Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9474, del 21-11-2022 (2022/10488)

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada per a una instal·lació de tractament previ (operacions de rentatge, blanqueig, merceritzatge) o per al tint de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries, en el terme municipal de Cocentaina. Expediente: (1863829) 125/2016-AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9474

Data del DOGV
:   21-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/10488

CVE


Data del document
:   15-09-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada per a una instal·lació de tractament previ (operacions de rentatge, blanqueig, merceritzatge) o per al tint de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries, en el terme municipal de Cocentaina. Expediente: (1863829) 125/2016-AIA. [2022/10488]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863829) 125/2016-AIA.  
Títol: Modificació substancial de l'autorització ambiental integrada per a una instal·lació de tractament previ (operacions de rentatge, blanqueig, merceritzatge) o per al tint de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries.  
Promotor: Jovertex, SA.  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.  
Ref. òrgan substantiu: 063/16 IPPC.  
Localització: avinguda d'Alacant, núm. 69, Cocentaina (Alacant).  
NIMA: 0300000514.  
  
Antecedents  
Jovertex, SA, explota una indústria pertanyent al sector tèxtil, dedicada a l'activitat de repassat, acabat i estampació de teixits. Desenvolupa la seua activitat a l'interior d'una nau que comparteix amb una indústria de teixits, en la qual la gerència és comuna per a ambdues.  
La mercantil disposa de la Resolució de 29 d'abril de 2008, per la qual s'atorga a Jovertex, SA, l'autorització ambiental integrada (AAI) per a una indústria de repassat, acabat i estampació de teixits, que queda inscrita en el registre d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb el número 262/AAI/CV. Consta en la AAI una capacitat productiva de 101,4 t/dia de teixit fi i 87,5 t/dia de teixit gruixut.  
Mitjançant resolucions de 9 de juliol de 2010 i de 20 d'agost de 2012, es va modificar d'ofici la AAI.  
Mitjançant Resolució d'11 de desembre de 2013, es va actualitzar la AAI.  
  
Descripció del projecte  
La instal·lació és existent i en funcionament. La modificació substancial realitzada consisteix en la instal·lació d'una secció de tintura per a fil i teixit mitjançant autoclaus i el seu posterior assecatge. La tela i els fils se submergeixen en aigua amb tints i colorants dins de les autoclaus. L'ampliació de l'activitat es realitza a l'interior de la nau existent, però en una zona ocupada per una altra empresa que l'ha deixada lliure per a la instal·lació d'aquesta secció.  
La modificació realitzada comporta la posada en marxa d'una secció de tintura com a etapa d'acabat d'alguns teixits fabricats per la mercantil o per a la tintura de fils que després s'utilitzaran en el posterior procés de teixedoria, preferentment: polièster, acrílic, viscosa i cotó. La maquinària on es realitza aquesta tintura es diu «autoclau».  
  
La mercantil ha incorporat una nova secció (línia d'acabat) a l'interior de la nau industrial en la qual desenvolupa tot el procés productiu (activitat actual). La planta té aproximadament una superfície de 10.000 m², la nova secció ocupa una superfície de 1.500 m² aproximadament que se sumen als 5.500 m² de superfície que inicialment ocupa la mercantil. No s'ha ampliat la superfície ni hi ha hagut modificacions quant a les edificacions, no es modifica la producció anual pel fet que la nova secció és una etapa més d'acabat per als teixits i els fils tractats per la mercantil. La modificació realitzada no consumeix dissolvents, ja que es tracta de pigments i colorants sòlids que són mesclats amb aigua per al tintatge.  
En la secció de tintura s'ha instal·lat una sala tancada anomenada «cuina de colors», on s'emmagatzemen: productes químics que s'utilitzaran en el procés i es realitza la mescla de colors amb aigua previ a la seua utilització en les autoclaus, una bàscula digital i una campana extractora que s'acciona en el moment de produir-se la mescla de tints.  
  
En aquesta secció es consumeixen dos tipus de matèries primeres: fibres que venen de les etapes anteriors (fil i teixit preferentment polièster, acrílic, viscosa i cotó) i productes químics per a la tintura. No s'estima variació en la quantitat de matèria primera de teixit i fil en cru. També es consumeix aigua per a la dissolució de les tintes i colorants en la màquina de l'autoclau de tintura on s'introdueixen els fils i el teixit per al seu tintat; aquesta prové d'un pou (subministrament subterrani). No tot el teixit que es rep en l'empresa passarà per aquest procés de tintura, l'acabat depén dels clients. Es tracta d'un acabat més dins del procés de l'empresa, per la qual cosa el producte final d'aquesta etapa són els fils i teixits tintats que han sigut preparats en les etapes anteriors. Els fils i el teixit no s'emmagatzemen perquè entren en aquesta secció directament d'etapes anteriors. La documentació aportada indica que en 2014 es van processar 308,6 tones de teixit.  
  
El procés productiu d'aquesta ampliació tant en l'etapa de tintura com d'assecatge consta de:  
1. Secció de tintura.  
Tintura de fil en cons: el fil cru en cons és introduït dins d'autoclaus que contenen un bany de tintura (colorants dissolts en aigua). Mitjançant un cicle de tintat que varia en funció de la qualitat i composició del fil i dels productes químics a emprar, s'aconsegueix que el fil adquirisca el color desitjat. S'utilitzen tres autoclaus (dues verticals i una horitzontal).  
  
Tintura de teixit: el teixit és introduït mitjançant una plegadora dins de tres autoclaus que contenen un bany de tintura. Mitjançant un cicle de tintat que varia en funció de la qualitat i composició del fil i dels productes químics a emprar, s'aconsegueix que el fil adquirisca el color desitjat. El dosatge dels productes químics en les autoclaus es realitza de manera manual per part dels operaris de la secció.  
  
2. Secció d'assecatge.  
Assecatge de fil en cons: una vegada es duu a terme el procés de tintura, per a assecar el fil en cons en vertical, s'utilitza una centrífuga (tipus rentadora).  
Assecatge de teixit: per a assecar fibres naturals o cel·lulòsiques s'utilitza una cambra d'assecatge, en què es recircula vapor d'aigua per un serpentí que calfa l'ambient de la cambra i produeix l'assecatge.  
La documentació aportada incorpora les MTD en el procés de tintura, sent les principals: tintura per esgotament de les fibres de polièster i les seues mescles sense portadors, o amb portadors alternatius (es redueix o elimina les emissions de portadors, i s'usen substàncies fàcilment biodegradables). Utilització de dispersants bioeliminables en les formulacions del bany de tintura. Tintura contínua amb colorant tina en un sol pas (es redueix el consum d'aigua, energia i productes químics). Tintura amb colorants sulfurosos amb baix contingut en sulfur. Tintura per esgotament de fibres de cel·lulosa amb alta fixació de colorants reactius polifuncionals (es redueix la càrrega contaminant de les aigües residuals). Tractament posterior amb enzims en la tintura (es redueix el consum d'aigua i energia). Reducció de les emissions en la tintura de la llana amb colorants premetal·lizats (elimina el crom i redueix el consum d'aigua). Optimització de la tintura en jet. Recirculació de l'aigua en els processos discontinus.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 7 de novembre de 2016, va tindre entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (òrgan ambiental) ofici del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació (òrgan substantiu), sol·licitant el pronunciament sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació aportada pel promotor, per a una empresa de tèxtil de repassat, acabat i estampació de teixit a Cocentaina.  
  
A l'ofici s'adjunta:  
Projecte bàsic de modificació substancial de la AAI (febrer 2016).  
  
Resum no tècnic del projecte bàsic de modificació substancial de la AAI.  
Amb data 15 de juny de 2017, l'òrgan ambiental remet ofici a l'òrgan substantiu, comunicant que es requereix ampliació de la documentació.  
Amb data 14 de setembre de 2017, l'òrgan substantiu remet ofici i sol·licita pronunciament sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació aportada.  
A l'ofici s'adjunta:  
Sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental.  
Estudi d'impacte ambiental (juliol 2017).  
Documentació complementària (contestació a l'informe de suficiència realitzat per l'òrgan ambiental).  
Amb data 23 d'abril de 2018, l'òrgan ambiental remet ofici a l'òrgan substantiu, comunicant que la documentació remesa és suficient i que l'expedient corresponent haurà de completar-se amb el resultat de la fase d'informació pública i consultes.  
Amb data 12 de setembre de 2018, l'òrgan substantiu remet ofici comunicant el resultat de la informació pública, sense haver-se presentat al·legacions al projecte i adjunta informes.  
Amb data 2 d'octubre de 2020, l'òrgan substantiu remet ofici aportant un informe de l'Ajuntament de Cocentaina i un escrit del promotor sobre l'augment de la quantitat de llots i sol·licita la declaració d'impacte ambiental.  
Amb data 9 d'agost de 2022, l'òrgan substantiu, remet ofici aportant els informes d'EPSAR i del Servei de Protecció de l'Atmosfera.  
  
Consultes realitzades per l'òrgan substantiu i informes  
En la documentació aportada per l'òrgan substantiu consten els informes següents:  
1. Informe emés el 15 de desembre de 2016 per EPSAR.  
2. Informe favorable condicionat de CHX, emés el 23 de juny de 2017.  
3. Informe favorable condicionat, emés el 6 de juliol de 2017 per l'Ajuntament de Cocentaina, sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació presentada.  
4. Informe favorable emés el 23 de novembre de 2020 per EPSAR.  
  
5. Informe favorable emés el 7 de gener de 2021 pel Servei de Protecció de l'Atmosfera.  
S'aporta contestació del promotor al requeriment de la CHX i requeriment de l'Ajuntament de Cocentaina.  
S'aporta certificat d'informació pública de data 18 de juliol de 2018, sense haver-se presentat al·legacions per part de l'Ajuntament de Cocentaina.  
Informe favorable de l'Ajuntament de Cocentaina, emés el 10 de maig de 2019, sobre l'esmena de les deficiències del promotor. Segons informe aportat emés per l'Ajuntament de Cocentaina, la mercantil, en matèria d'abocaments d'aigües residuals, compleix amb les condicions establides en l'ordenança d'abocaments.  
  
Consideracions ambientals  
Consultat el visor cartogràfic, la parcel·la fita en la part sud-est de la instal·lació amb espais naturals protegits «Paisatge protegit de Serpis». Es localitza aproximadament a uns 600 metres del Parc Natural de la Serra de Mariola i de la zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA) «serres de Mariola i del Carrascar de la Font Roja». Al nord-oest de la parcel·la es localitza l'àrea d'amortiment de la zonificació PORN-Mariola i àrea urbana de la zonificació PRUG (àrea d'amortiment). En la part sud d'aquesta es localitza el barranc del Pobre.  
  
L'activitat es desenvolupa a l'interior de la nau industrial i atés que no s'amplia ni modifica les edificacions, s'estima que no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient.  
La planta es desenvolupa en el seu cara sud pròxima a terrenys catalogats com a forestal estratègic segons el vigent PATFOR. Segons el vigent Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre el risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la parcel·la no està afectada per risc d'inundació.  
La instal·lació es localitza en zona industrial, en l'entorn immediat de la instal·lació se situen altres instal·lacions industrials, a menys de 500 metres es localitzen nuclis de població i aproximadament a 2,5 km el nucli urbà de Cocentaina. L'accés a la parcel·la es realitza des de la via de servei de la carretera N-340, a l'avinguda d'Alacant.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una anàlisi dels potencials efectes significatius del projecte en el medi ambient durant la fase de funcionament i cessament de l'activitat. Valora la seua incidència sobre el clima, qualitat de l'aire, soroll, qualitat de les aigües, sòl, medi biòtic, paisatge i medi socioeconòmic.  
Preveu mesures preventives i correctores en situació de funcionament de la nova secció de tintura, com és el sistema de contenció d'abocament accidentals, tant per a la càrrega, descàrrega i trasllat de productes químics i residus, sent emmagatzemats en sales habilitades per a això, a cobert i sobre sòl pavimentat de formigó com en la zona d'autoclaus. Els productes químics líquids estaran emmagatzemats sobre cubetes de retenció. Es disposarà de material absorbent al costat de la cuina de colors i autoclaus per a poder recollir qualsevol vessament accidental, sent gestionat segons la seua naturalesa. Planteja possibles alternatives i també preveu que les operacions de tractament s'ajusten a les MTD a aplicar en la instal·lació.  
Quant al possible impacte de les emissions atmosfèriques, la nova etapa requereix aportació de calor a través d'una caldera de vapor nova que constitueix el focus número 13, amb una potència de 1.003 kW, consumeix gas natural i estaria situada al costat de la caldera d'aigua calenta sanitària. Tant la caldera de l'F10 (caldera d'aigua calenta sanitària) com la nova de l'F13 subministren vapor d'aigua a la secció d'acabat i a la nova secció de tintura.  
S'hi aporta un informe d'inspecció reglamentària d'emissions a l'atmosfera, emés el 16 de setembre de 2016 per una ECMCA, concloent-hi que l'emissió de contaminants a l'atmosfera mesurats en les instal·lacions compleix amb els valors límit d'emissió (VLE).  
La documentació aportada exposa que l'últim mesurament dels nivells de soroll es va realitzar el 12 de març de 2014, sent el resultat conforme segons l'informe d'ECA núm. 08-03-M08-2-001150, concloent-hi que es compleix amb els valors límit en ambient exterior segons el que s'indica en el Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
No es preveu l'augment de la quantitat de residus no perillosos generats amb l'ampliació de l'activitat, però sí s'ha incrementat la generació de residus perillosos per la nova secció de tintura. L'emmagatzematge de residus perillosos generats en aquesta secció no s'ha modificat. Aquests a mesura que es generen en la secció de tintura són traslladats fins a la zona d'emmagatzematge, per a la seua retirada per gestor autoritzat i també els residus no perillosos. Els llots de depuradora són considerats com a perillosos i s'emmagatzemen en la zona de la depuradora, en saques. La quantitat total de residus perillosos generats sense la secció de tintura és de 1.332 t/any i amb la secció de tintura és de 3.404 t/any.  
La documentació tècnica aportada especifica que la quantitat anual emmagatzemada i consumida de productes químics és inferior a la indicada en la columna 2 de la part 2 de l'annex I del Reial decret 840/2015, de 21 de setembre, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en els quals intervinguen substàncies perilloses. Exposant a més que la modificació no genera emissió de compostos orgànics volàtils.  
L'aigua prové de la xarxa de proveïment municipal per a l'ús sanitari. La mercantil utilitza aigua del pou (subministrament subterrani) per al procés productiu. La secció de tintura consumeix aigua per a la dissolució de les tintes i colorants en la màquina de l'autoclau on s'introdueixen els fils i el teixit per al seu tintat. L'activitat de tintura i acabats tèxtil es caracteritza per un elevat consum d'aigua de pou per al seu desenvolupament. L'augment de consum d'aigua amb aquesta nova etapa és significatiu, abans sense l'etapa de tintura hi havia un consum total de 7.000 m³/any i amb la nova etapa de tintura el consum és de 12.600 m³/any, sent l'increment del 80 %. Una vegada utilitzada serà tractada en l'EDARI de la mercantil i el seu posterior abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
El balanç total de l'aigua de la mercantil per a l'any 2016 i una producció de 409,6 tones de teixit acabat és el següent: l'entrada és donada per subministraments propis (captació d'aigua subterrània), sent de 30.155 m³/any, i subministrament de xarxa, sent 672 m³/any. L'eixida és donada per l'abocament conjunt sanitari més industrial que és de 26.436 m³/any i l'evaporació (procés tèxtil) que és de 4.391 m³/any.  
  
El titular del subministrament (aigua subterrània) és una mercantil del mateix grup empresarial (Temiluz, SA), amb la mateixa gerència que Jovertex, SA. Aquesta aigua s'utilitza per al sistema productiu, en concret per al procés de rentatge, ramatge i tintura, descalcificació aigua i depuradora i per a la producció de vapor en la caldera.  
Temiluz, SA, és l'empresa del grup que posseeix la titularitat de la concessió a efectes administratius, aquesta empresa no té procés productiu. Es dona l'ús de l'aigua del pou a dues empreses del grup: Jovertex, SA, i Francisco Jover, SA.  
La documentació complementària aporta la notificació de resolució de concessió d'aigües subterrànies amb destinació a ús industrial i recreatiu (reg de jardins) de la CHX emés el 21 d'octubre de 2010, en el qual s'atorga a Temiluz, SA, l'aprofitament d'un volum màxim anual de 40.000 m³/any amb destinació a ús industrial i recreatiu.  
  
La secció nova genera un abocament d'aigües residuals provinent de les autoclaus de tintat, es tracta d'aigua amb colorants i tintes. Existeix una canalització que condueix els abocaments d'aquesta secció fins a la depuradora per al seu tractament. El consum d'aigua en la secció de tintura augmentarà considerablement pel que una vegada utilitzada serà tractada en l'EDARI de la mercantil i el seu posterior abocament a la xarxa de clavegueram municipal juntament amb les aigües residuals sanitàries. L'efluent d'eixida de la depuradora es condueix fins a una arqueta de registre situada en l'avinguda Serrella, a l'est de les instal·lacions, primer fins a l'EDARI i posterior a la seua depuració, a l'exterior de la parcel·la, on connecten amb el col·lector municipal. L'abocament total abans sense l'etapa de tintura era de 5.300 m³/any i l'abocament total amb la nova etapa de tintura és de 10.900 m³/any, sent l'increment de 105 per cent. Tots els abocaments d'aigües residuals de l'empresa, tant d'origen industrial com sanitari, són recollits i canalitzats fins a la depuradora per al seu tractament. Els llots generats en l'EDARI són emmagatzemats i posteriorment són retirats per gestor autoritzat. A l'abril de 2017 es va instal·lar un equip per al tractament de llots (premsa de llots).  
S'ha incrementat el volum d'abocaments a tractar i de llots produïts, a més de ser diferents els components químics derivats de la secció de tintura, com a conseqüència la mercantil ha realitzat una sèrie de canvis i ampliacions en la depuradora per a adequar la qualitat de l'efluent i el volum a tractar, com és: ampliació del tanc d'homogeneïtzació, instal·lació d'un sistema de deshidratació de llots, automatització en l'addició de floculant/coagulant, substitució de les bombes d'impulsió, instal·lació de filtres tamís i un sistema de control analític.  
  
Les aigües pluvials precipitades sobre les diferents edificacions són recollides i canalitzades a través de baixants i abocades a la xarxa municipal de clavegueram, al costat dels abocaments sanitaris i industrials.  
La secció de tintura consumeix energia per a il·luminació, maquinària i calor mitjançant vapor d'aigua. El consum energètic d'aquesta secció és per al gas natural (calderes) de 1.762 MWh i electricitat de 783 MWh, sent l'increment energètic per al gas natural de 52 per cent i per a l'electricitat de 20 per cent.  
La mercantil té previst implantar un sistema de recuperació tèrmica vinculada als equips de tintura, per a minimització consum energia. Es pretén la recuperació tèrmica del sistema de recuperació del circuit de refrigeració dels equips de tintura i del sistema de recuperació dels condensats del vapor utilitzats per a elevar la temperatura dels processos de tintura.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, la mercantil proposa el seguiment de les mesures protectores i correctores previstes en la fase de funcionament amb la realització dels controls i inspeccions reglamentaris d'aplicació, que inclourà el control de les emissions atmosfèriques i acústiques, aigües, residus i sobre els efectes produïts per incendis en les instal·lacions.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en quedar inclòs en l'annex I, grup 5.b d'aquesta llei.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció primera del capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada per a una instal·lació de tractament previ (operacions de rentatge, blanqueig, merceritzatge) o per al tint de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries, promogut per Jovertex, SA, situat en l'avinguda d'Alacant, núm. 69, del terme municipal de Cocentaina (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
1. Si els efluents obtinguts després del tractament de les aigües residuals no obtingueren la qualitat adequada per al seu abocament o fora causa d'incompliment de les normes de qualitat ambiental del mitjà receptor, el promotor haurà d'executar les modificacions precises en la instal·lació de depuració a fi d'ajustar l'abocament a les característiques de la normativa vigent en la matèria. Si fora necessari, s'aplicaran les mesures correctores pertinents per a complir amb els límits establits i en tot cas, es realitzaran les analítiques necessàries fins a constatar la qualitat exigida per a l'abocament.  
2. Donada la localització de la planta, sent que la parcel·la que alberga la instal·lació és pròxima a terreny forestal estratègic, haurà de tindre's en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals per a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i també en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 15 de setembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9474, del 21-11-2022 (2022/10488)

RESOLUCIÓN de 15 de septiembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada para una instalación de tratamiento previo (operaciones de lavado, blanqueo, mercerización) o para el tinte de fibras o productos textiles cuando la capacidad de tratamiento supere las 10 toneladas diarias, en el término municipal de Cocentaina. Expediente: (1863829) 125/2016-AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9474

Fecha DOGV
:   21-11-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/10488

CVE


Fecha del documento
:   15-09-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de septiembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada para una instalación de tratamiento previo (operaciones de lavado, blanqueo, mercerización) o para el tinte de fibras o productos textiles cuando la capacidad de tratamiento supere las 10 toneladas diarias, en el término municipal de Cocentaina. Expediente: (1863829) 125/2016-AIA. [2022/10488]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1863829) 125/2016-AIA.  
Título: Modificación sustancial de la autorización ambiental integrada para una instalación de tratamiento previo (operaciones de lavado, blanqueo, mercerización) o para el tinte de fibras o productos textiles cuando la capacidad de tratamiento supere las 10 toneladas diarias.  
Promotor: Jovertex, SA.  
Órgano sustantivo: Dirección General de Calidad y Educación Ambiental.  
Ref. órgano sustantivo: 063/16 IPPC.  
Localización: avenida Alicante 69, Cocentaina (Alicante).  
NIMA: 0300000514.  
  
Antecedentes  
Jovertex, SA, explota una industria perteneciente al sector textil, dedicada a la actividad de repasado, acabado y estampación de tejidos. Desarrolla su actividad en el interior de una nave que comparte con una industria de tejidos, en la que la gerencia es común para ambas.  
La mercantil dispone de resolución de 29 de abril de 2008, por la que se otorga a Jovertex, SA, la autorización ambiental integrada (AAI) para una industria de repasado, acabado y estampación de tejidos, quedando inscrita en el registro de instalaciones de la Comunitat Valenciana con el número 262/AAI/CV. Consta en la AAI una capacidad productiva de 101,4 t/día de tejido fino y 87,5 t/día de tejido grueso.  
Mediante resolución de 9 de julio de 2010 y 20 de agosto de 2012, se modificó de oficio la AAI.  
Mediante resolución de 11 de diciembre de 2013, se actualizó la AAI.  
  
Descripción del proyecto  
La instalación es existente y en funcionamiento. La modificación sustancial realizada consiste en la instalación de una sección de tintura para hilo y tejido mediante autoclaves y su posterior secado. La tela y los hilos se sumergen en agua con tintes y colorantes dentro de los autoclaves. La ampliación de la actividad se realiza en el interior de la nave existente, pero en una zona ocupada por otra empresa que la ha dejado libre para la instalación de esta sección.  
La modificación realizada conlleva la puesta en marcha de una sección de tintura como etapa de acabado de algunos tejidos fabricados por la mercantil o para la tintura de hilos que luego se utilizarán en el posterior proceso de tejeduría, preferentemente: poliéster, acrílico, viscosa y algodón. La maquinaría donde se realiza esta tintura se llama autoclaves.  
La mercantil ha incorporado una nueva sección (línea de acabado) en el interior de la nave industrial en la que desarrolla todo el proceso productivo (actividad actual). La planta tiene aproximadamente una superficie de 10.000 m², la nueva sección ocupa una superficie de 1.500 m² aproximadamente que se suman a los 5.500 m² de superficie que inicialmente ocupa la mercantil. No se ha ampliado la superficie ni ha habido modificaciones en cuanto a las edificaciones, no se modifica la producción anual debido a que la nueva sección es una etapa más de acabado para los tejidos y los hilos tratados por la mercantil. La modificación realizada no consume disolventes, ya que se trata de pigmentos y colorantes sólidos que son mezclados con agua para el tintado.  
En la sección de tintura se ha instalado una sala cerrada llamada «cocina de colores», donde se almacena: Productos químicos que se van a utilizar en el proceso y se realiza la mezcla de colores con agua previo a su utilización en los autoclaves, una báscula digital y una campana extractora que se acciona en el momento de producirse la mezcla de tintes.  
En esta sección se consume dos tipos de materias primas: Fibras que vienen de las etapas anteriores (hilo y tejido preferentemente poliéster, acrílico, viscosa y algodón) y productos químicos para la tintura. No se estima variación en la cantidad de materia prima de tejido e hilo en crudo. También se consume agua para la disolución de las tintas y colorantes en la máquina del autoclave de tintura donde se introducen los hilos y el tejido para su tintado; esta proviene de un pozo (suministro subterráneo). No todo el tejido que se recibe en la empresa pasará por este proceso de tintura, el acabado depende de los clientes. Se trata de un acabado más dentro del proceso de la empresa, por lo que el producto final de esta etapa son los hilos y tejidos tintados que han sido preparados en las etapas anteriores. Los hilos y el tejido no se almacenan porque entran en esta sección directamente de etapas anteriores. La documentación aportada indica que en 2014 se procesaron 308,6 toneladas de tejido.  
El proceso productivo de esta ampliación tanto en la etapa de tintura como de secado consta de:  
1. Sección de tintura:  
Tintura de hilo en conos: el hilo crudo en conos es introducido dentro de autoclaves que contienen un baño de tintura (colorantes disueltos en agua). Mediante un ciclo de tintado que varía en función de la calidad y composición del hilo y de los productos químicos a emplear, se consigue que el hilo adquiera el color deseado. Se utilizan tres autoclaves (dos verticales y uno horizontal).  
Tintura de tejido: el tejido es introducido mediante una plegadora dentro de tres autoclaves que contienen un baño de tintura. Mediante un ciclo de tintado que varía en función de la calidad y composición del hilo y de los productos químicos a emplear, se consigue que el hilo adquiera el color deseado. La dosificación de los productos químicos en los autoclaves se realiza de forma manual por parte de los operarios de la sección.  
2. Sección de secado:  
Secado de hilo en conos: una vez se lleva a cabo el proceso de tintura, para secar el hilo en conos en vertical, se utiliza una centrífuga (tipo lavadora).  
Secado de tejido: para secar fibras naturales o celulósicas se utiliza una cámara de secado, en el que se recircula vapor de agua por un serpentín que calienta el ambiente de la cámara y produce el secado.  
La documentación aportada incorpora las MTD en el proceso de tintura, siendo las principales: Tintura por agotamiento de las fibras de poliéster y sus mezclas sin carriers, o con carriers alternativos (se reduce o elimina las emisiones de carriers, y se usan sustancias fácilmente biodegradables). Utilización de dispersantes bioeliminables en las formulaciones del baño de tintura. Tintura continua con colorante tina en un solo paso (se reduce el consumo de agua, energía y productos químicos). Tintura con colorantes sulfurosos con bajo contenido en sulfuro. Tintura por agotamiento de fibras de celulosa con alta fijación de colorantes reactivos polifuncionales (se reduce la carga contaminante de las aguas residuales). Tratamiento posterior con enzimas en la tintura (se reduce el consumo de agua y energía). Reducción de las emisiones en la tintura de la lana con colorantes premetalizados (elimina el cromo y reduce el consumo de agua). Optimización de la tintura en jet. Recirculación del agua en los procesos discontinuos.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 7 de noviembre de 2016, tuvo entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental (órgano ambiental) oficio del Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación (órgano sustantivo), solicitando el pronunciamiento sobre la suficiencia e idoneidad de la documentación aportada por el promotor, para una empresa de textil de repasado, acabado y estampación de tejido en Cocentaina.  
Al oficio se adjunta:  
Proyecto básico de modificación sustancial de la AAI (febrero 2016).  
Resumen no técnico del proyecto básico de modificación sustancial de la AAI.  
Con fecha 15 de junio de 2017, el órgano ambiental remite oficio al órgano sustantivo, comunicando que se requiere ampliación de la documentación.  
Con fecha 14 de septiembre de 2017, el órgano sustantivo remite oficio y solicita pronunciamiento sobre la suficiencia e idoneidad de la documentación aportada.  
Al oficio se adjunta:  
Solicitud de evaluación de impacto ambiental.  
Estudio de impacto ambiental (julio 2017).  
Documentación complementaria (contestación al informe de suficiencia realizado por el órgano ambiental).  
Con fecha 23 de abril de 2018, el órgano ambiental remite oficio al órgano sustantivo, comunicando que la documentación remitida es suficiente y que el expediente correspondiente deberá completarse con el resultado de la fase de información pública y consultas.  
Con fecha 12 de septiembre de 2018, el órgano sustantivo remite oficio comunicando el resultado de la información pública, sin haberse presentado alegaciones al proyecto y adjunta informes.  
Con fecha 2 de octubre de 2020, el órgano sustantivo remite oficio aportando un informe del Ayuntamiento de Cocentaina y un escrito del promotor sobre el aumento de la cantidad de lodos y solicita la declaración de impacto ambiental.  
Con fecha 9 de agosto de 2022, el órgano sustantivo, remite oficio aportando los informes de EPSAR y del Servicio de Protección de la Atmósfera.  
Consultas realizadas por el órgano sustantivo e informes  
En la documentación aportada por el órgano sustantivo constan los siguientes informes:  
1. Informe emitido el 15 de diciembre de 2016 por EPSAR.  
2. Informe favorable condicionado de CHJ, emitido el 23 de junio de 2017.  
3. Informe favorable condicionado emitido el 6 de julio de 2017 por el Ayuntamiento de Cocentaina, sobre la suficiencia e idoneidad de la documentación presentada.  
4. Informe favorable emitido el 23 de noviembre de 2020 por EPSAR.  
5. Informe favorable emitido el 7 de enero de 2021, por el Servicio de Protección de la Atmósfera.  
Se aporta contestación del promotor al requerimiento de CHJ y requerimiento del Ayuntamiento de Cocentaina.  
Se aporta certificado de información pública de fecha 18 de julio de 2018, sin haberse presentado alegaciones por parte del Ayuntamiento de Cocentaina.  
Informe favorable del Ayuntamiento de Cocentaina, emitido el 10 de mayo de 2019 sobre la subsanación de las deficiencias del promotor. Según informe aportado emitido por el Ayuntamiento de Cocentaina, la mercantil en materia de vertidos de aguas residuales cumple con las condiciones establecidas en la ordenanza de vertidos.  
  
Consideraciones ambientales  
Consultado el visor cartografico la parcela linda en la parte sureste de la instalación con espacios naturales protegidos «Paisatge Protegit de Serpis». Se localiza aproximadamente a unos 600 metros del Parque Natural de la Sierra de Mariola y de la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) «Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja». Al noroeste de la parcela se localiza el área de amortiguación de la zonificación PORN-Mariola y área urbana de la zonificación PRUG (área de amortiguación). En la parte sur de la misma se localiza el Barranc del Pobre.  
La actividad se desarrolla en el interior de la nave industrial y dado que no se amplía ni modifica las edificaciones, se estima que no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente.  
La planta se desarrolla en su cara sur próxima a terrenos catalogados como forestal estratégico según el vigente PATFOR. Según el vigente Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre el Riesgo de Inundación de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la parcela no está afectada por riesgo de inundación.  
La instalación se localiza en zona industrial, en el entorno inmediato de la instalación se ubican otras instalaciones industriales, a menos de 500 metros se localizan núcleos de población y aproximadamente a 2,5 km el núcleo urbano de Cocentaina. El acceso a la parcela se realiza desde la vía de servicio de la carretera N-340, en la avenida Alacant.  
El estudio de impacto ambiental incluye un análisis de los potenciales efectos significativos del proyecto en el medio ambiente durante la fase de funcionamiento y cese de la actividad. Valora su incidencia sobre el clima, calidad del aire, ruido, calidad de las aguas, suelo, medio biótico, paisaje y medio socioeconómico.  
Prevé medidas preventivas y correctoras en situación de funcionamiento de la nueva sección de tintura, como es el sistema de contención de vertido accidentales, tanto para la carga, descarga y traslado de productos químicos y residuos, siendo almacenados en salas habilitadas para ello, a cubierto y sobre suelo pavimentado de hormigón como en la zona de autoclaves. Los productos químicos líquidos estarán almacenados sobre cubetos de retención. Se dispondrá de material absorbente junto a la cocina de colores y autoclaves para poder recoger cualquier derrame accidental, siendo gestionado según su naturaleza. Plantea posibles alternativas y también contempla que las operaciones de tratamiento se ajustan a las MTD a aplicar en la instalación.  
En cuanto al posible impacto de las emisiones atmosféricas, la nueva etapa requiere aporte de calor a través de una caldera de vapor nueva que constituye el foco número 13, con una potencia de 1003 kW, consume gas natural y se encontraría ubicada junto a la caldera de agua caliente sanitaria. Tanto la caldera del F10 (caldera de agua caliente sanitaria) como la nueva del F13 suministran vapor de agua a la sección de acabado y a la nueva sección de tintura.  
Se aporta un informe de inspección reglamentaria de emisiones a la atmósfera, emitido el 16 de septiembre de 2016 por una ECMCA, concluyendo que la emisión de contaminantes a la atmósfera medidos en las instalaciones cumple con los valores límite de emisión (VLE).  
La documentación aportada expone que la última medición de los niveles de ruido se realizó el 12 de marzo de 2014, siendo el resultado conforme según el informe de ECA núm. 08-03-M08-2-001150, concluyendo que se cumple con los valores límite en ambiente exterior según lo indicado en el Decreto 266/2004.  
No se prevé el aumento de la cantidad de residuos no peligrosos generados con la ampliación de la actividad, pero sí se ha incrementado la generación de residuos peligrosos por la nueva sección de tintura. El almacenamiento de residuos peligrosos generados en esta sección no se ha modificado. Estos a medida que se generan en la sección de tintura son trasladados hasta la zona de almacenamiento, para su retirada por gestor autorizado y también los residuos no peligrosos. Los lodos de depuradora son considerados como peligrosos y se almacenan en la zona de la depuradora, en sacas. La cantidad total de residuos peligrosos generados sin la sección de tintura es de 1.332 t/año y con la sección de tintura es de 3.404 t/año.  
La documentación técnica aportada especifica que la cantidad anual almacenada y consumida de productos químicos, es inferior a la indicada en la columna 2 de la parte 2 del anexo I del Real decreto 840/2015, de 21 de septiembre, por el que se aprueban medidas de control de los riesgos inherentes a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas. Exponiendo además que la modificación no genera emisión de compuestos orgánicos volátiles.  
El agua proviene de la red de abastecimiento municipal para el uso sanitario. La mercantil utiliza agua del pozo (suministro subterráneo) para el proceso productivo. La sección de tintura consume agua para la disolución de las tintas y colorantes en la máquina del autoclave donde se introducen los hilos y el tejido para su tintado. La actividad de tintura y acabados textil se caracteriza por un elevado consumo de agua de pozo para su desarrollo. El aumento de consumo de agua con esta nueva etapa es significativo, antes sin la etapa de tintura había un consumo total de 7.000 m³/año y con la nueva etapa de tintura el consumo es de 12.600 m³/año, siendo el incremento del 80 %. Una vez utilizada será tratada en la EDARi de la mercantil y su posterior vertido a la red de alcantarillado municipal.  
El balance total del agua de la mercantil para el año 2016 y una producción de 409,6 toneladas de tejido acabado es el siguiente: La entrada viene dada por suministros propios (captación de agua subterránea), siendo de 30.155 m³/año y suministro de red, siendo 672 m³/año. La salida viene dada por el vertido conjunto sanitario más industrial que es de 26.436 m³/año y la evaporación (proceso textil) que es de 4.391 m³/año.  
El titular del suministro (agua subterránea) es una mercantil del mismo grupo empresarial (Temiluz SA), con la misma gerencia que Jovertex, SA. Esta agua se utiliza para el sistema productivo, en concreto para el proceso de lavado, rameado y tintura, descalcificación agua y depuradora y para la producción de vapor en la caldera.  
Temiluz, SA, es la empresa del grupo que ostenta la titularidad de la concesión a efectos administrativos, esta empresa no tiene proceso productivo. Se da el uso del agua del pozo a dos empresas del grupo: Jovertex, SA, y Francisco Jover, SA.  
La documentación complementaria aporta la notificación de resolución de concesión de aguas subterráneas con destino a uso industrial y recreativo (riego de jardines) de CHJ emitido el 21 de octubre de 2010, en el que se otorga a Temiluz, SA, el aprovechamiento de un volumen máximo anual de 40.000 m³/año con destino a uso industrial y recreativo.  
La sección nueva genera un vertido de aguas residuales proveniente de los autoclaves de tintado, se trata de agua con colorantes y tintas. Existe una canalización que conduce los vertidos de esta sección hasta la depuradora para su tratamiento. El consumo de agua en la sección de tintura aumentará considerablemente por lo que una vez utilizada será tratada en la EDARi de la mercantil y su posterior vertido a la red de alcantarillado municipal junto con las aguas residuales sanitarias. El efluente de salida de la depuradora se conduce hasta una arqueta de registro ubicada en la avenida Serrella, al este de las instalaciones, primero hasta la EDARi y posterior a su depuración, al exterior de la parcela, donde conectan con el colector municipal. El vertido total antes sin la etapa de tintura era de 5.300 m³/año y el vertido total con la nueva etapa de tintura es de 10.900 m³/año, siendo el incremento de 105 %. Todos los vertidos de aguas residuales de la empresa, tanto de origen industrial como sanitario, son recogidos y canalizados hasta la depuradora para su tratamiento. Los lodos generados en la EDARi son almacenados y posteriormente son retirados por gestor autorizado. En abril de 2017 se instaló un equipo para el tratamiento de lodos (prensa de lodos).  
  
Se ha incrementado el volumen de vertidos a tratar y de lodos producidos, además de ser distintos los componentes químicos derivados de la sección de tintura, como consecuencia la mercantil ha realizado una serie de cambios y ampliaciones en la depuradora para adecuar la calidad del efluente y el volumen a tratar, como es: ampliación del tanque de homogenización, instalación de un sistema de deshidratación de lodos, automatización en la adición de floculante/coagulante, sustitución de las bombas de impulsión, instalación de filtros tamiz y un sistema de control analítico.  
Las aguas pluviales precipitadas sobre las diferentes edificaciones son recogidas y canalizadas a través de bajantes y vertidas a la red municipal de alcantarillado, junto a los vertidos sanitarios e industriales.  
La sección de tintura consume energía para iluminación, maquinaria y calor mediante vapor de agua. El consumo energético de esta sección es para el gas natural (calderas) de 1.762 MWh y electricidad de 783 MWh, siendo el incremento energético para el gas natural de 52 % y para la electricidad de 20 %.  
La mercantil tiene previsto implantar un sistema de recuperación térmica vinculada a los equipos de tintura, para minimización consumo energía. Se pretende la recuperación térmica del sistema de recuperación del circuito de refrigeración de los equipos de tintura y del sistema de recuperación de los condesados del vapor utilizados para elevar la temperatura de los procesos de tintura.  
Respecto al programa de vigilancia ambiental, la mercantil propone el seguimiento de las medidas protectoras y correctoras previstas en la fase de funcionamiento con la realización de los controles e inspecciones reglamentarios de aplicación, que incluirá el control de las emisiones atmosféricas y acústicas, aguas, residuos y sobre los efectos producidos por incendios en las instalaciones.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, al quedar incluido en el anexo I, grupo 5.b de la ley.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, del capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada para una instalación de tratamiento previo (operaciones de lavado, blanqueo, mercerización) o para el tinte de fibras o productos textiles cuando la capacidad de tratamiento supere las 10 toneladas diarias, promovido por Jovertex, SA, ubicado en la avenida Alicante 69, del término municipal de Cocentaina (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con el estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Si los efluentes obtenidos tras el tratamiento de las aguas residuales no obtuvieran la calidad adecuada para su vertido o fuera causa de incumplimiento de las normas de calidad ambiental del medio receptor, el promotor deberá ejecutar las modificaciones precisas en la instalación de depuración a fin de ajustar el vertido a las características de la normativa vigente en la materia. Si fuera necesario se aplicarán las medidas correctoras pertinentes para cumplir con los límites establecidos y en todo caso, se realizarán las analíticas necesarias hasta constatar la calidad exigida para el vertido.  
2. Dada la localización de la planta, siendo que la parcela que alberga la instalación está próxima a terreno forestal estratégico, deberá tenerse en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales para observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3. Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 15 de septiembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML