Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6728, del 06-03-2012 (2012/2149)

RESOLUCIÓ de 3 de febrer de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'una declaració d'impacte ambiental i la resolució complementària, del terme municipal d'Alacant. Expedient número 92/2008-AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6728

Data del DOGV
:   06-03-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/2149

CVE


Data del document
:   03-02-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alacant](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de febrer de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'una declaració d'impacte ambiental i la resolució complementària, del terme municipal d'Alacant. Expedient número 92/2008-AIA. [2012/2149]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies i, sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental i la resolució complementària corresponent a l'expedient 92/2008 AIA.  
  
València, 3 de febrer de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en l'Àrea d'Avaluació Ambiental  
Expedient: 92/2008-AIA  
Títol: Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Universitat d'Alacant.  
Promotor: Ajuntament d'Alacant - IVVSA.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alacant i CTU.  
Localització: nord-oest de la ciutat d'Alacant, junt a la Universitat d'Alacant.  
Descripció del projecte: Pla Especial  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del pla especial és la reserva de sòl dotacional, per mitjà de la modificació del Pla General vigent, per a destinar-lo a equipaments públics de la Universitat d'Alacant.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte: l'actuació se situa a l'oest de la Universitat d'Alacant, al nord-oest de la ciutat d'Alacant, limítrof amb el terme municipal de Sant Vicent del Raspeig.   
L'àmbit del pla especial afecta una superfície de 159.738,85 m², que pertany a un àmbit major definit en un pla parcial per a la reclassificació i ordenació detallada del sector denominat Parc Científic i Ampliació de la Universitat d'Alacant, en fase d'elaboració.  
  
L'instrument vigent de planejament a Alacant és el Pla General Municipal d'Ordenació Urbana, aprovat l'any 1987, sense que fóra sotmés a un procés d'avaluació ambiental. El vigent Pla General classifica este àmbit com a sòl no urbanitzable comú rústic (SNU/RU) i sòl no urbanitzable de protecció de rambles (SNU/R).   
La revisió del Pla General d'Alacant, el qual està en tràmit, ordena este àmbit com a sòl urbanitzable sector UZO-14, Ampliació Universitat.   
L'estudi d'impacte ambiental analitza una zona d'estudi més gran que la de l'àmbit delimitat pel Pla Especial, la de l'entorn del sector per a l'ampliació de la universitat, cosa que es considera adequada a efectes ambientals.  
El Pla Especial s'entén, per tant, com una fase prèvia i necessària al Pla Parcial per a l'ampliació de la universitat. La seua delimitació s'ajusta a tres parcel·les destinades a equipaments públics, seguint el traçat viari previst en el Pla Parcial i, per tant, no s'ajusta a la realitat física dels terrenys (camins, parcel·lari rústic, etc.).   
S'emplaça en el quadrant nord-oest de l'àmbit del Pla Parcial i està delimitat a l'oest per la via fèrria convencional de RENFE i un baixador; al nord limita amb el recinte del Parc Provincial de Bombers que s'ubica junt a la rotonda d'accés al campus i al nucli urbà de Sant Vicent i de l'enllaç de l'autovia d'Alcoi; a l'est i al sud limita amb sòl rural.  
El sòl delimitat s'adscriu a la xarxa estructural de dotacions públiques com a equipament educatiu i cultural (ED), el qual comprén els usos de centre docents, d'investigació, biblioteques, museus i altres servicis amb anàloga finalitat.   
L'ordenació detallada destina 41.693,65 m² a la xarxa viària de comunicació interior i 10.673,45 m² a la xarxa viària de connexió; 12.599,80 m² per a zona verda i 105.445,40 m² a parcel·les susceptibles d'edificació.  
Estes parcel·les resultants es destinen a la construcció d'edificacions aïllades, amb la tipologia bloc exempt en parcel·la lliure d'edificació annexa. Es preveuen espais viaris de comunicació interna i una ocupació del 50% de la superfície de parcel·la neta, amb un enjardinat de com a mínim un terç de l'espai lliure no ocupat per l'edificació. Respecte a les altures es permet un nombre màxim de 4 plantes sobre rasant i 2 soterranis.  
3. Alternatives  
L'estudi de les alternatives raonables, si es té en compte que la localització la determina l'emplaçament de l'actual campus de la Universitat d'Alacant, que es preveu ampliar en els terrenys immediats al recinte actual, es reduïx a qüestions d'ordenació i disseny; ateses les propostes d'ordenació indicades en l'apartat 2.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de març de 2008, l'Institut Valencià d'Habitatge, SA (IVVSA) remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional de la Universitat d'Alacant. S'obri l'expedient 92/2008-AIA d'avaluació ambiental.  
En data 17 de març de 2010, la Direcció Territorial d'Alacant completa la documentació amb el resultat de la informació pública a què han sigut sotmesos els documents i, en data 21 d'abril de 2010, remet els informes que hi ha en l'expedient del Servici Territorial d'Urbanisme d'aprovació definitiva del Pla Especial.  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental va ser exposat al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons l'anunci publicat en el DOGV. núm. 5.716, de 4 de març de 2008. Durant un mes la documentació ha sigut posada a disposició del públic en l'Ajuntament d'Alacant i en la seu de l'IVVSA a Alacant per a la seua consulta.   
Durant el període d'informació pública es presenten sis al·legacions, segons el certificat del gerent de l'IVVSA de data 20 de novembre de 2009. Segons consta en l'informe de contestació a les al·legacions de l'IVVSA, de data 9 de març de 2010, només tres en tenen caràcter mediambiental.   
Resum de les al·legacions presentades  
Les tres al·legacions coincidixen íntegrament respecte al seu contingut. El primer punt es referix a les condicions acústiques dels terrenys, les quals han sigut considerades en l'estudi acústic corresponent i en l'informe emés pel servici competent en esta matèria. L'òrgan promotor desestima l'al·legació.  
Respecte al possible risc d'inundació de la zona d'estudi, s'apunta la necessitat d'elaborar un estudi que concrete este risc. El promotor ha elaborat un estudi hidrològic que analitza un àmbit major al del Pla Especial. L'òrgan promotor desestima l'al·legació.  
  
Sobre la proximitat dels terrenys a dos fàbriques de ciment i la qualitat de l'aire en la zona, l'al·legació es referix als informes elaborats per la mateixa Universitat d'Alacant. Es motiva la resposta indicant el tancament i cessament de l'activitat d'una de les dos fàbriques, la de Sant Vicent del Raspeig, i en l'ús de les millors tecnologies disponibles en la d'Alacant, la qual cosa permetrà que l'emissió de contaminants s'ajuste a la normativa. L'òrgan promotor desestima l'al·legació.  
  
El quart punt es referix a la necessitat de sotmetre el Pla Especial a una avaluació prèvia conforme establix la Llei 9/2006, sobre avaluació ambiental dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient. Es desestima considerant l'àmbit d'aplicació de la citada llei i els supòsits a determinar per l'òrgan ambiental, cas per cas (art. 3 LEAE). La resposta indica que s'ha de considerar l'aplicació de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
També s'al·lega la necessitat d'elaborar una memòria de sostenibilitat econòmica, un mapa de riscos (RDL 2/2008 text refós de la Llei del Sòl) i realitzar les consultes preceptives amb altres administracions. L'al·legació s'estima parcialment ja que el Pla Especial és un instrument de planejament de caràcter espacial (i no de caràcter temporal, econòmic i de gestió); es tracta d'una reserva de terrenys el desenrotllament del qual, al ser promogut per una administració pública, no precisa de programes d'actuació, i que en el cost de les mesures d'integració s'han d'incorporar al pla o projecte com a part del seu pressupost. Els aspectes econòmics s'analitzen en la memòria del Pla Especial.   
  
Finalment, s'al·lega que no s'ha elaborat ni exposat al públic el Pla de Participació Pública preceptiu. La contestació a esta al·legació es referix a l'annex 3 de l'estudi d'impacte ambiental, que presenta el model que s'ha utilitzat per a enquestar la població afectada, els resultats del qual s'expliquen en l'apartat relatiu al medi social, participació ciutadana. Els documents elaborats han estat depositats per a la consulta pel públic en general i s'han empleat els mitjans telemàtics (blogs, bústies de suggeriments a través de correu electrònic, etc.). L'òrgan promotor desestima l'al·legació.  
Informes sectorials  
- Informe de l'Administrador d'Infraestructures Ferroviàries ADIF (05.03.08), sobre l'aplicació de la legislació sectorial ferroviària al planejament urbanístic, que proposa que es grafien en els plans el domini públic ferroviari, la zona de protecció i la línia d'edificació (50 metres de l'aresta exterior de la plataforma); i la incorporació, en la normativa urbanística del pla de les limitacions establides en els terrenys limítrofs al ferrocarril.  
- Informe favorable de la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana (12.03.08), del Ministeri de Foment, respecte a les zones d'influència de les autovies A-70 i A-77, supeditada a l'autorització de la connexió plantejada, i de les seues possibles alternatives, de la xarxa viària de l'àmbit del Pla Especial amb l'autovia A-77.  
- Informe favorable del Servici de Projectes i Construccions Educatives (10.03.08), de l'Àrea d'Infraestructures, de la Conselleria d'Educació, que considera que l'actuació no comporta cap alteració de la població escolar en el municipi.  
- Informe del Servici d'Ordenació Territorial (05.06.08), de l'Àrea de Planificació del Territori i Litoral, el qual informa que el municipi està afectat pel Pla d'Acció Territorial de l'Entorn Metropolità d'Alacant-Elx (PATEMAE), que considera els terrenys com a àrea de creixement urbà, amb caràcter orientatiu i no prioritari. Es considera que hauria de tindre's en compte la futura transformació en urbà de la resta del sòl i particularment les connexions amb el recinte universitari. Pels condicionants físics del terreny -escolaments naturals i efecte barrera de les infraestructures lineals de transport-, s'haurien de facilitar les tasques de drenatge de la zona, considerant les grans superfícies de sòl segellat que es plantegen a curt termini.  
- Informe favorable de la Direcció General d'Aviació Civil (12.01.09), del Ministeri de Foment, sobre servituds aeronàutiques.  
  
- Informe favorable de l'Oficina del Pla de Carreteres (19.01.10), de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
- Informe favorable de la Direcció General de Logística i Transports (22.12.09), de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, que recomana que s'assegure l'execució del pas inferior de vianants que travessa l'autovia d'Alcoi, facilitant la connexió entre el campus de la universitat i el nou sector, i que es tinga en compte la legislació sectorial ferroviària.  
- Informe sobre l'estudi acústic del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric (02.10.08), el qual conclou que la documentació remesa s'ajusta al contingut establit en la legislació sectorial, i que l'ordenació serà viable acústicament sempre que amb les mesures correctores proposades no se superen en més de 10 dBA els objectius de qualitat acústica.   
Les mesures correctores propostes en el document Informe de Contaminació Acústica Mediambiental, elaborat pel Departament de Física, Enginyeria de Sistemes i Teoria del Senyal de la UA, són pantalles acústiques de les quals no es definix la seua tipologia, disposades en tot el perímetre de l'àmbit d'actuació, de 6 a 8 metres d'altura en les zones crítiques (en la resta de zones tenen unes dimensions que s'aprecien normalitzades). No obstant això, s'apunta també la necessitat de dur a terme estudis en les fatxades de futures edificacions, respecte de la seua ubicació en relació a la càrrega acústica a què estan exposades.  
Este informe considera estes mesures com a tècnicament viables a pesar de resultar una actuació de gran envergadura, elevat cost i amb notable impacte visual.  
- Informe del Servici Tècnic de Paisatge (22.09.08), d'esmena de l'estudi de paisatge, que sol·licita que siga revistat l'anàlisi de visibilitat realitzant un nou pla que mostre la visibilitat des de les vies de comunicació existents al voltant de la superfície d'actuació. En l'apartat de mesures d'integració i mitigació d'impactes s'apunta a la necessitat d'establir criteris que definisquen adequadament el nou límit generat, junt amb la via de ferrocarril (...) s'haurà de mantindre una franja d'afecció visual lliure d'edificació al llarg de la línia fèrria.   
  
En un segon informe del Servici Tècnic de Paisatge (14.05.10), que es realitzen consideracions sobre l'anàlisi de visibilitat, atés que no s'han considerat pantalles ni altres mesures acústiques que, de ser necessàries, poden modificar totalment l'anàlisi realitzat. Entre les mesures d'integració en el paisatge, se citen, entre altres, la limitació a quatre altures de l'edificació, i la zona verda de límit lliure d'edificació; es reitera que han d'incloure's les següents: la franja d'afecció visual lliure d'edificació al llarg de la línia fèrria, i establir i condicionar connexions (de vianants i carril bici) entre el campus universitari i la seua ampliació.  
- Informe d'Aigües Municipalitzades d'Alacant, Empresa Mixta (21.03.08), com a empresa gestora del servici públic d'abastiment d'aigua potable a Alacant, que considera que els edificis que es construïsquen cobriran les seues necessitats hídriques i energètiques amb els recursos que té l'actual campus de la Universitat d'Alacant, és a dir, que la implantació d'usos previstos en l'actuació no implica un increment dels recursos assignats, per la qual cosa entén que no és procedent emetre un informe; en cas contrari, sol·licita que s'aporte l'estimació de l'increment de consum necessari per a atendre els futurs desenrotllaments.  
  
En un segon informe d'AMAEM (22.03.10), es detalla el càlcul de les necessitats per a abastiment del sòl dotacional, de la fase I, del Pla Especial (15,97 Ha). Atés el cabal mitjà subministrat i el consum mitjà de 1864,52 m³/Ha/any, s'obté un increment de consum de 29.784 m³/any d'aigua potable. A partir de les dades d'origen i disponibilitat de l'aigua, conclou que AMAEM disposa d'uns aprofitaments de cabals, procedents de la seua concessió d'aigües subterrànies i altres aprofitaments externs, atorgats per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a ús d'abastiment a uns quants municipis, entre els quals està Alacant, suficients per al desenrotllament del Pla Especial, fase I.  
  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 27 d'agost de 2010, als efectes previstos en l'article 25.4 del TR de la Llei d'Aigües i l'article 19.2 de la LOTPP, relatiu a l'afecció a domini públic, incidència en el règim de corrents i disponibilitat de recursos hídrics.  
- Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric (29.04.10), referent a la qualitat de l'aire en la zona, que indica:  
Amb respecte a la situació actual, la informació relativa a la qualitat de l'aire, incloent-hi les mesures de les estacions de la xarxa de control i l'avaluació anual de la qualitat de l'aire està disponible en el web de la Conselleria. No es valora esta situació ni es realitzen recomanacions.  
  
En relació amb les condicions de funcionament de la indústria de fabricació de ciment, estan definides en les autoritzacions ambientals integrades (publicades en el DOCV de data 30/04/2008 i de data 02/08/2007). Dita indústria compta amb l'autorització d'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle. No es realitzen valoracions ni recomanacions.  
Respecte a la situació futura en cas que s'aprove el Pla Especial i l'avaluació dels factors relacionats amb la qualitat de l'aire, es considera que (...) han de ser tinguts en compte pel promotor en l'elaboració dels estudis pertinents. No s'indica quins són estos estudis, ni el seu abast, contingut o nivell de detall a considerar en este procés d'avaluació ambiental. No es realitzen recomanacions sobre estos efectes previsibles sobre l'aire o l'atmosfera com a administració competent en matèria de qualitat de l'aire.  
- Informes de la Universitat d'Alacant (21.06.10), sobre la qualitat de l'aire i sorolls en la zona de l'ampliació del campus universitari.  
Departament d'Enginyeria Química. La qualitat de l'aire ha sigut objecte de vigilància des de 2005 a l'actualitat, (...) basada tant en la presa de dades d'immissió i meteorològics pròpies com en l'estudi de les procedents de les estacions pròximes de la xarxa de qualitat de l'aire de la GV.   
(...) Respecte als nivells d'immisió de SO2, es van detectar nivells puntualment alts produint-se superacions dels límits previstos en la normativa de 2005 a 2007; es va constatar que el focus era la planta CEMEX I i el seu tancament en 2008 va fer desaparéixer per complet la incidència d'estos episodis. En 2009 els nivells estan molt per baix dels índexs de qualitat de la legislació i inclús dels nivells urbans.  
(...) La vigilància dels nivells PM10 ha sigut exhaustiva en la UA i en la zona del Parc Científic. Des de 2005 a 2007 els nivells de PM10 van arribar a superar els límits previstos en la normativa. A diferència del SO2, els focus d'emissió de PM10 són múltiples i contribuïxen de forma additiva a augmentar els nivells d'immisió: emissions industrials, pedreres, trànsit urbà i industrial i inclús la construcció pública i privada. En 2008, el tancament de la planta de ciment i el descens generalitzat de l'activitat del sector industrial lligat a la construcció s'ha vist reflectit en les immisions de PM10, les quals van minvar molt per baix dels límits de 2008 i molt més en 2009 (...) la situació de les quals es considera pròxima a l'òptim des del punt de vista de la qualitat de l'aire. El creixement futur de la producció industrial i l'activitat econòmica podria conduir a elevar els nivells de partícules. No obstant això, no es considera probable, amb l'activitat de vigilància (tres estacions de la xarxa de qualitat de l'aire de la Generalitat i el programa de vigilància de la UA), les quals s'aconseguixen els nivells de 2006-2007 màximament quan estan operatives les autoritzacions ambientals integrades dels grans focus contaminants de l'entorn. El Pla de Gestió de la Qualitat de l'Aire de l'Alacantí, pendent de publicar, inclou un possible marge de reducció de les emissions a l'implantar millores tecnològiques en el sector ceràmic i del ciment especialment en allò referit al control dels focus difusos de partícules. De la mateixa manera, les zones verdes previstes des del planejament limitaran l'existència de partícules en suspensió.  
  
De la mateixa manera el programa de vigilància de la UA permetrà detectar els possibles canvis en la qualitat de l'aire i de potencials focus emissors o derivats del canvi climàtic que poden produir-se en un futur. I així recomanar a l'administració competent i, en la mesura que siga possible, anticipar mesures correctores o de vigilància, en particular, sobre la necessitat de proveir protocols d'actuació en cas d'episodis de superació de valors límit que puguen afectar la població universitària.  
  
Oficina Tècnica. Servici d'Infraestructures i Servicis. En relació a la valoració dels sorolls i les mesures correctores d'impacte acústic (considerant les propostes en l'Informe de Contaminació Acústica Mediambiental) s'indica que les solucions a adoptar han de ser semblants a les existents en l'actual Campus de la Universitat d'Alacant, formades per un estrat farcit procedent d'excavacions realitzades i un acabament amb una capa vegetal amb arbres.   
Es concreten en la creació de barreres vegetals artificials en el perímetre de l'espai, que limita amb les vies de comunicació de les autovies i el ferrocarril. Les dites barreres es dimensionaran de manera adequada per a salvar tant l'altura necessària com la seua extensió, en funció de cada situació, per a atenuar tant l'impacte visual com el seu cost.   
  
La seua ubicació serà perimetral, de tal forma que es realitze un verdader aïllament d'interior del nou campus tant en el seu entorn urbanitzat com en les seues edificacions.  
Afeccions legals i ambientals  
1. Rius i barrancs. La zona de policia de la rambla de Rambutxar o Barranc de les Ovelles afecta l'àmbit del sector al nord. Hi ha una zona amb risc d'inundació de nivell 3 en este àmbit, que no afecta el Pla Especial.   
2. Infraestructures lineals de transport. L'àmbit destinat al Parc Científic i l'ampliació de la Universitat està delimitat per infraestructures de transport d'alta capacitat.   
La via fèrria convencional (ample ibèric) de RENFE Alacant-La Encina el delimita al nord. Es mantindran les servituds i la línia límit d'edificació a una distància de 50 metres de la plataforma.   
L'autovia A 70-Alacant -Alcoi el delimita a l'oest, i l'autovia A 77, delimita l'actual campus universitari, per l'est. Mentres que l'autopista del Mediterrani A-7 ho fa pel sud.  
3. Infraestructures d'energia. Diverses línies elèctriques aèries d'alta tensió travessen la zona, per l'àmbit delimitat pel Pla Especial i pel sector del Pla Parcial, per això s'han de considerar les limitacions establides en el RD 1955/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
4. Sorolls. La taula I de l'annex II de la Llei 7/2002, de Protecció de la Contaminació Acústica, limita els nivells de recepció externs, per a ús docent en 45 dB(A) durant el període diürn i 35 dB(A) per al període nocturn. Segons l'estudi acústic que acompanya la documentació remesa, els nivells actuals superen en més de 10 dB(A) estos límits, a causa de les infraestructures de transport, per la qual cosa cal adoptar un pla de millora de qualitat acústica; es proposen actuacions d'apantallament de les fonts contaminants.  
Consideracions ambientals  
Respecte a les característiques del Pla Especial, l'àmbit de l'actuació es limita a les parcel·les que es destinen a equipaments públics per a diversos edificis universitaris. El pla no constituïx un marc per a altres projectes o activitats sotmesos a avaluació d'impacte ambiental ni incidix en altres àmbits, encara que està englobat en l'àmbit del Pla Parcial Parc Científic i de l'Ampliació de la Universitat d'Alacant en elaboració.   
Dins d'este àmbit hi ha algunes construccions pertanyents a la Universitat: l'edifici Estabulari, l'edifici de Petrologia i l'edifici de Servicis Tècnics (en construcció), que es volen legalitzar. Es projecta la construcció de l'edifici dels Instituts Universitaris d'Investigació i el Centre de Creació d'Empreses.  
L'estudi d'impacte ambiental amplia la zona d'estudi a un àmbit encara major que el del Pla Parcial, i recull tota la informació ambiental de l'entorn de l'actuació, la qual cosa resulta del tot encertada.   
Respecte a les distàncies legalment aplicables, la zona proposada per a l'ampliació de la universitat pot estar afectada per limitacions derivades de l'aplicació de les distintes legislacions sectorials concurrents en l'àmbit d'estudi.  
A més dels 50 metres de distància a l'aresta exterior de la plataforma ferroviària per a l'edificació, i la servitud de les carreteres i la via fèrria, caldrà mantindre un perímetre de, com a mínim, 500 metres d'ample al voltant de la zona extractiva limítrof (SNU comú extractiu), amb prohibició de l'ús residencial i, per tant, docent. Este perímetre coincidix amb l'àmbit dels barrancs Rambutxar-Ovelles i, parcialment, amb una zona inundable.  
Respecte a les característiques de la zona afectada, els terrenys afectats no presenten valors ambientals intrínsecs destacables ni singulars. Es tracta d'una zona de caràcter residual rodejada per les infraestructures de transports d'alta capacitat que definixen el recinte proposat per a l'ampliació del campus universitari.  
Els terrenys junt a la rotonda d'enllaç amb la A-7 estan coberts per pastius i fragments de vegetació escleròfila, que no tenen valors ambientals que puguen determinar la seua protecció. La resta dels terrenys tenen un ús agrícola, amb fruiters i un mosaic de cultius anuals amb cultius permanents en regadiu.  
La morfologia dels terrenys (compostos per llims i argiles) és ondulada i es veu alterada per les plataformes elevades de les autopistes i la via del tren. L'existència de zones extractives, exteriors a l'àmbit del sector i d'algunes parcel·les, en la contornada, ocupades per acumulació de materials de rebuig (estèrils i enderrocs, junt amb materials diversos, residus procedents d'indústries i de la construcció i la demolició, així com abocaments incontrolats), junt amb l'aridesa donen al paisatge un aspecte degradat. La visibilitat de la zona és molt alta.   
  
Referent al risc d'inundació, el PATRICOVA determina que en esta zona hi ha un risc de nivell 3 associat a la Rambla de Rambutxar-Barranc de les Ovelles, que té en este tram una geomorfologia poc encaixada que sembla desaparéixer entre els cultius (però que afecta la zona exterior en l'àmbit delimitat pel Pla Especial, a l'altre costat de les vies del tren).  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que les rambles que van donar origen a la qualificació de part del sòl com a no urbanitzable de protecció de rambles, en el vigent Pla General, no existixen actualment, la qual cosa reflectix el problema ambiental existent a causa de l'acció de l'home que ha modificat les condicions naturals i el règim de corrents.  
  
Segons l'estudi hidrològic que acompanya a la documentació remesa, encara que la zona se situa en la conca del Rambutxar, l'àmbit de l'ampliació pertany la subconca de Sant Vicent. En ella, les infraestructures que rodegen el sector tenen perfils elevats, i la urbanització, en general, té nivells més elevats que la cota natural del terreny. En estes condicions, com a conseqüència de possibles pluges torrencials, es produïxen significatives acumulacions d'aigua en la zona (subconca campus).  
En les condicions actuals, la litologia menyspreable on predominen els materials solts semipermeables amb recobriment superficial argilós potent, afavorix el drenatge superficial de les aigües per escolament. Les actuacions de transformació de sòl previstes modificaran les superfícies lliures i a segellar els sòls.   
És possible que empitjore la situació de risc de la zona, però cal analitzar la incidència en el règim de corrents, de manera que quede garantida la no afecció a tercers. S'han de calcular els cabals d'aigües pluvials generats per l'actuació, i s'ha indicat el sistema d'evacuació i el seu destí final. L'actuació prevista, l'ordenació detallada, els espais lliures i la xarxa viària, el tractament superficial i disseny urbà, etc. han d'afavorir el drenatge de tota la zona.   
L'estudi hidrològic analitza la conducció de les aigües pluvials a través de les xarxes existents, considerant la seua capacitat d'evacuació i la zona d'influència o captació. I recomana com a actuacions de drenatge que es dote la capçalera de la conca del campus d'una zona verda relativament elevada, que impossibilite una possible intrusió de les aigües i elevar la cota del terreny entorn de 1,5 metres en un tram d'uns 80 metres, amb la qual cosa es formaria una mota de contenció.   
L'ordenació i disseny del sector preveu les zones enjardinades i la xarxa viària i d'aparcament en el perímetre, alliberant les zones interiors per a recorreguts de vianants (segons el model de l'actual campus universitari L'ordenació de l'àmbit delimitat en el Pla Especial disposa una zona verda longitudinal al llarg de la via fèrria.   
Adoptant un criteri d'actuacions blanes, es recomana l'aplicació de sistemes urbans de drenatge sostenible o SUDS (superfícies i paviments permeables, biocunetes, pous i rases d'infiltració, conductes drenants, mantes drenants, terrats ecològics, depòsits de laminació, etc.) i, si fóra el cas, estanys de retenció o depòsits d'acumulació i reutilització de les aigües pluvials per al reg de les zones verdes i espais lliures.   
  
Per a això, s'hauran de planificar i seleccionar els sistemes a emprar (segons les conques i subconques, el règim de precipitacions, la topografia, el tipus de sòl, etc.) i preveure els múltiples punts en què es van a produir les descàrregues del sistema de drenatge, aplicat al disseny de tot el sector o conca del campus, i relacionant este disseny amb les mesures de millora paisatgística.  
Per un altre costat i a causa de la seua ubicació, estos terrenys presenten altres condicionants ambientals, en este cas relacionats amb la contaminació atmosfèrica.   
Els terrenys se situen a uns 500 metres del principal focus contaminant de la zona (una instal·lació de ciment i incineradora), que afecta la qualitat de l'aire, i sobre el qual la Universitat d'Alacant du a terme el seguiment de la qualitat de l'aire (immisions), junt amb la vigilància de la xarxa d'estacions de mesurament dels valors d'emissió a l'atmosfera de la Generalitat Valenciana.  
El Pla Especial i altres transformacions previstes en este entorn (Parc Científic, la plataforma logística, la creació de noves infraestructures, etc.) suposen l'aproximació d'usos urbanístics dotacionals (facultats, instituts, Parc Científic, etc.), i de la població exposada (universitària i/o altres) a este focus contaminant, a més de la transformació en general de les condicions ambientals de la zona.   
Estes actuacions, en el seu conjunt, poden modificar els factors que condicionen la qualitat de l'aire (dispersius, de ventilació, disposició d'elements pantalla, augment del trànsit i del transport de mercaderies, augment de les activitats i emissions localitzades en este àmbit, reducció d'espais lliures i increment de la densitat d'edificació en la zona; però també suposen millores com la restauració ambiental de zones degradades, la revegetació d'espais lliures, l'enjardinament de zones verdes i mesures de millora de l'aridesa, etc.).  
Pel que fa a la qualitat de l'aire en la zona, s'ha sol·licitat l'ampliació de la documentació a fi de considerar les dades disponibles relatives a la vigilància de la qualitat de l'aire (immisions), de les distintes estacions de mesurament en l'àmbit d'estudi (de la xarxa de la Generalitat i les pròpies de la Universitat d'Alacant).  
Segons els informes emesos pels departaments de la UA, la valoració de la situació actual de la qualitat de l'aire (immisions) és adequada, a partir de les dades de l'activitat de vigilància.   
Són possibles les mesures correctores de la situació preexistent, és a dir, d'atmosferes contaminades, àrees degradades o relleus deteriorats. I les mesures preventives contra la contaminació per partícules en suspensió, (de focus múltiples i difusos) que contribuïxen de forma additiva a augmentar els nivells d'immisió junt a les mesures de drenatge i de millora ambiental.  
En concret, les actuacions de restauració hidrologicoforestal (RHF) sobre l'àmbit del sistema Rambutxar-Ovelles i les zones verdes previstes limitaran l'existència de partícules en suspensió, al controlar l'aridesa i modificar la humitat ambiental.   
S'ha de garantir en tot cas una distància mínima de 500 metres entre l'ús extractiu i industrial (fàbrica de ciment) i l'ús docent per a l'ampliació de la universitat. Esta franja, que coincidix amb l'àmbit del barranc, es mantindrà com a espai lliure d'edificació i construccions (pertanyent a la infraestructura verda municipal) servirà per a controlar les inundacions i com a millora paisatgística.   
Igualment, s'ha de limitar o reduir el trànsit rodat motoritzat i/o d'elevada intensitat, en particular, de vehicles industrials i pesats en el camí que travessa esta zona, des del cementeri municipal fins al nucli urbà de Sant Vicent del Raspeig.   
Respecte als sorolls, segons els mesuraments de soroll exterior, calen mesures correctores d'impacte acústic, que actuen sobre les infraestructures de transport i en les solucions constructives de la fatxada de les edificacions futures. Estes mesures han d'estar incloses en el pla i el projecte que l'executa.  
Per ser una ampliació del campus existent i la seua ubicació limítrof a sòl urbà, la connexió als servicis i els accessos s'obtenen per extensió dels existents. S'ha d'indicar el traçat de la xarxa de clavegueram i la depuradora en què seran tractades les aigües residuals.  
La xarxa viària definida per este Pla Especial forma part del propi equipament i té com a fi resoldre la comunicació entre les distintes construccions i instal·lacions. El vial de connexió amb la xarxa general s'integrarà en l'ampliació de l'equipament o en la xarxa viària del sector dotacional.  
Efectuada la visita corresponent a la zona, es comprova que recentment s'han dut a terme actuacions i obres en les parcel·les, i que s'està executant el pas inferior que connecta el sector amb el campus de la universitat.  
Sobre la dotació dels recursos i servicis, l'actuació plantejada requerix l'assignació de recursos hídrics i un increment dels residus a gestionar de distint tipus, però no són previsibles impactes significatius a causa de l'execució d'obres d'infraestructures. L'estimació d'increment de consum d'aigua potable derivat de l'actuació prevista és de 25.552 m³ anuals (a raó de 1.600 m³ Ha/any/, segons les dades reals de consum mitjà anual del campus de la UA) No es considera l'aigua de reg de les zones verds i de neteja de carrer, ja que el seu origen serà un pou propi del campus universitari d'aigua salobre tractada en una planta dessaladora, de la qual s'extrau un cabal de 450 m³ dia/ampliable a 650 m³, /dia, tot això segons l'informe de l'arquitecta redactora del Pla Especial (15.01.10).  
La gestió de contaminants (aigües residuals i residus) ha de ser assumida per la gestió del campus i de la ciutat de l'Alacant; així com la dotació d'aigua potable a través del subministrament municipal. L'estudi d'impacte ambiental identifica els impactes ambientals deguts a la transformació de terrenys per ús urbanístic i la construcció d'edificacions, que es produïxen en les fases d'execució de les obres i de funcionament. Estos impactes es valoren majoritàriament com moderats, amb impactes severs sobre el sòl, la vegetació i els ecosistemes, que no són evitables.   
S'establixen mesures correctores d'impactes de caràcter general i mesures concretes per a evitar inundacions per les aigües de torrentera o escolament; l'imperatiu de conservar els exemplars d'olivera i garroferes en les zones lliures i l'enjardinament amb espècies locals de matoll mediterrani.  
Els aspectes ambientals i les mesures per a previndre, reduir o compensar els efectes ambientals considerats en la declaració d'impacte ambiental han de ser incorporats al pla o als projectes que ho executen.  
La fragmentació d'estos plans o projectes (a fi de legalitzar o executar fases d'un projecte major) no pot ser la causa que impedisca la integració dels aspectes ambientals ni l'aplicació de les mesures per a previndre, reduir o compensar els efectes negatius sobre el medi ambient.   
Consideracions jurídiques  
1. En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de determinats plans i programes en el Medi Ambient (d'ara en avant LEAE).  
2. L'expedient va ser sotmés a informació pública el 4 de març de 2008; s'inicia el procés d'avaluació ambiental el 3 de març de 2008, per mitjà d'una comunicació de l'IVVSA a l'Àrea d'Avaluació Ambiental. Vista la data del primer acte formal de l'expedient i tractant-se d'un instrument de planejament, al Pla Especial li és d'aplicació el procediment establit en la LEAE.  
Es tractaria d'un cas que s'emmarca en els supòsits previstos en l'article 3.3 de la LEAE, modificacions menors de pla i d'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 4, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental si es determina l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, tenint en compte els criteris de l'establits en l'annex II.   
Després de procedir a la consulta de les administracions afectades, considerar l'objecte i característiques de l'actuació, estudiar els efectes que produiria la seua implantació així com els valors i vulnerabilitat de l'àrea afectada (veure les consideracions ambientals), es pot concloure que este pla no produirà efectes significatius en el medi ambient, tal com es contempla en la LEAE.  
3. No obstant això, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
4. L'article 17, apartat 2, lletra l) del Decret 139/2009, de 18 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la present:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el Pla Especial de reserva de sòl dotacional (Universitat d'Alacant, promogut per l'IVVSA i l'Ajuntament d'Alacant, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
1. Condicionants per a l'aprovació del Pla Especial  
a) S'ha d'obtindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
b) S'ha de justificar i grafiar el compliment de les distàncies establides per la legislació sectorial (afeccions, servituds, limitacions, etc.) aplicables a l'àmbit del Pla Especial.   
c) S'inclouran en els plans d'ordenació, a una escala adequada, les zones en què es van a executar les mesures correctores d'impacte acústic, amb el detall de les solucions previstes bé siga amb pantalles vegetals o d'una altra tipologia, ja siga per mitjà de moviments de terres, formació de talussos i la seua vegetació, etc. Estes mesures s'inclouran en el projecte d'urbanització d'este Pla Especial, els plecs de prescripcions tècniques i el pressupost. En el cas que no puguen executar-se simultàniament a la resta d'obres d'urbanització, pel fet que es estiguen fora de l'àmbit d'actuació del Pla Especial, hauran de proposar-se les mesures correctores alternatives dins de l'àrea d'actuació.   
Una vegada es concreten les mesures correctores, hauran de ser objecte d'un nou informe de l'òrgan ambiental i del Servici de Paisatge.  
d) S'haurà d'obtindre l'informe del Servici Protecció de l'Ambient Atmosfèric (Àrea de Qualitat Ambiental), respecte a la qualitat de l'aire en la zona, atés que és l'òrgan amb competència per a determinar si els nivells de contaminació existents són compatibles amb el nou ús que es pretén. En el cas que calga adoptar mesures correctores, seran remeses a este òrgan ambiental per a l'emissió de nou informe.  
  
2. Condicions per al desplegament del Pla.  
a) S'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Direcció General de Salut Pública sobre l'afecció de les línies elèctriques aèries existents al seu pas en l'àmbit del pla especial dotacional. L'informe determinarà les mesures correctores a adoptar en el projecte d'execució per a, si és el cas, minimitzar o evitar l'afecció.  
b) S'especificaran els càlculs dels cabals d'aigües pluvials generats per l'actuació, considerant com a àmbit la subconca del campus, indicant el sistema d'evacuació i el seu destí final. S'inclouran les mesures previstes per al drenatge de la zona. S'optarà per solucions blanes (sistemes urbans de drenatge sostenible o SUDS), que permeten la laminació i infiltració de l'aigua enfront de les canalitzacions, reduint la contaminació difusa i afavorint l'economia del recurs i la millora paisatgística. S'haurà de remetre a l'òrgan ambiental per al seu informe.  
  
c) No es podrà situar un ús docent (o científic, o terciari o residencial) a menys de 500 metres de la zona extractiva i industrial existent (fàbrica de ciment), per similitud amb el que establix l'article 451 del ROGTU. Esta franja, que coincidix amb l'àmbit del sistema Rambutxar-Ovelles, es mantindrà com a espai lliure d'edificació i construccions (pertanyent a la infraestructura verda municipal), de control de les inundacions i per a la millora mediambiental. Abans de l'inici de l'activitat, es duran a terme actuacions de restauració hidrologicoforestal (RHF), que s'inclouran en la documentació del PG que està en tràmit d'avaluació ambiental estratègica.   
d) S'ha de limitar o reduir el tràfic rodat motoritzat i/o el tràfic d'elevada intensitat, en particular, de vehicles industrials i pesats, en el camí que travessa esta zona, des del cementeri municipal fins al nucli urbà de Sant Vicent del Raspeig i la rotonda d'accés a la universitat.   
  
L'òrgan promotor remetrà un informe amb els acords i o/mesures a incorporar a altres plans connexos i o/projectes (revisió del Pla General d'Alacant, pla parcial parc científic i ampliació de la Universitat, plans d'acció o gestió de la UA, projectes d'urbanització o infraestructures, etc.) que permeten el millor compliment dels condicionants 2c i 2d.  
  
e) Tot abocament urbà s'ha d'arreplegar en col·lectors de clavegueram, de caràcter separatiu, el final del qual siga una instal·lació de tractament d'eixe abocament No es podrà iniciar l'activitat en les edificacions existents sense la prèvia garantia del tractament de les aigües residuals i de la gestió dels residus que es deriven de l'ús previst.   
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental serà publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
València, 13 de setembre de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Resolució complementària  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 92/2008-AIA.  
Títol: Pla Especial de reserva de sòl dotacional Universitat d'Alacant.  
Promotor: Ajuntament d'Alacant - IVVSA.  
Autoritat substantiva: d'Alacant i CTU.  
Localització: nord-oest de la ciutat d'Alacant, junt amb la Universitat d'Alacant.  
Objecte.  
L'expedient administratiu núm. 92 2008-AIA/d'avaluació ambiental, referent al Pla Especial de reserva de sòl dotacional de la Universitat d'Alacant, del terme municipal d'Alacant, promogut per l'IVVSA, compta amb la declaració d'impacte ambiental (d'ara en avant DIA)de data 13 de setembre de 2010, de caràcter acceptable supeditada al compliment de condicionants.  
Amb data 5 de novembre de 2010, l'IVVSA remet, a l'efecte d'esmenar o complementar l'expedient, un estudi de les zones amb mesures correctores d'impacte acústic del Pla Especial (del qual se sol·licita informe el Servici de Paisatge).  
Adjunta un informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de 6 d'octubre de 2010, en matèria de qualitat de l'aire en la zona. En el seu escrit, l'IVSSA assenyala que en data 1 d'octubre de 2010 va sol·licitar informe de patrimoni.  
Descripció de la nova documentació  
Sobre les afeccions legals, la documentació justifica el compliment de les distàncies establides per la legislació sectorial, en matèria de carreteres i ferrocarrils, que s'arrepleguen en els plans 8A d'informació i 2B d'ordenació.  
Respecte a les mesures d'impacte acústic, s'indica que les solucions a adoptar, que són semblants a les existents en l'actual campus de la Universitat d'Alacant, es concreten en la creació de barreres vegetals artificials en el perímetre de l'espai, limitant-lo amb les vies de comunicació de les autovies i el ferrocarril.   
Estes barreres es dimensionaran de manera adequada per a salvar tant l'altura necessària com la seua extensió, en funció de cada situació, atenuant tant l'impacte visual com el seu cost. La seua ubicació serà perimetral, de tal forma que es realitze un verdader aïllament d'interior del nou campus.   
La solució tipus de mesura correctora serà la de talús de terres coronat per pantalla vegetal verda acústica, o bé, simplement talús de terres sense coronació de pantalla.  
En els plans es detallen la ubicació i les característiques dels apantallaments (talús de terra, barrera acústica verda, altures, etc.), amb les seues corresponents seccions.  
Les limitacions sonores que s'han establit són de 55 dBA en el període diürn i 45 dBA per al període nocturn.   
Consideracions ambientals  
El condicionant 1, apartats a), b) i d), de la DIA supedita l'aprovació del Pla Especial a l'obtenció de l'informe de Patrimoni Cultural Valencià, de l'informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre la qualitat de l'aire en la zona i a la justificació del compliment de les distàncies establides per la legislació sectorial aplicables a l'àmbit del Pla Especial. S'ha verificat la nova documentació remesa i es pot informar que queden complits estos condicionants.  
  
L'apartat 1.c) de la DIA determina que s'inclouran en els plans d'ordenació, a una escala adequada, les zones en què es van a executar les mesures correctores d'impacte acústic, amb el detall de les solucions previstes bé siga amb pantalles vegetals o d'una altra tipologia, o bé per mitjà de moviments de terres, formació de talussos i la seua vegetació, etc. (...) Una vegada es concreten les mesures correctores, hauran de ser objecte de nou informe de l'òrgan ambiental i del Servici de Paisatge.  
  
Amb data 15 de novembre de 2010, el Servici de Paisatge emet un informe relatiu a la fitxa de planejament i gestió del sector i les mesures correctores d'impacte acústic.  
Les mesures descrites es consideren adequades als efectes de la DIA.   
Consideracions jurídiques  
L'article 17, apartat 2, lletra l) del Decret 139 2009/, de 18 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental, dels projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es despleguen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Acceptar l'esmena presentada i donar per complits els condicionants imposats en la DIA de 13 de setembre de 2010 per a l'aprovació del Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional de la Universitat d'Alacant, del terme municipal d'Alacant, promogut per l'IVVSA, sempre que s'hi desplegue d'acord amb el que establix la documentació presentada.  
  
Segon  
Notificar les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
València, 15 de novembre de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6728, del 06-03-2012 (2012/2149)

RESOLUCIÓN de 3 de febrero de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de una declaración de impacto ambiental y la resolución complementaria, del término municipal de Alacant. Expediente número 92/2008-AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6728

Fecha DOGV
:   06-03-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/2149

CVE


Fecha del documento
:   03-02-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alicante](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de febrero de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de una declaración de impacto ambiental y la resolución complementaria, del término municipal de Alacant. Expediente número 92/2008-AIA. [2012/2149]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental y la resolución complentaria correspondiente al expediente 92/2008 AIA.  
  
Valencia, 3 de febrero de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Área de Evaluación Ambiental  
Expediente: 92/2008-AIA.  
Título: Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional Universidad de Alicante.  
Promotor: Ayuntamiento de Alicante - IVVSA.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alicante y CTU.  
Localización: noroeste de la ciudad de Alicante, junto a la Universidad de Alicante.  
Descripción del proyecto de Plan Especial  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del Plan Especial es la reserva de suelo dotacional, mediante la modificación del vigente Plan General, para destinarlo a equipamientos públicos de la Universidad de Alicante.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La actuación se sitúa al oeste de la Universidad de Alicante, al noroeste de la ciudad de Alicante, colindante con el término municipal de San Vicente del Raspeig.  
El ámbito del Plan Especial afecta a una superficie de 159.738,85 m², que pertenece a un ámbito mayor definido en un Plan parcial para la reclasificación y ordenación pormenorizada del sector denominado Parque Científico y Ampliación de la Universidad de Alicante, que está en fase de elaboración.  
El vigente instrumento de planeamiento en Alicante es el Plan General Municipal de Ordenación Urbana, aprobado en el año 1987, sin que fuera sometido a un proceso de evaluación ambiental. El vigente Plan General clasifica este ámbito como suelo no urbanizable común rústico (SNU/RU) y suelo no urbanizable de protección de ramblas (SNU/R).   
La revisión del Plan General de Alicante, que está en trámite, ordena este ámbito como suelo urbanizable sector UZO-14, Ampliación Universidad.   
El estudio de impacto ambiental analiza una zona de estudio mayor que la del ámbito delimitado por el Plan Especial, la del entorno del sector para la ampliación de la universidad, lo que se considera adecuado a efectos ambientales.  
El Plan Especial se entiende, por tanto, como una fase previa y necesaria al Plan Parcial para la ampliación de la universidad. Su delimitación se ajusta a tres parcelas destinadas a equipamientos públicos, siguiendo trazado viario previsto en el Plan Parcial y, por tanto, no se ajusta a la realidad física de los terrenos (caminos, parcelario rústico, etc.).   
Se emplaza en el cuadrante noroeste del ámbito del Plan Parcial, quedando delimitado al oeste por la vía férrea convencional de RENFE y un apeadero; al norte limita con el recinto del Parque Provincial de Bomberos que se ubica junto a la rotonda de acceso al campus y al núcleo urbano de San Vicente y de enlace de la autovía de Alcoy; al este y al sur linda con suelo rural.  
El suelo delimitado se adscribe a la Red Estructural de Dotaciones Públicas como Equipamiento Educativo-cultural (ED), que comprende los usos de centro docentes, de investigación, bibliotecas, museos y otros servicios con análoga finalidad.   
La ordenación pormenorizada destina 41.693,65 m² a red viaria de comunicación interior y 10.673,45 m² a red viaria de conexión; 12.599,80 m² para zona verde; y 105.445,40 m² a parcelas susceptibles de edificación.  
Estas parcelas resultantes se destinan a la construcción de edificaciones aisladas, con la tipología bloque exento en parcela libre de edificación aneja. Se prevén espacios viarios de comunicación interna y una ocupación del 50% de la superficie de parcela neta, ajardinando al menos un tercio del espacio libre no ocupado por la edificación. En cuanto a las alturas se permite un número máximo de 4 plantas sobre rasante y 2 sótanos.  
3. Alternativas  
El estudio de las alternativas razonables, si se tiene en cuenta que la localización la determina el emplazamiento del actual campus de la Universidad de Alicante, que se prevé ampliar en los terrenos inmediatos al recinto actual, se reduce a cuestiones de ordenación y diseño; teniendo en cuenta las propuestas de ordenación indicadas en el apartado 2.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 3 de marzo de 2008, el Instituto Valenciano de Vivienda, SA (IVVSA) remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional Universidad de Alicante. Se abre el expediente 92/2008-AIA de evaluación ambiental.  
En fecha 17 de marzo de 2010, la Dirección Territorial de Alicante completa la documentación con el resultado de la información pública al que han sido sometidos los documentos, y, en fecha 21 de abril de 2010, remite los informes que obran en el expediente del Servicio Territorial de Urbanismo de aprobación definitiva del Plan Especial.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncio publicado en el DOGV. núm. 5.716, de 4 de marzo de 2008. Durante un mes la documentación ha estado depositada a disposición del público en el Ayuntamiento de Alicante y en la sede del IVVSA en Alicante para su consulta.   
Durante el periodo de información pública se presentan seis alegaciones, según certificación del gerente del IVVSA de fecha 20 de noviembre de 2009. Según consta en el informe de contestación a las mismas del IVVSA, de fecha 9 de marzo de 2010, sólo tres alegaciones tienen carácter medioambiental.   
Resumen de las alegaciones presentadas  
Las tres alegaciones coinciden íntegramente en cuanto a su contenido. El primer punto se refiere a las condiciones acústicas de los terrenos, que se han considerado en el correspondiente estudio acústico y en el informe emitido por el Servicio competente en esta materia. El órgano promotor desestima la alegación.  
En cuanto al posible riesgo de inundación en la zona de estudio, se apunta la necesidad de elaborar un estudio que concrete este riesgo. El promotor ha elaborado un estudio hidrológico que analiza un ámbito mayor al del Plan Especial. El órgano promotor desestima la alegación.  
Sobre la cercanía de los terrenos a dos fábricas de cemento y la calidad del aire en la zona, la alegación se refiere a los informes de elaborados por la propia Universidad de Alicante. Se motiva la respuesta indicando el cierre y cese de actividad de una de las dos fábricas, la de Sant Vicent del Raspeig, y en el empleo de las mejores tecnologías disponibles en la de Alicante, lo que permite que la emisión de contaminantes se ajuste a la normativa. El órgano promotor desestima la alegación.  
El cuarto punto se refiere a la necesidad de someter el Plan Especial a una evaluación previa conforme establece la Ley 9/2006, sobre evaluación ambiental de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente. Se desestima considerando el ámbito de aplicación de la citada ley y los supuestos a determinar caso a caso por el órgano ambiental (artículo 3 LEAE). La respuesta indica que se debe considerar la aplicación de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.   
También se alega la necesidad de elaborar una memoria de sostenibilidad económica, un mapa de riesgos (RDL 2/2008 texto refundido de la ley de suelo) y realizar las consultas preceptivas con otras administraciones. La alegación se estima parcialmente ya que el Plan Especial es un instrumento de planeamiento de carácter espacial (y no de carácter temporal, económico y de gestión); se trata de una reserva de terrenos cuyo desarrollo, al ser promovido por una administración pública, no precisa programas de actuación, y en el que el coste de las medidas de integración se deben incorporar al plan o proyecto como parte de su presupuesto. Los aspectos económicos se analizan en la memoria del Plan Especial.   
Finalmente, se alega que no se ha elaborado ni expuesto al público el preceptivo Plan de Participación Pública. La contestación a esta alegación se refiere al anexo 3 del estudio de impacto ambiental, que presenta el modelo que se ha utilizado para encuestar a la población afectada, cuyos resultados se explican en el apartado relativo al medio social, participación ciudadana. Los documentos elaborados han estado depositados para su consulta por el público en general y se han empleado medios telemáticos (blogs, buzones de sugerencias a través de correo electrónico, etc.). El órgano promotor desestima la alegación.  
Informes Sectoriales  
- Informe del Administrador de Infraestructuras Ferroviarias ADIF (05.03.08), sobre la aplicación de la legislación sectorial ferroviaria al planeamiento urbanístico, que propone grafían en los planos el dominio público ferroviario, la zona de protección y la línea de edificación (50 metros de la arista exterior de la plataforma); y la incorporación, en la normativa urbanística del Plan de las limitaciones establecidas en los terrenos colindantes al ferrocarril.  
- Informe favorable de la Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana (12.03.08), del Ministerio de Fomento, en cuanto a las zonas de influencia de las autovías A-70 y A-77, supeditada a la autorización de la conexión planteada, y sus posibles alternativas, de la red viaria del ámbito del Plan Especial con la autovía A-77.  
- Informe favorable del Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas (10.03.08), del Área de Infraestructuras, de la Conselleria de Educación, que considera que la actuación no conlleva alteración alguna de la población escolar en el municipio.  
- Informe del Servicio de Ordenación Territorial (05.06.08), del Área de Planificación del Territorio y El Litoral, que informa que el municipio se encuentra afectado por el Plan de Acción Territorial del Entorno Metropolitano de Alicante-Elche (PATEMAE), que considera los terrenos como área de crecimiento urbano, con carácter orientativo y no prioritario. Se considera que debería tenerse en cuenta la futura transformación en urbano del resto del suelo y particularmente las conexiones con el recinto universitario. Por los condicionantes físicos del terreno -escorrentias naturales y efecto barrera de las infraestructuras lineales de transporte-, se deberían facilitar las tareas de drenaje de la zona, considerando las grandes superficies de suelo sellado que se plantean a corto plazo.  
- Informe favorable de la Dirección General de Aviación Civil (12.01.09), del Ministerio de Fomento, sobre servidumbres aeronáuticas.  
- Informe favorable de la Oficina del Plan de Carreteras (19.01.10), de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
- Informe favorable de la Dirección General de Logística y Transportes (22.12.09), de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, que recomienda se asegure la ejecución del paso inferior peatonal que atraviesa la autovía de Alcoy, facilitando la conexión entre el campus de la universidad y el nuevo sector, y que se tenga en cuenta la legislación sectorial ferroviaria.  
- Informe sobre el estudio acústico del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico (02.10.08), que concluye que la documentación remitida se ajusta al contenido establecido en la legislación sectorial, y que la ordenación será viable acústicamente siempre y cuando con las medidas correctoras propuestas no se superen en más de 10 dBA los objetivos de calidad acústica.   
Las medidas correctoras propuestas en el documento Informe de Contaminación Acústica Medioambiental, elaborado por el Departamento de Física, Ingeniería de Sistemas y Teoría de la Señal de la UA, son pantallas acústicas de las que no se define su tipología, dispuestas en todo el perímetro del ámbito de actuación, de 6 a 8 metros de altura en las zonas críticas (en el resto de zonas tienen unas dimensiones que se aprecian normalizadas). No obstante, se apunta también a la necesidad de llevar a cabo estudios en las fachadas de futuras edificaciones, respecto de su ubicación en relación a la carga acústica a la que están expuestas.  
Este informe considera estas medidas como técnicamente viables a pesar de resultar una actuación de gran envergadura, elevado coste y con notable impacto visual.  
- Informe del Servicio Técnico de Paisaje (22.09.08), de subsanación del estudio de paisaje, que solicita se revise el análisis de visibilidad realizando un nuevo plano que muestre la visibilidad desde las vías de comunicación existentes alrededor de la superficie de actuación. En el apartado de medidas de integración y mitigación de impactos se apunta a la necesidad de establecer criterios que definan adecuadamente el nuevo borde generado, junto a la vía de ferrocarril (...) se deberá mantener una franja de afección visual libre de edificación a lo largo de la línea férrea.   
En un segundo informe del Servicio Técnico de Paisaje (14.05.10), se realizan consideraciones acerca del análisis de visibilidad, dado que no se han considerado pantallas ni otras medidas acústicas que, de ser necesarias, pueden modificar totalmente el análisis realizado. Entre las Medidas de Integración en el Paisaje, se citan entre otras la limitación a cuatro alturas de la edificación, y la zona verde de borde libre de edificación; se reitera que deben incluirse las siguientes: la franja de afección visual libre de edificación a lo largo de la línea férrea, y establecer y acondicionar conexiones (peatonal y carril bici) entre el campus universitario y su ampliación.  
- Informe de Aguas Municipalizadas de Alicante Empresa Mixta (21.03.08), como empresa gestora del servicio público de abastecimiento de agua potable en Alicante, que considera que los edificios que se construyan cubrirán sus necesidades hídricas y energéticas con los recursos que posee el actual campus de la Universidad de Alicante, es decir, que la implantación de usos previstos en la actuación no implica un incremento de los recursos asignados, por lo que entiende que no procede emitir informe; en caso contrario, solicita se aporte la estimación del incremento de consumo necesario para atender los futuros desarrollos.  
En un segundo informe de AMAEM (22.03.10), se detalla el cálculo de necesidades para abastecimiento del suelo dotacional, de la Fase I, del Plan Especial (15,97 Ha). Considerando el caudal medio suministrado y el consumo medio de 1864,52 m³/Ha/año, se obtiene un incremento de consumo de 29.784 m³/año de agua potable. A partir de los datos de origen y disponibilidad del agua, concluye que AMAEM dispone de unos aprovechamientos de caudales, procedentes de su concesión de aguas subterráneas y otros aprovechamientos externos, otorgados por la Confederación Hidrográfica del Júcar, para uso de abastecimiento a varios municipios, entre los que se encuentra Alicante, suficientes para el desarrollo del Plan Especial, Fase I.  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 27 de agosto de 2010, a los efectos previstos en el artículo 25.4 del TR de la Ley de Aguas y el artículo 19.2 de la LOTPP, relativo a la afección a dominio público, incidencia en el régimen de corrientes y disponibilidad de recursos hídricos.  
- Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico (29.04.10), en cuanto a la calidad del aire en la zona, que indica:  
Con respeto a la situación actual, la información relativa a la calidad del aire, incluyendo las medidas de las estaciones de la red de control y la evaluación anual de la calidad del aire se encuentra disponible en la web de la Conselleria. No se valora dicha situación ni realizan recomendaciones.  
En relación con las condiciones de funcionamiento de la industria de fabricación de cemento, se encuentran definidas en las autorizaciones ambientales integradas (publicadas en el DOCV de fecha 30.04.2008 y de fecha 02.08.2007). Dicha industria cuenta con autorización de emisión de gases de efecto invernadero. No se realizan valoraciones ni recomendaciones.  
Con respecto a la situación futura en caso que se apruebe el Plan Especial y la evaluación de los factores relacionados con la calidad del aire, se considera que (...) deben ser tenidos en cuenta por el promotor en la elaboración de los estudios pertinentes. No se indica cuáles son estos estudios, ni su alcance, contenido o nivel de detalle a considerar en este proceso de evaluación ambiental. No se realizan recomendaciones acerca de estos efectos previsibles sobre el aire o la atmósfera como administración competente en materia de calidad del aire.  
- Informes de la Universidad de Alicante (21.06.10), sobre la calidad del aire y ruidos en la zona de la ampliación del campus universitario.  
Departamento de Ingeniería Química. La calidad del aire ha sido objeto de vigilancia desde 2005 a la actualidad, (...) basada tanto en la toma de datos de inmisión y meteorológicos propios, como en el estudio de los procedentes de las estaciones cercanas de la red de calidad del aire de la GV.   
(...) Respecto a los niveles de inmisión de SO2, se detectaron niveles puntualmente altos produciéndose superaciones de los límites contemplados en la normativa de 2005 a 2007; se constató que el foco era la planta CEMEX I y su cierre en 2008 hizo desaparecer por completo la incidencia de estos episodios. En 2009 los niveles están muy por debajo de los índices de calidad de la legislación e incluso de los niveles urbanos.  
(...) La vigilancia de los niveles PM10 ha sido exhaustiva en la UA y en la zona del Parque Científico. Desde 2005 a 2007 los niveles de PM10 llegaron a superar los límites contemplados en la normativa. A diferencia del SO2, los focos de emisión de PM10 son múltiples y contribuyen de forma aditiva a aumentar los niveles de inmisión: emisiones industriales, canteras, tráfico urbano e industrial e incluso la construcción pública y privada. En 2008, el cierre de la planta cementera y el descenso generalizado de la actividad del sector industrial ligado a la construcción se ha visto reflejado en las inmisiones de PM10, que descendieron muy por debajo de los limites en 2008 y mucho más en 2009 (...) cuya situación se considera próxima al óptimo desde el punto de vista de la calidad del aire. El crecimiento futuro de la producción industrial y la actividad económica podría conducir a elevar los niveles de partículas. Sin embargo, no se considera probable, con la actividad de vigilancia (tres estaciones de la red de calidad del aire de la GV y el programa de vigilancia de la UA), que se alcancen los niveles de 2006-2007 máxime cuando están operativas las autorizaciones ambientales integradas de los grandes focos contaminantes del entorno. El Plan de Gestión de la Calidad del Aire de L'Alacantí, pendiente de publicar, incluye un posible margen de reducción de las emisiones al implantar mejores tecnologías en el sector cerámico y cementero especialmente en lo que se refiere al control de focos difusos de partículas. De igual forma, las zonas verdes previstas desde el planeamiento limitarán la existencia de partículas en suspensión.  
De igual forma el programa de vigilancia de la UA permitirá detectar los posibles cambios en la calidad del aire y de potenciales focos emisores o derivados del cambio climático que pueden producirse en un futuro. Y así recomendar a la administración competente y, en la medida de lo posible, anticipar medidas correctoras o de vigilancia, en particular, acerca de la necesidad de proveer protocolos de actuación en caso de episodios de superación de valores límite que puedan afectar a la población universitaria.  
Oficina Técnica. Servicio de Infraestructuras y Servicios. En relación a la valoración de los ruidos y las medidas correctoras de impacto acústico (considerando las propuestas en el Informe de Contaminación Acústica Medioambiental) se indica que las soluciones a adoptar con similares a las existentes en el actual Campus de la Universidad de Alicante, formadas por un estrato relleno procedente de excavaciones realizadas y una terminación de capa vegetal con arbolado.   
Se concretan en la creación de barreras vegetales artificiales en el perímetro del espacio, limitando el mismo con las vías de comunicación de las autovías y el ferrocarril. Dichas barreras se dimensionarán de manera adecuada para salvar tanto la altura necesaria como su extensión, en función de cada situación, atenuando tanto el impacto visual como su coste.   
Su ubicación será perimetral, de tal forma que se realice un verdadero aislamiento de interior del nuevo campus tanto en su entorno urbanizado como en sus edificaciones.  
Afecciones legales y ambientales  
1. Cauces y barrancos. La zona de policía de la rambla de Rambuchar o Barranco de las Ovejas afecta el ámbito del sector al norte. Existe una zona con riesgo de inundación de nivel 3 en este ámbito, que no afecta al Plan Especial.   
2. Infraestructuras lineales de transporte. El ámbito destinado a Parque Científico y ampliación de la Universidad está delimitado por infraestructuras de transporte de alta capacidad.   
La vía férrea convencional (ancho ibérico) de RENFE Alicante-La Encina lo delimita al norte. Se mantendrán las servidumbres y la línea límite de edificación a una distancia de 50 metros de la plataforma.  
La autovía A-70 Alicante-Alcoy lo delimita al oeste, y la autovía A-77, que delimita el actual campus universitario, por el este. Mientras que la autopista del mediterráneo A-7 lo hace por el sur.  
3. Infraestructuras de energía. Varias líneas eléctricas aéreas de alta tensión atraviesan la zona, por el ámbito delimitado por el Plan Especial y por el sector del Plan Parcial, debiéndose considerar las limitaciones establecidas en el RD 1955/2000, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de energía eléctrica.  
4. Ruidos. La Tabla I del Anexo II de la Ley 7/2002, de Protección de la Contaminación Acústica, limita los niveles de recepción externos, para uso docente en 45 dB(A) durante el periodo diurno y 35 dB(A) para el periodo nocturno. Según el estudio acústico que acompaña a la documentación remitida, los niveles actuales superan en más de 10 dB(A) estos límites, debido a de las infraestructuras de transporte, por lo que es necesario adoptar un Plan de mejora de calidad acústica; se proponen actuaciones de apantallamiento de las fuentes contaminantes.  
Consideraciones ambientales  
En cuanto a las características del Plan Especial, el ámbito de la actuación se limita a las parcelas que se destinan a equipamientos públicos para varios edificios universitarios. El plan no constituye marco para otros proyectos o actividades sometidos a evaluación de impacto ambiental ni incide en otros ámbitos, si bien está englobado en el ámbito del Plan parcial Parque Científico y ampliación de la Universidad de Alicante en elaboración.   
Dentro de este ámbito existen algunas construcciones pertenecientes a la Universidad: el edificio Animalario, el edificio de Petrologia y el edificio de Servicios Técnicos (en construcción), que se quieren legalizar. Se proyecta la construcción del edificio de Institutos Universitarios de Investigación y el Centro de Creación de Empresas.  
El estudio de impacto ambiental amplía la zona de estudio a un ámbito aún mayor al del Plan Parcial, recogiendo toda la información ambiental del entorno de la actuación, lo que resulta del todo acertado.   
En cuanto a las distancias legalmente aplicables, la zona propuesta para la ampliación de la universidad puede estar afectada por limitaciones derivadas de la aplicación de las distintas legislaciones sectoriales concurrentes en el ámbito de estudio.  
Además de los 50 metros de distancia a la arista exterior de la plataforma ferroviaria para la edificación, y la servidumbre de las carreteras y la vía férrea, será necesario mantener un perímetro de al menos 500 metros de ancho alrededor de la zona extractiva colindante (SNU común extractivo), con prohibición del uso residencial y, por tanto, docente. Este perímetro coincide con el ámbito de los barrancos Rambutxar-Ovejas y parcialmente con una zona inundable.  
En cuanto a las características de la zona afectada, los terrenos afectados no presentan valores ambientales intrínsecos destacables ni singulares. Se trata de una zona de carácter residual rodeada por las infraestructuras de transportes de alta capacidad que definen el recinto propuesto para la ampliación del campus universitario.  
Los terrenos junto a la rotonda de enlace con la A-7 están cubiertos por pastizales y fragmentos de vegetación esclerófila, que no tienen valores ambientales que puedan determinar su protección. El resto de los terrenos tienen un uso agrícola, con frutales y mosaico de cultivos anuales con cultivos permanentes en regadío.  
La morfología de los terrenos (compuestos por limos y arcillas) es ondulada y se ve alterada por las plataformas elevadas de las autopistas y la vía del tren. La existencia de zonas extractivas, exteriores al ámbito del sector y de algunas parcelas, en los alrededores, ocupadas por acopios de materiales de rechazo (estériles y escombreras, junto con materiales diversos, residuos procedentes de industrias y de la construcción y la demolición, así como vertidos incontrolados), junto con la aridez dan al paisaje un aspecto degradado, siendo la visibilidad de la zona muy alta.   
En cuanto al riesgo de inundación, el PATRICOVA determina que en esta zona existe riesgo nivel 3 asociado a la Rambla de Rambutxar-Barranco de las Ovejas, que tiene en este tramo una geomorfología poco encajada que parece desaparecer entre los cultivos (pero que afecta a la zona exterior al ámbito delimitado por el Plan Especial, al otro lado de las vías del tren).   
El estudio de impacto ambiental afirma que las ramblas que dieron origen a la calificación de parte del suelo como no urbanizable de protección de ramblas, en el vigente Plan General, no existen en el momento actual; lo que refleja el problema ambiental existente debido a la acción del hombre que ha modificado las condiciones naturales y el régimen de corrientes.  
Según el estudio hidrológico que acompaña a la documentación remitida, aunque la zona se sitúa en la cuenca de Rambuchar, el ámbito de la ampliación pertenece la subcuenca de San Vicente. En ella, las infraestructuras que rodean el sector tienen perfiles elevados, así como la urbanización que en general tiene niveles más elevados que la cota natural del terreno. En estas condiciones, como consecuencia de posibles lluvias torrenciales, se producen significativas acumulaciones de agua en la zona (subcuenca campus).  
En las condiciones actuales, la litología deleznable donde predominan los materiales sueltos semipermeables con recubrimiento superficial arcilloso potente, favorece el drenaje superficial de las aguas por escorrentía. Las actuaciones de transformación de suelo previstas van a modificar las superficies libres y a sellar los suelos.   
Es posible que empeore la situación de riesgo de la zona, siendo necesario analizar la incidencia en el régimen de corrientes, de modo que quede garantizada la no afección a terceros. Se deben calcular los caudales de aguas pluviales generados por la actuación, indicando el sistema de evacuación y su destino final. La actuación prevista, la ordenación pormenorizada, los espacios libres y la red viaria, el tratamiento superficial y diseño urbano, etc. deben favorecer el drenaje de toda la zona.   
El estudio hidrológico analiza la conducción de las aguas pluviales a través de las redes existentes, considerando su capacidad de evacuación y la zona de influencia o captación. Y recomienda como actuaciones de drenaje que se dote a la cabecera de la cuenca del campus de una zona verde relativamente elevada, que imposibilite una posible intrusión de las aguas y elevar la cota del terreno en torno a 1,5 metros en un tramo de unos 80 metros, con lo que se formaría una mota de contención.  
La ordenación y diseño del sector prevé las zonas ajardinadas y la red viaria y de aparcamiento en el perímetro, liberando las zonas interiores para recorridos peatonales (según el modelo del actual campus universitario). La ordenación del ámbito delimitado en el Plan Especial dispone una zona verde longitudinal a lo largo de la vía férrea.   
Adoptando un criterio de actuaciones blandas, se recomienda la aplicación de sistemas urbanos de drenaje sostenible o SUDS (superficies y pavimentos permeables, biocunetas, pozos y zanjas de infiltración, conductos drenantes, mantas drenantes, azoteas ecológicas, depósitos de laminación, etc.) y, si fuera el caso, estanques de retención o depósitos de acumulación y reutilización de las aguas pluviales para el riego de las zonas verdes y espacios libres.   
Para ello, se deberán planificar y seleccionar los sistemas a emplear (según las cuencas y subcuencas, el régimen de precipitaciones, la topografía, el tipo de suelo, etc.) y prever los múltiples puntos en los que se van a producir las descargas del sistema de drenaje, aplicado al diseño de todo el sector o cuenca del campus, y relacionando este diseño con las medidas de mejora paisajística.  
Por otro lado y debido a su ubicación, estos terrenos presentan otros condicionantes ambientales, en este caso relacionados con la contaminación atmosférica.   
Los terrenos se sitúan a unos 500 metros del principal foco contaminante de la zona (una instalación cementera e incineradora), que afecta a la calidad del aire, y sobre el que la Universidad de Alicante lleva a cabo el seguimiento de la calidad del aire (inmisiones), junto con la vigilancia de la red de estaciones de medición de los valores de emisión a la atmósfera de la Generalitat Valenciana.  
El Plan Especial y otras transformaciones previstas en este entorno (Parque Científico, la plataforma logística, la creación de nuevas infraestructuras, etc.) suponen la aproximación de usos urbanísticos dotacionales (Facultades, Institutos, Parque Científico, etc.), y de la población expuesta (universitaria y/u otras) a este foco contaminante, además de la transformación en general de las condiciones ambientales de la zona.   
Estas actuaciones, en su conjunto, pueden modificar los factores que condicionan la calidad del aire (dispersivos, de ventilación, disposición de elementos pantalla, aumento del tráfico y del transporte de mercancías, aumento de las actividades y emisiones localizadas en este ámbito, reducción de espacios libres e incremento de la densidad de edificación en la zona; pero también suponen mejoras como la restauración ambiental de zonas degradadas, la revegetación de espacios libres, el ajardinamiento de zonas verdes y medidas de mejora de la aridez, etc.).  
En cuanto a la calidad del aire en la zona, se ha solicitado la ampliación de la documentación con el fin de considerar los datos disponibles relativos a la vigilancia de la calidad del aire (inmisiones), de las distintas estaciones de medición en el ámbito de estudio (de la red de la GV y propias de la Universidad de Alicante).  
Según los informes emitidos por los departamentos de la UA, la valoración de la situación actual de la calidad del aire (inmisiones) es adecuada, a partir de los datos de la actividad de vigilancia.   
Son posibles medidas correctoras de la situación preexistente, es decir, de atmósferas contaminadas, áreas degradadas o relieves deteriorados. Y medidas preventivas contra la contaminación por partículas en suspensión, (de focos múltiples y difusos) que contribuyen de forma aditiva a aumentar los niveles de inmisión junto con las medidas de drenaje y de mejora ambiental.  
En concreto, las actuaciones de restauración hidrológico-forestal (RHF) sobre el ámbito del sistema Rambutxar-Ovejas y las zonas verdes previstas limitarán la existencia de partículas en suspensión, al controlar la aridez y modificar la humedad ambiental.   
Se debe garantizar en todo caso una distancia mínima de 500 metros entre el uso extractivo e industrial (cementera) y el uso docente para la ampliación de la universidad. Esta franja, que coincide con el ámbito del barranco, se mantendrá como espacio libre de edificación y construcciones (perteneciente a la infraestructura verde municipal) servirá para controlar las inundaciones y como mejora paisajística.   
Igualmente, se debe limitar o reducir el tráfico rodado motorizado y/o de elevada intensidad, en particular, de vehículos industriales y pesados en el camino que atraviesa esta zona, desde el cementerio municipal hasta el núcleo urbano de San Vicente del Raspeig.   
En cuanto a los ruidos, según las mediciones de ruido exterior, son necesarias medidas correctoras de impacto acústico, actuando sobre las infraestructuras de transporte y en las soluciones constructivas de fachada de las edificaciones futuras. Estas medidas deben estar incluidas en el plan y proyecto que lo ejecuta.  
Por ser ampliación del campus existente y su ubicación colindante a suelo urbano, la conexión a los servicios y los accesos se obtienen por extensión de los existentes. Se debe indicar el trazado de la red de alcantarillado y la depuradora en la que serán tratadas las aguas residuales.  
La red viaria definida por este Plan Especial forma parte del propio equipamiento y tiene como fin resolver la comunicación entre las distintas construcciones e instalaciones. El vial de conexión con la red general se integrará en la ampliación del equipamiento o en la red viaria del sector dotacional.  
Girada la correspondiente visita a la zona, se comprueba que recientemente se han llevado a cabo actuaciones y obras en las parcelas, y que se está ejecutando el paso inferior que conecta el sector con el campus de la universidad.  
En cuanto a la dotación de recursos y servicios, la actuación planteada requiere la asignación de recursos hídricos y un incremento de los residuos a gestionar de distinto tipo, pero no son previsibles impactos significativos debido a la ejecución de obras de infraestructuras.   
La estimación del incremento de consumo de agua potable derivado de la actuación prevista es de 25.552 m³ anuales (a razón de 1.600 m³/Ha/año, según los datos reales de consumo medio anula del campus de la UA). No se considera el agua de riego de los zonas verdes y de baldeo de calle, ya que su origen será un pozo propio del campus universitario de agua salobre tratada en una planta desaladora, del que se extrae un caudal de 450 m³/día ampliable a 650 m³/dia; todo ello según el informe de la arquitecta redactora del Plan Especial (15.01.10).  
La gestión de contaminantes (aguas residuales y residuos) debe ser asumida por la gestión del campus y de la ciudad del Alicante; así como la dotación de agua potable a través del suministro municipal.   
El estudio de impacto ambiental identifica los impactos ambientales debidos a la transformación de terrenos por uso urbanístico y la construcción de edificaciones, que se producen en las fases de ejecución de las obras y de funcionamiento. Estos impactos se valoran en su mayoría como moderados, con impactos severos sobre el suelo, la vegetación y los ecosistemas, que no son evitables.   
Se establecen medidas correctoras de impactos de carácter general y medidas concretas para evitar inundaciones por las aguas de arroyada o escorrentía; el imperativo de conservar los ejemplares de olivo y algarrobos en las zonas libres y el ajardinamiento con especies locales de matorral mediterráneo.  
Los aspectos ambientales y las medidas para prevenir, reducir o compensar los efectos ambientales considerados en la declaración de impacto ambiental deben ser incorporados al plan o a los proyectos que lo ejecuten.  
La fragmentación de estos planes o proyectos (con el fin de legalizar o ejecutar fases de un proyecto mayor) no puede ser la causa que impida la integración de los aspectos ambientales ni la aplicación de las medidas para prevenir, reducir o compensar los efectos negativos sobre el medio ambiente.   
Consideraciones jurídicas  
1. En fecha 30 de abril de 2.006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (en adelante LEAE).  
2. El expediente fue sometido a información pública el 4 de marzo de 2008; se inicia el proceso de evaluación ambiental el 3 de marzo de 2008, mediante una comunicación del IVVSA al Área de Evaluación Ambiental. Vista la fecha del primer acto formal del expediente y tratándose de un instrumento de planeamiento, al Plan Especial le es de aplicación el procedimiento establecido en la LEAE.  
Se trataría de un caso que se enmarca en los supuestos previstos en el artículo 3.3 de la LEAE, modificaciones menores de plan y conforme a lo estipulado en el artículo 4, el órgano ambiental determinará si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental si se determina la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios del establecidos en el anexo II.   
Tras proceder a la consulta de las administraciones afectadas, considerar el objeto y características de la actuación, estudiar los efectos que produciría su implantación así como los valores y vulnerabilidad del área afectada (ver consideraciones ambientales), se puede concluir que este Plan no producirá efectos significativos en el medio ambiente, tal y como se contempla en la LEAE.  
3. No obstante, el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
4. El artículo 17, apartado 2, letra l) del Decreto 139/2009, de 18 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental, de proyectos públicos y privados, así como de los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la presente:  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial de reserva de suelo dotacional (Universidad de Alicante, promovido por el IVVSA y el Ayuntamiento de Alicante, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
1. Condicionantes para la aprobación del Plan Especial  
a) Se debe obtener el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
b) Se debe justificar y grafiar el cumplimiento de las distancias establecidas por la legislación sectorial (afecciones, servidumbres, limitaciones, etc.) aplicables al ámbito del Plan Especial.   
c) Se incluirán en los planos de ordenación, a una escala adecuada, las zonas en las que se van a ejecutar las medidas correctoras de impacto acústico, con el detalle de las soluciones previstas bien sea con pantallas vegetales o de otra tipología, o bien mediante movimientos de tierras, formación de taludes y su vegetación, etc. Estas medidas se incluirán en el proyecto de urbanización de este Plan Especial, los pliegos de prescripciones técnicas y el presupuesto. En el caso de que no puedan ejecutarse simultáneamente al resto de obras de urbanización, debido a que se encuentran fuera del ámbito de actuación del Plan Especial, deberán proponerse medidas correctoras alternativas dentro del área de actuación.   
Una vez se concreten las medidas correctoras, deberán ser objeto de nuevo informe del órgano ambiental y del Servicio de Paisaje.  
  
d) Se deberá obtener informe del Servicio Protección del Ambiente Atmosférico (Área de Calidad Ambiental), en cuanto a la calidad del aire en la zona, dado que es el órgano con competencia para determinar si los niveles de contaminación existentes son compatibles con el nuevo uso que se pretende. En el caso de que sea necesario adoptar medidas correctoras, serán remitidas a este órgano ambiental para la emisión de nuevo informe.  
2. Condiciones para el desarrollo del Plan.  
a) Se deberá obtener informe favorable de la Dirección General de Salud Pública sobre la afección de las líneas eléctricas aéreas existentes a su paso por el ámbito del Plan especial dotacional. El informe determinará las medidas correctoras a adoptar en el proyecto de ejecución para, en su caso, minimizar o evitar la afección.  
b) Se especificarán los cálculos de caudales de aguas pluviales generados por la actuación, considerando como ámbito la subcuenca del campus, indicando el sistema de evacuación y su destino final. Se incluirán las medidas previstas para el drenaje de la zona. Se optará por soluciones blandas (sistemas urbanos de drenaje sostenible o SUDS), que permitan la laminación e infiltración del agua frente a las canalizaciones, reduciendo la contaminación difusa y favoreciendo la economía del recurso y la mejora paisajística. Se remitirá al órgano ambiental para su informe.  
c) No se podrá situar un uso docente (o científica, o terciaria o residencial) a menos de 500 metros de la zona extractiva e industrial existente (cementera), por similitud a lo establecido en el artículo 451 del ROGTU. Esta franja, que coincide con el ámbito del sistema Rambutxar-Ovejas, se mantendrá como espacio libre de edificación y construcciones (perteneciente a la infraestructura verde municipal), de control de las inundaciones y para la mejora medioambiental. Antes del inicio de la actividad, se llevarán a cabo actuaciones de restauración hidrológico-forestal (RHF), que se incluirán en la documentación del PG que está en trámite de evaluación ambiental estratégica.   
d) Se debe limitar o reducir el tráfico rodado motorizado y/o el tráfico de elevada intensidad, en particular, de vehículos industriales y pesados, en el camino que atraviesa esta zona, desde el cementerio municipal hasta el núcleo urbano de Sant Vicent del Raspeig y la rotonda de acceso a la universidad.   
El órgano promotor remitirá un informe con los acuerdos y/o medidas a incorporar a otros planes conexos y/o proyectos (revisión del Plan General de Alicante, Plan parcial parque científico y ampliación de la Universidad, planes de acción o gestión de la UA, proyectos de urbanización o infraestructuras, etc.), que permitan el mejor cumplimiento de los condicionantes 2c y 2d.  
e) Todo vertido urbano se debe recoger en colectores de alcantarillado, de carácter separativo, cuyo final sea una instalación de tratamiento de dicho vertido. No se podrá iniciar la actividad en las edificaciones existentes sin la previa garantía de tratamiento de las aguas residuales y gestión de los residuos que se deriven del uso previsto.   
  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 13 de septiembre 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Resolución complementaria  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 92/2008-AIA.  
Título: Plan Especial de reserva de suelo dotacional Universidad de Alicante.  
Promotor: Ayuntamiento de Alicante - IVVSA.  
Autoridad sustantiva: de Alicante y CTU.  
Localización: noroeste de la ciudad de Alicante, junto a la Universidad de Alicante.  
Objeto  
El expediente administrativo núm. 92/2008-AIA de evaluación ambiental, referente al Plan Especial de reserva de suelo dotacional Universidad de Alicante, del término municipal de Alicante, promovido por el IVVSA, cuenta con declaración de impacto ambiental (en adelante DIA), de fecha 13 de septiembre de 2010, de carácter aceptable supeditada al cumplimiento de condicionantes.  
Con fecha 5 de noviembre de 2010, el IVVSA remite, a los efectos de subsanar o complementar el expediente, un estudio de las zonas con medidas correctoras de impacto acústico del Plan Especial (del que se solicita informe al Servicio de Paisaje).  
Adjunta un informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de 6 de octubre de 2010, en materia de calidad del aire en la zona. En su escrito, el IVSSA señala que en fecha 1 de octubre de 2010 solicitó informe de patrimonio.  
Descripción de la nueva documentación  
En cuanto a las afecciones legales, la documentación justifica el cumplimiento de las distancias establecidas por la legislación sectorial, en materia de carreteras y ferrocarriles, que se recogen en los planos 8A de información y 2B de ordenación.  
En cuanto a las medidas de impacto acústico, se indica que las soluciones a adoptar, que son similares a las existentes en el actual campus de la Universidad de Alicante, se concretan en la creación de barreras vegetales artificiales en el perímetro del espacio, limitando el mismo con las vías de comunicación de las autovías y el ferrocarril.   
Dichas barreras se dimensionarán de manera adecuada para salvar tanto la altura necesaria como su extensión, en función de cada situación, atenuando tanto el impacto visual como su coste. Su ubicación será perimetral, de tal forma que se realice un verdadero aislamiento de interior del nuevo campus.   
La solución tipo de medida correctora será la de talud de tierras coronado por pantalla vegetal verde acústica, o bien, simplemente talud de tierras sin coronación de pantalla.  
En los planos se detallan la ubicación y características de los apantallamientos (talud de tierra, barrera acústica verde, alturas, etc.), con sus correspondientes secciones.  
Las limitaciones sonoras que se han establecido son de 55 dBA en el periodo diurno y 45 dBA para el periodo nocturno.   
Consideraciones ambientales  
El condicionante 1, apartados a), b) y d), de la DIA supedita la aprobación del Plan Especial a la obtención del informe de Patrimonio Cultural Valenciano, del informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico en lo relativo a la calidad del aire en la zona y a la justificación del cumplimiento de las distancias establecidas por la legislación sectorial aplicables al ámbito del Plan Especial. Se ha verificado la nueva documentación remitida y se puede informar que quedan cumplimentados dichos condicionantes.  
El apartado 1.c) de la DIA determina que se incluirán en los planos de ordenación, a una escala adecuada, las zonas en las que se van a ejecutar las medidas correctoras de impacto acústico, con el detalle de las soluciones previstas bien sea con pantallas vegetales o de otra tipología, o bien mediante movimientos de tierras, formación de taludes y su vegetación, etc. (...) Una vez se concreten las medidas correctoras, deberán ser objeto de nuevo informe del órgano ambiental y del Servicio de Paisaje.  
Con fecha 15 de noviembre de 2010, el Servicio de Paisaje emite informe relativo a la ficha de planeamiento y gestión del sector y las medidas correctoras de impacto acústico.  
Las medidas descritas se consideran adecuadas a los efectos de la DIA.   
Consideraciones jurídicas  
El artículo 17, apartado 2, letra l) del Decreto 139/2009, de 18 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental, de proyectos públicos y privados, así como de los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Aceptar la subsanación presentada y dar por cumplimentados los condicionantes impuestos en la DIA de 13 de septiembre de 2010 para la aprobación del Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional Universidad de Alicante, del término municipal de Alicante, promovido por el IVVSA, siempre que el mismo se desarrolle acorde con lo establecido en la documentación presentada.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 15 de noviembre de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML