará un informe de seguimiento sobre el cumplimiento de las condiciones y de las medidas preventivas y correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental y en esta declaración de impacto ambiental. Dicho informe se realizará semestralmente durante el período de ejecución de las obras y anualmente durante los 2 primeros años de puesta en servicio de la infraestructura. El programa de vigilancia ambiental y los informes sobre el seguimiento se harán públicos en la sede electrónica del Ayuntamiento de Benidorm y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica (Condicionante noveno de esta Resolución).  
El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado de la declaración de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la declaración de impacto ambiental ordinaria, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 41.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Sección 1ª del Capítulo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019)  
Propuesta de declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Enlace en el PK 149+600 de la carretera N-332 y conexión con la Avenida de la Comunidad Valenciana (Benidorm)», promovido por el Ayuntamiento de Benidorm, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental y el proyecto técnico, así como en los condicionantes que se relacionan a continuación.  
  
Segundo  
El proyecto y el Estudio de Impacto Ambiental deberá completarse con las siguientes medidas, detalladas en el cuerpo de esta declaración de impacto ambiental:  
1. De acuerdo con lo establecido en el Estudio Acústico, es necesaria la ejecución de todas las pantallas acústicas previstas en el mismo, cuyas características se resumen a continuación:  
  
  
  
  
  
2. La ODT-201-92, que permite el cruce del Barranco innominado, deberá diseñarse para un período de retorno de 500 años, según consta en el informe del organismo de cuenca y en las medidas propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental.  
3. Para la adecuación de las obras de drenaje transversal como pasos de fauna se recomienda el empleo de las «Prescripciones Técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales», editada por el Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente. Según la ficha 9, drenaje adaptado para animales terrestres, las dimensiones de los drenajes deberán tener una sección mínima de 2x2 m o de 2 m de diámetro si se trata de estructuras circulares. Como consecuencia de lo anterior, será necesaria aumentar las dimensiones de las ODT-201-92 y ODT-201-450, no así la ODT-103-398, puesto que por su ubicación no se requiere adecuar para paso de fauna, puesto que podría incrementar los atropellos y mortalidad de fauna.  
4. Se realizan una serie de recomendaciones sobre la propuesta de especies a utilizar en las glorietas y taludes:  
1. Glorietas:  
Arbóreas:  
- Debería descartarse la encina, Quercus ilex, por sus requerimientos hídricos, y necesidad de sombra en sus primeros estadíos, y sustituirse por otra especie arbórea presente en la zona y mejor adaptada a las condiciones ecológicas de la zona: pino carrasco (Pinus halepensis).  
- Respecto al uso de olivos y algarrobos se recomienda, en lo posible, el trasplante de ejemplares que puedan verse afectados por la traza de la carretera.  
Arbustivas:  
- Debe descartarse Lavandula angustifolia, al tratarse de un espliego que en nuestra Comunidad no está presente en esta zona y que tiene unos requerimientos ecológicos diferentes.  
- Se puede utilizar, aunque no aromática, la albaida (Anthyllis cytisoides) y el tomillo yesquero (Helichrysum serotinum).  
- Como arbustivas de mayor porte que pueden utilizarse en estos sitios: lentisco (Pistacia lentiscus) y espino negro (Rhamnus lycioides).  
- Respecto a la plantación de Juniperus horizontalis, al tratarse de una especie de jardinería, exótica, se recomienda utilizar el enebro de miera autóctono Juniperus oxycedrus.  
2. Taludes y desmontes:  
Se propone en la documentación la plantación, en cabecera y a pie de los taludes resultantes de las glorietas, de romero rastrero (Rosmarinus officinalis var. Postratus). Para controlar la erosión de los taludes si su pendiente es inferior a 20º se recomienda el uso de hidrosiembras con mezcla de semillas (gramíneas y leguminosas) adaptadas a las condiciones de la zona. Se podría incluir en la mezcla de semillas comerciales algunas autóctonas como el lastón (Brachypodium retusum) y la albaida, el romero y el tomillo.  
5. La reposición de la vía pecuaria Colada La Torreta deberá cumplir las condiciones señaladas en el informe emitido por la demarcación forestal:  
1. La reposición del trazado deberá abandonar y reencontrase con el trazado original de la vía pecuaria en los puntos de coordenadas siguientes: Inicio (751.128,67 m; 4.272.007,82 m) y Final (751.256,19 m; 4.271.970,06 m)  
2. La anchura de la reposición deberá tener una anchura de 6,5 m garantizando un uso no motorizado, salvo el tramo subterráneo bajo la variante de la N-332.  
3. A lo largo del paso subterráneo el Promotor proyectará y ejecutará cuantas medidas sean necesarias para garantizar un uso seguro y prioritario de los usos no motorizados (los propios de las vías pecuarias) frente a un puntual tránsito motorizado. Para ello, y sin que se considere un listado cerrado de medidas, se llevará a cabo: señalización de la naturaleza y prioridad de su uso, señalización de limitación de velocidad, pintura o naturaleza distinta del pavimento al de una calzada convencional, bandas sonoras, badenes o señalización luminosa, etc.  
4. Será responsabilidad del Promotor mantener la reposición de trazado en buenas condiciones para llevar a cabo los usos propios del dominio público pecuario.  
5. El promotor deberá justificar que todos los tramos repuestos sean de su titularidad, estén disponibles y libres de cargas para poder ser usados y mantenidos de forma que puedan albergar los usos propios de las vías pecuarias.  
La reposición de un tramo de vía pecuaria no es vía pecuaria ya que esta mantiene su trazado original, sino que dichos tramos garantizan en condiciones, el tránsito de los usuarios por los mismos. En consecuencia, el promotor le corresponde su mantenimiento y señalización  
6. Durante la fase de construcción de las obras, el programa de vigilancia ambiental deberá completarse con los siguientes controles:  
- Gestión de los accesos a las obras. Este ámbito de control tiene por objetivo mantener y dar alternativas a los caminos afectados por la ejecución del proyecto (caminos vecinales, de acceso a parcelas, etc.) y crea una red de caminos de la obra con el criterio de minimizar las afecciones al terreno y adaptar su tipología al uso que se les dará. Previo al inicio de las obras, se elaborará un Plan de accesos y caminos de la obra, en el cual se especificará el trazado de los caminos de la obra y las necesidades de adecuación de los caminos existentes para el diferente tráfico que tendrán que soportar.  
- Control y vigilancia del área destinada a las instalaciones auxiliares de las obras. Mediante estas acciones de control, se comprobará que todas las instalaciones de la obra dispongan de los mecanismos y elementos necesarios para minimizar los riesgos de contaminación a cursos de agua superficiales o subterráneos, los riesgos de contaminación atmosférica y acústica, etc. tanto en el funcionamiento cotidiano como en casos de posibles accidentes. Además, se controlará que la gestión de los residuos generados en cada una de las instalaciones, y en el conjunto de la obra, se lleve a cabo de acuerdo con la normativa vigente. Finalmente se controlará que se llevan a cabo medidas para minimizar el consumo energético durante la fase de obras.  
- Evitar la contaminación del suelo y de las aguas superficiales y subterráneas. Durante la ejecución de las obras se deberá controlar los niveles y la calidad de los cursos de agua superficiales, garantía del funcionamiento correcto de la red de drenaje de aguas pluviales en las instalaciones de la obra y control de la gestión correcta de las aguas residuales generadas en instalaciones de la obra.  
7. Durante la fase de puesta en servicio de la infraestructura, el programa de vigilancia ambiental deberá completarse con los siguientes controles:  
- Seguimiento de las técnicas de restauración. Este seguimiento permitiría estudiar la evolución del éxito de las técnicas de restauración adoptadas.  
- Seguimiento de las medidas de protección de fauna: reposición de la vía pecuaria y funcionamiento de la adaptación de las obras de drenaje transversal para animales terrestres.  
- Las mediciones acústicas realizadas (periódicamente, con carácter semestral, o ante queja o incidencia puntual) serán comparadas con los valores estimados en el Estudio Acústico y con los niveles de recepción externos establecidos en la normativa autonómica (Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica), para evaluar las molestias de ruido producidas a la población. En caso de que, pese a haber aplicado las medidas correctoras previstas, se superen los límites legales establecidos, estas se considerarían suficientes, siempre y cuando, no se superen los objetivos de calidad en más de 10 dB(A). En caso contrario, el Ayuntamiento de Benidorm deberá modificar las medidas correctoras instaladas, de modo que no se superen los objetivos de calidad en más de 10 dB(A). En este último caso, el Ayuntamiento de Benidorm dará traslado de las mediciones y de las modificaciones de las medidas correctoras al órgano ambiental, que emitirá una Resolución complementaria a esta declaración de impacto ambiental para el análisis y la evaluación de la efectividad de las nuevas medidas propuestas.  
8. Si durante la ejecución de los anteriores controles se detectase una desviación importante de las previsiones de impacto contenidas en este estudio, el promotor lo pondrá en conocimiento del órgano ambiental y, con el asesoramiento oportuno y supervisión de la administración, aplicará las medidas correctoras que se estimen necesarias.  
9. El seguimiento ambiental de la obra corresponde al Ayuntamiento de Benidorm. Para ello, redactará un informe de seguimiento sobre el cumplimiento de las condiciones y de las medidas preventivas y correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental y en esta declaración de impacto ambiental. Dicho informe se realizará semestralmente durante el período de ejecución de las obras y anualmente durante los 2 primeros años de puesta en servicio de la infraestructura. El programa de vigilancia ambiental y los informes sobre el seguimiento se harán públicos en la sede electrónica del Ayuntamiento de Benidorm y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
València, 13 de marzo de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
València, 17 de noviembre de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, (p. d. director general de Calidad y Educación Ambiental, según R 09.08.2019; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML