Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8340, del 17-07-2018 (2018/6571)

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 4 2/12-EAE la Font de la Figuera.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8340

Data del DOGV
:   17-07-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/6571

CVE


Data del document
:   20-06-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Font de la Figuera, la](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 4 2/12-EAE la Font de la Figuera. [2018/6571]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 42/12-EAE la Font de la Figuera.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Objecte: Pla general  
Promotor: Ajuntament de la Font de la Figuera  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València i Ajuntament.  
Localització: la Font de la Figuera (València)  
Núm. expedient: 42/2012-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 31 de maig de 2018, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de la Font de la Figuera, en els termes següents:  
  
A la vista de la data d'informació pública (que més endavant es detalla) i conforme al que s'estableix en la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) a aquest Pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana mitjançant la LOTUP.  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica conforme a la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del Pla i establirà, si escau, les condicions finals que s'han d'incorporar-hi abans d'aprovar-lo.  
  
El 7 d'abril de 2017 l'Ajuntament remet la proposta del Pla general estructural i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de realitzar un requeriment en data 28 d'abril de 2017, l'Ajuntament va completar la documentació el 23 de maig de 2017. Els continguts d'aquests documents són els següents:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial.  
- Estudi ambiental i territorial estratègic amb els continguts de l'annex VII de la LOTUP.  
- Certificat municipal del procés de participació pública.  
- Certificat amb la relació de les consultes realitzades a les administracions afectades.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades, sobre l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) i la versió preliminar del pla, a les administracions afectades i al públic interessat, indicats en el document de referència.  
- Al·legacions presentades durant el termini d'informació pública legalment establit.  
- Resultats del Pla de participació pública.  
- Document de participació pública en el qual se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta del Pla general.  
- Descripció de com s'han integrat en el Pla general els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document de referència i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del Pla general.  
- Justificació del compliment de les previsions legals pròpies del procés.  
- Anàlisi del compliment dels paràmetres, determinacions i documents exigibles per a la formalització del Pla general conforme a la legislació aplicable.  
- Mesures de seguiment.  
  
Proposta de pla  
- Memòria informativa.  
- Memòria justificativa.  
- Plans d'informació.  
- Plans d'ordenació.  
- Normes urbanístiques.  
- Fitxes de zona (en les normes urbanístiques).  
- Fitxes de gestió (en les normes urbanístiques).  
- Catàleg de proteccions (només incorpora la secció de patrimoni cultural).  
- Estudi de viabilitat econòmica.  
- Memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Indicadors de seguiment (en memòria justificativa).  
  
Estudis complementaris:  
- Estudi de paisatge.  
- Estudi d'inundabilitat.  
- Estudi acústic.  
- Pla de mobilitat sostenible.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació del document consultiu. 29.06.2012  
Emissió del document de referència. 15.02.2013  
Fase de consultes: posada a la disposició del públic, mitjançant publicació en el DOGV, de l'estudi ambiental i territorial estratègic, de la versió preliminar del Pla (d'ara endavant VPP) i dels seus estudis complementaris. 45 dies 04.11.2014  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de Pla general estructural i expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. 18.05.2017  
Sol·licitud de declaració ambiental i territorial estratègica (remissió de documentació definitiva) 23.05.2017  
  
  
Després de l'emissió del document de referència el 15 de febrer de 2013, es redacta per part de l'Ajuntament de la Font de la Figuera l'EATE i la nova versió preliminar del Pla general estructural (juntament amb els estudis complementaris) que mitjançant acord del Ple de l'Ajuntament d'1 d'octubre de 2014 va ser publicat en el DOGV el 4 de novembre de 2014 i sotmés a consulta a les administracions públiques afectades i exposició pública per un termini de 45 dies.  
D'acord amb la certificació municipal, el 2 d'abril de 2015 es va acordar l'estimació i desestimació de les al·legacions presentades d'acord amb l'informe de l'equip redactor, i es va remetre'n còpia a les persones interessades.  
El 4 d'abril de 2017, el Ple de l'Ajuntament de la Font de la Figuera va acordar l'aprovació de la versió preliminar del Pla general estructural i de l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica, així com la seua documentació complementària. Aquesta proposta va ser remesa a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial el 7 d'abril de 2017.  
El 28 d'abril de 2017, la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, revisat el contingut de l'expedient ambiental, efectua requeriment perquè es completara la documentació:  
- Certificat d'informació pública corresponent a l'exposició conjunta de l'estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar del pla.  
- Relació de les administracions afectades així com les contestacions rebudes.  
- Certificat d'aprovació provisional del Pla general.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades sobre l'EATE i la versió preliminar del Pla a les administracions afectades i el públic interessat, indicats en l'annex I del document de referència.  
  
- Còpia de les al·legacions de caràcter ambiental que s'hagen presentat durant el termini d'informació pública establit.  
  
D'altra banda, en l'àmbit municipal el 18 de maig de 2017 es va sotmetre de nou a ratificació per part del Ple la versió del pla.  
Definitivament, el 23 de maig de 2017 es remet definitivament la documentació sol·licitada amb el que es considera completa la documentació de la versió preliminar del pla i l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
Després de l'estudi d'aquesta proposta, es va observar que algunes administracions no van emetre el seu informe definitiu, per això aquest òrgan ambiental va sol·licitar informes als organismes següents:  
  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
17/10/17 C. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Subdirecció General de Medi Natural. Servei de Vida Silvestre  
17/10/17 C. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Servei Territorial de Medi Ambient.  
17/10/17 C. Habitatge, Obres Pública i Vertebració.  
Sub. General Ordenació del Territori i Paisatge. Servei Infraestructura Verda i Paisatge  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.1) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP.  
L'EATE desenvolupa dins del seu contingut els apartats establits per l'annex VII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
B.2) Continguts concordes amb el document de referència.  
En l'apartat 12 «Compliment del document d'abast» de la memòria justificativa on s'indica com el document de referència aprovat el 15 de febrer de 2013 (assimilat a document d'abast d'acord amb la LOTUP) introdueix qüestions de rellevància que han permés treballar sobre aspectes fonamentals del model territorial influint en la seua concreció definitiva.  
A continuació es realitzen una sèrie de consideracions respecte a les determinacions del document de referència:  
1. En general, tal com se sol·licitava en el document de referència, l'EATE i la versió preliminar del Pla desenvolupen una sèrie d'alternatives (punt 3) a través de les quals es realitza el diagnòstic ambiental avaluant els efectes previsibles.  
Es recull adequadament en la proposta del pla la consideració del document de referència, quant a la consideració de la protecció de sòls amb valor agrícola.  
2. Es realitza la zonificació del sòl no urbanitzable, tal com se sol·licitava en el document de referència, a partir de les unitats ambientals.  
  
S'identifiquen les activitats que es desenvolupen en el SNU que hauran de ser compatibles entre si d'acord amb la zonificació proposada.  
Es desenvolupa un nivell important de protecció sobre SNU, tant sobre espais mereixedors de protecció com per afeccions i servituds. En aquesta qualificació s'haurà de tindre en compte la directriu del document de referència respecte a la consideració de les limitacions imposades quan un mateix sòl es faça mereixedor de més d'una protecció.  
  
3. Es realitza una anàlisi de la problemàtica existent que permet establir uns objectius i un model territorial (apartat 1 de la memòria justificativa) adequat tot això a situació real (que es descriu en l'apartat 3 de la memòria informativa) i s'estudien les possibilitats de creixement.  
Assumint la ineficiència del planejament vigent, en les alternatives es proposa un nou model amb creixements moderats i la integració de la infraestructura verda, sobretot a escala municipal.  
Les alternatives de creixement se cenyeixen al sòl industrial en la zona SO del nucli, al costat del polígon existent. A priori sembla afectat per risc d'inundabilitat però se supedita la seua classificació al pronunciament definitiu i sobretot a les mesures correctores a prendre, si escau.  
  
Els sectors proposats inicialment com a sòl logístic de nova incorporació L1, L2 i L3 (confrontants amb el barranc del Moro i en zona de risc d'inundabilitat) així com el L4 (que ocupa part de la rambla de la Silla) s'eliminen de la proposta del pla d'acord amb les directrius del document d'abast.  
4. Respecte a l'afecció a la Xarxa Natura 2000 les diferents alternatives proposades respecten i eviten l'afecció a aquests espais, així com hàbitats existents.  
5. Es considera en major mesura, sense perjudici del que ha informat el servei competent, el patrimoni cultural del municipi.  
6. Des del punt de vista d'infraestructura verda i paisatge, s'aporta estudi de paisatge on es recull la proposta d'infraestructura verda amb els diferents elements d'acord amb la LOTUP.  
Es té en compte l'afecció paisatgística, sobretot en la consideració dels PRR inclosos en el terme municipal.  
7. Es recullen adequadament els sòls forestals així com el traçat de les vies pecuàries en el municipi, sense perjudici de les consideracions del servei competent.  
8. Els diferents elements de la xarxa viària es recullen en el pla, així com les servituds corresponents i qüestions associades a la mobilitat associades, recollides en el corresponent informe de mobilitat i també l'informe acústic, sotmesos a informe dels serveis competents.  
  
Encara que es considera aquest plantejament, a l'efecte de l'N-344 al seu pas pel nucli urbà, simplement s'esmenta el desviament ja realitzat i la possibilitat d'incorporar-la després de la seua desafecció com a via urbana i element vertebrador des del punt de vista paisatgístic i de desenvolupament urbà.  
9. Es realitza un estudi d'inundabilitat segons es recollia en el document de referència, si bé s'haurà d'estudiar i rebre el vistiplau a l'informe definitiu que reculla l'afecció de totes les infraestructures que s'estan executant, sobretot en l'entorn del nucli urbà, a fi de limitar la perillositat per inundació en sòls urbans i urbanitzables, proposats o existents.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
El municipi de la Font de la Figuera, amb una superfície de 84,7 km², pertany a la comarca de la Costera situada al sud-oest de la província de valència. El terme municipal limita amb Enguera al nord, Moixent a l'est, Villena i Fontanar dels Alforins al sud i a l'oest amb Almansa.  
La Font de la Figuera es troba al sud de la comarca. Es troba en la capçalera de la vall de Montesa, en el sector oest de la serra Grossa. Es troba a 94 km de la capital de la província i a 553 msnm. Al nord del municipi s'eleva la serra de Navalón els pics de la qual dibuixen una espècie de depressió interna coneguda com la foia de la Torre Tallada. Ací naixen alguns xicotets cursos com el barranc del Regajo i la rambla de la Teja en la unió de la qual origina el riu Cànyoles. A l'oest s'alcen el Capurutxo i la Silla dues elevacions muntanyenques origen de nombrosos barrancs afluents del Cànyoles.  
El nucli urbà se situa en la meitat meridional del terme municipal flanquejat pel barranc del Molins a l'oest, i envoltat per la carretera N-344. L'ús del nucli urbà és quasi íntegrament residencial, al sud se situa el polígon industrial. El creixement del nucli ha sigut concèntric, adaptant-se als vessants del turó origen dels carrers circulars del barri antic.  
El nombre d'habitants és de 2.139 (Font: IVE any 2015) i s'observa una tendència decreixent en els últims anys.  
B.3.1) Objectius  
Segons el que es desprén de l'article 17 de les normes urbanístiques, en aquest es desenvolupen i s'incorporen a la part normativa els objectius i criteris ambientals estratègics, derivats de les especificacions del document d'abast i que aconsegueix la seua concreció en les consideracions recollides en el punt 12 de la memòria justificativa del Pla:  
  
1. Compatibilitat dels nous desenvolupaments amb la infraestructura verda del territori:  
- Delimitació de la IV i inclusió dels elements de la xarxa hidrogràfica, vies pecuàries, recorreguts i infraestructures mitjançant franja d'afecció.  
- Fer valer el PRR 29 Vinyes de les Alcusses i els Alforins consultant els objectius de qualitat paisatgística del PATIVPCV  
2. Adequació creixement als índexs de consum de sòl previstos en l'ETCV.  
3. Creixement racional i sostenible.  
- Prioritzar la culminació dels desenvolupaments existents enfront de noves ocupacions.  
- Model compacte enfront de creixements dispersos.  
- Contextualitzar les necessitats de creixement en el context local i supramunicipal.  
- Evitar els continus urbans.  
- Considerar els elements principals del paisatge que contribueixen a la definició de l'estructura espacial d'un lloc i a la configuració dels diferents paisatges, límits naturals del creixement, assegurant la seua permeabilitat i accés als paisatges de major valor.  
4. Preservació de la singularitat paisatgística i la identitat visual del lloc.  
- Respectant topografia i vegetació, integració de l'ermita de Santa Bàrbara, RP d'alt valor.  
- Definir adequadament les vores urbanes i els espais de transició entre usos, estructura urbana adequada i definició d'espais de transició. Fer valer els recorreguts i les vies pecuàries que contribuïsquen a generar una façana de qualitat en les vores urbanes nord (Camí Fondo), est (Camí de l'Estació d'Alt, a les faldes del Capurutxo) i sud (assagador del Polanco)  
- Ordenar espais de transició entre els sectors previstos I1 i I2.  
- Ordenar i cuidar accessos a municipis i la seqüència visual. Es protegiran i ordenaran les vistes cap als RP, des d'accessos i vies de comunicació, preservant franges d'afecció en funció de la conca visual de les infraestructures i, de les principals vistes cap als recursos que s'obtenen d'elles.  
- Preservar les vistes cap als paisatges de major valor des dels principals punts d'observació, garantint el manteniment de les condicions de visibilitat pròpies. Hauran d'identificar-se en el pla d'infraestructura verda les àrees d'interés cultural i d'interés visual, garantint la integració paisatgística de qualsevol actuació que s'hi realitze.  
  
- Situar les àrees per a activitats econòmiques en zones d'ombra visual, de menor exposició visual, especialment fora dels principals accessos als municipis, respectant franges d'afecció visual d'almenys 100m. Ha de justificar-se a partir de l'anàlisi visual del municipi, que l'ordenació proposada s'ajusta a aquest criteri, especialment en l'entorn de les carreteres A-35, N-344 i A-33, hauran de delimitar franges d'afecció visual entorn de les principals infraestructures que preserven les visuals cap a les parts baixes de la vall i les faldes del Capurutxo i el riu Cànyoles.  
- Les alternatives d'ubicació han de valorar localitzacions amb àrees prèviament alterades amb aquestes finalitats industrials o logístiques que es proposen (I1, nus A-35 amb N-344).  
- Potenciar el paisatge del municipi zonificant adequadament el sòl rural, proposar mesures que incentiven el seu manteniment i limitar activitats que puguen alterar la percepció del paisatge. Han d'analitzar-se les característiques paisatgístiques i visuals dels diferents àmbits del sòl rural.  
5. Foment de la mobilitat sostenible i accés i gaudi dels paisatges de major valor.  
- Els programes de paisatge sobre els paisatges urbans més degradats, i la façana del nucli urbà han d'aprofitar-se per a millorar la connexió periurbana entre el paisatge de patró agrari de vinyes i cultius de secà i el nucli urbà de la Font de la Figuera, adequant per a això els recorreguts que millor s'adapten a aquest efecte.  
- S'identificaran els miradors, els elements del Catàleg del paisatge, així com les senderes històriques i les vies pecuàries que s'integren en els recorreguts proposats.  
B.3.2 Infraestructura verda.  
El capítol I del títol I de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (art 4-5) defineix el concepte i funcions de la infraestructura verda, així com els espais que la integren i com s'incorporen, de la forma que ja es va desenvolupar en el Decret 1/2011 de l'ETCV.  
En la redacció del Pla general estructural de la Font de la Figuera, l'elaboració de la versió preliminar d'estudi de paisatge paral·lelament a l'estudi ambiental i territorial estratègic permet definir la infraestructura verda, que és incorporada al model territorial proposat. (Apartat 6.3 de l'estudi de paisatge «Integració de la infraestructura verda»).  
  
S'incorpora la zonificació i delimitació de la infraestructura verda al títol VIII de les normes urbanístiques, aquesta es defineix tant a escala urbana com municipal en els plans d'ordenació: OE01.01 «Infraestructura verda. Terme municipal» i OE01.02 «Infraestructura verda. Àmbit urbà».  
D'acord amb l'EATE, l'alternativa proposada es potencia la xarxa que connecta els termes municipals veïns i especialment, els integrants de Terres dels Alforins, per les sinergies que la seua posada en valor origina, així com les rutes al nord del riu Cànyoles que ens endinsen en la serra d'Enguera.  
- Es proposa el manteniment del seu paisatge mitjançant l'adequació d'itineraris pròxims al nucli urbà mitjançant adequació d'amples, refugis, tombants i regulació de paràmetres de l'edificació, clos, contencions i accessos.  
- Es regula la disposició d'arbrat de vora al camí, consolidant l'existent que contribueix a definir el seu paisatge, identitat, llegibilitat territorial, donar ombra al caminant, i protecció enfront del vent.  
- La xarxa d'itineraris connectarà al seu torn aquells punts d'interés en el municipi i s'adreçarà a les xarxes veïnes i punts d'interés pròxims.  
  
· Aquests itineraris enllacen els punts d'interés, equipaments, zones enjardinades i espai públic es doten d'ombra mitjançant arbrat adequat en funció dels requeriments funcionals i culturals de la població.  
  
- Es proposa la intervenció sobre el camí del Cementeri, així com l'habilitació de senda per als vianants que travessa camps pròxims de gran qualitat visual.  
- Es proposa un itinerari etnològic que recórrega el motor, el barranc dels Molins, el Minat ?i la creació d'un punt visitable- tornant per la via pecuària, coves de Corral de Mora, Molivent, i enllaç al Museu Comarcal d'Etnologia.  
· En el futur hauran d'incorporar-s'hi aquells cellers que s'òbriguen al públic i siguen visitables, els cellers actius, la Farinera, i aquells elements que es rescaten com les galeries sota el centre històric, refugis i uns altres.  
- Es proposa la redefinició, en una nova configuració, la desafectació de la carretera N-344 que modela i restaura la connectivitat amb els carrers urbans i camins rurals, així com la creació d'un passeig perimetral mirador amb vista cap a l'àrea agrícola del Bovalar i l'inici de la vall del Cànyoles que recorre la Costera.  
- En la redefinició viària es proveirà d'espai d'aparcament que permeta traslladar cap a l'exterior, centrifugar, l'espai ocupat de carrers interiors, alliberant l'espai de la plaça Major i permetent itineraris per als vianants d'ample i ombra adequats.  
- Aquest itinerari principal de vora continuarà vorejant el nucli urbà i connectant els urbans interiors, així com recorreguts de camins rurals exteriors.  
- Es reconverteix el racó d'estacionament de camions i parada d'autobús a zona verda amb caràcter de mirador, i zona de jocs.  
- Es proposen actuacions de millora pas transversal en la foia de Manuel sobre el traçat ferroviari enllaçant l'acabada de localitzar Via Augusta, i a l'altre costat, el túnel de Mariaga, cosint tots dos costats de les trinxeres ferroviàries. El traçat del túnel de Mariaga es proposa recuperar-lo com a itinerari verd cap a Villena, condicionant la part descoberta amb ritmat d'arbres que identifiquen el seu traçat en el paisatge (alineació i agrupació)  
- Es proposen mesures d'adequació en els passos inferiors a l'autovia A-33, així com dels elements de drenatge, així com actuacions de vora en camins perimetrals i senyalització mitjançant arbrat identificatiu d'itineraris.  
B.3.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
El planejament vigent de la Font de la Figuera està recollit en les normes subsidiàries aprovades l'11 de març de 1999 (publicades en el DOGV del 20.10.1999) per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, que classifica el sòl de la forma següent:  
- Sòl urbà.  
· Residencial.  
1. Residencial intensiu (RI)  
2. Residencial extensiu (RE)  
· Industrial.  
1. Industrial I  
2. Industrial II  
- Sòl urbanitzable.  
· Residencial:  
1. Residencial extensiu.  
URBS 1  
URBS 2  
- Sòl no urbanitzable.  
· Comú.  
1. Agrícola extensiu.  
2. Agrícola intensiu.  
3. Residual.  
·Especial protecció.  
1. Paisatgista i forestal.  
2. Vies d'aigua.  
3. Vies de comunicació.  
En l'EATE s'ha desenvolupat i realitzat l'estudi detallat de cadascuna de les alternatives:  
Alternativa 0  
Constituiria el manteniment de les actuals normes subsidiàries i la no redacció del PGE:  
  
- Es mantindria el sòl urbà existent, del qual tan sols s'han desenvolupat parcialment 2 de les 9 unitats d'actuació previstes en les normes subsidiàries.  
· La reserva de sòl, per tant, seria suficient per a permetre una forqueta entre 711 i 1.066 nous habitatges.  
- Es mantindrien les condicions d'origen per a les àrees de sòl industrial existent.  
- Dels creixements en sòl urbanitzable previstos en el seu moment «Corral de Mora» i «Molivent» el primer compta amb Pla parcial aprovat (2007) i el segon amb aprovació provisional (2011). Cap dels dos compta amb cap tipus de tramitació actualment, i constitueixen una reserva d'habitatges entre 176 i 329 habitatges.  
- Del sòl industrial, es continuaria el desenvolupament del sòl en la zona SO, que compta amb una ocupació actual del 60 %  
  
Els avantatges de la present alternativa se centrarien en el fet que no augmentarien els efectes, ja que no es planteja creixement ni urbà ni industrial, així com tampoc n'hi hauria per a la fauna o flora.  
La inadequació de les normes subsidiàries a l'actual realitat social i econòmica, afegida a la descontextualització que suposa la creació de grans infraestructures com la línia d'AVE i l'autovia A-33, així com la no implantació de noves zones industrials que aprofiten l'entrada de noves empreses en el nou entorn, suposen els inconvenients més significatius de la present alternativa.  
  
  
Alternativa 1  
Es desenvolupa més endavant, com a alternativa finalment seleccionada.  
  
Alternativa 2  
· Directrius principals:  
- Desenvolupa el sector industrial I1 antiga estació.  
- Revisa la qualificació de sòl no urbanitzable comú, el situa com en l'Alternativa 1 però de major dimensió.  
- Desclassifica el sector urbanitzable de Corral de Mora (ZND-RE1) i manté una franja per a regularitzar la vora urbana existent.  
- Deixa fora d'ordenació a les indústries de l'enclavament el Planet, afavoreix el seu trasllat al sòl industrial, regenerant el seu emplaçament.  
  
  
· Sòl urbà  
- La franja nord entre el nucli urbà i la carretera que comprén els terrenys actualment ocupats per la rajoleria i els bancals fins als tancaments dels habitatges que donen al carrer Sant Bàrbara.  
- S'ordena l'àmbit conegut com l'Alcoholera, es deixen els habitatges encara hui existents que donen al camí de l'Estació, i es crea espai públic en el seu extrem interior, jardí al seu accés, així com el traçat dels nous carrers que resolguen les connexions amb amples de vials adequats a les condicions de pendent i difícil orografia.  
  
· Sòl urbanitzable  
- Residencial: es desclassifica la major part del sòl urbanitzable Corral de Mora, i es redueix el seu àmbit i funció a la vora urbana de les preexistències que resolga aquest i la seua transició cap al terreny rústic immediat.  
S'allibera així el vessant oest i s'evita la construcció d'habitatges en una àrea afectada per les modificacions mediambientals introduïdes per l'autovia A-33.  
- Industrial: nous sectors I1 Antiga Estació.  
La previsió d'ampliar el sòl industrial se situa al sud del polígon existent de Sant Cristòfor, es reclassifiquen aquests terrenys a sòl urbanitzable industrial. Aquest sòl podrà ser objecte de desenvolupament mitjançant un Pla parcial, una vegada es consolide el 85 % del sòl industrial previst per al polígon Sant Cristòfor sempre que s'haja urbanitzat al 100 %.  
  
· Sòl no urbanitzable  
- Protegit agrícola: la protecció del sòl no urbanitzable inclou la proposta de trasllat de l'activitat industrial existent al polígon industrial, i deixar fora d'ordenació les instal·lacions existents.  
Es preveu un programa de restauració paisatgística que restituïsca el paisatge al seu origen.  
  
- Comú: es proposa mantindre el sòl no urbanitzable comú en continuació a l'ampliació del polígon industrial de l'Antiga Estació, a l'àrea est de la carretera delimitada pel Pas dels Elefants i la via pecuària assagador del Cabeçó i Lloma Alta a l'est.  
· Aquesta àrea permetria el desenvolupament d'activitats que necessitaren el vincle a la xarxa de carreteres i fins i tot una activitat industrial o reclassificació urbanística compatible amb les directrius d'evolució del Pla (una vegada desenvolupada l'edificació dels sectors industrials previstos al 85 % i restaurat a origen l'enclavament el Planet).  
  
Alternativa 3  
· Directrius principals:  
- Es creen dues noves àrees de desenvolupament industrial vinculades a les infraestructures viàries (A-33).  
Desenvolupament seqüencial a partir del sector industrial existent cap al sud, i s'estableix com a sòl no urbanitzable comú el Moreral.  
- Es regularitza l'enclavament d'indústries històriques. Es mantenen les previsions en el nucli urbà.  
- Es dóna cobertura a l'enclavament històric industrial el Planet millorant les seues comunicacions mitjançant urbanització i creació de via de nova planta que connecta amb el camí Fondo, al mateix temps que es creen les instal·lacions urbanes de les quals manca.  
Aquesta regularització ha de ser de caràcter temporal, ja que si es constitueix de forma permanent, concretarà un element nociu per al gaudi visual des del passeig de nou traçat, així com les possibilitats de reconversió turística que el municipi té.  
  
· Sòl urbà  
- Es manté l'ús industrial en l'àrea ocupada per l'activitat de la rajoleria mentre no es traslladen les indústries de l'enclavament el Planet.  
· Sòl urbanitzable  
- Residencial: es mantenen les previsions inalterades dels sectors Corral de Mora i Molivent, tota vegada desafectada la carretera N-344 s'autoritza la redefinició de l'ordenació d'aquest.  
- Industrial: es creen dos sectors de desenvolupament seqüencial I1 Antiga Estació i I2 El Pas dels Elefants, condicionant el seu desenvolupament seqüencial al farciment de l'existent de Sant Cristòfor (85 % edificació amb 100 % d'urbanització).  
· Sòl no urbanitzable  
· Comú: es proposa mantindre el sòl no urbanitzable comú en el Moreral al costat de l'emplaçament de la planta d'extracció d'aigua mineral.  
1. Aquesta àrea permetria desenvolupament d'activitats que necessitaren el vincle a la xarxa de carreteres i fins i tot una activitat industrial o reclassificació urbanística compatible amb les directrius d'evolució del Pla (una vegada desenvolupada l'edificació dels sectors industrials previstos al 85 %).  
  
Finalment, després de l'anàlisi de l'EATE se selecciona, l'Alternativa 1, ja que manté les possibilitats de creixement, manté una grandària del nucli compacte i les futures implantacions posseeixen un àmbit més controlat i delimitat.  
De cara a considerar les pautes de creació de nou sòl industrial, en aquesta alternativa s'ha tingut en compte la velocitat d'ocupació de l'existent, la necessitat de generar l'espai suficient per al trasllat de les indústries existents en l'àrea nord del municipi i la nova configuració derivada de les connexions de carreteres CV-Ontinyent a l'autovia A-33, que deixa com a tram de la carretera nacional N-344 el tram des de la unió amb la rotonda d'accés a la nova A-33.  
El confinament dels terrenys al sud de l'actual polígon industrial entre el braç d'alta velocitat en execució i el traçat de l'autovia A-33 generen un triangle sense continuïtat amb la trama agrícola en continuïtat amb el polígon existent.  
Finalment, la seleccionada, assumeix el règim de protecció ambiental que tenen les diverses figures presents. En el cas concret de la Xarxa Natura 2000 present en el municipi, canalitzada per la Zona d'Especial Conservació (ZEC) de la Serra d'Enguera, l'ordenació estructural escollida no suposa cap amenaça en aquest sentit, ja que la classificació de sòl assignada en aquest espai és el de zona rural d'especial protecció (ZRP) natural/forestal (AG-NFR), un sòl no urbanitzable on els usos permesos queden assignats (residencial vinculat, terciari hoteler vinculat amb les condicions regulades en la normativa d'estudi de paisatge) al règim d'avaluació de repercussions establit en la seua norma de gestió.  
  
  
Sòl urbà.  
Es manté bàsicament l'oferta de sòl urbà de les normes subsidiàries, com a zona urbanitzada residencial es manté sensiblement l'existent ara per ara que es zonifica així:  
- ZUR-NHT Nucli històric tradicional.  
- ZUR-RE1 Nucli urbà.  
- ZUR-RE2 Mirador Fondo.  
- ZUR-RE3 Barri d'Espanya.  
  
Els canvis en el sòl urbà, es donen en el sòl industrial, on s'incorpora com a sòl urbà l'ampliació del polígon industrial de Sant Cristòfor (ZUR-IN1), inclòs en les normes subsidiàries com a sòl urbanitzable, mentre que es manté com ZUR-IN2 la Cooperativa, i s'elimina de les actuals normes subsidiàries el sòl industrial de l'antic polígon industrial el Planet, que passarà a ser SNU, zonificat com ZRP-AG-Regadiu.  
  
Segons proposa el pla, la restauració del paisatge pròxim al nucli sota la serpentejant traça de l'N-344 és un dels objectius del Pla que aquesta alternativa resol, ja que l'oportunitat de conformar un mirador lineal es veu truncada per la permanència de les activitats existents en l'enclavament del Planet. El seu progressiu trasllat al polígon industrial permetrà una millor connexió amb la xarxa viària i la possibilitat d'ampliació de les activitats.  
  
Sòl urbanitzable.  
Es mantenen els sòls existents a escala residencial, Corral de Mora (ZND-RE1) i sector Molivent (ZND-RE2), i quant al sòl industrial, amb la incorporació de l'existent en les normes subsidiàries com a sòl urbà, es classifica com a nou sòl urbanitzable industrial l'ampliació SO del polígon existent (ZND-IN1). La zonificació seria la següent:  
  
- ZND-RE1 Corral de Mora 5,8 Ha  
- ZND-RE2 Molivent. 3,0 Ha  
- ZND-IN1 Antiga Estació.   
  
Residencial  
El pla proposa la reordenació diferida del sector Molivent. Aquest sector manté la seua ordenació mentre no es produïsca la desafecció de la carretera nacional N-344, a partir d'aquesta podrà presentar-se un pla de desenvolupament que aprofite les possibilitats derivades de la desafecció sobre el seu perímetre exterior i opte al seu redisseny urbà. Les ordenances s'adapten als nous paràmetres que regulen l'edificació en el pla.  
Respecte al sector Corral de Mora, es manté a l'expectativa del seu desenvolupament, si bé s'aconsella la seua desclassificació parcial i el redisseny de manera que es resolga la vora urbana sense comprometre la qualitat de l'habitatge o el paisatge urbà, ateses les adverses condicions orogràfiques i acústiques.  
  
Industrial  
Respecte al nou sector I1 Antiga Estació, la previsió d'ampliar el sòl industrial se situa al sud del polígon existent de Sant Cristòfor, aquests terrenys es reclassifiquen a sòl urbanitzable industrial.  
La continuïtat i proximitat al nucli urbà permet acostar-hi l'activitat, d'altra banda, el seu desenvolupament en vessant cap a un vessant diferent del teixit residencial li atorga una afecció mínima visual i acústica, la seua cota més elevada permet independència respecte dels vents dominants.  
La seua configuració pròxima a les infraestructures ferroviàries i a l'autovia que travessen la foia de Manuel, preconfigura un paisatge encotillat alié a l'amplitud visual que l'envolta.  
Aquest sòl podrà ser objecte de desenvolupament mitjançant un Pla parcial una vegada es consolide el 85 % del sòl industrial previst per al polígon Sant Cristòfor sempre que s'haja urbanitzat al 100 %. El sector presenta risc d'inundació que requereix la creació de mota de protecció al costat de la canalització creada sobre el llit de l'antic traçat ferroviari, aquesta actuació és assumible per aquest i es concreta en la fitxa del sector.  
  
Sòl no urbanitzable.  
La zonificació del pla, que es planteja inicialment a partir de les unitats ambientals descrites en l'EATE, es concreta a partir de les diverses característiques del terreny en la zonificació següent:  
- ZRC-AG Zona rural comuna agropecuària.  
- ZRP-AG-AB Zona rural protecció especial. Agrícola abancalat.  
- ZRP-AG-FA Zona rural protecció especial. Agrícola fortament abancalat  
- ZRP-AG-RG Zona rural protecció especial. Agrícola regadiu.  
  
- ZRP-AG-SP Zona rural protecció especial. Agrícola suau pendent.  
- ZRP-AG-CL Zona rural protecció especial. Agrícola colls.  
  
- ZRP-AG-NFR Zona rural protecció especial. Natural-forestal.  
  
- ZRP-AG-HD Zona rural protecció especial. Afeccions hidràuliques.  
- ZRP-AF-CF Zona rural protecció especial. Afeccions comunicacions FFCC.  
- ZRP-AF-CC Zona rural protecció especial. Afeccions comunicacions carreteres.  
  
- L'increment important en la versió del Pla pel que fa a protecció proposada permetrà crear un marc de futur estable als usos incipients i coadjuvants a la regeneració i sostenibilitat del territori interior.  
  
- Es protegeixen els valors presents i potencials dels usos agrícoles, cultiu de vinya, fruiters (ametler, cirerer, olivera, garrofa, prunera) així com el seu paisatge, parcel·lació, bancals, murs de pedra i elements reciclats.  
· Es proposa el seu desenvolupament derivat de l'evolució cap a turisme d'interior que recupere el patrimoni arquitectònic existent, emprant els recursos turístics existents com ara rutes, patrimoni arqueològic, etnològic i llocs d'interés pròxims.  
- Així s'amplia la superfície de sòl no urbanitzable d'especial protecció, i es regulen aquells usos compatibles amb els valors presents, capaços d'induir activitat econòmica que d'una banda puga rescatar el patrimoni del procés de deterioració present i d'una altra consolidar la producció agrícola.  
- S'actualitza la protecció forestal als avanços registrats de la seua massa respecte a les NS99, s'integra la protecció de les àrees de jaciments arqueològics existents i sorgits en els últims estudis, preservant-los. Aquells visitables constitueixen un atractiu turístic i passen a entrellaçar-se amb la xarxa d'infraestructura verda proposada.  
  
- La proposta del Pla proposa la regulació de les activitats industrials presents en sòl no urbanitzable al nord de la població, l'àrea denominada polígon el Planet.  
· Regularització de l'activitat existent conforme a la intenció expressada en les normes subsidiàries, si bé no s'ha desenvolupat la urbanització en els 15 anys transcorreguts des de la seua aprovació per dificultats diverses.  
· Així es proposa la seua regularització mitjançant el mecanisme adequat a les condicions actuals i d'entorn, mitjançant la declaració d'interés comunitari en sòl no urbanitzable.  
· D'aquesta forma la garantia d'adequació de les instal·lacions i la seua connexió a les xarxes de servei es realitza de forma individualitzada, per activitat, evitant les dificultats esdevingudes.  
· Una vegada acabada la seua activitat, es considerarà la possible reconversió en equipaments amb un estudi previ.  
- Es manté una xicoteta superfície de SNUC pròxim a les infraestructures de comunicacions, antiga N-344, que d'acord amb l'EATE probablement serà cedida a l'administració autonòmica com a tram de connexió de les actuals carreteres amb codi CV.  
· Permet introduir activitats vinculades al territori i amb bona connectivitat, de manera que siga possible la seua implantació recolzant-se en l'existència de la gasolinera i restaurant que recentment han cessat la seua activitat.  
  
En el quadre següent es compara el planejament vigent enfront de l'alternativa triada, segons informació proporcionada en els quadres de superfícies de classificació i qualificació del sòl per al planejament vigent i el proposat presents tant en els plans com en l'estudi ambiental i territorial estratègic (pag. 41) com en la memòria justificativa (pag. 24-26) per a la proposta del Pla general.  
El resultat de tot això, es resumeix en el quadre de la pàgina següent.  
  
  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
D'acord amb el que s'ha vist anteriorment i segons s'assenyala en l'EATE i la proposta de versió preliminar del Pla general estructural, l'Ajuntament de la Font de la Figuera, en data 1 d'octubre de 2014, mitjançant acord plenari inicia la publicitat durant 45 dies de l'instrument de planejament, l'EATE i els estudis sectorials corresponents, i s'ha realitzat conforme al que s'estableix en l'article 53 de la LOTUP, mitjançant publicació en el DOGV el 4 de novembre de 2014. Durant aquest període es van rebre 9 al·legacions per part de públic interessat, i 20 informes d'administracions públiques.  
De les al·legacions plantejades, es fa referència a qüestions de delimitació de sòl urbà, traçat i obertura de vials, límits de parcel·les o qüestions normatives relacionades amb l'ordenació detallada. Les que fan referència a qüestions ambientals dins del PGE tenen relació amb el següent:  
- Condicions d'implantació de noves construccions i, especialment, habitatge familiar en sòl no urbanitzable.  
- Manteniment d'àrees de servei vinculades a vies de comunicació, situades en ZRP tant de protecció de carreteres com a agrícola.  
  
- Petició per a la consolidació del sòl corresponent a l'ampliació de la Cooperativa (amb DIC autoritzada) per a la seua consideració com a sòl urbà industrial.  
- Al·legacions sobre temes diversos d'un grup municipal sobre model territorial, pla de mobilitat i memòria de sostenibilitat econòmica.  
  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Com es va indicar anteriorment, l'òrgan promotor ha realitzat dues exposicions públiques de l'ISA i la versió preliminar del pla. Del resultat de la consulta a les administracions públiques afectades es determinen les qüestions que a continuació s'assenyalen i que han de ser incloses tant en l'expedient ambiental com en la versió preliminar del Pla:  
- ADIF. Gerència d'Àrea de Patrimoni i Urbanisme Est (14/11/14):  
  
· S'informa que d'acord amb les seues determinacions no s'observa l'incompliment de la legislació sectorial vigent (Llei 39/2003, de 17 de novembre) del sector ferroviari i Reglament de desenvolupament (RD 2387/2004, de 30 de desembre)  
  
- Direcció General de Comerç i Consum (19/11/14):  
· Quant a la distribució territorial dels usos terciaris, el comerç apareix integrat en zones residencials on actua com a element dinamitzador (p. ex. en el nucli històric tradicional), de manera que es dispose de comerç de proximitat i al servei dels clients, evitant els desplaçaments.  
  
· En les noves àrees industrials de sòl urbanitzable no apareix ni permés ni prohibit:  
1. S'ha d'evitar la convivència d'activitats comercials de venda al detall amb usos industrials en zones d'activitats productives (polígon industrial).  
2. El comerç al detall no pot ser una alternativa en cas d'ocupació parcial de sectors destinats a usos industrials No compatible.  
  
· En aquelles àrees industrials qualificades d'indústria lleugera (tallers, magatzems, indústria artesana) es podrà habilitar la implantació d'activitats detallistes.  
1. Que necessiten grans espais i tinguen sempre façana a diversos eixos viaris diferents.  
· Es tindrà en compte la Directriu 92.1 de la ETCV i els articles corresponents de la Llei de comerç, a fi d'aconseguir l'objectiu d'una planificació territorial equilibrada de les activitats comercials.  
  
· Igualment, d'acord amb l'art. 32.1 de la Llei de comerç: «[?] Els instruments de planejament urbanístic hauran de preveure, en la qualificació del sòl, l'ús comercial de forma diferenciada dins de la qualificació global de sòl terciari, incloent-hi una classificació d'activitats i de formats comercials».  
1. Per tant, dins dels usos terciaris el planejament haurà d'incorporar el d'ús al detall, diferenciat d'altres activitats econòmiques (p. ex. hostaleria)  
  
- Direcció General d'Obres Públiques (20/11/14):  
· L'informe de la Subdirecció General d'Infraestructures Públiques constata que no hi ha projectes de competència d'aquesta subdirecció general en l'àmbit del Pla general.  
  
- Diputació de València. Àrea de Carreteres (21/11/14):  
· S'informa que el Pla general estructural no afecta carreteres de titularitat provincial.  
(Nota: les carreteres de la xarxa local afectades -CV-660- són de titularitat autonòmica).  
  
- Direcció General d'Indústria. Servei Territorial. (26/09/13):  
· El servei competent informa que en fases posteriors corresponents al desenvolupament de projectes, s'exercirà, si escau, el control quant a seguretat industrial.  
  
- Direcció General de Qualitat Ambiental (03/12/14):  
· La documentació presentada en l'estudi acústic s'ajusta al que s'ha especificat en el Decret 104/2006, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
1. El pla parcial de desenvolupament de la zona d'ús industrial haurà d'incloure un estudi acústic, amb el nivell d'anàlisi que s'especifica en l'informe.  
  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques (03/12/14):  
  
PAT Sectorial de Corredors d'Infraestructures  
· Encara que l'informe inclou l'afecció d'aquest document urbanístic, aquest va ser derogat després de la sentència del Tribunal Suprem de 28 de gener de 2015, per la qual cosa no es tindrà en compte aquesta part de l'informe, quant a la seua afecció al Pla general estructural.  
  
Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
·El model territorial proposat, corresponent a l'Alternativa 1, ha reduït considerablement la proposta de reclassificació presentada en la fase prèvia.  
Només es consideren tres sectors urbanitzables, dos residencials ja previstos en les normes subsidiàries vigents, i un altre industrial al sud del casc i com a ampliació de l'actual sòl urbà existent.  
  
 S.O. Proposat S.Urb. Proposat Proposta ETCV Existent SIOSE SU Surb NS  
Residencial 463.000 m² 88.500 m² (\*\*) 107.147 m² (\*) 330,873 m² 878.000 m²  
Activ. Econòmica 305.000 m² 151.000 m² (\*\*) 236.422 m² 478.492 m²   
Total segellat 768.000 m² 239.500 m² (\*\*) 343.569 m² 809.365 m² 878.000 m²  
  
  
(\*) S'ha considerat el teixit residencial de nucli i eixample.  
(\*\*) A aquesta superfície se li pot aplicar justificadament un coeficient de flexibilitat del 50 %.  
  
Es considera per tant que la proposta respon a les directrius de la ETCV quant a creixement de sòl segellat i model territorial proposat.  
  
  
- Direcció General d'Energia (12/12/14):  
· Entre les diferents consideracions a tindre en compte, l'informe indica que la Font de la Figuera compta amb infraestructures energètiques dependents de l'Estat (gasoducte de transport «Albacete-Montesa», a més d'una línia elèctrica de 400 kV.  
· Se suggereix que tant aquestes com la resta d'infraestructures energètiques s'incorporen a la cartografia.  
  
- Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències (15/12/14):  
· Risc d'inundacions: el terme municipal es veu afectat per risc d'inundació de nivells 4 a 6 i geomorfològica.  
1. El risc d'inundacions de nivell 6 afecta el sector urbanitzable industrial ZND-IN1 per al qual s'hauran d'assumir les directrius establides d'acord amb el PATRICOVA. El municipi té un nivell baix de risc d'inundacions.  
2. D'altra banda el municipi de la Font de la Figuera es troba en zona d'alerta del Pla de presa de la bassa de San Diego (situada al sud del terme municipal), la qual cosa fa necessària la redacció d'un Protocol d'actuació municipal per accident o trencament de la presa esmentada, que formarà part del Pla territorial municipal enfront d'emergències.  
  
· Risc de lliscaments: el terme municipal de la Font de la Figuera es troba afectat en diferents zones per risc baix, mitjà i alt.  
  
1. Malgrat el que s'ha indicat en la documentació, el risc de lliscament baix sí que afecta el sector urbanitzable ZND-RE2.  
S'haurà de corregir això i considerar que qualsevol actuació urbanística en la zona afectada necessitarà la realització d'estudis geotècnics.  
· Risc sísmic: el municipi té una acceleració sísmica de 0,07g i una intensitat sísmica de 7,5 (EMS) per a un període de retorn de 500 anys, per això caldrà elaborar un Pla d'actuació municipal enfront d'aqueix risc.  
· Risc ocasionat pel transport de mercaderies perilloses:  
1. En aquesta zona d'especial exposició es localitzen sectors urbanitzables residencials plantejats, per la qual cosa l'autoritat urbanística competent haurà de determinar els usos de sòl admissibles en les zones exposades a aquest risc.  
· Risc d'incendis forestals:  
1. S'han de reflectir en la cartografia els incendis patits pel municipi en els últims anys i s'indicarà que s'ha de tindre en compte la legislació de forests referent a aquestes zones.  
2. Es tindrà en compte la normativa de seguretat en execució d'obres i treballs (Decret 7/2004), el Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació forestal de Xàtiva, així com les directrius del Codi Tècnic d'Edificació i del PATFOR respecte a les zones urbanitzades limítrofes amb sòl forestal.  
Es tindrà especialment en compte l'afecció al sector de sòl urbanitzable ZND-RE1.  
  
- Direcció General de Salut Pública (26/12/14):  
· L'informe se centra en aspectes genèrics i compliment normatiu quant a la qualitat d'aigua, el seu ús racional; adequació de la zonificació acústica als usos permesos, la delimitació d'àrees de sensibilitat acústica; l'afecció d'emissors radioelèctrics; comptar amb recursos hídrics suficients per als desenvolupaments previstos o el tractament controlat dels residus.  
  
- Ajuntament d'Almansa (30/12/14):  
· Es conclou que la proposta de planejament de la Font de la Figuera dóna continuïtat a la tipologia de planejament ja existent en el municipi d'Almansa i es proposa el manteniment com a zona rural de protecció especial natural-forestal per a les zones limítrofes del Paratge Natural del Turó de la Silla i de la Serra.  
  
- Ajuntament d'Enguera (30/12/14):  
· La conclusió de l'informe és que no es té res a objectar a la versió preliminar del Pla general estructural.  
  
- Servei d'Ordenació del Territori. PATRICOVA (07/01/15):  
· L'informe del servei competent conclou que la versió preliminar del Pla general de la Font de la Figuera està afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions del PATRICOVA, complint les indicacions del dit informe, entre les quals es troben:  
  
1. S'hauria d'haver plasmat en els plans d'ordenació el sòl urbanitzable del planejament vigent sense programa aprovat, ja que té una regulació diferent en la normativa del PATRICOVA. S'entén que aquesta classificació no existeix i que la proposta es redueix a sòl urbà i a sòl urbanitzable de nova classificació (tres sectors de sòl urbanitzable: dos en els voltants del nucli urbà i un altre com a ampliació del polígon industrial existent).  
2. L'estudi d'inundabilitat es considera correcte i no s'estima necessari seguir el tràmit administratiu propi dels estudis d'inundabilitat.  
  
Els dos sectors propers al nucli urbà no es troben afectats per risc d'inundació.  
Quant a l'afecció del polígon industrial situat al sud i la seua confluència amb l'autovia A-33, de l'estudi plantejat en l'annex de drenatge d'aquesta infraestructura es conclou que a pesar que el drenatge transversal està sobredimensionat, de cara a la no inundabilitat del sector industrial, s'ha de realitzar la mota per qüestions de seguretat i per estar previst en l'estudi d'inundabilitat de la versió preliminar del Pla general.  
  
3. Respecte al sòl urbà, els ajuntaments han de verificar el risc d'inundació i prendre mesures d'acord amb l'art. 24 de PATRICOVA i en aquest cas ha de realitzar-se d'una forma especialment dedicada, segons l'informe.  
Es constata que una part del nucli urbà està plena d'activitats vulnerables enfront del risc d'inundació (pistes de tennis, p. ex.) però no comporten especial gravetat.  
Una altra qüestió és el pas de la carretera nacional N-344, amb un drenatge clarament insuficient, la qual cosa suposa que la carretera inferior que la travessa farà de drenatge i posarà en perill la seguretat de les persones que la travessen.  
S'hauran d'estudiar aquests aspectes de forma adequada i no estimada, com es fa en l'estudi presentat, per la qual cosa l'Ajuntament haurà de prendre decisions segons l'art. 24 del PATRICOVA i com a mínim, senyalitzar carrers i passos com a zones inundables d'acord amb l'art. 29 de la normativa de PATRICOVA.  
  
- Ajuntament de Fontanars dels Alforins (16/01/15):  
· La classificació en zones limítrofes és totalment compatible amb les vigents normes subsidiàries de planejament municipal i amb el Pla general en fase de tramitació.  
  
- Entitat de Sanejament. EPSAR (03/02/15):  
· L'informe en relació amb la capacitat del sistema de sanejament i depuració estableix que les aigües generades en el municipi de la Font de la Figuera són tractades pel seu propi sistema de sanejament i depuració, la titularitat del qual correspon a la Generalitat Valenciana i la seua gestió a la Diputació de València.  
· El sistema està dissenyat per a tractar 1.200 m³/dia, mentre que l'influent actual és de 470 m³/dia.  
· El desenvolupament complet de la figura de planejament generarà, una vegada desenvolupat íntegrament, un cabal d'aigua residual de 1.731,40 m³/dia que suposarà un increment de 1.261 m³/dia respecte a l'actualment generat.  
1. Per tant, supera la capacitat del sistema de depuració actual.  
· En la planificació d'obres de l'EPSAR no es preveuen actuacions en matèria de sanejament i depuració en el municipi de la Font de la Figuera.  
  
- Direcció General d'Indústria (13/02/15):  
· A la data de l'informe del servei competent, al terme municipal de la Font de la Figuera afecten els registres miners següents, que s'hauran d'arreplegar en el pla general:  
1. «Cerro el Saltador núm. 2437» Concessió directa (en tràmit)  
2. «La Frontera Dos núm. 3014» Permís d'investigació (en tràmit)  
  
3. «Aigües de Serra» Recurs de Secció B  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (24/02/15):  
· S'informa favorablement sobre la proposta del Pla general de la Font de la Figuera:  
1. Afecció a DPH o a les seues zones de servitud i policia.  
Al marge de consideracions normatives i legals a tindre en compte, l'informe assenyala que tots els llits estan adequadament classificats com a sòl no urbanitzable protegit.  
2. Incidència en el règim de corrents.  
Els sectors de sòl urbanitzable no estan afectats per risc d'inundació, per la qual cosa no existeix incidència al règim de corrents.  
3. Disponibilitat de recursos hídrics.  
Segons l'informe i d'acord amb les dades del pla, la població potencial del municipi atenent el nombre d'habitatges totals és de 5.821 habitants, entre població fixa i estacional.  
L'Ajuntament de la Font de la Figuera és titular d'una concessió segons resolució de l'expedient 2007CP0260 per la qual s'atorga un volum de 300.000 m³/any per a proveïment d'una població de 2.233 habitants fixos i 4.500 estacionals, amb els quals seria possible atendre l'increment generat de la demanda.  
  
- Servei d'Infraestructures Educatives (17/04/15):  
· D'acord amb les consideracions incloses en el document del servei competent, s'estableixen les conclusions següents:  
1. S'haurà de justificar el nombre d'habitatges edificables en solars vacants en el sòl urbà i en l'àrea de gestió AG 2 de la zona ZUR-RE3 del nucli.  
2. S'haurà d'ampliar la parcel·la de 7.650 m² del centre actual fins a una superfície que permeta l'adequació del centre a 2 línies ampliable a 2 unitats. Si no és possible ampliar-la, es reservarà una parcel·la de reserva de superfície major de la mínima de 4.500 m², per a un centre d'1 línia (perfil 3I+6P) ampliable a 2 unitats.  
3. Les parcel·les que es qualifiquen d'equipament d'ús educatiu hauran de complir els requisits i normes urbanístiques establides en el Decret 104/2014, de 4 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova la norma tècnica en matèria de reserves dotacionals educatives.  
  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (01/07/15):  
D'acord amb l'informe del servei competent, les determinacions finals que han d'incorporar-se a la proposta del Pla en matèria de paisatge i infraestructura verda són:  
· Integració de les determinacions de l'estudi de paisatge en el Pla general.  
· Compatibilitat amb els objectius i criteris estratègics de paisatge:  
  
1. Es completarà la caracterització del paisatge elaborant les fitxes dels recursos paisatgístics identificats.  
2. S'incorpora únicament la valoració obtinguda en el procés de participació pública.  
S'haurà de completar l'apartat 04.»Valoració del paisatge» determinant el valor de cada unitat de paisatge i recurs paisatgístic.  
3. En l'apartat 4.1.3. «Visibilitat» s'informa que no s'han incorporat a la VPP l'estudi de les conques visuals, per la qual cosa es realitzarà una anàlisi visual completa segons l'annex I de la LOTUP.  
4. S'elaborarà un Catàleg de paisatge, el contingut del qual formarà part del Catàleg de proteccions del Pla general (art. 42 de la LOTUP).  
  
Es puntualitza que no totes les afeccions visuals detectades en l'estudi de paisatge són pròpies de l'ordenació detallada per la qual cosa es tindran en compte en el Pla general estructural.  
5. Quant a la infraestructura verda:  
Terme municipal inclòs en l'àmbit dels PRR:  
«PRR-16. Gorges del Cabriol, Mola de Cortes i Massís del Caroig».  
  
«PRR-29. Vinyes de les Alcusses i els Alforins»  
Plans que defineixen la infraestructura verda:  
· Inclosos en la documentació del Pla general:   
- OE01.01.»Infraestructura verda. Terme municipal».  
- OE01.02.»Infraestructura verda. Àmbit urbà».  
Hauran de revisar-se substituint els indicadors com fletxes i línies amb determinat gruix (connector del paisatge, visual estructural), per una altra tipologia de representació tancada i fitada que permeta l'aplicació de la normativa que s'haurà d'establir per a la infraestructura verda quant a aquests elements.  
Una vegada s'haja elaborat el Catàleg de paisatge amb els paisatges de major valor, s'incorporaran a la infraestructura verda, així com les seues connexions ecològiques, funcionals, paisatgístiques i visuals.  
Es definiran les zones d'afecció visual lliures d'edificació a banda i banda de les principals vies de comunicació (A-33, A-35), definides a partir de la conca visual, intentant no cenyir-se exclusivament a les proteccions viàries establides.  
Es delimitaran zones d'afecció paisatgística entorn dels elements lineals que componen la infraestructura verda, a fi de crear àrees d'oci i d'esplai.  
Es té en compte el nou caràcter que tindrà l'N-344 en la seua transformació a «passeig-mirador».  
S'incorporaran a la infraestructura verda d'àmbit urbà les zones agrícoles pròximes a la vora urbana que formen la «Xarxa d'horts d'oci» que es defineix en l'art. 60 de les normes d'integració paisatgística.  
En les normes d'integració paisatgística s'inclouen totes les zones rurals de protecció especial, però en el pla aportat només es representa gràficament la natural-forestal, per la qual cosa haurà d'esmenar-se aquesta qüestió.  
Incorporar a la infraestructura verda almenys els espais definits en l'estudi de paisatge com de protecció especial grau 1 i grau 2.  
  
Ha de redactar-se una normativa específica per a les zones o elements que formen part de la infraestructura verda i no es corresponguen amb sòls protegits.  
6. S'esmenten programes de paisatge en les normes urbanístiques del Pla i, atés que formaran part de l'ordenació estructural del pla, cal aportar les fitxes d'aquests programes (com a fitxes independents o com a condicions per al desenvolupament en les fitxes dels diferents sectors.  
  
7. Respecte a ordenació del paisatge i les normes d'integració paisatgística (NIP), aquestes s'hauran d'incorporar a la normativa urbanística del Pla i es completaran i revisaran de la manera següent:  
- Sòl urbanitzable:  
· Les NIP establiran directrius per al posterior desenvolupament dels sectors proposats.  
Cal valorar la redelimitació del sector ZND-RE1, prenent com a límit l'assagador del Cabeçó i Lloma Alta, tal com proposa l'alternativa 2.  
Per a fer valer la via pecuària i garantir la seua integració urbanística, així com la continuïtat de la infraestructura verda.  
Les NIP fixaran condicionants per a l'elaboració d'una façana adequada de vora urbana cap a aqueix recorregut.  
· En el sector ZND-RE2 es garantirà la valoració del molí del Vent.  
  
- Sòl no urbanitzable:  
· S'establiran condicionants per a l'adequada integració paisatgística en el SNU de l'anterior polígon el Planet.  
  
- Subdirecció General de Planificació Logística i Seguretat (06/07/15):  
· L'informe del servei competent en planificació viària emet informe favorable condicionat al següent:  
1. Com a precedent, s'indica que el Pla general de la Font de la Figuera va obtindre informe desfavorable en data 23 d'octubre de 2012 (informe al document consultiu) basat en la necessitat de representar gràficament zones de protecció de carreteres en el terme municipal, a més de plantejar l'accés sud del sector industrial II a la xarxa principal de carreteres per la intersecció amb la CV-653 a l'enllaç sud de la variant.  
2. Respecte a les afeccions de les carreteres en la VPP, en general estan degudament assenyalades.  
Es recorda que les zones de protecció han de classificar-se com a espai lliure de reserva viària l'únic ús compatible de la qual és l'enjardinament.  
3. D'altra banda, respecte a l'accés al sector industrial, es proposa en el pla la connexió de l'autovia A-31 amb la zona industrial a través d'un enllaç pròxim a aquesta zona industrial, per a així reduir el trànsit de vehicles pesats per les carreteres del terme municipal.  
Sembla més raonable que aquesta connexió es realitze tal com es va exposar en l'informe anterior de 2012, és a dir, connectar el sector de nou desenvolupament amb l'A-31 a través de l'enllaç situat al sud del sector industrial.  
O en defecte d'això, aprofitant la carretera existent del carrer del Barranc situada a l'est del sector, condicionant-la per a aquest cas i connectant-la a l'enllaç de la A-31, situat en la part nord de la Font de la Figuera.  
Aquesta actuació de condicionament del carrer del Barranc, seria a càrrec de la zona de nou desenvolupament industrial Antiga Estació; en qualsevol cas, s'ha de rebutjar la possibilitat que circule el trànsit de vehicles pesats per l'anterior N-344, cosa incompatible amb una major integració urbana i un disseny més adequat a la via.  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental  
Des de l'òrgan ambiental, una vegada revisat inicialment l'expedient ambiental i la versió preliminar del Pla remesa per l'Ajuntament de la Font de la Figuera, es va determinar la necessitat de realitzar algunes consultes, tal com queda reflectit en l'apartat A del present document.  
  
  
- Direcció General de Medi Natural (31/10/17):  
L'informe del servei competent en matèria de vida silvestre, estableix que el Pla general previst no planteja conflicte amb la RN2000 sempre que s'incloguen els espais naturals que en aquest informe es reflecteixen com a sòl no urbanitzable subjecte a protecció.  
  
- Servei d'Ordenació del Territori. PATRICOVA (19/04/18):   
En aquesta fase, el servei competent en matèria de risc d'inundació, torna a emetre informe tenint en compte tant l'estudi d'inundabilitat que acompanya el Pla general, com un estudi d'inundabilitat elaborat per la Universitat Politècnica de València (facilitat per l'Ajuntament) de data 5 de juny de 2017. De l'anàlisi de la documentació, la cartografia i tenint en compte l'evolució històrica de la implantació de les infraestructures i la seua afecció a l'esquema hidràulic que conformen els barrancs que conflueixen en la conca semiendorreica de la foia de Manuel, conclou que la versió preliminar del Pla general de la Font de la Figuera està afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions del PATRICOVA, complint les indicacions del dit informe, entre les quals, pel que fa als escenaris plantejats en el Pla general, hi ha:  
  
1. Perquè el Pla general puga aprovar-se en aquest moment, haurà de preveure la desclassificació del sòl urbanitzable industrial, plantejat com a ampliació del polígon existent.  
Sense perjudici que es puga reconsiderar aquesta actuació quan es puga determinar la situació hidràulica real de la zona.  
Aquesta circumstància podrà preveure's en les directrius estratègiques de desenvolupament del mateix Pla.  
2. Quant al sòl urbà, es considera que en la situació actual, les obres de l'autovia continuen connectant els barrancs de Silla i dels Molins, ja que no es consideren adequades les rectificacions que s'han realitzat en aquests llits.  
Com s'indica en l'informe és una connexió que per a períodes curts i per a períodes de retorn llargs on no hi ha laminació, comporta un risc d'inundació molt significatiu per a les zones situades al voltant del barranc dels Molins.  
En el Pla general s'hauran de proposar les mesures oportunes sobre aquest tema i comunicar-ho al servei competent en matèria de risc d'inundació per a la seua validació final en la fase d'aprovació definitiva, tot això sobre la base de l'art. 20 de la normativa del PATRICOVA.  
  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (29/05/18):  
Segons l'informe del servei competent, les determinacions finals que han d'incorporar-se a la proposta del Pla en matèria de paisatge i infraestructura verda són:  
· Respecte a la revisió de l'estudi de paisatge i la integració de les seues determinacions en la documentació del pla, ni les normes d'integració paisatgística ni la proposta de programes de paisatge han sigut inclosos en la documentació corresponent amb eficàcia normativa del pla.  
Aquest requeriment té caràcter previ al que s'informarà en l'apartat següent.  
· Compatibilitat amb els objectius i criteris estratègics de paisatge:  
  
1. No es troben les fitxes de recursos paisatgístics que van ser sol·licitades, es va reiterar el requeriment a l'efecte de la conformació de la secció de paisatge del catàleg de proteccions i de la compleció de la infraestructura verda.  
2. El catàleg de proteccions aportat no conté secció de paisatge (segons l'art. 42 de la LOTUP) que ha de configurar-se amb les unitats i recursos paisatgístics de valor alt o molt alt.  
Ha de conformar-se la secció amb les fitxes dels elements catalogats i la normativa reguladora corresponent.  
3. Respecte a la infraestructura verda, cal considerar complits els requeriments de l'informe anterior, si bé s'efectuaran una sèrie de consideracions, com la compleció amb els elements identificats en estudi de paisatge o la necessària inclusió de la regulació normativa per a la IV que no disposa de regulació ambiental o cultural específica, entre altres assenyalades per l'informe.  
4. Es reitera igualment que han d'aportar-se les fitxes dels programes de paisatge a partir de les actuacions previstes en l'apartat 6.5 de l'estudi de paisatge, d'acord amb l'informe.  
5. Respecte a l'ordenació del paisatge i les normes d'integració paisatgística:  
Es reitera que les normes d'integració paisatgística hauran de ser integrades íntegrament en les normes urbanístiques del pla.  
Quant al sòl urbanitzable, es reitera la necessitat de concretar les normes d'integració paisatgística, no considera acceptable que es diferisquen a l'ordenació detallada, conforme l'art. 27 de la LOTUP.  
  
En l'àmbit ZND-RE1 serà necessari a més, establir condicions per a la integració i valoració de l'assagador del Cabeçó i Lloma Alta i per a la configuració de la vora urbana, i en el sector ZND-RE2, condicions per a la valoració del molí de Vent.  
Respecte al sòl no urbanitzable:  
Adequada integració paisatgística del polígon industrial el Planet.  
Vistes les modificacions introduïdes en els usos en les zones rurals i atés el valor paisatgístic dels sòls rurals del municipi, s'assenyala com no compatible l'ús d'habitatge de segona construcció en la zona rural protegida agrícola regadiu (ZRP AG-RG), considerant viable la rehabilitació de les existents.  
Per a la resta de zones rurals en les quals es permet l'ús d'habitatge de nova construcció, es considera necessari establir una parcel·la mínima d'acord amb la parcel·lació agrària existent (2,5 ha).  
Amb la finalitat d'aclarir i facilitar la interpretació del pla, seria convenient que es regulara amb aquest detall en totes les zones rurals els usos permesos, compatibles i prohibits.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla.  
Inicialment, respecte a l'anàlisi dels efectes significatius de l'aplicació del Pla es valora positivament:  
- L'elaboració d'un document urbanístic que substituïsca el planejament vigent, estudie el territori, analitze les possibles afeccions i ordene les zones rurals.  
- L'adequació dels nous creixements a les previsions de la ETCV pansa per mantindre els previstos en les normes subsidiàries tant per a zona urbanitzada com de nou desenvolupament pel que fa a residencial, i delimitar el creixement del sòl industrial a l'ampliació del polígon existent.  
· Es valora molt positivament la consideració com a zona rural del sòl industrial (polígon industrial el Planet) situat al NE del nucli urbà, basat en criteris de protecció paisatgística i el progressiu trasllat de les indústries allí presents al sòl industrial existent o de nova creació.  
  
- Valorar dins del Pla general i consideració a mitjà i llarg termini la possibilitat de la desafectació de l'N-344 i la seua consideració com a element paisatgístic de primer ordre, tant a escala d'afecció visual com en la futura ordenació del nucli.  
- Desenvolupament de la infraestructura verda en el municipi com a element vertebrador del planejament.  
No obstant això, la seua definició gràfica tant en l'àmbit de nucli urbà com municipal (pla OE.01.1 i OE.01.02) haurà de traslladar-se a la memòria justificativa del Pla i a les normes urbanístiques, desenvolupant els elements que formen part d'aquesta infraestructura verda, d'acord amb les directrius que es proposen en l'EATE.  
  
  
Zones urbanitzades  
Considerant ja els possibles efectes significatius sobre zones urbanitzades, el Pla general manté pràcticament el sòl urbà existent a les normes subsidiàries, amb xicotetes encara que significatives diferències en el sòl urbà industrial.  
Envoltant la zona de nucli històric i fins al límit de l'N-344 se situen les zones ZUR.RE1 «Nucli urbà» i ZUR-R2 «Mirador Fondo», la condició de vora de les quals i la seua proximitat a l'N-344 ha demorat el seu desenvolupament, a l'espera de la desafectació d'aquesta via, la qual cosa suposarà una oportunitat d'adequar una vora urbana oberta a un paisatge rural de gran valor paisatgístic. En el cas del «Mirador Fondo», la qualificació passa a ser sòl urbà residencial el que fins hui en les normes subsidiàries corresponia al sòl industrial en el qual se situava l'antiga indústria de rajoleria i per al qual el PGE proposa un futur Pla de reforma interior. La zona ZUR-RE3 «Barri d'Espanya» d'habitatge extensiu situada en la vora SE es manté com a zona d'expansió residencial cap al polígon industrial, encara que està ocupada al 50 %.  
  
Com ja s'havia avançat, el sòl industrial sí que incorpora modificacions significatives, ja que mantenint el sòl corresponent al polígon industrial ZUR-IN1 «Mirabó-Sant Cristòfor» i a la cooperativa vinícola ZUR-IN2 «Cooperativa», s'introdueixen canvis que permeten l'ordenació de l'ús industrial (juntament amb el sòl urbanitzable previst) que es justifica ambientalment tenint en compte el següent:  
  
- El ZUR-IN1 corresponent al polígon industrial de Sant Cristòfor al sud-est del nucli urbà, incorpora com a sòl urbà el sòl urbanitzable industrial previst ja en les normes subsidiàries.  
- Aquest increment de sòl industrial es justificaria tant per l'increment de l'activitat industrial com pel trasllat progressiu de les indústries del polígon industrial el Planet al nord del nucli urbà i reclassificant el sòl a SNUP agrícola, proposa la consideració de les indústries existents com a DIC dins de SNU de forma transitòria.  
  
Es manté com a zona urbana el sòl urbà industrial corresponent a la cooperativa vinícola, encara que no obstant això el Pla general manté la qualificació de la zona rural corresponent a la DIC atorgada per a part de les instal·lacions en el SNU adjacent. Atés que és una instal·lació consolidada i existent, adjacent al nucli urbà, la seua vocació hauria de ser zona urbanitzada, classificada com a sòl urbà industrial. No obstant això, es considera compatible l'ordenació que planteja el PGE.  
  
  
Zones de nou desenvolupament  
Quant al sòl residencial, es mantenen els sòls urbanitzables de les normes subsidiàries per a les zones de nou desenvolupament i expansió urbana en el PGE:  
- ZND-RE1 «Corral de Mora»: d'acord amb el PGE manté la seua expectativa de desenvolupament, a l'espera de configurar vora urbana sense comprometre la qualitat de l'habitatge o el paisatge urbà, ateses les condicions orogràfiques i acústiques per la seua proximitat a la nova autovia A-33.  
- ZND-RE2 «Molivent»: manté la seua ordenació a l'espera de la desafectació de l'N-344 que permetrà el redisseny de tota la vora juntament amb les zones urbanitzades adjacents.  
  
Quant al sòl industrial, es crea una zona d'ampliació de l'actual polígon industrial de «Sant Cristòfor» aprofitant la proximitat de les vies de comunicació i els accessos, a fi de recollir tant la demanda futura com el trasllat de les indústries en sòls del municipi que passen a tindre caràcter rural protegit.  
  
Xarxa primària / Equipaments.  
La xarxa primària de dotacions ve definida adequadament en el PGE, tant en l'àmbit urbà (nucli i voltants) com a terme municipal, distingint:  
- Comunicacions.  
· Xarxa primària viària  
1. Urbana.  
2. Interurbana.  
· Xarxa primària ferroviària.  
- Zones verdes:  
· Parcs.  
· Jardins  
· Àrees de joc.  
- Equipaments:  
· Esportiu-recreatius.  
· Infraestructures-Servei urbà.  
· Administratiu-institucional.  
· Sanitari-assistencial.  
· Educatiu-cultural.  
  
No obstant això, respecte d'algun dels elements considerats, sobretot els equipaments cal fer les consideracions següents:  
1) Tant l'EDAR existent com la reserva prevista (PQI07) per a les seues futures ampliacions, es troben en la zona de policia del riu Cànyoles i afectades per risc d'inundabilitat, perillositat 6 i geomorfològica.  
  
Sobre aquest tema per a qualsevol tipus d'ampliació de la instal·lació existent s'haurà de sol·licitar informe als organismes competents en matèria de domini públic hidràulic i risc d'inundabilitat.  
2) Quant a l'abocador d'inerts existent (PQI08), situat en SNU protegit s'haurà de documentar la seua situació legal i la seua consideració com a equipament dins del planejament.  
3) La reserva per a abocador d'inerts (PQI15) al costat del riu Cànyoles, es troba dins de la zona de policia, per la qual cosa caldrà que l'organisme de conca autoritze aquesta activitat, a més de justificar la seua consideració com a equipament dins del planejament, així com la seua viabilitat dins d'una zona considerada com a sòl protegit agrícola dins del planejament.  
  
Zones rurals  
Una de les apostes més importants de la proposta de PGE és l'elevat grau de protecció de les zones rurals, que té com a conseqüència que tan sols es considere com a sòl no urbanitzable comú, una xicoteta superfície zonificada com a zona rural comuna agropecuària ZRC-AG, encaixades al sud-oest del nucli urbà entre el traçat ferroviari i la carretera N-344, on ja se situa una gasolinera i on només es permet l'ús agrícola i les construccions associades, sense que estiga permés qualsevol altre ús, especialment habitatge unifamiliar i terciari. Aquesta opció per restringir tant el SNUC i establir zones rurals amb usos tant propis del SNU (agropecuari) com els excepcionals de l'art. 197 de la LOTUP, sempre que siguen compatibles, tindrà com a conseqüència, que atés el nivell de protecció donat a la majoria del SNU s'haja de definir amb precisió en les normes urbanístiques del PGE la compatibilitat d'usos en les zones rurals protegides, tal com les defineix el pla.  
  
L'opció del PGE de protegir en tal mesura la zona rural, mitjançant sòl rural de protecció especial, s'ha de cenyir a les especificacions de l'art. 26.c) de la LOTUP, mentre que per valors ambientals, paisatgístic, culturals o econòmics, o per la presència de riscos naturals o induïts, necessiten bé l'aplicació de la legislació sectorial, bé l'establiment de normatives o zonificacions que milloren la seua protecció i gestió.  
  
Els usos, obres, instal·lacions i activitats que s'implanten, d'acord amb la LOTUP, hauran d'estar previstes en el planejament per ser compatibles amb el manteniment, conservació, millora, aprofitament i valoració dels recursos protegits, igual que es permetrà la implantació de les que siguen necessàries per a limitar els riscos.  
  
En aquest tipus de sòl sotmés a especial protecció les activitats que es prevegen en el pla estaran relacionades amb la utilització, aprofitament o captura de recursos naturals, que no generen impacte sobre el medi ambient, s'integren en el paisatge, tinguen interés públic i social compatible amb els valors que es pretén protegir i que puguen veure's afectats.  
En l'EATE es realitza una definició de les unitats ambientals, que si bé no correspon exactament amb la zonificació del sòl rural, sí que defineix el caràcter eminentment forestal del nord i oest del municipi, i el caràcter agrícola del sud i est, tot això interceptat per les diferents infraestructures, que sembla ser en el que es basa la proposta per a la zonificació que a continuació s'analitza.  
Amb aquests pressupòsits, passem analitzar la zonificació en el sòl rural, atenent la seua ordenació, usos i instal·lacions previstes segons el pla.  
El PGE no recull els possibles nuclis d'habitatges consolidats que puguen ser sotmesos a minimització d'impactes en el SNU d'acord amb l'art. 210 de la LOTUP, per això, si n'hi ha, han d'identificar-se en el PGE i incorporar a la normativa la necessitat de la seua minimització en el termini que es determine a través d'un PGE.  
  
Zona rural comuna (ZRC)  
Es limita a xicotetes superfícies al sud-oest i nord del nucli urbà  
- El ZRC abasta un sòl de reduïdes dimensions en el qual, fins i tot sent factible, l'ús agrícola es veu constret tant per la superfície com per la intersecció d'infraestructures viàries i de FFCC. En les normes urbanístiques s'hi permeten determinats usos dels inclosos en la LOTUP (amb les corresponents condicions d'ús i edificacions) la qual cosa mereixerà una atenció específica a la compatibilitat d'aquests.   
- S'estableix com a ús dominant l'agrícola i es permeten les construccions vinculades (casetes de reg, ferramentes, magatzems, ús recreatiu i científic (associat a l'agrícola s'entén), així com la transformació i comercialització de productes agrícoles.  
- Es prohibeix l'habitatge rural i el terciari hoteler (excepte la rehabilitació dels edificis existents). (S'entén, i així s'ha de traslladar en les normes urbanístiques, que en aquest sòl estan prohibits igualment els altres usos de l'art. 197 de la LOTUP).  
- La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà prohibit.  
Addicionalment, en les normes urbanístiques no es fa cap referència a la superfície de SNUC que es manté de l'actual planejament, que incorpora la DIC de l'ampliació de les instal·lacions de la Cooperativa, l'ús de la qual haurà de ser incorporat com a compatible en les normes urbanístiques.  
Des del punt de vista ambiental, entenem que el municipi manté com a ZRC únicament aquesta superfície residual, que bàsicament tindrà un ús agrícola (de baix rendiment) i l'industrial i de serveis associat a les instal·lacions existents.  
  
Zona rural protegida. Agrícola abancalat (ZRP AG-AB)  
Correspon a la unitat ambiental de sòl agrícola, que incorpora els sòls de valor agrològic, i se situa en la vall del Cànyoles i en l'entorn de les vies de comunicació en la zona plana central del terme municipal.  
  
- El ZRP AG-AB té com a ús dominant l'agrícola i l'agroforestal, està permesa la implantació de dotacions públiques i privades de caràcter singular i estratègic associades a mesures de preservació i recuperació de l'activitat agrícola. Aquestes dotacions no apareixen definides en les normes urbanístiques, per això se cenyirà de forma restrictiva exclusivament a les associades a l'ús agrícola, no altres usos industrials o de serveis, mentre no estiguen definits i per tant puguen ser avaluats ambientalment.  
- Es considera compatible la restauració d'habitatge aïllat (ja existent) però no es delimita la possible ampliació (si escau) que en tot cas es limitarà a un 20 % de la superfície.  
· No es consideren per tant habitatges de nova planta, que no apareixen com permesos, si bé es vinculen a l'activitat agrícola, qüestió aquesta ja no recollida en la normativa vigent.  
- L'ús ramader estarà prohibit, la qual cosa és compatible ambientalment amb la proximitat a la xarxa hidrogràfica que travessa la zona o la proximitat al nucli urbà.  
· No obstant això, les normes urbanístiques permeten el pasturatge de bestiar no estabulat.  
- Condicions generals per a les construccions i obres vinculades al sector primari:  
· Parcel·la mínima: 3 ha.  
· Superfície de la parcel·la lliure de construcció o edificació: 97 %  
· Superfície de sostre màxima: 4 % (Sense superar els 600 m²)  
· Hauran de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
- Quant a aquestes condicions d'instal·lacions i construccions, es limiten a les de més de 20 m² de superfície, no es fa cap acotació a les de menor superfície. Entenent per tals les casetes de ferramentes, es limitaran aquestes condicions d'edificació per a construccions de més de 10 m².  
- Condicions generals per a les construccions degudes a usos compatibles:  
· Parcel·la mínima: 3 ha  
· Superfície màxima ocupada (fins i tot usos auxiliars): 2 %.  
· Superfície màxima ocupada per edificació: 0,5 %.  
- La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà no permés.  
  
Zona rural protegida agrícola. Fortament abancalat (ZRP AG-FA)  
  
En gran part correspon a la unitat ambiental d'agroforestal abancalat, situat en els contraforts del pic Capurutxo, així com la unitat hidroforestal que forma el barranc de Molins al costat del nucli urbà de la Font de la Figuera.  
- El ZRP AG-FA té com a usos globals l'agrícola i l'agroforestal, estan permeses les instal·lacions i obres compatibles amb aquests usos.  
  
- Com a ús compatible s'estableix el pasturatge de bestiar no estabulat, si bé es prohibeix l'ús ramader intensiu.  
- No es considera explícitament compatible l'habitatge aïllat, si bé es parla d'habitatges en les condicions d'edificació, per la qual cosa s'entén referit a la restauració de les existents.  
- Condicions generals per a les construccions i obres vinculades al sector primari:  
· Parcel·la mínima: 6 ha.  
· Superfície de la parcel·la lliure de construcció o edificació: 97 %.  
· Superfície de sostre màxima: 4 % (Sense superar els 600 m²).  
· Hauran de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
- Quant a aquestes condicions d'instal·lacions i construccions, es limiten a les de més de 20 m² de superfície, no fa cap acotació a les de menor superfície. Entenent per tals les casetes de ferramentes, es limitaran aquestes condicions d'edificació per a construccions de més de 10 m².  
- La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà no permés.  
  
Zona rural protegida. Agrícola regadiu (ZRP AG-RG)  
Correspon al sòl de vega de valor agrològic i paisatgístic, situat en la vall del riu Cànyoles, limitat per aquest riu, l'N-344 i la via del ferrocarril, en la part central del municipi, que considera part de la unitat ambiental agrícola (UE-5), com a part de la unitat agroforestal (UE-9) de l'ES del municipi, en una zona de baixa vulnerabilitat als aqüífers amb la qual cosa l'ús agropecuari és compatible.  
- El ZRP AG-RG té com a ús dominant l'agrícola i l'agroforestal.  
  
- El PGE estableix com a usos permesos una sèrie d'usos diferents la compatibilitat dels quals ha de ser considerada:  
· Agropecuari: compatible amb les instal·lacions ja existents, que no podran ampliar-se, si se situen a menys de la distància mínima al nucli urbà (no definida en les normes subsidiàries) marcada per a les noves explotacions i que ha de ser:  
- 1.000 metres a sòl residencial en el cas de granges porcines.  
- 500 metres per a la resta.  
Tot això llevat que es determine mitjançant estudi olfactomètric que aquestes distàncies poden reduir-se.  
· Habitatge aïllat i familiar: segons les normes urbanístiques d'acord amb l'art. 197.b de la LOTUP, si bé atesa la singularitat de la zona a efectes paisatgístics i per la seua proximitat al nucli urbà, es consideraran tan sols les ja existents, ja que les mateixes normes urbanístiques prohibeixen l'ús residencial.  
De fet aquest PGE reconeix la saturació d'habitatge en aquesta àrea i limita la construcció de nous habitatges a un radi d'1,5 km del nucli urbà, si queden a menys de 400 m de qualsevol edificació que supere els 20 m².  
Amb això, el PGE haurà d'establir les zones del municipi susceptibles d'expedient de minimització d'impacte territorial, que haurà de desenvolupar-se a posteriori amb el pla especial corresponent.  
· Allotjament turístic i restauració, centre recreatiu públic: es reconeix l'ús per a la dinamització, gaudi i aprofitament col·lectiu del paisatge (establiments de restauració, hotels rurals i botigues d'artesania), si bé solament es considerarà aquest ús en construccions ja existents i degudament legalitzades en les condicions que estableix el PGE, ja que les mateixes normes urbanístiques seguidament prohibeixen l'ús terciari.  
Excepcionalment el PGE estableix unes condicions d'autorització per a edificacions de nova planta destinades a aquests usos, sempre que se substituïsquen edificacions impròpies de la zona rural i es justifique la millora paisatgística.  
· Ús industrial: en aquest sòl, al costat del nucli urbà s'estableixen una sèrie d'indústries, situades en el que les normes subsidiàries establien com a sòl urbà industrial i que ara passa a SNUP. Per a aquestes el PGE estableix una transitorietat en la qual, per a no quedar fora d'ordenació, haurien de sol·licitar la seua declaració d'interés comunitari, mentre es planifica el seu trasllat a nou sòl industrial.  
El PGE haurà de determinar en les seues condicions de desenvolupament, el termini màxim perquè aquestes indústries es traslladen a sòl industrial.  
- Condicions generals per a les construccions i obres vinculades al sector primari:  
· Parcel·la mínima: 2 ha.  
· Superfície de la parcel·la lliure de construcció o edificació: 98 %.  
· Superfície de sostre màxima: 2 % (Sense superar els 4 00 m²).  
· Hauran de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
- Qualsevol de les autoritzacions per a construccions i instal·lacions previstes en aquesta tipologia hauran de comptar amb l'estudi d'integració paisatgística corresponent.  
- Quant a aquestes condicions d'instal·lacions i construccions, es limiten a les de més de 20 m² de superfície. Per a les de menor superfície, vinculades al sector primari, estableix una llicència municipal directa. En tot cas, entenent per tals les casetes de ferramentes, es limitaran aquestes condicions d'edificació per a construccions de més de 10 m².  
  
- La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà no permés.  
  
Zona rural protegida. Agrícola suau pendent (ZRP AG-SP)  
Recull tot el sòl agrícola de secà i l'agroforestal amb predominança de vinyes, al sud del municipi, limitat per la via del ferrocarril i la carretera CV-660  
€ El ZRP AG-SP té com a ús dominant l'agrícola.  
- El PGE estableix com a usos permesos una sèrie d'usos diferents la compatibilitat dels quals ha de ser considerada:  
· Habitatge aïllat i familiar: segons les normes urbanístiques l'ús residencial NO està permés. La rehabilitació d'habitatges existents es considerarà autoritzable amb condicions específiques que integren l'existent.  
· Allotjament turístic i restauració: es reconeix l'ús per a la dinamització, gaudi i aprofitament col·lectiu del paisatge (establiments de restauració, hotels rurals, almàsseres, cellers i botigues d'artesania), si bé solament es considerarà aquest ús en construccions ja existents a restaurar (juntament amb el seu entorn) en les condicions que estableix el PGE, ja que les mateixes normes urbanístiques seguidament prohibeixen l'ús terciari i industrial de nova construcció.  
Excepcionalment el PGE estableix unes condicions d'autorització per a edificacions de nova planta destinades a aquests usos, sempre que se substituïsquen edificacions impròpies de la zona rural i es justifique la millora paisatgística que comporte l'actuació.  
- Encara que no es considera expressament l'ús ramader, tampoc es prohibeix, per tant podria considerar-se permés considerant unes distàncies mínimes a sòls residencials de 1000 m per a bestiar porcí i 500 m per a la resta, incloent-hi les existents, que no podran ampliar-se.  
  
- Condicions generals per a les construccions i obres vinculades al sector primari:  
· Parcel·la mínima: 7 ha  
· Superfície de la parcel·la lliure de construcció o edificació: 99,5 %.  
· Superfície de sostre màxima: 1 % (Sense superar els 1.500 m². Aquesta condició sembla incompatible amb l'1 % de superfície màxima de sostre).  
· L'habitatge (rehabilitat, se suposa, no es permet obra nova) no podrà excedir de 400 m²  
· Hauran de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
- Qualsevol de les autoritzacions per a construccions i instal·lacions previstes en aquesta tipologia hauran de comptar amb l'estudi d'integració paisatgística corresponent.  
- Quant a aquestes condicions d'instal·lacions i construccions, es limiten a les de més de 20 m² de superfície. Per a les de menor superfície, vinculades al sector primari, estableix una llicència municipal directa. En tot cas, entenent per tals les casetes de ferramentes, es limitaran aquestes condicions d'edificació per a construccions de més de 10 m².  
  
- La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà no permés.  
  
Zona rural protegida. Agrícola colls (ZRP AG-CL)  
Correspon a la unitat ambiental d'agroforestal abancalat, en la part SE del terme municipal, des de la línia de FFCC al nord, la CV-660 a l'oest i el límit amb Fontanars dels Alforins al sud, és juntament amb el sòl anterior la connexió cap als Alforins, com a nexe de la producció vitivinícola de la zona.  
En conseqüència, el ZRP AG-SP té com a ús dominant l'agrícola.  
  
El PGE estableix com a usos permesos una sèrie d'usos diferents la compatibilitat dels quals ha de ser considerada:  
· Habitatge aïllat i familiar: segons les normes urbanístiques l'ús residencial NO està permés. La rehabilitació d'habitatges existents es considerarà autoritzable amb condicions específiques que integren l'existent.  
· Allotjament turístic i restauració: es reconeix l'ús per a la dinamització, gaudi i aprofitament col·lectiu del paisatge (establiments de restauració, hotels rurals, almàsseres, cellers i botigues d'artesania), si bé solament es considerarà aquest ús en construccions ja existents a restaurar (juntament amb el seu entorn) en les condicions que estableix el PGE, ja que les mateixes normes urbanístiques seguidament prohibeixen l'ús terciari i industrial.  
Excepcionalment el PGE estableix unes condicions d'autorització per a edificacions de nova planta destinades a aquests usos, sempre que se substituïsquen edificacions impròpies de la zona rural i es justifique la millora paisatgística que comporte l'actuació.  
Encara que no es considera expressament l'ús ramader, tampoc es prohibeix, per tant podria considerar-se permés considerant unes distàncies mínimes a sòls residencials de 1000 m per a bestiar porcí i 500 m per a la resta, incloent-hi les existents, que no podran ampliar-se.  
  
Condicions generals per a les construccions i obres vinculades al sector primari:  
· Parcel·la mínima: 7 ha.  
· Superfície de la parcel·la lliure de construcció o edificació: 99,5 %.  
· Superfície de sostre màxima: 1 % (Sense superar els 1.500 m². Aquesta condició sembla incompatible amb l'1 % de superfície màxima de sostre).  
· L'habitatge (rehabilitada, se suposa, no es permet obra nova) no podrà excedir de 400 m².  
· Hauran de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
Qualsevol de les autoritzacions per a construccions i instal·lacions previstes en aquesta tipologia hauran de comptar amb l'estudi d'integració paisatgística corresponent.  
Quant a aquestes condicions d'instal·lacions i construccions, es limiten a les de més de 20 m² de superfície. Per a les de menor superfície, vinculades al sector primari, estableix una llicència municipal directa. En tot cas, entenent per tals les casetes de ferramentes, es limitaran aquestes condicions d'edificació per a construccions de més de 10 m².  
  
La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà no permés.  
  
  
  
Zona rural protegida. Forestal (ZRP NFR)  
Comprén la part nord i oest del terme municipal, engloba tant la unitat ambiental forestal com les agroforestals amb cultius de secà (cereal i olivera) en una superfície de 4578 ha.  
El ZRP AG-SP té com a ús global el natural-forestal i agroforestal.  
  
El PGE estableix com a usos permesos una sèrie d'usos diferents la compatibilitat dels quals ha de ser considerada:  
· Habitatge aïllat i familiar: segons les normes urbanístiques l'ús residencial NO està permés. La rehabilitació d'habitatges existents es considerarà autoritzable amb condicions específiques (definides en les normes urbanístiques) que integren l'existent.  
· S'admetran nous usos que contribuïsquen a la dinamització, gaudi i aprofitament col·lectiu del paisatge (establiments de restauració, hotels rurals, almàsseres, cellers i botigues d'artesania), si bé solament es considerarà aquest ús en construccions ja existents a restaurar (juntament amb el seu entorn) en les condicions que estableix el PGE.  
  
Excepcionalment el PGE estableix unes condicions d'autorització per a edificacions de nova planta destinades a aquests usos, sempre que se substituïsquen edificacions impròpies de la zona rural i es justifique la millora paisatgística que comporte l'actuació.  
Condicions generals per a les construccions i obres vinculades al sector primari:  
· Parcel·la mínima: 7 ha.  
· Superfície de la parcel·la lliure de construcció o edificació: 99,5 %.  
· Superfície de sostre màxima: 1 % (Sense superar els 1.500 m². Aquesta condició sembla incompatible amb l'1 % de superfície màxima de sostre).  
· L'habitatge (rehabilitada, se suposa, no es permet obra nova) no podrà excedir de 400 m².  
· Hauran de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
Qualsevol de les autoritzacions per a construccions i instal·lacions previstes en aquesta tipologia hauran de comptar amb l'estudi d'integració paisatgística corresponent.  
Quant a aquestes condicions d'instal·lacions i construccions, es limiten a les de més de 20 m² de superfície. Per a les de menor superfície, vinculades al sector primari, estableix una llicència municipal directa. En tot cas, entenent per tals les casetes de ferramentes, es limitaran aquestes condicions d'edificació per a construccions de més de 10 m².  
  
Condicions generals per a les construccions degudes a usos compatibles:  
· Parcel·la mínima: 20 ha.  
· Superfície màxima ocupada (fins i tot usos auxiliars): 1 %.  
· Superfície màxima ocupada per edificació: 0,1 %.  
La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà no permés.  
  
Com a zona rural protegida i sotmeses a la seua legislació sectorial corresponent, es consideren dins del PGE amb les seues limitacions corresponents:  
- Zona rural protegida. Afeccions hidràuliques (ZRP AF-HD)  
· Àrea protegida de llits i barrancs.  
- Zona rural protegida. Afeccions comunicacions (ZRP AF-CC)  
· Zones afectades per les diferents infraestructures de comunicació supramunicipal (carreteres i FFCC).  
  
Respecte a la infraestructura verda, es defineix aquesta tant a escala municipal (pla OE1.01) com el detall en l'àmbit urbà i el seu entorn immediat (pla OE1.02). En les normes urbanístiques es defineixen directrius de zonificació i delimitació d'aquesta, si bé es troba a faltar la consideració i detall dels elements que la integren dins del PGE, basant-se en el contingut de l'estudi de paisatge.  
Des del punt de vista del paisatge i infraestructura verda, s'atendran les determinacions de l'informe del servei competent de maig de 2018 a l'última proposta presentada, atenent especialment la integració de la normativa urbanística en el Pla i la consideració de la secció paisatgística en el Catàleg de proteccions, d'acord amb l'art. 42 de la LOTUP, entre unes altres que s'exposen.  
Des del punt de vista d'afecció a la Xarxa Natura 2000 (LIC «Serra d'Enguera»), així com a la microreserva «El Capurutxo», si es mantenen les directrius de l'informe del servei competent, no plantejarà conflicte amb aquesta.  
El Catàleg de proteccions només disposa de la secció patrimonial, no està complet conforme a l'art. 42 de la LOTUP (falten les seccions paisatgística i de patrimoni natural). No obstant això, encara que com indica l'informe del servei competent en matèria de paisatge, aquestes seccions hauran de completar-se d'acord amb la legislació, d'acord amb els informes sectorials rebuts, des del punt de vista de l'avaluació ambiental no es refereix la seua inviabilitat per a la proposta de Pla general presentada.  
En matèria de protecció del domini públic hidràulic i existència de recursos hídrics, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa favorablement sobre el Pla general quant a la protecció dels llits i l'ocupació de la zona de domini públic.  
Pel que fa a la disponibilitat del recurs hídric es troba disponible en quantitat i qualitat, amb una concessió en vigor que possibilita l'increment generat per la proposta del PGE.  
En matèria de risc d'inundabilitat, el servei competent en matèria d'inundació, després de la revisió de la cartografia d'inundabilitat i els diferents estudis presentats, determina que el sòl urbanitzable industrial proposat ZND-I1 «Antiga Estació» (SNU en les actuals normes subsidiàries) no pot classificar-se com a tal d'acord amb la normativa de PATRICOVA en estar exposat a risc d'inundació.  
A més, en sòl urbà i per a la situació actual en què les obres de l'autovia connecten els barrancs de Silla i Molins, el servei competent no considera adequades les rectificacions realitzades perquè comporten un risc d'inundació molt significatiu en les zones situades al voltant del barranc de Molins. Per això en el PGE hauran de proposar-se mesures oportunes sobre les quals haurà d'informar el servei competent en matèria de risc d'inundació abans de l'aprovació definitiva del pla.  
  
Quant a les explotacions mineres, el PGE no reflecteix en l'ordenació la seua ubicació, ni les normes urbanístiques estableixen dins de la seua zonificació aquest ús, que d'acord amb l'art.122 de la Llei de mines no pot prohibir-se de forma genèrica en l'àmbit del municipi i en tot cas ha de motivar-se. En aquest sentit l'informe de l'òrgan competent estableix tres registres miners:  
  
- «Cerro El Saltador» (núm. 2437) Concessió directa (En tràmit)  
Aquesta concessió minera compta amb una explotació directa situada en el terme municipal de Villena, per la qual cosa l'ús a la Font de la Figuera, en sòl no urbanitzable protegit, no està permés de forma directa, sinó que en cas d'explotació haurà d'estar subjecte a un pla especial que determine la compatibilitat de l'ús de la futura explotació amb els valors ambientals.  
- «La Frontera Dos «(núm. 3014) Permís d'investigació (En tràmit)  
· Concessió minera que ocupa 32 quadrícules, per a permís d'investigació, que en funció dels seus resultats, s'haurà de delimitar i valorar l'existència del recurs i la seua compatibilitat amb els valors ambientals i per tant subjecte a la tramitació a través d'un pla especial.  
  
- «Aigües de Serra» Recurs secció B  
· El cadastre miner en l'actualitat assenyala aquest com autoritzat i afig com autoritzat el registre «La Font» també com a aigua mineral natural.  
  
En el PGE no queden clares les dues ubicacions considerades com a abocador d'inerts, que semblen estar generades per un ús extractiu previ (es desconeix si ja conclòs o en actiu). Sobretot en el cas de l'abocador identificat com a equipament PQI15, al costat del riu Cànyoles, que a més de justificar la seua consideració com a equipament públic (com ja es va indicar anteriorment) ha de comptar amb l'autorització de l'organisme de conca en trobar-se en la zona de policia i en un àmbit sensible des del punt de vista paisatgístic.  
L'EDAR del municipi en principi forma part del sistema de sanejament i depuració del municipi dissenyat per a 1.200 m²/dia. Com indica l'informe del servei competent, el desenvolupament total del planejament proposat aniria a un cabal d'aigua residual de 1.731,4 m³/dia. Com que, com a conseqüència de les determinacions de la declaració ambiental i territorial estratègica, és possible una reducció de la superfície de sòl urbanitzable, ha d'obtindre's informe favorable respecte a la capacitat de sanejament, i en tot cas, ajustar aquesta a les directrius de desenvolupament del pla.  
D'acord amb les peticions de l'informe de la Direcció General d'Energia, s'ha incorporat a la cartografia de serveis urbanístics (pla I11.00) la línia elèctrica de 400kV, però no així el gasoducte de transport «Albacete-Montesa», el qual s'haurà d'incorporar-hi.  
Respecte al sistema viari, l'informe del servei competent en matèria de planificació viària d'àmbit autonòmic emet l'informe favorable condicionat, amb les deficiències prèvies respecte a la grafia de les zones de protecció de carretera i els accessos a diverses zones industrials.  
  
Quant a les zones d'afecció es recullen en el plànol OE04.01 «Perímetres de protecció i afeccions. Terme municipal» i en el plànol OE04.01 «Perímetres de protecció i afeccions. Àmbit urbà», mentre que els accessos també s'hi recullen, si bé els definitius quedaran supeditats a l'ordenació que es derive del present informe, per la qual cosa abans de l'aprovació definitiva s'haurà de comptar amb el vistiplau del Ministeri de Foment, com a gestor de les vies més importants que travessen el terme municipal.  
No s'ha obtingut informe respecte a l'estudi de mobilitat i transport del PGE.  
En matèria de contaminació acústica, l'estudi acústic presentat com a documentació annexa al PGE, s'ajusta a la normativa vigent, no obstant això s'assenyala que el planejament de desenvolupament, sobretot en zona industrial, haurà d'incorporar l'estudi acústic particularitzat.  
Pel que fa a instal·lacions educatives i la seua previsió, s'hauran d'ajustar a l'informe del servei competent i a les seues conclusions a fi d'ajustar la població prevista, la ubicació i ampliació de les instal·lacions futures, així com el compliment de l'equipament dels requisits de la normativa tècnica del Decret 104/2014.  
En el cas de policia sanitària mortuòria, no s'adverteix que al voltant del cementeri i de les seues futures ampliacions, es reserve una franja de sòl dotacional de 25 m en el perímetre del cementeri d'acord amb les disposicions i articulat del capítol VII del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. Haurà, doncs, de corregir-se aquesta circumstància en el PGE i ampliar la zona dotacional amb la superfície corresponent al perímetre de protecció.  
Finalment, respecte a la consideració de l'àmbit comercial en el planejament, la Direcció General de Comerç i Consum, com a competent en la matèria, desenvolupa en el seu informe una sèrie de determinacions relatives bàsicament a la dinamització del comerç en els sòls urbans, la seua incompatibilitat (al detall) dins de les zones industrials (excepte en el cas d'indústria lleugera, com ara tallers i indústria artesana, que necessiten grans espais i amb façana a diversos eixos viaris), així com la diferenciació de l'ús comercial dins de la qualificació de sòls terciaris en el planejament.  
  
E) Acciones de seguiment de l'aplicació del planejament.  
D'acord amb l'art. 56.3 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, «L'òrgan promotor, en col·laboració amb l'òrgan ambiental i territorial, haurà de realitzar un seguiment dels efectes en el medi ambient i el territori derivats de l'aplicació del pla o programa, per a la ràpida detecció d'efectes adversos no previstos en aquest. En el cas dels plans urbanístics i territorials, amb aquest fi l'òrgan promotor elevarà a l'òrgan ambiental i territorial informes de seguiment amb la periodicitat mínima prevista en la declaració ambiental i territorial estratègica. Si es tracta de plans municipals, els informes de seguiment tindran una periodicitat mínima quadriennal o una vegada per mandat corporatiu, per a verificar el compliment de les seues previsions i objectius, d'acord amb els indicadors recollits en el pla. No es podran promoure modificacions d'aquests plans sense el compliment del requisit esmentat.»  
  
En la proposta de pla per a la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE), respecte a les mesures de seguiment es remet a l'apartat 9 de l'EATE «Mesures previstes per al seguiment» on s'estableix com a principal mesura la realització d'un programa de vigilància ambiental (diferenciant la fase preliminar i la fase d'execució, així com establint un sistema d'indicadors ambientals), enfocat al compliment de l'objectiu principal que no és un altre que evitar que es produïsquen la major part dels impactes imputables al PGE, així com determinar quines són les mesures a executar a cada moment i, si no hi ha altre remei, corregir o minimitzar les alteracions generades de tal manera que siga compatible amb el desenvolupament sostenible del territori.  
Per part seua en l'art. 5 de les normes urbanístiques i dins del document sense eficàcia normativa, s'enumera el document annex a la versió del pla, i incorpora els indicadors de seguiment del pla, anteriorment comentats.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
Es proposa donar la conformitat a la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de la Font de la Figuera presentada per l'Ajuntament, la qual s'haurà d'acompanyar d'aquest document així com incorporar al pla, abans de la seua aprovació definitiva, sense perjudici de les qüestions exposades en els diferents informes sectorials i l'anàlisi del punt D), les següents:  
  
Determinacions  
1. Respecte al risc d'inundació haurà de tindre's en compte el següent:  
· Es mantindrà com ZRC el sòl corresponent al ZND-I1 «Antiga Estació», ja que no pot reclassificar-se en estar exposat a inundació segons la normativa de PATRICOVA.  
· Respecte al barranc dels Molins hauran de proposar-se mesures alternatives a les executades pel risc d'inundació molt significatiu que suposa la connexió a aquest del barranc de Silla tal com s'ha realitzat.  
  
El servei competent en matèria d'inundabilitat haurà d'informar sobre aquestes mesures abans de l'aprovació definitiva i, si escau, s'incorporaran al Pla general.  
2. D'acord amb l'art. 42 de la LOTUP, el Catàleg de proteccions haurà de completar-se amb les seccions de paisatge i de medi natural, i abans de l'aprovació definitiva haurà d'obtindre informe favorable dels serveis competents en les tres seccions (patrimonial, paisatgística i natural).  
3. En matèria d'infraestructura verda i paisatge, d'acord amb els informes rebuts, es tindran en compte i s'incorporaran al Pla i les seues normes urbanístiques, les determinacions finals descrites en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 29 de maig de 2018, i obtindre un nou informe abans de l'aprovació definitiva.  
4. Quant al sistema de sanejament:  
· Adequada l'ordenació a les conclusions de la DATE, s'obtindrà informe final favorable del servei competent respecte a la seua capacitat.  
En tot cas, el desenvolupament dels sòls urbanitzables s'haurà d'ajustar a la capacitat de sanejament a cada moment, la qual cosa haurà de ser considerada en el PGE, establint les directrius necessàries.  
· Per a l'EDAR, entenent legalment implantada dins de la zona policia del riu Cànyoles i en zona de risc d'inundació, s'haurà d'obtindre informe favorable dels serveis competents per a la consideració el nou sòl de reserva (PQI07) previst per a la seua ampliació.  
  
5. Respecte al sistema viari:  
· Se sol·licitarà informe del servei competent en matèria de planificació, respecte a l'adequació final de l'ordenació del PGE, quant a zones de protecció de carreteres i accessos.  
· Igualment s'haurà de comptar amb informe favorable del Ministeri de Foment, titular de les principals vies que travessen el municipi.  
6. S'obtindrà informe favorable del servei competent sobre l'estudi de mobilitat i transport, i s'incorporaran les determinacions que, si escau, s'hi indiquen.  
7. Respecte als abocadors d'inerts considerats:  
· El PQI08 situat en ZRP agrícola abancalat haurà de documentar la seua situació legal i justificar la seua consideració com a equipament dins del planejament.  
· El PQI15 al costat del riu Cànyoles en zona de policia, haurà de comptar l'autorització per part d'aquesta activitat per part de l'organisme de conca, així com la seua viabilitat dins de la ZRP agrícola regadiu, sòl protegit de valor agrícola i paisatgístic.  
8. Des del punt de vista de les instal·lacions de subministrament energètic, s'incorporarà al PGE el gasoducte de transport «Albacete-Montesa» amb les afeccions i proteccions que pertoquen.  
9. S'incorporarà com a sòl dotacional al voltant de l'ampliació prevista del cementeri el perímetre de protecció de 25 metres lliure de construccions definit en el Decret 39/2005 de policia sanitària mortuòria.  
10. S'incorporaran al PGE les consideracions establides en matèria de comerç en l'informe de la Direcció General de Comerç i Consum.  
  
11. Amb caràcter general i atesa la tipologia forestal i agroforestal de gran part del terme municipal de la Font de la Figuera, es tindran en compte les determinacions de la normativa vigent quant a prevenció d'incendis forestals, així com el Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació forestal de Xàtiva.  
12. Les instal·lacions i infraestructures educatives i la seua previsió compliran les precisions establides per l'informe del servei competent, i s'incorporaran a la normativa del pla general.  
13. S'obtindrà informe definitiu per part de l'empresa encarregada del subministrament elèctric (IBERDROLA) sobre la viabilitat de la proposta final del Pla general.  
  
Aspectes normatius  
1. Respecte al trasllat de les indústries del polígon industrial el Planet desclassificat com SU industrial en SNU protegit ZRP agrícola regadiu, s'establiram en la normativa les condicions i el termini màxim per al trasllat progressiu de les indústries legalment situades a zones urbanitzades i de nou desenvolupament qualificades de sòl industrial.  
2. El PGE representarà gràficament i identificarà els possibles nuclis d'habitatges en zona rural susceptibles de ser sotmesos a minimització d'impacte territorial, i incorporarà a les normes urbanístiques el procediment per a dur-la a terme.   
3. En general, per a les zones rurals, tant ZRC com especialment la zonificació en ZRP, es tindran en compte les directrius establides en el punt D) d'aquesta DATE, de les quals destaquem les següents:  
  
· La referència a habitatge aïllat i familiar se cenyirà a les directrius de l'art. 197 de la LOTUP, sense que en les normes urbanístiques es distingisca l?«habitatge associat a ús agrícola», no recollida ja dins de l'actual legislació.  
· En la ZRP agrícola abancalat, al marge de les ja existents, les noves dotacions a implantar «públiques i privades de caràcter singular i estratègic» a les quals es refereixen les normes urbanístiques se cenyiran als usos permesos i compatibles per a aquest sòl.  
· En general per a la zonificació establida en les zones rurals, les condicions d'instal·lacions i construccions que defineix el Pla a partir de 20 m² de superfície es modifiquen perquè s'apliquen a tota construcció major de 10 m², i s'entenen per casetes de ferramentes les edificacions de menor superfície.  
· Per a les instal·lacions agropecuàries, el PGE haurà de recollir les legalment implantades en l'actualitat i la seua compatibilitat amb l'ordenació proposada.  
· En aquelles zones que estiguen permeses com a conseqüència de l'ordenació proposada s'establiran en les normes urbanístiques unes distàncies mínimes a sòls residencials de 1.000 m per a bestiar porcí i 500 m per a la resta, incloent-hi les existents, que no podran ampliar-se.  
· L'ús extractiu se circumscriu a la delimitació i existència de recursos i la seua compatibilitat amb els valors ambientals, tenint en compte les concessions mineres existents, per la qual cosa es determinarà la compatibilitat de l'ús amb aquells valors a través del pla especial corresponent.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'art. 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en e lDOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Aquesta es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de la Font de la Figuera. Al Pla hauran d'incorporar-se les determinacions finals assenyalades.  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 de juny de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de juny de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8340, del 17-07-2018 (2018/6571)

RESOLUCIÓN de 20 de junio de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 42/12-EAE La Font de la Figuera.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8340

Fecha DOGV
:   17-07-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/6571

CVE


Fecha del documento
:   20-06-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Font de la Figuera, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de junio de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 42/12-EAE La Font de la Figuera. [2018/6571]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental y territorial estratégica, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 42/12-EAE La Font de la Figuera.  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Objeto: Plan General  
Promotor: Ayuntamiento de La Font de la Figuera  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia y Ayuntamiento.  
Localización: La Font de la Figuera (Valencia)  
Núm. expediente: 42/2012-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 31 de mayo de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica del Plan General Estructural de La Font de la Figuera, en los siguientes términos:  
A la vista de la fecha de información pública (que más adelante se detalla) y conforme a lo establecido en la disposición transitoria primera de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) a este Plan le es de aplicación la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, desarrollada en la Comunidad Valenciana mediante la LOTUP.  
El objeto de la declaración ambiental y territorial estratégica es valorar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del Plan estableciendo, en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación:  
El 7 de abril de 2017 el Ayuntamiento remite la propuesta del Plan General Estructural y su expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. Tras realizar un requerimiento en fecha 28 de abril de 2017, el Ayuntamiento completó la documentación el 23 de mayo de 2017. Los contenidos de estos documentos son los siguientes:  
Expediente de evaluación ambiental y territorial.  
- Estudio ambiental y territorial estratégico con los contenidos del anexo VII de la LOTUP.  
- Certificado municipal del proceso de participación pública.  
- Certificado con la relación de las consultas realizadas a las administraciones afectadas.  
- Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas, sobre el estudio ambiental y territorial estratégico (EATE) y la versión preliminar del plan, a las administraciones afectadas y al público interesado, indicados en el Documento de Referencia.  
- Alegaciones presentadas durante el plazo de información pública legalmente establecido.  
- Resultados del Plan de Participación Pública.  
- Documento de Participación Pública en el que se sintenizan sus resultados y se justifica cómo se han tomado en consideración en la propuesta del Plan General.  
- Descripción de cómo se han integrado en el Plan General los aspectos ambientales, funcionales y territoriales, y de cómo se han tomado en consideración el Documento de Referencia y el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico.  
- Descripción de la previsión de los efectos significativos sobre el medio ambiente que se derivarán de la aplicación del Plan General.  
- Justificación del cumplimiento de las previsiones legales propias del proceso.  
- Análisis del cumplimiento de los parámetros, determinaciones y documentos exigibles para la formalización del Plan General conforme a la legislación aplicable.  
- Medidas de seguimiento.  
  
Propuesta de plan  
- Memoria Informativa.  
- Memoria Justificativa.  
- Planos de Información.  
- Planos de Ordenación.  
- Normas Urbanísticas.  
- Fichas de Zona (en las NNUU).  
- Fichas de Gestión (en las NNUU).  
- Catálogo de protecciones (solo incorpora la sección de patrimonio cultural).  
- Estudio de Viabilidad Económica.  
- Memoria de Sostenibilidad Económica.  
- Indicadores de Seguimiento (en Memoria Justificativa).  
  
Estudios complementarios:  
- Estudio de Paisaje.  
- Estudio de Inundabilidad.  
- Estudio Acústico.  
- Plan de Movilidad Sostenible.  
  
A) Análisis del proceso de evaluación  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación del documento consultivo 29.06.2012  
Emisión del documento de referencia 15.02.2013  
Fase de consultas: puesta a disposición del público, mediante publicación en el DOGV, del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico, de la Versión Preliminar del Plan (en adelante VPP) y de sus estudios complementarios. 45 días 04.11.2014  
Pleno Municipal de aprobación de la propuesta de Plan General Estructural y Expediente de Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica. 18.05.2017  
Solicitud de Declaración Ambiental y Territorial Estratégica (remisión de documentación definitiva) 23.05.2017  
  
  
Tras la emisión del Documento de Referencia el 15 de febrero de 2013, se redacta por parte del Ayuntamiento de La Font de la Figuera el EATE y la nueva Versión Preliminar del Plan General Estructural (junto con los estudios complementarios) que mediante acuerdo del Pleno del Ayuntamiento de 1 de octubre de 2014 fue publicado en el DOGV el 4 de noviembre de 2014 y sometido a consulta a las administraciones públicas afectadas y exposición pública por un plazo de 45 días.  
De acuerdo con la certificación municipal el 2 de abril de 2015 se acordó la estimación y desestimación de las alegaciones presentadas de acuerdo con el informe del equipo redactor, remitiendo copia a los interesados.  
El 4 de abril de 2017, el Pleno del Ayuntamiento de La Font de la Figuera acordó la aprobación de la Versión Preliminar del Plan General Estructural y del Expediente de Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica, así como su documentación complementaria. Dicha propuesta fue remitida a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial el 7 de abril de 2017.  
El 28 de abril de 2017, la Subdirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, revisado el contenido del expediente ambiental, efectúa requerimiento para que se completara la documentación:  
- Certificado de información pública correspondiente a la exposición conjunta del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico y de la Versión Preliminar del plan.  
- Relación de las administraciones afectadas así como las contestaciones recibidas.  
- Certificado de aprobación provisional del Plan General.  
- Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas sobre el EATE y la Versión Preliminar del Plan a las adminitraciones afectadas y el público interesado, indicados en el Anexo I del Documento de Referencia.  
- Copia de las alegaciones de carácter ambiental que se hayan presentado durante el plazo de información pública establecido.  
  
Por otro lado, a nivel municipal el 18 de mayo de 2017 se sometió la versión del plan de nuevo a ratificación por parte del Pleno.  
Definitivamente, el 23 de mayo de 2017 se remite definitivamente la documentación solicitada con lo que se considera completa la documentación de la Versión Preliminar del Plan y el Expediente de Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica.  
Tras el estudio de dicha propuesta, se observó que algunas administraciones no emitieron su informe definitivo por lo que se procedió a solicitar informes a los siguientes organismos desde este Órgano Ambiental:  
  
Consulta Informe Administración pública consultada  
17/10/17 C. Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Subdirección General de Medio Natural. Servicio de Vida Silvestre  
17/10/17 C. Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Servei Territorial de Medi Ambient.  
17/10/17 C. Vivienda, Obras Pública y Vertebración.  
Sub.General Ordenación del Territorio y Paisaje. Serv. Infraestructura Verde y Paisaje  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico.  
B.1) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP.  
El EATE desarrolla dentro de su contenido los apartados establecidos por el anexo VII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje.  
B.2) Contenidos acordes con el Documento de Referencia.  
En el apartado 12, «Cumplimiento del Documento de Alcance», de la Memoria Justificativa donde se indica cómo el Documento de Referencia aprobado el 15 de febrero de 2013 (asimilado a Documento de Alcance de acuerdo con la LOTUP) introduce cuestiones de relevancia que han permitido trabajar sobre aspectos fundamentales del modelo territorial influyendo en su concreción definitiva.  
A continuación se realizan una serie de consideraciones respecto a las determinaciones del Documento de Referencia:  
1. En general, tal y como se solicitaba en el Documento de Referencia, el EATE y la Versión Preliminar del Plan desarrollan una serie de alternativas (punto 3) a través de las cuales se realiza el diagnóstico ambiental, evaluando los efectos previsibles.  
Se recoge adecuadamente en la propuesta del plan la consideración del Documento de Referencia, en cuanto a la consideración de la protección de suelos con valor agrícola.  
2. Se realiza la zonificación del Suelo No Urbanizable, tal y como se solicitaba en el Documento de Referencia, a partir de las unidades ambientales.  
Se identifican las actividades que se desarrollan en el SNU que deberán ser compatibles entre sí de acuerdo con la zonificación propuesta.  
Se desarrolla un nivel importante de protección sobre SNU, tanto sobre espacios merecedores de protección como por afecciones y servidumbres. En dicha calificación se deberá tener en cuenta la directriz del Documento de Referencia respecto a la consideración de las limitaciones impuestas cuando un mismo suelo se haga merecedor de más de una protección.  
3. Se realiza un análisis de la problemática existente que permite establecer unos objetivos y un modelo territorial (Apartado 1 de la Memoria Justificativa) adecuado todo ello a situación real (que se describe en el apartado 3 de la Memoria Informativa) y se estudian las posibilidades de crecimiento.  
Asumiendo la ineficiencia del planeamiento vigente, en las alternativas se propone un nuevo modelo con crecimientos moderados y la integración de la infraestructura verde, sobre todo a nivel municipal.  
Las alternativas de crecimiento, se ciñen al suelo industrial en la zona SW del núcleo, junto al polígono existente. A priori parece afectado por riesgo de inundabilidad pero se supedita su clasificación al pronunciamiento definitivo y sobre todo a las medidas correctoras a tomar, si procediera.  
Los sectores propuestos inicialmente como suelo logístico de nueva incorporación L1, L2 y L3 (lindantes con el Barranco del Moro y en zona de riesgo de inundabilidad) así como el L4 (que ocupa parte de la Rambla de la Silla) se eliminan de la propuesta del plan de acuerdo con las directrices del Documento de Alcance.  
4. Respecto a la afección a la Red Natura 2000 las distintas alternativas propuestas respetan y evitan la afección a estos espacios, así como hábitats existentes.  
5. Se considera en mayor medida, sin perjuicio de lo informado por el servicio competente, el Patrimonio Cultural del municipio.  
6. Desde el punto de vista de Infraestructura Verde y Paisaje, se aporta Estudio de Paisaje donde se recoge la propuesta de Infraestructura Verde con los distintos elementos de acuerdo con la LOTUP.  
Se tiene en cuenta la afección paisajística, sobre todo en la consideración de los PRR incluidos en el término municipal.  
7. Se recogen adecuadamente los suelos forestales así como el trazado de las vías pecuarias en el municipio, sin perjuicio de las consideraciones del servicio competente.  
8. Los distintos elementos de la red viaria se recogen en el plan, así como las servidumbres correspondientes y cuestiones asociadas a la movilidad asociadas, recogidas en el correspondiente Informe de Movilidad y también el Informe Acústico, sometidos a informe de los servicios competentes.  
Aunque se considera dicho planteamiento, a los efectos de la N-344 a su paso por el núcleo urbano, simplemente se menciona el desvío ya realizado y la posibilidad de incorporarla tras su desafección como vía urbana y elemento vertebrador desde el punto de vista paisajístico y de desarrollo urbano.  
9. Se realiza un estudio de inundabilidad según se recogía en el Documento de Referencia, si bien se deberá estudiar y recibir el visto bueno al informe definitivo que recoja la afección de todas las infraestructuras que se están ejecutando, sobre todo en el entorno del núcleo urbano, a fin de limitar la peligrosidad por inundación en suelos urbanos y urbanizables, propuestos o existentes.  
B.3) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
El municipio de La Font de la Figuera, con una superficie de 84,7 km², pertenece a la comarca de la Costera situada al sudoeste de la provincia de valencia. El término municipal limita con Enguera al norte, Mogente al este, Villena y Fontanar dels Alforins al sur y al oeste con Almansa.  
La Font de la Figuera se halla en el sur de la comarca. Se encuentra en la cabecera del Valle de Montesa, en el sector oeste de la Serra Grossa. Se encuentra a 94 km de la capital de la provincia y a 553 msnm. Al norte del municipio se eleva la sierra de Navalón cuyos picos dibujan una especie de depresión interna conocida como la Foia de la Torre Tallada. Aquí nacen algunos pequeños cursos como el barranco del Regajo y la Rambla de la Teja en cuya unión origina el río Canyoles. Al oeste se alzan el Capurutxo y la Silla dos elevaciones montañosas origen de numerosos barrancos afluentes del Canyoles.  
El núcleo urbano se ubica en la mitad meridional del término municipal flanqueado por el barranco del Molins al oeste, y envuelto por la carretera N-344. El uso del casco es casi en su totalidad residencial, ubicándose al sur el polígono industrial. El crecimiento del núcleo ha sido concéntrico, adaptándose a las laderas del cerro origen del callejero circular del casco antiguo.  
El número de habitantes es de 2.139 (Fuente: IVE año 2.015), observándose una tendencia decreciente en los últimos años.  
B.3.1) Objetivos  
Según lo que se desprende del artículo 17 de las Normas Urbanísticas, en el mismo se desarrollan y se incorporan a la parte normativa los Objetivos y Criterios Ambientales Estratégicos, derivados de las especificaciones del Documento de Alcance y que alcanza su concreción en las consideraciones recogidas en el punto 12 de la Memoria Justificativa del Plan:  
1. Compatibilidad de los nuevos desarrollos con la infraestructura verde del territorio:  
- Delimitación de la IV e inclusión de los elementos de la red hidrográfica, vías pecuarias, recorridos e infraestructuras mediante franja de afección.  
- Poner en valor el PRR 29 Viñedos de les Alcusses y Els Alforins consultando los objetivos de calidad paisajística del PATIVPCV  
2. Adecuación crecimiento a los índices de consumo de suelo previstos en la ETCV.  
3. Crecimiento racional y sostenible.  
- Priorizar culminación de los desarrollos existentes frente a nuevas ocupaciones.  
- Modelo compacto frente a crecimientos dispersos.  
- Contextualizar las necesidades de crecimiento en el contexto local y supramunicipal.  
- Evitar los continuos urbanos.  
- Considerar los elementos principales del paisaje que contribuyen a la definición de la estructura espacial de un lugar y a la configuración de los distintos paisajes, límites naturales del crecimiento, asegurando su permeabilidad y acceso a los paisajes de mayor valor.  
4. Preservación de la singularidad paisajística y la identidad visual del lugar.  
- Respetando topografía y vegetación, integración de la Ermita de Santa Bárbara, RP de alto valor.  
- Definir adecuadamente los bordes urbanos y espacios de transición entre usos, estructura urbana adecuada y definición de espacios de transición. Poner en valor los recorridos y las vías pecuarias que contribuyan a generar una fachada de calidad en los bordes urbanos norte (Camí Fondo), este (Camí de l'Estació d'Alt, a las faldas del Capurutxo) y sur (Colada del Polanco)  
- Ordenar espacios de transición entre los sectores previstos I1 e I2.  
- Ordenar y cuidar accesos a municipios y la secuencia visual. Se protegerán y ordenarán las vistas hacia los RRPP, desde accesos y vías de comunicación, preservando franjas de afección en función de la cuenca visual de las infraestructuras y, de las principales vistas hacia los recursos que se obtienen de ellas.  
- Preservar las vistas hacia los paisajes de mayor valor desde los principales puntos de observación, garantizando mantener las condiciones de visibilidad propias. Deberán identificarse en el plano de Infraestructura Verde las áreas de interés cultural y de interés visual, garantizando la integración paisajística de cualquier actuación que se realice en ellas.  
- Ubicar las áreas para actividades económicas en zonas de sombra visual, de menor exposición visual, en especial fuera de los principales accesos a los municipios, respetando franjas de afección visual de al menos 100m. Debe justificarse a partir del análisis visual del municipio, que la ordenación propuesta se ajusta a este criterio, especialmente en el entorno de las carreteras A-35, N-344 y A-33, debiendo delimitar franjas de afección visual en torno a las principales infraestructuras que preserven las visuales hacia las partes bajas del valle y las faldas del Capurutxo y el río Cànyoles.  
- Las alternativas de ubicación deben valorar localizaciones con áreas previamente alteradas con los mismos fines industriales o logísticos que se propongan (I1, Nudo A-35 con N-344).  
- Potenciar el paisaje del municipio zonificando adecuadamente el Suelo Rural. Proponiendo medidas que incentiven el mantenimiento del mismo y limitando actividades que puedan alterar la percepción del paisaje. Deben analizarse las características paisajísticas y visuales de los distintos ámbitos del Suelo Rural.  
5. Fomento movilidad sostenible y acceso y disfrute de los paisajes de mayor valor.  
- Los programas de paisaje sobre los paisajes urbanos más degradados, y la fachada del casco urbano deben aprovecharse para mejorar la conexión periurbana entre el paisaje de patrón agrario de viñedos y cultivos de secano y el núcleo urbano de La Font de la Figuera, adecuando para ello recorridos que mejor se adapten a este fin.  
- Se identificarán los miradores, los elementos del Catálogo del Paisaje, así como los senderos históricos y las vías pecuarias que se integren en los recorridos propuestos.  
B.3.2 Infraestructura Verde.  
El capítulo I del título I de la Ley 5/2014 de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunidad Valenciana (art 4-5) define el concepto y funciones de la Infraestructura Verde, así como los espacios que la integran y cómo se incorporan, de la forma que ya se desarrolló en el decreto 1/2011 de la ETCV.  
En la redacción del Plan General Estructural de La Font de la Figuera, la elaboración de la versión preliminar de Estudio de Paisaje paralelamente al estudio ambiental y territorial estratégico permite definir la Infraestructura Verde, que es incorporada al modelo territorial propuesto. (Apartado 6.3 del Estudio de Paisaje «Integración de la Infraestructura Verde»).  
Se incorpora la Zonificación y Delimitación de la Infraestructura Verde al título VIII de las Normas Urbanísticas, definiendo la misma tanto a nivel urbano como municipal en los planos de ordenación: OE01.01 «Infraestructura Verde. Término Municipal» y OE01.02 «Infraestructura Verde. Ámbito Urbano».  
De acuerdo con el EATE, la alternativa propuesta se potencia la red que conecta los términos municipales vecinos y en especial, los integrantes de Terres dels Alforins, por las sinergias que su puesta en valor origina, así como las rutas al norte del rio Cànyoles que nos adentran en la Sierra de Enguera.  
- Se propone el mantenimiento de su paisaje mediante la adecuación de itinerarios próximos al casco urbano mediante adecuación de anchos, burladeros, recodos y regulación de parámetros de la edificación, vallado, contenciones y accesos.  
- Se regula la disposición de arbolado de borde al camino, consolidando el existente que contribuye definir su paisaje, identidad, legibilidad territorial, dar sombra al caminante, y protección frente al viento.  
- La red de itinerarios conectará a su vez aquellos puntos de interés en el municipio y se direccionará a las redes vecinas y puntos de interés próximos.  
· Dichos itinerarios enlazan los puntos de interés, equipamientos, zonas ajardinadas y espacio público se dotan de sombra mediante arbolado adecuado en función de los requerimientos funcionales y culturales de la población.  
- Se propone la intervención sobre el camino del Cementerio, así como habilitación de senda peatonal que atraviesa campos próximos de gran calidad visual.  
- Se propone un itinerario etnológico que recorra el motor, el Barranc dels Molins, el Minado ?y la creación de un punto visitable - regresando por la vía pecuaria, cuevas de Corral de Mora, Molivent, y enlace al Museu Comarcal de Etnología.  
· En el futuro deberán de incorporarse aquellos cellers que se abran al público siendo visitables, las bodegas activas, La Harinera, y cuantos elementos se rescaten como las galerías bajo el casco histórico, refugios y otros.  
- Se propone la redefinición, en una nueva configuración, la desafectación de la carretera N-344 que modela y restaura la conectividad con las calles urbanas y caminos rurales, así como la creación de un paseo perimetral mirador con vistas hacia el área agrícola del Bovalar y el inicio del valle del Cànyoles que recorre la Costera.  
- En la redefinición viaria se proveerá de espacio de aparcamiento que permita trasladar hacia el exterior, centrifugar, el espacio ocupado de calles interiores, liberando el espacio de la Plaça Major y permitiendo itinerarios peatonales de ancho y sombra adecuados.  
- Este itinerario principal de borde continuará bordeando el casco urbano y conectando a los urbanos interiores, así como recorridos de caminos rurales exteriores.  
- Se reconvierte el recodo de estacionamiento de camiones y parada de autobús a zona verde con carácter de mirador, y zona de juegos.  
- Se propone actuaciones de mejora paso transversal en la Hoya de Manuel sobre el trazado ferroviario enlazando la recién localizada Vía Augusta, y al otro lado, el túnel de Mariaga, cosiendo ambos lados de las trincheras ferroviarias. El trazado del Túnel de Mariaga se propone recuperarlo como itinerario verde hacia Villena, acondicionando la parte descubierta con ritmado de árboles que identifiquen su trazado en el paisaje (alineación y agrupación)  
- Se propone medidas de adecuación en los pasos inferiores a la autovía A-33, así como de los elementos de drenaje, así como actuaciones de borde en caminos perimetrales y señalización mediante arbolado identificativo de itinerarios.  
B.3.3) Principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente  
El planeamiento vigente de La Font de la Figuera está recogido en las Normas Subsidiarias aprobadas el 11 de marzo de 1999 (publicadas en el DOGV del 20.10.1999) por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, clasificando el suelo de la siguiente forma:  
- Suelo urbano  
·Residencial  
1. Residencial Intensivo (RI)  
2. Residencial Extensivo (RE)  
· Industrial.  
1. Industrial I  
2. Industrial II  
- Suelo urbanizable  
· Residencial:  
1. Residencial extensivo  
URBE 1  
URBE 2  
- Suelo no urbanizable.  
· Común.  
1. Agrícola extensivo  
2. Agrícola intensivo  
3. Residual  
- Especial protección  
1. Paisajista y Forestal.  
2. Vías de agua.  
3. Vías de comunicación.  
En el EATE se han desarrollado y realizado el estudio pormenorizado de cada una de las alternativas:  
Alternativa 0  
Constituiría el mantenimiento de las actuales NNSS y la no redacción del PGE:  
- Se mantendría el suelo urbano existente, del cual tan solo se han desarrollado parcialmente dos de las 9 Unidades de Actuación previstas en las NNSS.  
· La reserva de suelo por tanto sería suficiente para permitir una horquilla entre 711 y 1.066 nuevas viviendas.  
- Se mantendrían las condiciones de origen para las áreas de suelo industrial existente.  
- De los crecimientos previstos en suelo urbanizable previstos en su momento «Corral de Mora» y «Molivent» el primero cuenta con plan parcial aprobado (2007) y el segundo con aprobación provisional (2011). Ninguno de los dos cuenta con ningún tipo de tramitación actualmente, constituyendo una reserva de viviendas entre 176 y 329 viviendas.  
- Del suelo industrial, se continuaría el desarrollo del suelo en la zona SW, que cuenta con una ocupación actual del 60 %  
  
Las ventajas de la presente alternativa se centrarían en que no aumentarían los efectos debido que no se plantea crecimiento ni urbano ni industrial, así como tampoco los habría para la fauna o flora.  
La inadecuación de las normas subsidiararias a la actual realidad social y económica, añadida a la descontextualización que supone la creación de grandes infraestructuras como la línea de AVE y la autovía A-33, así como la no implantación de nuevas zonas industriales que aprovechen la entrada de nuevas empresas en el nuevo entorno, suponen los inconvenientes más significativos de la presente alternativa.  
  
  
Alternativa 1  
Se desarrolla más adelante, como alternativa finalmente seleccionada.  
  
Alternativa 2  
- Directrices principales:  
· Desarrolla el sector industrial I1 Antiga Estació.  
· Revisa la calificación de suelo no urbanizable común, ubicándolo como en la Alternativa 1 pero de mayor dimensión.  
· Desclasifica el sector urbanizable de Corral de Mora (ZND-RE1) manteniendo una franja para regularizar el borde urbano existente.  
· Deja fuera de ordenación a las industrias del enclave «El Planet» auspiciando su traslado al suelo industrial, regenerando su emplazamiento.  
  
- Suelo urbano  
· La franja norte entre el casco urbano y la carretera que comprende los terrenos actualmente ocupados por la ladrillera y los bancales hasta los cierres de las viviendas que dan a la calle Santa Bárbara.  
· Se ordena el ámbito conocido como La Alcoholera, dejando las viviendas todavía hoy existentes que dan al camí de la Estació, y creando espacio público en su extremo interior, jardín a su acceso, así como el trazado de las nuevas calles que resuelvan las conexiones con anchos de viales adecuados a las condiciones de pendiente y difícil orografía.  
  
- Suelo urbanizable  
· Residencial: Se desclasifica la mayor parte del suelo urbanizable Corral de Mora, reduciendo su ámbito y función al borde urbano de las preexistencias que resuelva el mismo y su transición hacia el terreno rústico inmediato.  
Se libera así la ladera oeste evitando la construcción de viviendas en un área afectada por las modificaciones medioambientales introducidas por la autovía A-33.  
· Industrial: Nuevos sectores I1 Antiga Estació.  
La previsión de ampliar el suelo industrial se sitúa al sur del polígono existente de Sant Cristòfor, reclasificando dichos terrenos a Suelo Urbanizable industrial. Dicho suelo podrá ser objeto de desarrollo mediante Plan Parcial toda vez se consolide el 85 % del suelo industrial previsto para el polígono Sant Cristòfor siempre y cuando se haya urbanizado al 100 %.  
  
- Suelo no urbanizable  
· Protegido agrícola: la protección del suelo no urbanizable incluye la propuesta de traslado de la actividad industrial existente al polígono industrial, dejando fuera de ordenación las instalaciones existentes.  
Se prevé un programa de restauración paisajística que restituya el paisaje a su origen.  
  
· Común: se propone mantener el suelo no urbanizable común en continuación a la ampliación del polígono industrial de la Antigua Estación, al área este de la carretera acotada por el Paso de los Elefantes y la vía pecuaria Colada del Cabezo y Loma alta al este.  
Esta área permitiría desarrollo de actividades que necesitaran el vínculo a la red de carreteras e incluso una actividad industrial o reclasificación urbanística compatible con las Directrices de Evolución del Plan (toda vez desarrollada la edificación de los sectores industriales previstos al 85 % y restaurado a origen el enclave «El Planet»).  
  
Alternativa 3  
- Directrices principales:  
· Se crean dos nuevas áreas de desarrollo industrial vinculadas a las infraestructuras viarias (A-33).  
Desarrollo secuencial a partir del sector industrial existente hacia el sur, y se establece como suelo no urbanizable común El Moreral.  
·Se regulariza el enclave de industrias históricas. Se mantienen las previsiones en el casco urbano.  
·Se da cobertura al enclave histórico industrial «El Planet» mejorando sus comunicaciones mediante urbanización y creación de vía de nueva planta que conecta con el camí Fondo, al tiempo que se crean las instalaciones urbanas de las que carece.  
Esta regularización debe ser de carácter temporal, ya que de constituirse de forma permanente concretará un elemento nocivo para el disfrute visual desde el paseo de nuevo trazado, así como las posibilidades de reconversión turística que el municipio tiene.  
  
- Suelo urbano  
·Se mantiene el uso industrial en el área ocupada por la actividad ladrillera en tanto no se trasladen las industrias del enclave «El Planet».  
- Suelo urbanizable  
· Residencial: se mantienen las previsiones inalteradas de los sectores Corral de Mora y Molivent, toda vez desafectada la carretera N-344 se autoriza a la redefinición de la ordenación del mismo.  
· Industrial: se crean dos sectores de desarrollo secuencial I1 Antiga Estació y I2 El Paso de los Elefantes, condicionando su desarrollo secuencial a la colmatación del existente de Sant Cristòfor (85 % edificación con 100 % de urbanización).  
- Suelo no urbanizable  
· Común: Se propone mantener el suelo no urbanizable común en El Moreral junto al emplazamiento de la planta de extracción de agua mineral.  
1. Esta área permitiría desarrollo de actividades que necesitaran el vínculo a la red de carreteras e incluso una actividad industrial o reclasificación urbanística compatible con las Directrices de Evolución del Plan (toda una vez desarrollada la edificación de los sectores industriales previstos al 85 %).  
  
Finalmente, tras el análisis del EATE se selecciona, la Alternativa 1 ya que mantiene las posibilidades de crecimiento, mantiene un tamaño del casco compacto y las futuras implantaciones poseen un ámbito más controlado y acotado.  
De cara a contemplar las pautas de creación de nuevo suelo industrial, en esta alternativa se ha tenido en cuenta la velocidad de ocupación del existente, la necesidad de generar el espacio suficiente para el traslado de las industrias existentes en el área norte del municipio y la nueva configuración derivada de las conexiones de carreteras CV-Ontinyent a la autovía A-33, que deja como tramo de la carretera nacional N-344 el tramo desde la unión con la rotonda de acceso a la nueva A-33.  
El confinamiento de los terrenos al sur del actual polígono industrial entre el brazo de alta velocidad en ejecución y el trazado de la autovía A-33 generan un triángulo sin continuidad con la trama agrícola en continuidad con el polígono existente.  
Por último, la seleccionada, asume el régimen de protección ambiental que ostentan las diversas figuras presentes. En el caso concreto de la Red Natura 2000 presente en el municipio, encauzada por la Zona de Especial Conservación (ZEC) de la Serra d'Enguera, la ordenación estructural escogida no supone ninguna amenaza en este sentido, ya que la clasificación de suelo asignada en dicho espacio es el de Zona Rural de Especial Protección (ZRP) Natural/Forestal (AG-NFR), un Suelo No Urbanizable donde los usos permitidos quedan asignados (Residencial vinculado, terciario hotelero vinculado con las condiciones reguladas en la normativa de Estudio de Paisaje) al régimen de evaluación de repercusiones establecidos en su Norma de Gestión.  
  
Suelo urbano  
Se mantiene básicamente la oferta de suelo urbano de las NNSS, manteniendo como Zona Urbanizada Residencial sensiblemente la existente a día de hoy zonificando así:  
- ZUR-NHT Núcleo Histórico Tradicional.  
- ZUR-RE1 Casco urbano.  
- ZUR-RE2 Mirador Fondo.  
- ZUR-RE3 Barri d'Espanya.  
  
Los cambios en Suelo urbano, se dan en el suelo industrial, donde se incorpora como suelo urbano la ampliación del polígono industrial de Sant Cristòfor (ZUR-IN1), incluido en las NNSS como suelo urbanizable, mientras que se mantiene como ZUR-IN2 la Cooperativa, y se elimina de las actuales NNSS el suelo industrial del antiguo polígono industrial El Planet, que pasará a ser SNU, zonificado como ZRP-AG-Regadío.  
Según propone el plan, la restauración del paisaje próximo al casco bajo la serpenteante traza de la N-344 es uno de los objetivos del plan, que esta alternativa resuelve, ya que la oportunidad de conformar un mirador lineal se ve truncada por la permanencia de las actividades existentes en el enclave de El Planet. Su progresivo traslado al polígono industrial permitirá una mejor conexión con la red viaria y la posibilidad de ampliación de las actividades.  
  
Suelo urbanizable  
Se mantienen los suelos existentes a nivel residencial, Corral de Mora (ZND-RE1) y Sector Molivent (ZND-RE2), y en cuanto al suelo industrial, con la incorporación del existente en las NNSS como suelo urbano, se clasifica como nuevo suelo urbanizable industrial la ampliación SW del polígono existente (ZND-IN1). La zonificación sería la siguiente:  
- ZND-RE1 Corral de Mora 5,8 Ha  
- ZND-RE2 Molivent. 3,0 Ha  
- ZND-IN1 Antiga Estació.   
  
Residencial  
El plan propone la reordenación diferida del sector Molivent. Dicho sector mantiene su ordenación en tanto no se produzca la desafección de la carretera Nacional N-344, a partir de la misma podrá presentarse plan de desarrollo que aproveche las posibilidades derivadas de la desafección sobre su perímetro exterior y opte a su rediseño urbano. Las ordenanzas se adaptan a los nuevos parámetros que regulan la edificación en el plan.  
Respecto al sector Corral de Mora, se mantiene a la expectativa de su desarrollo, si bien se aconseja su desclasificación parcial y el rediseño del mismo de forma que se resuelva el borde urbano sin comprometer la calidad de la vivienda o el paisaje urbano, dadas las adversas condiciones orográficas y acústicas.  
  
Industrial  
Respecto el nuevo Sector I1 Antiga Estació, la previsión de ampliar el suelo industrial se sitúa al sur del polígono existente de Sant Cristòfor, reclasificando dichos terrenos a suelo urbanizable industrial.  
La continuidad y proximidad al casco urbano permite acercar la actividad al núcleo, por otro lado, su desarrollo en ladera hacia vertiente distinta al tejido residencial le otorga una afección mínima visual y acústica, su cota más elevada permite independencia respecto los vientos dominantes.  
Su configuración próxima a las infraestructuras ferroviarias y autovía que atraviesan la Hoya de Manuel, preconfigura un paisaje encorsetado ajeno a la amplitud visual que le rodea.  
Dicho suelo podrá ser objeto de desarrollo mediante Plan Parcial toda vez se consolide el 85 % del suelo industrial previsto para el polígono Sant Cristòfor siempre y cuando se haya urbanizado al 100 %. El sector presenta riesgo de inundación que requiere de creación de mota de protección al costado de la canalización creada sobre el lecho del antiguo trazado ferroviario, dicha actuación es asumible por el mismo, concretándose en la ficha del sector.  
  
Suelo no urbanizable  
La zonificación del plan, que se plantea inicialmente a partir de las unidades ambientales descritas en el EATE, se concreta a partir de las diversas características del terreno en la siguiente zonificación:  
- ZRC-AG Zona Rural Común Agropecuaria.  
- ZRP-AG-AB Zona Rural Protección Especial. Agrícola Abancalado.  
- ZRP-AG-FA Zona Rural Protección Especial. Agrícola Fuertem. Abancalado  
- ZRP-AG-RG Zona Rural Protección Especial. Agrícola Regadío.  
- ZRP-AG-SP Zona Rural Protección Especial. Agrícola Suave Pendiente.  
- ZRP-AG-CL Zona Rural Protección Especial. Agrícola Collado.  
- ZRP-AG-NFR Zona Rural Protección Especial. Natural-Forestal.  
- ZRP-AG-HD Zona Rural Protección Especial. Afecciones Hidráulico.  
- ZRP-AF-CF Zona Rural Protección Especial. Afecc. Comunicaciones FFCC  
- ZRP-AF-CC Zona Rural Protección Especial. Afecc. Comunicaciones Carret.  
  
- El incremento importante en la versión del Plan en lo que se refiere a protección propuesta permitirá crear un marco de futuro estable a los usos incipientes y coadyuvantes a la regeneración y sostenibilidad del territorio interior.  
- Se protegen los valores presentes y potenciales de los usos agrícolas, cultivo de vid, frutales (almendro, cerezo, olivo, algarroba, ciruelo) así como su paisaje, parcelación, bancales, muros de piedra y elementos reciclados.  
· Se propone su desarrollo derivado de la evolución hacia turismo de interior que recupere el patrimonio arquitectónico existente, empleando los recursos turísticos existentes como rutas, patrimonio arqueológico, etnológico y lugares de interés próximos.  
- Así se amplía la superficie de Suelo No Urbanizable de Especial Protección, regulando aquellos usos compatibles con los valores presentes, capaces de inducir actividad económica que por una parte pueda rescatar el patrimonio del proceso de deterioro presente y por otro consolidar la producción agrícola.  
- Se actualiza la protección forestal a los avances registrados de su masa respecto las NNSS99, se integra la protección de las áreas de yacimientos arqueológicos existentes y surgidos en los últimos estudios, preservando los mismos. Constituyendo aquellos visitables un atractivo turístico pasan a entrelazarse con la red de infraestructura verde propuesta.  
- La propuesta del Plan propone la regulación de las actividades industriales presentes en suelo no urbanizable al norte de la población, el área denominada «Polígono El Planet».  
· Regularización de la actividad existente conforme a la intención expresada en las NNSS, si bien no se ha desarrollado la urbanización en los 15 años transcurridos desde su aprobación por dificultades varias.  
· Así se propone su regularización mediante el mecanismo adecuado a las condiciones actuales y de entorno, mediante la Declaración de Interés Comunitario en Suelo No Urbanizable.  
· De esta forma la garantía de adecuación de las instalaciones y su conexión a las redes de servicio se realiza de forma individualizada, por actividad, evitando las dificultades acontecidas.  
· Una vez acabada su actividad, se considerará la posible reconversión en equipamientos previo estudio.  
- Se mantiene una pequeña superficie de SNUC próximo a las infraestructuras de comunicaciones, antigua N-344, que de acuerdo con el EATE probablemente sea cedida a la administración autonómica como tramo de conexión de las actuales carreteras con código CV.  
· Permite introducir actividades vinculadas al territorio y con buena conectividad, de forma que sea posible su implantación apoyándose en la existencia de la gasolinera y restaurante que recientemente han cesado su actividad.  
  
En el cuadro siguiente se compara el planeamiento vigente frente a la alternativa elegida, según información proporcionada en los cuadros de superficies de clasificación y calificación del suelo para el Planeamiento Vigente y el propuesto presentes tanto en los planos como en el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (pag. 41) como en la Memoria Justificativa (pag. 24-26) para la propuesta del Plan General.  
  
El resultado de todo ello, se resume en el cuadro de la página siguiente.  
  
  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
De acuerdo con lo visto anteriormente y según se señala en el EATE y la propuesta de Versión Preliminar del Plan General Estructural, el Ayuntamiento de La Font de la Figuera, en fecha 1 de octubre de 2014, mediante acuerdo plenario inicia la publicidad durante 45 días del instrumento de planeamiento, el EATE y los estudios sectoriales correspondientes, habiéndose realizado conforme a lo establecido en el artículo 53 de la LOTUP, mediante publicación en el DOGV el 4 de noviembre de 2014. Durante dicho periodo se recibieron 9 alegaciones por parte de público interesado, y 20 informes de administraciones públicas.  
De las alegaciones planteadas, se hace referencia a cuestiones de delimitación de suelo urbano, trazado y apertura de viales, límites de parcelas o cuestiones normativas relacionadas con la ordenación pormenorizada. Las que hacen referencia a cuestiones ambientales dentro del PGE tienen relación con lo siguiente:  
- Condiciones de implantación de nuevas construcciones y, especialmente, vivienda familiar en Suelo No Urbanizable.  
- Mantenimiento de áreas de servicio vinculadas a vias de comunicación, ubicadas en ZRP tanto de protección de carreteras como agrícola.  
- Petición para la consolidación del suelo correspondiente a la ampliación de la Cooperativa (con DIC autorizada) para su consideración como Suelo Urbano Industrial.  
- Alegaciones sobre temas varios de un grupo municipal sobre modelo territorial, plan de movilidad y memoria de sostenibilidad económica.  
C.2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
Como se indicó anteriormente, el órgano promotor ha realizado dos exposiciones públicas del ISA y la Versión Preliminar del plan. Del resultado de la consulta a las administraciones públicas afectadas se determinan las cuestiones que a continuación se señalan y que deben ser incluidas tanto en el expediente ambiental como en la Versión Preliminar del Plan:  
- ADIF. Gerencia de Área de Patrimonio y Urbanismo Este (14/11/14):  
· Se informa que de acuerdo con sus determinaciones no se observa el incumplimiento de la legislación sectorial vigente (Ley 39/2003, de 17 de noviembre) del Sector Ferroviario y Reglamento de desarrollo (RD 2387/2004, de 30 de diciembre)  
  
- Dirección General de Comercio y Consumo (19/11/14):  
· En cuanto a la distribución territorial de los usos terciarios, el comercio aparece integrado en zonas residenciales, actuando como elemento dinamizador (p.ej. en el Núcleo Histórico Tradicional), de manera que se disponga de comercio de proximidad y al servicio de los clientes, evitando los desplazamientos.  
· En las nuevas áreas industriales de suelo urbanizable no aparece ni permitido ni prohibido:  
1. Se debe evitar la convivencia de actividades comerciales de venta al por menor con usos industriales en zonas de actividades productivas (pol. ind.).  
2. El comercio al por menor no puede ser una alternativa en caso de ocupación parcial de sectores destinados a usos industriales No compatible.  
· En aquellas áreas industriales calificadas como de industria ligera (talleres, almacenes, industria artesana) se podrá habilitar la implantación de actividades minoristas.  
1. Que precisen grandes espacios y tengan siempre fachada a varios ejes viarios diferentes.  
· Se tendrá en cuenta la Directriz 92.1 de la ETCV y los artículos correspondientes de la Ley de Comercio, a fin de conseguir el objetivo de una planificación territorial equilibrada de las actividades comerciales.  
· Igualmente, de acuerdo con el art. 32.1 de la Ley de Comercio: «[?] Los instrumentos de planeamiento urbanístico deberán contemplar, en la calificación del suelo, el uso comercial de forma diferenciada dentro de la calificación global de suelo terciario, incluyendo una clasificación de actividades y de formatos comerciales».  
1. Por tanto, dentro de los usos terciarios el planeamiento deberá incoporar el de uso al por menor, diferenciado de otras actividades económicas (p.ej. hostelería)  
  
- Dirección General de Obras Públicas (20/11/14):  
· El informe de la Subdirección General de Infraestructuras Públicas constata que no existen proyectos de competencia de dicha subdirección general en el ámbito del Plan General.  
  
- Diputación de Valencia. Área de Carreteras (21/11/14):  
· Se informa que el Plan General Estructural no afecta a carreteras de titularidad provincial.  
(Nota: las carreteras de la red local afectadas -CV-660- son de titularidad autonómica).  
  
- Dirección General de Industria. Servicio Territorial. (26/09/13):  
·El servicio competente informa que en fases posteriores correspondientes al desarrollo de proyectos, se ejercerá en su caso el control en lo relativo a seguridad industrial.  
  
- Dirección General de Calidad Ambiental (03/12/14):  
· La documentación presentada en el Estudio Acústico se ajusta a lo especificado en el Decreto 104/2006, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica.  
1. El plan parcial de desarrollo de la zona de uso industrial deberá incluir un estudio acústico, con el nivel de análisis que se especifica en el informe.  
  
- Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas (03/12/14):  
  
PAT Sectorial de Corredores de Infraestructuras  
· Aunque el informe incluye la afección de dicho documento urbanístico, este fue derogado tras la sentencia del Tribunal Supremo de 28 de enero de 2015, por lo que no se tendrá en cuenta dicha parte del informe, en cuanto a su afección al Plan General Estructural.  
  
Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana.  
· El modelo territorial propuesto, correspondiente a la Alternativa 1, ha reducido considerablemente la propuesta reclasificatoria presentada en la fase previa.  
Sólo se consideran tres sectores urbanizables, dos residenciales ya previstos en las NNSS vigentes, y otro industrial al sur del casco y como ampliación del actual suelo urbano existente.  
  
 S.U. Propuesto S.Urb. Propuesto Propuesta ETCV Existente SIOSE SU Surb NNSS  
Residencial 463.000 m² 88.500 m² (\*\*) 107.147 m² (\*) 330,873 m² 878.000 m²  
Activ. Económic. 305.000 m² 151.000 m² (\*\*) 236.422 m² 478.492 m²   
Total sellado 768.000 m² 239.500 m² (\*\*) 343.569 m² 809.365 m² 878.000 m²  
  
  
(\*) Se ha considerado el tejido residencial de casco y ensanche.  
(\*\*) A esta superficie se le puede aplicar justificadamente un coeficiente de flexibilidad del 50 %.  
  
Se considera por tanto que la propuesta responde a las directrices de la ETCV en cuanto a crecimiento de suelo sellado y modelo territorial propuesto.  
  
- Dirección General de Energía (12/12/14):  
· Entre las distintas consideraciones a tener en cuenta, el informe indica que la Font de la Figuera cuanta con infraestructuras energéticas dependientes del Estado (gasoducto de transporte «Albacete-Montesa», además de una línea eléctrica de 400 kV.  
· Se sugiere que tantos estas como el resto de infraestructuras energéticas se incorporen a la cartografía.  
  
- Dirección General de Prevención, Extinción de Incendios y Emergencias (15/12/14):  
· Riesgo de inundaciones: el término municipal se ve afectado por riesgo de inundación de niveles 4 a 6 y geomorfológica.  
1. El riesgo de inundaciones de nivel 6 afecta al sector urbanizable industrial ZND-IN1 para el que se deberán asumir las directrices establecidas de acuerdo con el PATRICOVA. El municipio tiene un nivel riesgo de inundaciones bajo.  
2. Por otro lado el municipio de La Font de la Figuera se encuentra en zona de alerta del Plan de Presa de la Balsa de San Diego (situada al sur del término municipal), lo cual hace necesaria la redacción de un Protocolo de Actuación Municipal por accidente o rotura de la citada presa, que formará parte del Plan de Territorial Municipal frente a emergencias.  
· Riesgo de deslizamientos: el término municipal de La Font de la Figuera se encuentra afectado en distintas zonas por riesgo bajo, medio y alto.  
1. A pesar de lo indicado en la documentación, el riesgo de deslizamiento bajo sí que afecta al Sector Urbanizable ZND-RE2.  
Se deberá corregir esto y considerar que cualquier actuación urbanística en la zona afectada precisará de la realización de estudios geotécnicos.  
· Riesgo sísmico: el municipio tiene una aceleración sísmica de 0,07g y una intensidad sísmica de 7,5 (EMS) para un periodo de retorno de 500 años, por l que habrá que elaborar un Plan de Actuación Municipal frente a ese riesgo.  
· Riesgo ocasionado por el transporte de mercancías peligrosas:  
1. En esta zona de especial exposición se localizan sectores urbanizables residenciales planteados, por lo que la autoridad urbanística competente deberá determinar los usos de suelo admisibles en las zonas expuestas a este riesgo.  
· Riesgo de incendios forestales:  
1. Se deben reflejar en la cartografía los incendios sufridos por el municipio en los últimos años y se indicará que se ha de tener en cuenta la legislación de montes al respecto de dichas zonas.  
2. Se tendrá en cuenta la normativa de seguridad en ejecución de obras y trabajos (Decreto 7/2004), el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Demarcación Forestal de Xàtiva, así como las directrices del Código Técnico de Edificación y del PATFOR respecto a las zonas urbanizadas limítrofes con suelo forestal.  
Se tendrá especialmente en cuenta la afección al sector de Suelo Urbanizable ZND-RE1.  
  
- Dirección General de Salud Pública (26/12/14):  
· El informe se centra en aspectos genéricos y cumplimiento normativo en cuanto a la calidad de agua, su uso racional; adecuación de la zonificación acústica a los usos permitidos, la delimitación de áreas de sensibilidad acústica; la afección de emisores radioeléctricos; contar con recursos hídricos suficientes para los desarrollos previstos o el tratamiento controlado de los resíduos.  
  
- Ayuntamiento de Almansa (30/12/14):  
· Se concluye que la propuesta de planeamiento de La Font de la Figuera da continuidad a la tipología de planeamiento ya existente en el municipio de Almansa y se propone el mantenimiento como Zona Rural de Protección Especial Natural-Forestal para las zonas limítrofes del Paraje Natural del Cerro de la Silla y de la Sierra.  
  
- Ayuntamiento de Enguera (30/12/14):  
· La conclusión del informe es no se tiene nada que objetar a la Versión Preliminar del Plan General Estructural.  
  
- Servicio de Ordenación del Territorio. PATRICOVA (07/01/15):  
· El informe del servicio competente concluye que la Versión Preliminar del Plan General de La Font de la Figuera está afectado por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones del PATRICOVA, cumpliendo las indicaciones de dicho informe, entre las que se encuentran:  
1. Se debería haber plasmado en los planos de ordenación el Suelo Urbanizable del planeamiento vigente sin programa aprobado, pues tiene una regulación diferente en la normativa del PATRICOVA. Se entiende que dicha clasificación no existe y que la propuesta se reduce a suelo urbano y a suelo urbanizable de nueva clasificación (tres sectores de suelo urbanizable: dos en las inmediaciones del casco urbano y otro como ampliación del polígono industrial existente).  
2. El estudio de inundabilidad se considera correcto y no se estima necesario seguir el trámite administrativo propio de los estudios de inundabilidad.  
Los dos sectores cercanos al casco urbano no se encuentran afectados por riesgo de inundación.  
En cuanto a la afección del polígono industrial situado al sur y su confluencia con la autovía A-33, del estudio planteado en el anejo de drenaje de dicha infraestructura se concluye que a pesar de que el drenaje transversal está sobredimensionado, de cara a la no inundabilidad del sector industrial, se debe realizar la mota por cuestiones de seguridad y por estar previsto en el estudio de inundabilidad de la Versión Preliminar del Plan General.  
3. Respecto al Suelo Urbano, los Ayuntamientos deben verifica el riesgo de inundación y tomar medidas de acuerdo con el art. 24 de PATRICOVA y en este caso debe realizarse de una forma especialmente dedicada, según el informe.  
Se constata que una parte del casco urbano está colmatada por actividades vulnerables frente al riesgo de inundación (pistas de tenis, p.ej.) pero no entrañan especial gravedad.  
Otra cuestión es el paso de la carretera nacional N-344, con un drenaje claramente insuficiente, lo que supone que la carretera inferior que la atraviesa va a hacer de drenaje, poniendo en peligro la seguridad de las personas que la atraviesan.  
Se deberán estudiar estos aspectos de forma adecuada y no estimada, como se hace en el estudio presentado, por lo que el Ayuntamiento deberá tomar decisiones según el art. 24 del PATRICOVA y como mínimo, señalizar calles y pasos como zonas inundables de acuerdo con el art. 29 de la normativa de PATRICOVA.  
  
- Ayuntamiento de Fontanars dels Alforins (16/01/15):  
· La clasificación en zonas limítrofes es totalmente compatible con las vigentes NNSS de Planeamiento Municipal y con el Plan General en fase de tramitación.  
  
- Entitat de Sanejament. EPSAR (03/02/15):  
· El informe en relación con la capacidad del sistema de saneamiento y depuración establece que las aguas generadas en el municipio de La Font de la Figuera son tratadas por su propio sistema de saneamiento y depuración, cuya titularidad corresponde a la Generalitat Valenciana y su gestión a la Diputación de Valencia.  
· El sistema está diseñado para tratar 1.200 m³/dia, mientras que el influente actual es de 470 m³/dia.  
· El desarrollo completo de la figura de planeamiento generará, una vez desarrollado en su totalidad, un caudal de agua residual de 1.731,40 m³/díam ki que supondrá un incremento de 1.261 m³/día respecto al actualmente generado.  
1. Por tanto, supera la capacidad del sistema de depuración actual.  
· En la planificación de obras de la EPSAR no se contemplan actuaciones en materia de saneamiento y depuración en el municipio de La Font de la Figuera.  
  
- Dirección General de Industria (13/02/15):  
· A la fecha del informe del servicio competente, al término municipal de La Font de la Figuera afectan los siguientes registros mineros, que deberán ser contemplados en el plan general:  
1. «Cerro el Saltador núm. 2437» Concesión directa (en trámite)  
2. «La Frontera Dos núm. 3014» Permiso de investigación   
 (en trámite)  
3. «Aguas de Sierra» Recurso de Sección B  
  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (24/02/15):  
· Se informa favorablemente la propuesta del Plan General de La Font de la Figuera:  
1. Afección a DPH o a sus zonas de servidumbre y policía.  
Al margen de consideraciones normativas y legales a tener en cuenta, el informe señala que todos los cauces están adecuadamente clasificados como suelo no urbanizable protegido.  
2. Incidencia en el régimen de corrientes.  
Los sectores de suelo urbanizable no están afectados por riesgo de inundación, por lo que no existe incidencia al régimen de corrientes.  
3. Disponibilidad de recursos hídricos.  
Según el informe y de acuerdo con los datos del plan, la población potencial del municipio atendiendo al número de viviendas totales es de 5.821 habitantes, entre población fija y estacional.  
El Ayuntamiento de La Font de la Figuera es titular de una concesión según resolución del expediente 2007CP0260 por la que se otorga un volumen de 300.000 m³/año para abastecimiento de una población de 2.233 habitantes fijos y 4.500 estacionales, con los cuales sería posible atender el incremento de la demanda generado.  
  
- Servicio de Infraestructuras Educativas (17/04/15):  
· De acuerdo con las consideraciones incluidas en el documento del servicio de competente, se establecen las siguientes conclusiones:  
1. Se deberá justificar el número de viviendas edificables en solares vacantes en el suelo urbano y en Área de Gestión AG 2 de la zona ZUR-RE3 del casco.  
2. Se deberá ampliar la parcela de 7.650 m² del centro actual hasta una superficie que permita la adecuación del centro a 2 líneas ampliable a 2 unidades. Si no fuera posible ampliarla, se reservará una parcela de reserva de superfície mayor de la mínima de 4.500 m², para un centro de 1 línea (perfil 3I+6P) ampliable a 2 unidades.  
3. Las parcelas que se califiquen como Equipamiento de Uso Educativo deberán cumplir los requisitos y normas urbanísticas establecidas en el Decreto 104/2014, de 4 de julio, del Consell, por el que se aprueba la norma técnica en materia de reservas dotacionales educativas.  
  
- Subdirección General de Ordenación, Planificación y ATEs. Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (01/07/15):  
De acuerdo con el informe del servicio competente, las determinaciones finales que deben incorporarse a la propuesta del Plan en materia de Paisaje e Infraestructura Verde son:  
· Integración de las determinaciones del Estudio de Paisaje en el Plan General.  
· Compatibilidad con los objetivos y criterios estratégicos de paisaje:  
1. Se completará la caracterización del paisaje elaborando las fichas de los Recursos Paisajísticos identificados.  
2. Se incorpora únicamente la valoración obtenida en el proceso de participación pública.  
Se deberá completar el apartado 04, «Valoración del paisaje», determinando el valor de cada unidad de paisaje y recurso paisajístico.  
3. En el apartado 4.1.3. «Visibilidad» se informa que no se han incorporado a la VPP el estudio de las cuencas visuales, por lo que se realizará un análisis visual completo según el anexo I de la LOTUP.  
4. Se elaborará un Catálogo de Paisaje, cuyo contenido formará parte del Catálogo de Protecciones del Plan General (art. 42 de la LOTUP).  
Se puntualiza que no todas las afecciones visuales detectadas en el Estudio de Paisaje son propias de la ordenación pormenorizada por lo que se tendrán en cuenta en el Plan General Estructural.  
5. En cuanto a la Infraestructura Verde:  
Término municipal incluido en el ámbito de los PRR:  
· «PRR-16. Hoces del Cabriel, Muelas de Cortes y Macizo del Caroig».  
· «PRR-29. Viñedos de Les Alcusses y els Alforins»  
Planos que definen la Infraestructura Verde:  
· Incluidos en la documentación del Plan General:  
- OE01.01.»Infraestructura Verde. Término municipal».  
- OE01.02.»Infraestructura Verde. Ámbito Urbano».  
Deberán revisarse sustituyendo los indicadores como flechas y líneas con determinado grosor (conector del paisaje, visual estructural), por otra tipología de representación cerrada y acotada que permita la aplicación de la normativa que se deberá estableceer para la Infraestructura Verde referente a esos elementos.  
Una vez se haya elaborado el Catálogo de Paisaje con los paisajes de mayor valor, se incorporarán a la Infraestructura Verde, así como sus conexiones ecológicas, funcionales, paisajísticas y visuales.  
Se definirán las zonas de afección visual libres de edificación a ambos lados de las principales vías de comunicación (A-33, A-35), definidas a partir de la cuenca visual, intentando no ceñirse exclusivamente a las protecciones viarias establecidas.  
Se delimitarán zonas de afección paisajística en torno a los elementos lineales que componen la Infraestructura Verde, con el objeto de crear áreas de ocio y de esparcimiento.  
Se tiene en cuenta el nuevo carácter que va a tener la N-344 en su transformación a «paseo-mirador».  
Se incorporarán a la Infraestructura Verde de ámbito urbano las zonas agrícola próximas al borde urbano que forman la «Red de huertos de ocio» que se define el en art. 60 de las Normas de Integración Paisajística.  
En las Normas de Integración Paisajística se incluyen todas las Zonas Rurales de Protección Especial, pero en el plano aportado solo se grafía la Natural-Forestal, por lo que deberá subsanarse esta cuestión.  
  
Incorporar a la Infraestructura Verde al menos los espacios definidos en el Estudio de Paisaje como de protección especial Grado 1 y Grado 2.  
Debe redactarse normativa específica para las zonas o elementos que formen parte de la Infraestructura Verde y no se correspondan con suelos protegidos.  
6. Se mencionan Programas de Paisaje en las Normas Urbanísticas del plan, siendo necesario, dado que formarán parte de la ordenación estructural del plan, aportar las fichas de dichos Programas (como fichas independientes o como condiciones para el desarrollo en las fichas de los distintos sectores.  
7. Respecto a ordenación del paisaje y las Normas de Integración Paisajística (NIP), estas se deberán incorporar a la Normativa Urbanística del Plan y se completarán y revisarán de la siguiente manera:  
- Suelo urbanizable:  
· Las NIP establecerán directrices para el posterior desarrollo de los sectores propuestos.  
Necesario valorar la redelimitación del Sector ZND-RE1, tomando como límite la Colada del Cabezo y Loma Alta, tal y como propone la alternativa 2.  
Para poner en valor la vía pecuaria y garantizar su integración urbanística, así como la continuidad de la infraestructura verde.  
Las NIP fijarán condicionantes para la elaboración de una fachada adecuada de borde urbano hacia ese recorrido.  
· En el Sector ZND-RE2 se garantizará la puesta en valor del Molí del Vent.  
- Suelo no urbanizable:  
· Se establecerán condicionantes para la adecuada integración paisajística en el SNU del anterior «Polígono El Planet».  
  
- Subdirección General de Planificación Logística y Seguridad (06/07/15):  
· El informe del servicio competente en planificación viaria emite informe favorable condicionado a lo siguiente:  
1. Como precedente, se indica que el Plan General de La Font de la Figuera obtuvo informe desfavorable en fecha 23 de octubre de 2012 (informe al Documento Consultivo) basado en la necesidad de grafiar zonas de protección de carreteras en el termino municipal, además de plantear el acceso Sur del Sector Industrial II a la Red Principal de Carreteras por la intersección con la CV-653 al enlace Sur de la variante.  
  
2. Respecto a las afecciones de las carreteras en la VPP, en general están debidamente señaladas.  
Se recuerda que las zonas de protección deben clasificarse como Espacio Libre de Reserva Viaria cuyo único uso compatible es el ajardinamiento.  
3. Por otra parte, respecto al acceso al Sector Industrial, se propone en el plan la conexión de la autovía A-31 con la zona industrial a través de un enlace próximo a dicha zona industrial, para así reducir el tráfico de vehículos pesados por las carreteras del término municipal.  
Parece más razonable que esta conexión se realice tal y como se expuso en el informe anterior de 2012, es decir, conectar el Sector de Nuevo Desarrollo con la A-31 a través del enlace situado al sur del Sector Industrial-  
O en su defecto, aprovechando la carretera existente del carrer del Barranc situada al este del Sector, acondicionándola para tal caso y conectándola al enlace de la A-31, situado en la parte norte de La Font de la Figuera.   
Esta actuación de acondicionamiento del carrer del Barranc, sería a cargo de la Zona de Nuevo Desarrollo Industrial Antiga Estación; en cualquier caso, se debe rechazar la posibilidad de que circule el tráfico de vehículos pesados por la anterior N-344, cosa incompatible con una mayor integración urbana y un diseño más adecuado a la vía.  
C.3) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental  
Desde el Órgano Ambiental, una vez revisado inicialmente el Expediente Ambiental y la Versión Preliminar del Plan remitida por el Ayuntamiento de la Font de la Figuera, se determinó la necesidad de realizar algunas consultas, tal y como queda reflejado en el apartado A del presente documento.  
  
- Dirección General de Medio Natural (31/10/17):  
El informe del servicio competente en materia de vida silvestre, establece que el Plan General previsto no plantea conflicto con la RN2000 siempre que se incluyan los espacios naturales que en dicho informe se reflejan como suelo no urbanizable sujeto a protección.  
  
- Servicio de Ordenación del Territorio. PATRICOVA (19/04/18):  
En esta fase, el servicio competente en materia de riesgo de inundación, vuelve a emitir informe teniendo en cuenta tanto el estudio de inundabilidad que acompaña el Plan General, como un estudio de inundabilidad elaborado por la Universidad Politécnica de Valencia (facilitado por el Ayuntamiento) de fecha 5 de junio de 2017. Del análisis de la documentación, la cartografía y teniendo en cuenta la evolución histórica de la implantación de las infraestructuras y su afección a al esquema hidráulico que conforman los barrancos que confluyen en la cuenca semiendorreica de la Foia de Manuel, concluye que la Versión Preliminar del Plan General de La Font de la Figuera está afectado por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones del PATRICOVA, cumpliendo las indicaciones de dicho informe, entre las que se encuentran por lo que se respecta a los escenarios planteados en el Plan General:  
1. Para que el Plan General pueda aprobarse en este momento, deberá contemplar la desclasificación del suelo urbanizable Industrial, planteado como ampliación del polígono existente.  
Sin perjuicio de que se pueda reconsiderar esta actuación cuando se pueda determinar la situación hidráulica real de la zona.  
Dicha circunstancia podrá preverse en las directrices estratégicas de desarrollo del propio plan.  
2. En cuanto al suelo urbano, se considera que en la situación actual, las obras de la autovía siguen conectando los barrancos de Silla y dels Molins, pues no se consideran adecuadas las rectificaciones que se han realizado en estos cauces.  
Como se indica en el informe es una conexión que para periodos cortos y para periodos de retorno largos donde no hay laminación, entraña un riesgo de inundación muy significativo para las zonas situadas alrededor del Barranco dels Molins.  
En el Plan General se deberán proponer las medidas oportunas al respecto y comunicarlo al servicio competente en materia de riesgo de inundación para su validación final en la fase de aprobación definitiva, todo ello en base al art. 20 de la normativa del PATRICOVA.  
  
- Subdirección General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (29/05/18):  
Según el informe del servicio competente, las determinaciones finales que deben incorporarse a la propuesta del Plan en materia de Paisaje e Infraestructura Verde son:  
·Respecto a la revisión del Estudio de Paisaje y la integración de sus determinaciones en la documentación del plan, ni las normas de integración paisajística ni la propuesta de programas de paisaje han sido incluidos en la correspondiente documentación con eficacia normativa del plan.  
Dicho requerimiento tiene carácter previo a lo que se informará en el siguiente apartado.  
· Compatibilidad con los objetivos y criterios estratégicos de paisaje:  
1. No se encuentran las fichas de recursos paisajísticos que fueron solicitadas, reiterando su requerimiento a efectos de la conformación de la sección de paisaje del catálogo de protecciones y de la compleción de la Infraestructura Verde.  
2. El catálogo de protecciones aportado no contiene sección de paisaje (según art. 42 de la LOTUP) que debe configurarse con las unidades y recursos paisajísticos de valora alto o muy alto.  
Debe conformarse la sección con las fichas de los elementos catalogados y la correspondiente normativa reguladora.  
3. Respecto a la infraestructura verde, cabe considerar cumplidos los requerimientos del informe anterior, si bien se efectuarán una serie de consideraciones, como la compleción con los elementos identificados en estudio de paisaje o la necesaria inclusión de la regulación normativa para la IV que no dispone de regulación ambiental o cultural específica, entre otras señaladas por el informe.  
4. Se reitera igualmente que deben aportarse las fichas de los programas de paisaje a partir de las actuaciones previstas en el apartado 6.5 del estuido de paisaje, de acuerdo con el informe.  
5. Respecto a la ordenación del paisaje y las normas de integración paisajística:  
Se reitera que las normas de integración paisajística deber ser integradas en su totalidad en las NNUU del plan.  
En cuanto al suelo urbanizable, se reitera la necesidad de concretar las normas de integración paisajística, no considerando aceptable que se difieran a la ordenación pormenorizada, conforme el art. 27 de la LOTUP.  
En el ámbito ZND-RE1 será necesario además, establecer condiciones par la integración y puesta en valor de la Colada del Cabezo y Loma Alta y para la configuración del borde urbano, y en el sector ZND-RE2, condiciones para la puesta en valor del Molí de Vent.  
Respecto al suelo no urbanizable:  
Adecuada integración paisajística de PI «El Planet».  
Vistas las modificaciones introducidas en los usos en las zonas rurales y dado el valor paisajístico de los suelos rurales del municipio, se señala como no compatible el uso de vivienda de segunda construcción en la Zona Rural Protegida Agrícola Regadío (ZRP AG-RG), considerando viable la rehabilitación de las existentes.  
Para el resto de zonas rurales en las que se permite el uso vivienda de nueva construcción, se considera necesario establecer una parcela mínima acorde con la parcelación agraria existente (2,5 Ha)  
Con el fin de clarificar y facilitar la interpretación del plan, seria conveniente que se regulara con el mismo detalle en todas las zonas rurales los usos permitidos, compatibles y prohibidos.  
  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
Inicialmente respecto al análisis de los efectos significativos de la aplicación del plan se valora positivamente:  
- La elaboración de un documento urbanístico que sustituya al planeamiento vigente, estudiando el territorio, analizando las posibles afecciones y ordenando las Zonas Rurales.  
- La adecuación de los nuevos crecimientos a las previsiones de la ETCV pasa por mantener los previstos en las NNSS tanto para Zona Urbanizada como de Nuevo Desarrollo en lo que respecta a residencial, y acotar el crecimiento del suelo industrial a la ampliación del polígono existente.  
· Se valora muy positivamente la consideración como Zona Rural del suelo industrial («P.I. El Planet») situado al NE del casco urbano, basado en criterios de protección paisajística y el progresivo traslado de las industrias allí presentes al suelo industrial existente o de nueva creación.  
- Puesta en valor dentro del Plan General y consideración a medio y largo plazo de la posibilidad de la desafectación de la N-344 y su consideración como elemento paisajístico de primer orden, tanto a nivel de afección visual como en la futura ordenación del núcleo.  
- Desarrollo de la infraestructura verde en el municipio como elemento vertebrador del planeamiento.  
· No obstante, su definición gráfica tanto a nivel de núcleo urbano como municipal (plano OE.01.1 y OE.01.02) deberá trasladarse a la Memoria Justificativa del plan y a las NNUU, desarrollando los elementos que forman parte de dicha Infraestructura Verde, de acuerdo con las directrices que se proponen en el EATE.  
  
  
Zonas urbanizadas  
Considerando ya los posibles efectos significativos sobre zonas urbanizadas, el Plan General mantiene prácticamente el suelo urbano existente a las NNSS, con pequeñas aunque significativas diferencias en el suelo urbano industrial.  
Rodeando a la zona de núcleo histórico y hasta el límite de la N-344 se sitúan las zonas ZUR.RE1 «Casco Urbano» y ZUR-R2 «Mirador Fondo», cuya condición de borde y su proximidad a la N-344 ha demorado su desarrollo, a la espera de la desafectación de dicha vía, lo que supondrá una oportunidad de adecuar un borde urbano abierto a un paisaje rural de gran valor paisajístico. En el caso del «Mirador Fondo», la calificación pasa a ser suelo urbano residencial lo que hasta hoy en las NNSS correspondía al suelo industrial en el que se ubicaba la antigua industria ladrillera y para el que el PGE propone un futuro Plan de Reforma Interior. La zona ZUR-RE3 «Barri d'Espanya» de vivienda extensiva situada en el borde SE se mantiene como zona de expansión residencial hacia el polígono industrial, todavía estando ocupada al 50 %.  
Como ya se había adelantado, el suelo industrial si incorpora modificaciones significativas, puesto que manteniendo el suelo correspondiente al polígono industrial ZUR-IN1 «Mirabó-Sant Cristòfor» y a la cooperativa vinícola ZUR-IN2 «Cooperativa», se introducen cambios que permiten la ordenación del uso industrial (junto con el suelo urbanizable previsto) que se justifica ambientalmente teniendo en cuenta lo siguiente:  
- El ZUR-IN1 correspondiente al poligono industrial de Sant Cristòfor al sureste del núcleo urbano, incorpora como suelo urbano el suelo urbanizable industrial previsto ya en las NNSS.  
- Este incremento de suelo industrial se justificaría tanto por el incremento de la actividad industrial como por el traslado progresivo de las industrias del polígono industrial «El Planet» al norte del casco urbano y reclasificando el suelo a SNUP agrícola, proponiendo la consideración de las industrias existentes como DIC dentro de SNU de forma transitoria.  
Se mantiene como Zona Urbana el Suelo Urbano Industrial correspondiente a la cooperativa vinícola, aunque sin embargo el Plan General mantiene la calificación de la zona rural correspondiente a la DIC otorgada para parte de las instalaciones en el SNU adyacente. Dado que es una instalación consolidada y existente, adyacente al núcleo urbano, su vocación debiera ser Zona Urbanizada, clasificada como Suelo Urbano Industrial. No obstante, se considera compatible la ordenación que plantea el PGE.  
  
Zonas de Nuevo Desarrollo  
En cuanto al suelo residencial, se mantienen los suelos urbanizables de las NNSS para las zonas de nuevo desarrollo y expansión urbana en el PGE:  
- ZND-RE1 «Corral de Mora»: De acuerdo con el PGE mantiene su expectativa de desarrollo, a la espera de configurar borde urbano sin comprometer la calidad de la vivienda o el paisaje urbano, dadas las condiciones orográficas y acústicas por su cercanía a la nueva autovía A-33.  
- ZND-RE2 «Molivent»: Mantiene su ordención a la espera de la desafectación de la N-344 que permitirá el rediseño de todo el borde junto con las zonas urbanizadas adyacentes.  
  
En cuanto al suelo industrial, se crea una zona de ampliación del actual polígono industrial de «Sant Cristófor» aprovechando la cercanía de las vías de comunicación y los accesos, a fin de recoger tanto la demanda futura como el traslado de las industrias en suelos del municipio que pasen a tener carácter rural protegido.  
  
Red Primaria / Equipamientos.  
La red primaria de dotaciones viene definida adecuadamente en el PGE, tanto a nivel urbano (núcleo y alrededores) como término municipal, distinguiendo:  
- Comunicaciones.  
· Red primaria viaria  
1. Urbana.  
2. Interurbana.  
· Red primaria ferroviaria.  
- Zonas verdes:  
· Parques.  
· Jardines  
· Áreas de juego.  
- Equipamientos:  
· Deportivo-recreativos.  
· Infraestructuras-Servicio Urbano.  
· Administrativo-Institucional.  
· Sanitario-Asistencial.  
· Educativo cultural.  
  
No obstante, respecto a alguno de los elementos considerados, sobre todo a los equipamientos cabe hacer las siguientes consideraciones:  
1) Tanto la EDAR existente como la reserva prevista (PQI07) para sus futuras ampliaciones, se encuentran en la zona de policía del rio Canyoles y afectadas por riesgo de inundabilidad, peligrosidad 6 y geomorfológica.  
Al respecto para cualquier tipo de ampliación de la instalación existente se deberá solicitar informe a los organismos competentes en materia de dominio público hidráulico y riesgo de inundabilidad.  
2) En cuanto al vertedero de inertes existente (PQI08), situado en SNU Protegido se deberá documentar su situación legal y su consideración como equipamiento dentro del planeamiento.  
3) La reserva para vertedero de inertes (PQI15) junto al río Canyoles, se encuentra dentro de la zona de policia, por lo que sera necesario la autorización de dicha actividad por parte del organismo de cuenca, además de justificar su consideración como equipamiento dentro del planeamiento, así como su viabilidad dentro de una zona considerada como suelo protegido agrícola dentro del planeamiento.  
  
Zonas rurales  
Una de las apuestas más importantes de la propuesta de PGE es el elevado grado de protección de las Zonas Rurales, que tiene como consecuencia que tan solo se considere como Suelo No Urbanizable Común, una pequeña superficie zonificada como Zona Rural Común Agropecuaria ZRC-AG, encajadas al suroeste del casco urbano entre el trazado ferroviario y la carretera N-344, donde ya se sitúa una gasolinera y donde solo se permite el uso agrícola y las construcciones asociadas, sin que esté permitido cualquier otro uso, especialmente vivienda unifamiliar y terciario. Esta opción por restringir tanto el SNUC y establecer zonas rurales con usos tanto propios del SNU (agropecuario) como los excepcionales del art. 197 de la LOTUP, siempre que sean compatibles, tendrá como consecuencia, que dado el nivel de protección dado a la mayoría del SNU se tenga que definir con precisión en las NNUU del PGE la compatibilidad de usos en las zonas rurales protegidas, tal como las define el plan.  
La opción del PGE de proteger en tal medida la Zona Rural, mediante suelo rural de protección especial se debe ceñir a las especificiaciones del art. 26.c) de la LOTUP, en tanto que por valores ambientales, paisajístico, culturales o económicos, o por la presencia de riesgos naturales o inducidos, precisen bien la aplicación de la legislación sectorial, bien el establecimiento de normativas o zonificaciones que mejoren su protección y gestión.  
Los usos, obras, instalaciones y actividades que se implanten, de acuerdo a la LOTUP, deberán estar previstas en el planeamiento por ser compatibles con el mantenimiento, conservación, mejora, aprovechamiento y puesta en valor de los recursos protegidos, al igual que se se permitirá la implantación de las que sean necesarias para limitar los riesgos.  
En este tipo de suelo sometido a especial protección las actividades que se prevean en el plan estarán relacionadas con la utilización, aprovechamiento o captura de recursos naturales, que no generen impacto sobre el medio ambiente, se integren en el paisaje, tengan interés público y social compatible con los valores que se pretende proteger y que pudieran verse afectados.  
En el EATE se realiza una definición de las unidades ambientales, que si bien no corresponde exactamente con la zonificación del suelo rural, si define el carácter eminentemente forestal del norte y oeste del municipio, y el carácter agrícola del sur y este, todo ello interceptado por las distintas infraestructuras, que parece ser en lo que se basa la propuesta para la zonificación que a continuación se analiza.  
Con estos presupuestos, pasamos analizar la zonificación en el suelo rural, atendiendo a su ordenación, usos e instalaciones previstas según el plan.  
El PGE no recoge los posibles núcleos de viviendas consolidados que puedan ser sometidos a minimización de impactos en el SNU de acuerdo con el art. 210 de la LOTUP por lo que, si existieran, deben identificarse en el PGE e incorporar a la normativa la necesidad de su minimización en el plazo que se determine a través de un PGE.  
  
Zona Rural Común (ZRC)  
Se limita a pequeñas superficies al suroeste y norte del casco urbano  
- El ZRC abarca un suelo de reducidas dimensiones en el que, aun siendo factible, el uso agrícola se ve constreñido tanto por la superficie como por la intersección de infraestructuras viarias y de FFCC. En él se permiten en las NNUU determinados usos de los incluidos en la LOTUP (con las correspondientes condiciones de uso y edificaciones) lo cual merecerá una atención específica a la compatibilidad de los mismos.  
- Se establece como uso dominante el agrícola y se permiten las construcciones vinculadas (casetas de riego, aperos, almacenes, uso recreativo y científico (asociado al agrícola se entiende), así como la transformación y comercialización de productos agrícolas.  
- Se prohíbe la vivienda rural y el terciario hotelero (salvo la rehabilitación de los edificios existentes). (Se entiende, y así se debe trasladar en las NNUU, que en dicho suelo están prohibidos igualmente los demás usos del art. 197 de la LOTUP).  
- El resto de usos no mencionados expresamente se considerará prohibido.  
Adicionalmente, en las NNUU no se hace referencia alguna a la superficie de SNUC que se mantiene del actual planeamiento, que incorpora la DIC de la ampliación de las instalaciones de la Cooperativa, cuyo uso deberá ser incorporado como compatible en las NNUU.  
  
Desde el punto de vista ambiental, entendemos que el municipio mantiene como ZRC únicamente esta superficie residual, que básicamente tendrá un uso agrícola (de bajo rendimiento) y el industrial y de servicios asociado a las instalaciones existentes.  
  
Zona Rural Protegido Agrícola Abancalado (ZRP AG-AB)  
Corresponde a la Unidad Ambiental de Suelo Agrícola, que incorpora los suelos de valor agrológico, y se sitúa en el valle del Canyoles y en el entorno de las vías de comunicación en la zona llana central del término municipal.  
- El ZRP AG-AB tiene como uso dominante el agrícola y el agroforestal, estando permitida la implantación de dotaciones pública y privadas de carácter singular y estratégico asociadas a medidas de preservación y recuperación de la actividad agrícola. Dichas dotaciones no aparecen definidas en las NNUU por lo que se ceñirá de forma restrictiva exclusivamente a las asociadas al uso agrícola, no otros usos industriales o de servicios, mientras no estén definidos y por tanto puedan ser evaluados ambientalmente.  
- Se considera compatible la restauración de vivienda aislada (ya existente) pero no se acota la posible ampliación (si procediera) que en todo caso se limitará a un 20 % de la superficie.  
· No se considera por tanto viviendas de nueva planta, que no aparecen como permitidas, si bien se vinculan a la actividad agrícola, cuestión esta ya no recogida en la normativa vigente.  
- El uso ganadero estará prohibido, lo cual es compatible ambientalmente con la cercanía a la red hidrográfica que atraviesa la zona o la cercanía al núcleo urbano.  
· No obstante, las NNUU permiten el pastoreo de ganado no estabulado.  
- Condiciones generales para las construcciones y obras vinculadas al sector primario:  
· Parcela mínima: 3 Ha  
· Superficie de la parcela libre de construcción o edificación: 97 %  
· Superficie de techo máxima: 4 % (Sin superar los 600 m²)  
· Contarán con informe previo de la conselleria competente en materia de agricultura.  
- En cuanto a dichas condiciones de instalaciones y construcciones, se limitan a las de más de 20 m² de superficie, no haciendo acotación ninguna a las de menor superficie. Entendiendo por tales las casetas de aperos, se limitirán dichas condiciones de edificación para construcciones de más de 10 m².  
- Condiciones generales para las construcciones debidas a usos compatibles:  
· Parcela mínima: 3 Ha  
· Superficie máxima ocupada (incluso usos auxiliares): 2 %  
· Superficie máxima ocupada por edificación: 0,5 %  
- El resto de usos no mencionados expresamente se considerará no permitido.  
  
Zona Rural Protegido Agrícola Fuertemente Abancalado (ZRP AG-FA)  
En gran parte corresponde a la Unidad Ambiental de Agroforestal Abancalado, situado en las estribaciones del pico Capurutxo, así como la unidad hidroforestal que forma el barranco de Molins junto al núcleo urbano de La Font de la Figuera.  
- El ZRP AG-FA tiene como usos globales el agrícola y el agroforestal, estando permitidas las instalaciones y obras compatibles con dichos usos.  
- Como uso compatible se establece el pastoreo de ganado no estabulado, si bien se prohibe el uso ganadero intensivo.  
- No se considera explícitamente compatible la vivienda aislada, si bien se habla de viviendas en las condiciones de edificación, por lo que se entiende referido a la restauración de las existentes.  
- Condiciones generales para las construcciones y obras vinculadas al sector primario:  
· Parcela mínima: 6 Ha  
· Superficie de la parcela libre de construcción o edificación: 97 %  
· Superficie de techo máxima: 4 % (Sin superar los 600 m²)  
· Contarán con informe previo de la conselleria competente en materia de agricultura.  
- En cuanto a dichas condiciones de instalaciones y construcciones, se limitan a las de más de 20 m² de superficie, no haciendo acotación ninguna a las de menor superficie. Entendiendo por tales las casetas de aperos, se limitirán dichas condiciones de edificación para construcciones de más de 10 m².  
- El resto de usos no mencionados expresamente se considerará no permitido.  
  
Zona Rural Protegido Agrícola Regadío (ZRP AG-RG)  
Corresponde al suelo de vega de valor agrológico y paisajístico, situado en el valle del rio Canyoles, limitado por dicho río, la N-344 y la via del ferrocarril, en la parte central del municipio, que considera parte de la unidad ambiental agrícola (UE-5), como parte de la unidad agroforestal (UE-9) del SE del municipio, en una zona de baja vulnerabilidad a los acuíferos con lo que el uso agropecuario es compatible.  
- El ZRP AG-RG tiene como uso dominante el agrícola y el agroforestal.  
- El PGE establece como uso permitidos una serie de usos diferentes cuya compatibilidad debe ser considerada:  
· Agropecuario: Compatible con las instalaciones ya existentes, que no podrán ampliarse, si se sitúan a menos de la distancia mínima al núcleo urbano (no definida en las NNSS) marcada para las nuevas explotaciones y que debe ser:  
- 1.000 metros a suelo residencial en el caso de granjas porcinas.  
- 500 metros para el resto.  
Todo ello a menos que se determine mediante estudio olfatométrico que dichas distancias pueden reducirse.  
· Vivienda aislada y familiar: según las NNUU de acuerdo con el art. 197.b de la LOTUP, si bien dada la singularidad de la zona a efectos paisajísticos y por su proximidad al núcleo urbano, se considerarán tan solo las ya existentes, ya que las propias NNUU prohibe el uso residencial.  
De hecho el mismo PGE reconoce la saturación de vivienda en esta área y limita la construcción de nuevas viviendas a un radio de 1,5 km del núcleo urbano, si quedan a menos de 400 m de cualquier edificación que supere los 20 m²  
Con esto, el PGE deberá establecer las zonas del municipio susceptibles de expediente de minimización de impacto territorial, que deberá desarrollarse a posteriori con el correspondiente plan especial.  
· Alojamiento turístico y restauración, centro recreativo público: Se reconoce el uso para la dinamización, disfrute y aprovechamiento colectivo del paisaje (establecimientos de restauración, hoteles rurales y tiendas de artesanía), si bien solamente se considerará dicho uso en construcciones ya existentes y debidamente legalizadas en las condiciones que establece el PGE, ya que las mismas NNUU seguidamente prohíben el uso terciario.  
Excepcionalmente el PGE establece unas condiciones de autorización para edificaciones de nueva planta destinadas a dichos usos, siempre que se sustituyan edificaciones impropias de la zona rural y se justifique la mejora paisajítica.  
· Uso industrial: en dicho suelo, junto al núcleo urbano se establecen una serie de industrias, situadas en lo que las NNSS establecian como Suelo Urbano Industrial y que ahora pasa a SNUP. Para las mismas el PGE establece una transitoriedad en la cual, para no quedar fuera de ordenación, deberían solicitar su declaración de interés comunitario, mientras se planifica su traslada a nuevo suelo industrial.  
El PGE deberá determinar en sus condiciones de desarrollo, el plazo máximo para que dichas industrias se trasladen a suelo industrial.  
  
- Condiciones generales para las construcciones y obras vinculadas al sector primario:  
· Parcela mínima: 2 Ha  
· Superficie de la parcela libre de construcción o edificación: 98 %  
· Superficie de techo máxima: 2 % (Sin superar los 400 m²)  
· Contarán con informe previo de la conselleria competente en materia de agricultura.  
- Cualquiera de las autorizaciones para construcciones e instalaciones previstas en dicha tipología contarán con el correspondiente estudio de integración paisajística.  
- En cuanto a dichas condiciones de instalaciones y construcciones, se limitan a las de más de 20 m² de superficie. Para las de menor superficie, vinculadas al sector primario, establece una licencia municipal directa. En todo caso, entendiendo por tales las casetas de aperos, se limitirán dichas condiciones de edificación para construcciones de más de 10 m².  
- El resto de usos no mencionados expresamente se considerará no permitido.  
  
Zona Rural Protegido Agrícola Suave Pendiente (ZRP AG-SP)  
Recoge todo el suelo agrícola de secano y el agroforestal con predominancia de viñas, al sur del municipio, limitado por la via del ferrocarril y la carretera CV-660  
El ZRP AG-SP tiene como uso dominante el agrícola.  
El PGE establece como uso permitidos una serie de usos diferentes cuya compatibilidad debe ser considerada:  
· Vivienda aislada y familiar: Según las NNUU el uso residencial NO está permitido. La rehabilitación de viviendas existentes se considerará autorizable bajo condiciones específicas que integren la existente.  
  
· Alojamiento turístico y restauración: Se reconoce el uso para la dinamización, disfrute y aprovechamiento colectivo del paisaje (establecimientos de restauración, hoteles rurales, almazaras, bodegas y tiendas de artesanía), si bien solamente se considerará dicho uso en construcciones ya existentes a restaurar (junto con su entorno) en las condiciones que establece el PGE, ya que las mismas NNUU seguidamente prohíben el uso terciario e industrial de nueva construcción.  
Excepcionalmente el PGE establece unas condiciones de autorización para edificaciones de nueva planta destinadas a dichos usos, siempre que se sustituyan edificaciones impropias de la zona rural y se justifique la mejora paisajística que conlleve la actuación.  
Aunque no se considera expresamente el uso ganadero, tampoco se prohibe, por lo tanto podría considerarse permitido considerando unas distancias mínimas a suelos residenciales de 1000 m para ganado porcino y 500 m para el resto, incluyendo las existentes, que no podrán ampliarse.  
Condiciones generales para las construcciones y obras vinculadas al sector primario:  
· Parcela mínima: 7 Ha  
· Superficie de la parcela libre de construcción o edificación: 99,5 %  
  
· Superficie de techo máxima: 1 % (Sin superar los 1.500 m². Esta condición parece incompatible con el 1 % de superficie máxima de techo).  
· La vivienda (rehabilitada, se supone, no se permite obra nueva) no podrá exceder de 400 m²  
· Contarán con informe previo de la conselleria competente en materia de agricultura.  
Cualquiera de las autorizaciones para construcciones e instalaciones previstas en dicha tipología contarán con el correspondiente estudio de integración paisajística.  
En cuanto a dichas condiciones de instalaciones y construcciones, se limitan a las de más de 20 m² de superficie. Para las de menor superficie, vinculadas al sector primario, establece una licencia municipal directa. En todo caso, entendiendo por tales las casetas de aperos, se limitirán dichas condiciones de edificación para construcciones de más de 10 m².  
El resto de usos no mencionados expresamente se considerará no permitido.  
  
Zona Rural Protegido Agrícola Collados (ZRP AG-CL)  
Corresponde a la unidad ambiental de agroforestal abancalado, en la parte SE del término municipal, desde la línea de FFCC al norte, la CV-660 al oeste y el límite con Fontanars dels Alforins al sur, siendo junto con el suelo anterior la conexión hacia Els Alforins, como nexo de la producción vitivinícola de la zona.  
En consecuencia, el ZRP AG-SP tiene como uso dominante el agrícola.  
El PGE establece como uso permitidos una serie de usos diferentes cuya compatibilidad debe ser considerada:  
· Vivienda aislada y familiar: Según las NNUU el uso residencial NO está permitido. La rehabilitación de viviendas existentes se considerará autorizable bajo condiciones específicas que integren la existente.  
  
· Alojamiento turístico y restauración: Se reconoce el uso para la dinamización, disfrute y aprovechamiento colectivo del paisaje (establecimientos de restauración, hoteles rurales, almazaras, bodegas y tiendas de artesanía), si bien solamente se considerará dicho uso en construcciones ya existentes a restaurar (junto con su entorno) en las condiciones que establece el PGE, ya que las mismas NNUU seguidamente prohíben el uso terciario e industrial.  
Excepcionalmente el PGE establece unas condiciones de autorización para edificaciones de nueva planta destinadas a dichos usos, siempre que se sustituyan edificaciones impropias de la zona rural y se justifique la mejora paisajística que conlleve la actuación.  
Aunque no se considera expresamente el uso ganadero, tampoco se prohibe, por lo tanto podría considerarse permitido considerando unas distancias mínimas a suelos residenciales de 1000 m para ganado porcino y 500 m para el resto, incluyendo las existentes, que no podrán ampliarse.  
Condiciones generales para las construcciones y obras vinculadas al sector primario:  
· Parcela mínima: 7 Ha  
· Superficie de la parcela libre de construcción o edificación: 99,5 %  
  
· Superficie de techo máxima: 1 % (Sin superar los 1.500 m². Esta condición parece incompatible con el 1 % de superficie máxima de techo).  
· La vivienda (rehabilitada, se supone, no se permite obra nueva) no podrá exceder de 400 m²  
· Contarán con informe previo de la conselleria competente en materia de agricultura.  
Cualquiera de las autorizaciones para construcciones e instalaciones previstas en dicha tipología contarán con el correspondiente estudio de integración paisajística.  
En cuanto a dichas condiciones de instalaciones y construcciones, se limitan a las de más de 20 m² de superficie. Para las de menor superficie, vinculadas al sector primario, establece una licencia municipal directa. En todo caso, entendiendo por tales las casetas de aperos, se limitirán dichas condiciones de edificación para construcciones de más de 10 m².  
El resto de usos no mencionados expresamente se considerará no permitido.  
  
  
  
Zona Rural Protegida Forestal (ZRP NFR)  
Abarca la parte norte y oeste del término municipal, englobando tanto la unidad ambiental forestal como las agroforestales con cultivos de secano (cereal y olivo) en una superficie de 4578 Ha.  
El ZRP AG-SP tiene como uso global el natural-forestal y agroforestal.  
El PGE establece como uso permitidos una serie de usos diferentes cuya compatibilidad debe ser considerada:  
· Vivienda aislada y familiar: Según las NNUU el uso residencial NO está permitido. La rehabilitación de viviendas existentes se considerará autorizable bajo condiciones específicas (definidas en las NNUU) que integren la existente.  
· Se admitirán nuevos usos que contribuyan a la dinamización, disfrute y aprovechamiento colectivo del paisaje (establecimientos de restauración, hoteles rurales, almazaras, bodegas y tiendas de artesanía), si bien solamente se considerará dicho uso en construcciones ya existentes a restaurar (junto con su entorno) en las condiciones que establece el PGE.  
Excepcionalmente el PGE establece unas condiciones de autorización para edificaciones de nueva planta destinadas a dichos usos, siempre que se sustituyan edificaciones impropias de la zona rural y se justifique la mejora paisajística que conlleve la actuación.  
Condiciones generales para las construcciones y obras vinculadas al sector primario:  
· Parcela mínima: 7 Ha  
· Superficie de la parcela libre de construcción o edificación: 99,5 %  
  
· Superficie de techo máxima: 1 % (Sin superar los 1.500 m². Esta condición parece incompatible con el 1 % de superficie máxima de techo).  
· La vivienda (rehabilitada, se supone, no se permite obra nueva) no podrá exceder de 400 m²  
· Contarán con informe previo de la conselleria competente en materia de agricultura.  
Cualquiera de las autorizaciones para construcciones e instalaciones previstas en dicha tipología contarán con el correspondiente estudio de integración paisajística.  
En cuanto a dichas condiciones de instalaciones y construcciones, se limitan a las de más de 20 m² de superficie. Para las de menor superficie, vinculadas al sector primario, establece una licencia municipal directa. En todo caso, entendiendo por tales las casetas de aperos, se limitirán dichas condiciones de edificación para construcciones de más de 10 m².  
Condiciones generales para las construcciones debidas a usos compatibles:  
· Parcela mínima: 20 Ha  
· Superficie máxima ocupada (incluso usos auxiliares): 1 %  
· Superficie máxima ocupada por edificación: 0,1 %  
El resto de usos no mencionados expresamente se considerará no permitido.  
  
Como zona rural protegida y sometidos a su correspondiente legislación sectorial, se consideran dentro del PGE con sus correspondientes limitaciones:  
- Zona Rural Protegida Afecciones Hidráulicas (ZRP AF-HD)  
· Área protegida de cauces y barrancos.  
- Zona Rural Protegida Afecciones Comunicaciones (ZRP AF-CC)  
· Zonas afectadas por las diferentes infraestructuras de comunicación supramunicipal (carreteras y FFCC).  
  
Respecto a la Infraestructura Verde, se define la misma tanto a escala municipal (plano OE1.01) como el detalle en el ámbito urbano y su entorno inmediato (plano OE1.02). En las NNUU se definen directrices de zonificación y delimitación de la misma, si bien se echa de menos la consideración y detalle de los elementos que la integran dentro del PGE, basándose en el contenido del Estudio de Paisaje.  
Desde el punto de vista del Paisaje e Infraestructura Verde, se atenderán las determinaciones del informe del servicio competente de mayo de 2018 a la última propuesta presentada, atendiendo especialmente a la integración de la normativa urbanística en el plan y a la consideración de la sección paisajística en el Catálogo de Protecciones, de acuerdo con el art. 42 de la LOTUP, entre otras que se exponen.  
Desde el punto de vista de afección a la Red Natura 2000 (LIC «Sierra de Enguera»), así com a la microrreserva de «El Capurutxo», manteniendo las directrices del informe del servicio competente, no planteará conflicto con la misma.  
El Catálogo de Protecciones solo dispone de la sección patrimonial no está completo conforme al art. 42 de la LOTUP (faltan las secciones paisajística y de patrimonio natural). No obstante, aunque como indica el informe del servicio competente en materia de paisaje, dichas secciones deberán completarse de acuerdo con la legislación, de acuerdo con los informes sectoriales recibidos, desde el punto de vista de la evaluación ambiental no se refiere su inviabilidad para la propuesta de plan general presentada.  
En materia de protección del Dominio Público Hidráulico y existencia de recursos hídricos, la Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente el Plan General en cuanto a la protección de los cauces y la ocupación de la zona de dominio público.  
Por lo que respecta a la disponibilidad del recurso hídrico se encuenta disponible en cantidad y calidad, con una concesión en vigor que posibilita el incremento generado por la propuesta del PGE.  
En materia de riesgo de inundabilidad, el servicio competente en materia de inundación, después de la revisión de las cartografía de inundabilidad y los distintos estudios presentados, determina que el suelo urbanizable industrial propuesto ZND-I1 «Antiga Estació» (SNU en las actuales NNSS) no puede clasificarse como tal de acuerdo con la normativa de PATRICOVA al estar expuesto a riesgo de inundación.  
Además, en Suelo Urbano y para la situación actual en la que las obras de la autovía conectan los barrancos de Silla y Molins, el servicio competente no considera adecuadas las rectificaciones realizadas porque entrañan un riesgo de inundación muy significativo en las zonas situadas alrededor del barranco de Molins. Por ello en el PGE deberán proponerse medidas oportunas que deberán ser informadas por el servicio competente en materia de riesgo de inundación antes de la aprobación definitiva del plan.  
En cuanto a las explotaciones mineras, el PGE no refleja en la ordenación la ubicación de las mismas, ni en las NNUU establece dentro de su zonificación dicho uso, que de acuerdo con el art.122 de la Ley de Minas no puede prohibirse de forma generérica en el ámbito del municipio y debe en todo caso motivarse. En este sentido el informe del órgano competente establece tres registros mineros:  
  
- «Cerro El Saltador» (núm. 2437) Concesión Directa (En trámite)  
Dicha concesión minera cuenta con una explotación directa situada en el término municipal de Villena, por lo que el uso en La Font de la Figuera, en suelo no urbanizable protegido, no está permitido de forma directa, sino que en caso de explotación deberá estar sujeto a un plan especial que determine la compatibilidad del uso de la futura explotación con los valores ambientales.  
- «La Frontera Dos» (núm. 3014) Permiso de Investigación (En trámite)  
Concesión minera que ocupa 32 cuadrículas, para permiso de investigación, que en función de los resultados de la misma, se deberá delimitar y valorar la existencia del recurso y su compatibilidad con los valores ambientales y por tanto sujeto a la tramitación a través de un plan especial.  
- «Aguas de Sierra» Recurso Sección B  
El catastro minero en la actualidad señala este como autorizado y añade como autorizado el registro «La Font» también como agua mineral natural.  
  
Dado que no queda claro en el PGE, las dos ubicaciones consideradas como vertedero de inertes, que parecen estar generadas por un uso extractivo previo (se desconoce si ya concluido o en activo). Sobre todo en el caso del vertedero identificado como equipamiento PQI15, junto al río Canyoles, que además de justificar su consideración como equipamiento público (como ya se indicó anteriormente) debe contar con la autorización del organismo de cuenca al encontrarse en la zona de policía y en un ámbito sensible desde el punto de vista paisajístico.  
La EDAR del municipio en principio forma parte del sistema de saneamiento y depuración del municipio diseñado para 1.200 m²/dia. Como indica el informe del servicio competente, el desarrollo total del planeamiento propuesto se iría a un caudal de agua residual de 1.731,4 m³/dia. Como quiera que como consecuencia de las determinaciones de la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica cabe una reducción de la superficie de suelo urbanizable, debe obtenerse informe favorable respecto a la capacidad de saneamiento, y en todo caso, ajustar esta a las directrices de desarrollo del plan.  
De acuerdo con las peticiones del informe de la Dirección General de Energía, se ha incorporado a la cartografía de servicios urbanísticos (plano I11.00) la línea eléctrica de 400kV, pero no así el gasoducto de transporte «Albacete-Montesa», el cual deberá ser incorporado.  
Respecto al sistema viario, el informe del servicio competente en materia de planificación viaria a nivel autonómico emite el informe favorable condicionado, con las deficiencias previas respecto a la grafía de las zonas de protección de carretera y los accesos a diversas zonas industriales.  
En cuanto a las zonas de afección se recogen en el plano OE04.01 «Perímetros de protección y afecciones. Término municipal» y en el plano OE04.01 «Perímetros de protección y afecciónes. Ámbito Urbano», mientras que los accesos también se recogen, si bien los definitivos quedarán supeditados a la ordenación que se derive del presente informe, por lo que previo a la aprobación definitiva se deberá contar con el visto bueno del Ministerio de Fomento, como gestor de las vías más importantes que atraviesan el término municipal.  
No se ha obtenido informe respecto al Estudio de Movilidad y transporte del PGE.  
En materia de contaminación acústica, el Estudio Acústico presentado como documentación anexa al PGE, se ajusta a la normativa vigente, señalando no obstante que el planeamiento de desarrollo, sobre todo en zona industrial, deberá incorporar el estudio acústico particularizado.  
A nivel de instalaciones educativas y su previsión, se ajustarán al informe del servicio competente y de acuerdo con sus conclusiones a fin de ajustar la población prevista, la ubicación y ampliación de las instalaciones futuras, así como el cumplimiento del equipamiento de los requisitos de la normativa técnica del Decreto 104/2014.  
En el caso de policía sanitaria mortuoria, no se advierte que alrededor del cementerio y de sus futuras ampliaciones, se reserve una franja de suelo dotacional de 25 m en el perímetro del cementerio de acuerdo con las disposiciones y articulado del Cap. VII del Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunidad Valenciana. Deberá pues corregirse dicha circunstancia en PGE y ampliar la zona de dotacional con la superficie correspondiente al perímetro de protección.  
Finalmente, respecto a la consideración del ámbito comercial en el planeamiento, la Dirección General de Comercio y Consumo como competente en la materia desarrolla en su informe una serie de determinaciones relativas básicamente a la dinamización del comercio en los suelos urbanos, su incompatibilidad (al por menor) dentro de las zonas industriales (salvo en el caso de industria ligera, como talleres e industria artesana, que precisen grandes espacios y con fachada a varios ejes viarios), así como la diferenciación del uso comercial dentro de la calificación de suelos terciarios en el planeamiento.  
  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
De acuerdo con el art. 56.3 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, «El órgano promotor, en colaboración con el órgano ambiental y territorial, deberá realizar un seguimiento de los efectos en el medio ambiente y el territorio derivados de la aplicación del plan o programa, para la pronta detección de efectos adversos no previstos en él. En el caso de los planes urbanísticos y territoriales, con ese fin el órgano promotor elevará al órgano ambiental y territorial informes de seguimiento con la periodicidad mínima prevista en la declaración ambiental y territorial estratégica. Tratándose de planes municipales, los informes de seguimiento tendrán una periodicidad mínima cuatrienal o una vez por mandato corporativo, para verificar el cumplimiento de sus previsiones y objetivos, de acuerdo con los indicadores recogidos en el plan. No se podrán promover modificaciones de dichos planes sin el cumplimiento del citado requisito.»  
En la propuesta de plan para la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica (DATE), respecto a las medidas de seguimiento se remite al apartado 9 del EATE «Medidas Previstas para el Seguimiento» donde se establece como principal medida la realización de un Programa de Vigilancia Ambiental (diferenciando la Fase Preliminar y la Fase de Ejecución, así como estableciendo un sistema de indicadores ambientales), enfocado al cumplimiento del objetivo principal que no es otro que evitar que se produzcan la mayor parte de los impactos imputables al PGE, así como determinar cuáles son las medidas a ejecutar en cada momento y, en último caso, corregir o minimizar las alteraciones generadas de tal manera que sea compatible con el desarrollo sostenible del territorio.  
Por su parte en el art. 5 de las Normas Urbanísticas y dentro del Documento Sin Eficacia Normativa, se enumera el documento anexo a la versión del plan, incorpora los Indicadores de Seguimiento del plan, anteriormente comentados.  
  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
Se propone dar la conformidad a la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan General Estructural de La Font de la Figuera presentada por el Ayuntamiento, la cual se deberá acompañar del presente documento así como incorporar al plan, antes de su aprobación definitiva, sin perjuicio de las cuestiones expuestas en los distintos informes sectoriales y el análisis del punto D), las siguientes:  
  
Determinaciones  
1. Respecto al riesgo de inundación deberá tenerse en cuenta lo siguiente:  
· Se mantendrá como ZRC el suelo correspondiente al ZND-I1 «Antiga Estació», ya que no puede reclasificarse al estar expuesto a inundación según la normativa de PATRICOVA.  
· Respecto al barranco dels Molins deberan proponerse medidas alternativas a las ejecutadas por el riesgo de inundación muy significativo que supone la conexión al mismo del barranco de Silla tal y como se ha realizado.  
Dichas medidas deberán ser informadas antes de la aprobación definitiva por el servicio competente en materia de inundabilidad e incorporarlas, en su caso, al Plan General  
2. De acuerdo con el art. 42 de la LOTUP, el Catálogo de Protecciones deberá completarse con las secciones paisajística y de medio natural, y previo a la aprobación definitiva deberá obtener informe favorable de los servicios competentes en las tres secciones (patrimonial, paisajística y natural).  
3. En materia de Infraestructura Verde y Paisaje, de acuerdo con los informes recibidos, se tendrán en cuenta y se incorporarán al Plan y sus NNUU, las determinaciones finales descritas en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 29 de mayo de 2018, y obtener nuevo informe antes de la aprobación definitiva.  
4. En cuanto al sistema de saneamiento:  
· Adecuada la ordenación a las conclusiones de la DATE, se obtendrá informe final favorable del servicio competente respecto a su capacidad.  
En todo caso, el desarrollo de los suelos urbanizables se ajustará a la capacidad de saneamiento en cada momento, lo cual deberá ser considerado en el PGE, estableciendo las directrices necesarias.  
· Para la EDAR, entendiendo legalmente implantada dentro de la zona policía del rio Canyoles y en zona de riesgo de inundación, se deberá obtener informe favorable de los servicios competentes para la consideración el nuevo suelo de reserva (PQI07) previsto para su ampliación.  
5. Respecto al sistema viario:  
· Se solicitá informe del servicio competente en materia de planificación, respecto a la adecuación final de la ordenación del PGE, en cuanto a zonas de protección de carreteras y accesos.  
· Igualmente se contará con informe favorable del Ministerio de Fomento, titular de las principales vias que atraviesan el municipio.  
6. Se obtendrá informe favorable del servicio competente al Estudio de Movilidad y Transporte, incorporando las determinaciones que en su caso se indiquen.  
7. Respecto a los vertederos de inertes considerados:  
· El PQI08 situado en ZRP Agrícola Abancalado deberá documentar su situación legal y justificar su consideración como equipamiento dentro del planeamiento.  
· El PQI15 junto al río Canyoles en zona de policía, deberá contar la autorización por parte de dicha actividad por parte del organismo de cuenca, así como su viabilidad dentro de la ZRP Agrícola Regadío, suelo protegido de valor agrícola y paisajistico.  
8. Desde el punto de vista de las instalaciones de suministro energético, se incorporará al PGE el gasoducto de transporte «Albacete-Montesa» con las afecciones y protecciones que procedan.  
 9. Se incorporará como suelo dotacional alrededor de la ampliación prevista del cementerio el perímetro de protección de 25 metros libre de construcciones definido en el Decreto 39/2005 de policía sanitaria mortuoria.  
 10. Se incorporarán al PGE las consideraciones en materia de comercio establecidas en el informe de la Dirección General de Comercio y Consumo.  
 11. Con carácter general y dado la tipología forestal y agroforestal de gran parte del término municipal de La Font de la Figuera, se tendrán en cuenta las determinaciones de la normativa vigente en cuanto a prevención de incendios forestales, así como el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Demarcación Forestal de Xàtiva.  
 12. Las instalaciones e infraestructuras educativas y su previsión, cumplirán las precisiones establecidas por el informe del servicio competente, y se incorporarán a la normativa del plan general.  
 13. Se obtendrá informe definitivo por parte de la empresa encargada del suministro eléctrico (IBERDROLA) acerca de la viabilidad de la propuesta final del plan general.  
  
Aspectos normativos  
1. Respecto al traslado de las industrias del P.I. «El Planet» desclasificado como SU Industrial en SNU Protegido ZRP Agrícola Regadío, se establecerá en la normativa las condiciones y plazo máximo para el traslado progresivo de las industrias legalmente ubicadas a Zonas Urbanizadas y de Nuevo Desarrollo calificadas somo suelo industrial.  
2. El PGE grafiará e identificará los posibles núcleos de viviendas en Zona Rural susceptibles de ser sometidos a minimización de impacto territorial, incorporando a las NNUU el procedimiento para llevarla a cabo.   
3. En general, para las Zonas Rurales, tanto ZRC como especialmente la zonificación en ZRP, se tendrán en cuenta las directrices establecidas en el punto D) de la presente DATE, de las que destacamos las siguientes:  
· La referencia a vivienda aislada y familiar se ceñirá a las directrices del art. 197 de la LOTUP, sin que en las NNUU se distinga la «vivienda asociada a uso agrícola», no recogida ya dentro de la actual legislación.  
· En la ZRP Agrícola Abancalado, al margen de las ya existentes, las nuevas dotaciones a implantar «públicas y privadas de carácter singular y estratégico» a las que se refieren las NNUU se ceñirán a los usos permitidos y compatibles para dicho suelo.  
· En general para la zonificación establecida en las Zonas Rurales, las condiciones de instalaciones y construcciones que define el plan a partir de 20 m² de superficie, se modifica para que se apliquen a toda construcción mayor de 10 m², entendiendo por casetas de aperos a las edificaciones de menor superficie.  
· Para las instalaciones agropecuarias, el PGE deberá recoger las legalmente implantadas en la actualidad y su compatibilidad con la ordenación propusta.  
· En aquellas zonas que estén permitidas como consecuencia de la ordenación propuesta se estableceran en las NNUU unas distancias mínimas a suelos residenciales de 1000 m para ganado porcino y 500 m para el resto, incluyendo las existentes, que no podrán ampliarse.  
· El uso extractivo se circunscribe a la delimitación y existencia de recursos y su compatibilidad con los valores ambientales, teniendo en cuenta las concesiones mineras existentes, por lo que se determinará la compatibilidad del uso con aquellos valores a través del correspondiente plan especial.  
  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso'administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la comunitat valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan General Estructural de La Font de la Figuera, debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 7 de junio de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de junio de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML