Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5215, del 09-03-2006 (2006/2542)

Resolució de 21 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5215

Data del DOGV
:   09-03-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/2542

CVE


Data del document
:   21-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Barracas](javascript:void(0))
    * [Alaquàs](javascript:void(0))
    * [Betxí](javascript:void(0))
    * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Algorfa](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [Titaguas](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 21 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X2542]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 128/01-AIA Alaquàs, 322/01-AIA Betxí, 180/01-AIA la Romana, 212/04-AIA Algorfa, 277/04-AIA Elx, 295/04-AIA Barracas i 075/04-AIA Titaguas, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 21 de febrer de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 128/01-AIA.  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial la Figuera, sector III i UE. G del PGOU d'Alaquàs.  
Promotor: Ajuntament d'Alaquàs.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Localització: A l'oest del nucli urbà d'Alaquàs, limítrofa amb el terme municipal de Torrent i entre els vials denominats camí del Bovalar i camí dels Mollons.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és modificar l'ordenació detallada del sector III i de la Unitat d'execució G proposada pel pla general vigent, com també la reclassificació d'una superfície de 17.686,8 m², de la qual 10.680 m² són sòl no urbanitzable de reserva viària i 7.006,8 m² sòl no urbanitzable comú, segons el PGOU vigent, en sòl urbanitzable industrial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
El pla general d'ordenació urbana vigent al terme d'Alaquàs va ser aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 27 de setembre de 1990. Aquest planejament classifica el denominat sector III com a sòl urbanitzable programat amb una superfície de 42.700 m² i la Unitat d'execució G, com a sòl urbà amb una superfície de 68.000 m². Ambdues superfícies tenen la qualificació de sòl industrial.  
Amb l'actuació projectada es proposa modificar el pla general vigent de manera que la Unitat d'execució G amb una superfície de 68.000 m², passa a tenir 74.957,06 m² comprovats a partir d'un alçament topogràfic efectuat i després d'haver-se realitzat una redelimitació que permetera salvar determinades edificacions i corregir errors de mesurament. El sector III s'amplia en reclassificar-se els 17.686,8 m² de sòl no urbanitzable anteriorment citats, i passa a tenir una superfície de 60.386,81 m².  
Així mateix, les unitats execució proposades en el planejament vigent s'han nomenat, de manera que, la Unitat d'execució G es denomina en el Pla parcial, Unitat d'execució G-1, amb una superfície de 74.957,06 m², i el sector III es denomina Unitat d'execució G-2, amb una superfície de 60.386,81 m².  
De la totalitat de l'actuació amb una superfície de 135.343,87 m², es preveu destinar a l'ús privat industrial 100.437,03 m² i a l'ús com a sòl dotacional públic (viaris, aparcaments i zones verdes) 34.906,84 m².  
Respecte als serveis urbans necessaris per al funcionament correcte de l'activitat industrial, el pla parcial proposa que les aigües residuals es destinen a la depuradora de Quart-Benàger, situada en el terme municipal de Xirivella, mitjançant la construcció d'un col·lector al llarg del camí del Bovalar que connecte amb el sistema bàsic metropolità de Quart-Benàger. El col·lector existent no té capacitat per a evacuar les aigües pluvials, per la qual cosa es proposa que la xarxa de clavegueram siga de tipus separatiu, abocant les esmentades aigües sobre el barranc de la Saleta. L'aigua potable es preveu obtenir de la xarxa municipal, procedent de captacions subterrànies i de la potabilitzadora de Picassent. L'energia elèctrica s'obtindrà de la subestació distribuïdora de Torrent, preveient que la xarxa de mitjana i baixa tensió en la zona de l'actuació discórreguen soterrades. Els residus que es generen seran recollits pels serveis municipals, depositant-los en l'abocador que es tinga com a destinació, sense indicar-se la ubicació de l'abocador i tipologia de residus capaços d'albergar.  
Els accessos a l'actuació, estàn previst realitzar-los des del camí rural que accedeix a la rotonda E de l'enllaç del distribuïdor sud amb l'autovia A-7 (bypass) i des de la rotonda 7 del distribuïdor comarcal, el qual transcorre molt pròxim a la zona de l'actuació.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 13 de març de 2001 va tenir entrada en la Conselleria de Medi Ambient el Pla parcial la Figuera, sector III . UE. G i estudi d'impacte ambiental, remés per l'Ajuntament d'Alaquàs.  
En data 23 de març de 2001, es va remetre un escrit a l'Ajuntament indicant-se en aquest que per a procedir a la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental iniciat, era necessari que s'adjuntara el certificat d'aprovació provisional i el resultat del tràmit d'informació pública, incloent còpia de les al·legacions que hi haja, si és el cas.  
En data 29 de maig de 2001, va tenir entrada en la Conselleria de Medi Ambient la documentació administrativa sol·licitada a l'Ajuntament.  
L'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3958, de data 13 de març de 2001, Butlletí Oficial de la Província núm. 69, de data 22 de març de 2001, diari Levante de data 1 de març de 2001, tauler d'edictes de l'Ajuntament i notificant-se individualment als titulars cadastrals afectats, i es presentaren tres al·legacions al pla parcial durant el termini d'informació pública, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament d'Alaquàs, cap de les quals són de caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:  
. Els abocaments d'aigües residuals que generen les indústries instal·lades en el polígon, i les aigües pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
. El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats pel projecte d'activitat  
Revisada la documentació tramitada i consultada la informació disponible en el Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental, la major afecció es produirà sobre el canvi d'ús del sòl, passant de cultius de regadiu a ús industrial. Així mateix, la localització del sòl industrial que preveu el pla general vigent i que es pretén ordenar amb el pla parcial tramitat, no resulta molt encertada a causa de la generació de bosses de sòl agrícola aïllades entre sòls industrials.  
El polígon industrial proposat es troba en una zona molt plana, que actualment no presenta problemes d'inundació, segons els mapes de risc per inundació publicats per la COPUT. No obstant això, a l'est de l'àrea que s'ha d'urbanitzar es troba el barranc de la Saleta, el qual es preveu canalitzar-lo conforme a allò que s'ha indicat en la proposta del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), actualment en tramitació. Indubtablement, l'increment d'urbanitzacions als voltants del barranc de la Saleta, generarà un increment de vessaments, dels quals únicament s'indica que seran conduïts a aquest barranc, sense que s'avalue el possible efecte de l'augment de cabals.  
Les aigües superficials i subterrànies es veuran afectades pel desenvolupament de l'actuació, pel fet que l'augment de la superfície impermeable, reduirà la recàrrega de l'aqüífer i augmentarà l'escorriment superficial, amb el consegüent risc d'arrossegar abocaments incontrolats, com també residus sòlids, tòxics i perillosos incorrectament gestionats.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una identificació i valoració d'impactes, destacant d'aquests l'ocupació i pèrdua total del sòl actual, la generació d'aigües residuals i l'augment de les vessaments, reducció de la qualitat atmosfèrica per l'increment de soroll i gasos pel trànsit intern i les activitats que s'exerciran, i l'alteració del paisatge.  
Els sectors disposen de la possibilitat de connectar els serveis de proveïment d'aigua, energia elèctrica i evacuació d'aigües residuals, amb els existents en el sòl urbà industrial els Mollons situat a l'est de l'àrea d'actuació, com també una accessibilitat alta per la seua facilitat de connectar amb les infraestructures viàries existents al seu voltant. El proveïment d'aigua potable procedeix de la potabilitzadora de Picassent, i es preveu un cabal punta de 23 litres per segon. Es construirà un sistema separatiu d'aigües residuals i pluvials, i es destinaran les primeres a l'EDAR de Xirivella a través del col·lector del sistema bàsic metropolità de Quart-Benáger, i les pluvials al barranc de la Saleta.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
De les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental cal destacar el fet de projectar un tancament de separació amb els sòls classificats com a no urbanitzables d'ús agrícola. Aquest tancament es proposa que s'execute mitjançant un sòcol d'obra sobre el qual es dispose un tancament metàl·lic. La mesura a priori és bona, tot i que seria adequada la integració de vegetació arbòria que reduïra l'impacte paisatgístic i servira de matalàs per a amortir l'increment sonor que es produirà.  
L'estudi d'impacte ambiental no conté programa de vigilància ambiental, i és necessària la incorporació d'aquest, conforme als continguts de l'estudi que estableix el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació modificativa i pla parcial la Figuera, sector III i UE. G del PGOU que afecta el terme municipal d'Alaquàs (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental duent-se a terme les mesures correctores contingudes en aquest, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Com a condicionants addicionals que s'han de complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'hi estableixen els següents:  
1. El desenvolupament de l'actuació se supedita a l'acceptació de l'òrgan gestor de la de l'estació depuradora d'aigües residuals, per la qual cosa es requereix informe favorable de l'entitat gestora de l'esmentada infraestructura que assegure la capacitat de depuració pel que fa a cabals d'abocament i composició de les aigües residuals es refereix.  
2. Les aigües residuals industrials hauran de ser tractades prèviament i caracteritzades per la mateixa indústria abans de ser abocades a la xarxa de clavegueram, sent únicament admissibles, aquelles que complisquen els límits establits per les ordenances d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que en cap cas seran més permissius que els límits prevists en el model d'ordenança elaborat a aquest efecte conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Les aigües que no complisquen els requisits anteriors seran gestionades per empreses gestores de residus tòxics i perillosos.  
En tot cas, serà necessària la construcció d'arquetes de registre en la connexió de la xarxa de sanejament de cada indústria amb la xarxa del polígon, de manera que es facilite la presa de mostres sobre els efluents produïts.  
3. En el supòsit de no admetre's els efluents prevists en l'estació depuradora de Xirivella, s'haurà de construir una depuradora pròpia per a l'actuació. En aquest cas, es remetrà a aquesta Direcció General un informe emés per l'entitat gestora, en el qual s'especifiquen les característiques de la nova depuradora, còpia de l'autorització d'abocament per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i localització d'aquest abocament, tot això prèviament al desenvolupament de l'actuació.  
4. Respecte al subministrament d'aigua, s'haurà de documentar la disponibilitat i qualitat d'aigua potable per a satisfer les necessitats hídriques previstes per al desenvolupament del sòl urbanitzable industrial. En cap cas serà acceptable el reg de les zones verdes amb aigua potable.  
5. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
6. S'haurà de potenciar la integració del polígon amb els sòls agrícoles immediats, mitjançant el desenvolupament de pantalles vegetals que incloguen exemplars de desenvolupament vertical, emprant-se elements arboris propis de l'entorn.  
7. S'haurà de garantir l'adequada gestió dels diversos tipus de residus en tot l'àmbit de l'actuació i en especial pel que fa a les produccions de residus tòxics i perillosos.  
8. S'elaborarà un programa de vigilància ambiental, el qual haurà de ser lliurat en aquesta Direcció General amb anterioritat a l'aprovació definitiva de l'actuació.  
9. S'aplicaran totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 322/01-AIA:   
Promotor: Luis Batalla SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Industria i Energia . Mines (Castelló)  
Objecte del projecte: Explotació de gravera Riu Sec  
Localització: Partida Cuas de Mira, terme municipal de Betxí.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
L'objecte del projecte és l'aprofitament racional dels recursos per a les diverses obres, tant d'infraestructura urbana, com a obra pública i edificació. L'explotació sol·licitada és de secció A per a l'extracció de graves i arenes en terrenys propietat del promotor. De manera simultània a l'explotació es produirà el farciment del buit, mitjançant materials naturals procedents de les diverses obres que LUBASA executa per la zona anualment, per a finalitzar la restauració mitjançant aprofitament citrícola, segons l'ús actual d'aquest.  
En l'estudi d'impacte es vol fer constar les característiques especials de la futura extracció:  
. Reduïdes dimensions de l'àrea que s'ha d'explotar (13.278 m²)  
. Existència de la infraestructura de la fase preparatòria  
. Desnivell que s'ha de produir de només 5 m, incloent els 40 cm de terra vegetal que s'han de conservar  
. No-afecció al nivell freàtic de l'aqüífer ni al llit del riu Sec  
. Impacte visual nul des de nuclis habitats  
. Millora final de l'impacte paisatgístic  
. Recuperació volumètrica del material eliminat i de l'ús agrícola  
. Destinació dels materials per a obres pròpies del promotor en l'entorn  
El projecte es localitza en les parcel·les 142 i 107 del polígon 45 del terme municipal de Betxí, amb una superfície total de 28.805 m², dels quals es veuran afectats 13.278 m² per l'explotació, sent el volum que s'ha d'extraure de 60.000 m3.  
L'accés principal es pot realitzar des de la N-340 eixint d'Alquerías del Niño Perdido, prenent la CV-222 i eixint pel PK 2,200 es pren el camí de la Ratlla de Vila-real a Betxí i després de recórrer 450 m, es pren el camí de terra de l'esquerra, una vegada recorreguts 400 m s'arriba a l'extrem de la parcel·la.  
L'accés per La CV-10 eixint per Betxí s'accedeix també a la CV-222 eixint pel PK 1,000 es pren el camí dels Caus de Mira i recorreguts 50 m es pren la desviació cap a l'esquerra creuant el riu Sec, després de recórrer 250 m es pren el camí de terra paral·lel al llit del riu i a 150 m s'arriba al límit de la parcel·la.  
2. Alternatives  
En l'estudi no es presenten alternatives, es justifica que atés el tipus d'explotació, classificada dins de la secció A de la Llei de mines vigent, la xicoteta superfície que s'ha d'explotar i la potència de 5 metres, com també la impossibilitat d'explotar parcel·les de les quals no s'és propietari. Les alternatives es van buscar tant per a la ubicació com per al sistema d'explotació triats.  
Tramitació administrativa  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració i el projecte per a l'obertura de la gravera ha sigut remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, secció de Mines, de Castelló en data d'1 d'agost de 2001.  
En data de 13 de setembre de 2001 es va rebre el certificat del tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, sense que s'hi hagen presentat al·legacions, havent-se publicat en el BOP de Castelló amb data 4 d'agost de 2001.  
Informes sectorials  
Després de les consultes realitzades s'han rebut els informes següents:  
Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló:  
. Els materials de la terrassa fluvial que s'ha d'explotar són arenes, llims i argiles amb gran abundància de còdols i graves. La permeabilitat d'aquests materials és molt elevada, quedant l'aqüífer subjacent molt vulnerable a la contaminació. Per la posició geomorfològica es considera d'alt risc d'inundació. Les pèrdues de sòl presenten una baixa intensitat a causa de la presència dels bancals existents. La conca visual és baixa i no es troben espècies protegides en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
. Segons la documentació, en l'execució de l'obra, no es durà a terme cap construcció ni es conformaran enderrocs amb estèrils. A continuació s'afirma el contrari, xifrant en un 20% la proporció d'estèrils, sense conéixer com es durà a terme l'abassegament dels materials.  
. L'accés a l'explotació serà a través del camí de terra actualment existent.  
. Segons la informació continguda en l'estudi d'impacte ambiental es respectaran 50 metres des del marge del riu, i 5 m des dels límits amb les parcel·les veïnes.   
. S'estima una vida útil de l'explotació de 6 anys en primer lloc, per a posteriorment afirmar a continuació que la vida útil de la gravera és de 3 anys. El calendari de restauració contingut en la documentació és valorat per aquests serveis tècnics com a poc ajustat a la realitat.  
. La metodologia d'extracció es correspon amb una gravera totalment seca, amb la qual cosa l'emissió de pols a les parcel·les confrontants s'estima que pot ser important, amb els trastorns que això comporta a la producció citrícola.  
. Les parcel·les estan afectades per la zona de policia del llit del riu Sec, per la qual cosa serà preceptiva l'autorització de l'organisme de conca per a dur a terme aquesta actuació.  
Ajuntament de Betxí:  
El tècnic municipal ha informat dels aspectes següents:  
. La finca se situa en sòl qualificat en part com a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic, i en part com a sòl no urbanitzable comú.  
. Es desconeix l'existència de restes arqueològiques.  
. Que l'ús sol·licitat és compatible amb la catalogació de sòl no urbanitzable comú.  
Afeccions legals  
Tal com ha informat l'Ajuntament, el projecte proposat se situa en sòl no urbanitzable comú, i segons informe del mateix Ajuntament no presenta cap problema des del punt de vista urbanístic, però també se situa part en sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic, per la qual cosa s'haurà de sol·licitar autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'inici de l'activitat.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que cap factor ambiental es veurà afectat de manera significant, i tan sols la modificació de la morfologia i paisatge i l'impacte sobre la tapadora vegetal.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
Impacte sobre els recursos hídrics, l'alteració sobre les aigües superficials pot resumir-se en:  
. Alteració del drenatge superficial, produïda per la creació del buit de l'explotació i la infraestructura associada.  
. Contaminació química deguda a l'abocament en la mateixa explotació del combustible o olis de la maquinària.  
. Contaminació física a causa de l'augment de les partícules sòlides en suspensió de l'aigua d'arrossegament procedent de l'explotació, reg de pistes, trànsit de camions i maquinària pesant...  
Les aigües subterrànies només es poden veure afectades pels possibles abocaments d'olis i combustibles de la maquinària.  
L'impacte sobre l'atmosfera es produirà per l'emissió de partícules sòlides en suspensió, per l'emissió de gasos. Els efectes de la pols són principalment l'afecció a la vegetació, el desgast de la maquinària i molèsties a les persones.   
Per un altre costat el soroll generat per la maquinària en el procés d'extracció o el trànsit dels camions també resulta una molèstia ambiental la incidència de la qual recau sobre la fauna i les persones.  
L'impacte sobre el paisatge i la morfologia, l'activitat pertorbarà molt localment el medi, i és visible només des de la mateixa explotació o parcel·les confrontants. Els 50 metres de protecció des del llit i els 5 metres de protecció perimetral faran de pantalla visual i sònica.  
L'impacte per l'ús de la infraestructura és temporal (6 anys) i de poca importància, integrant-se el transport en la circulació viària de la zona.  
Pel fet que la vegetació existent eren cítrics, afectats pel virus de la tristesa, i la revegetació es realitzarà mitjançant plançons de cítrics, es recuperarà aquesta coberta que es trobava degradada, a més que es produirà un enriquiment del sòl mitjançant aportació de terra vegetal i el sòl arreplegat.  
L'impacte sobre el medi sociocultural prové directament de l'augment del trànsit, amb conseqüències com perill d'accidents, deteriorament de paviments, disminució de la velocitat de circulació, etc.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen una sèrie de mesures correctores que, entre altres, són:  
. Per a minimitzar els efectes de la pols i els gasos:  
Els accessos i zones d'extracció s'hauran de regar periòdicament per a evitar l'alçament de la pols.  
Reducció de la velocitat de circulació.  
Utilització de camions tipus banyera de major tonatge, amb la qual cosa es redueix la intensitat de circulació.  
Retirada de la pista i accessos del material format per acumulació de pols, com també material gruixut que ocasionalment caiga durant la càrrega o el transport.  
Zona de protecció de 5 metres sense explotar en els límits amb les altres parcel·les i de 50 metres per al límit amb el llit del riu Sec i de 2 metres respecte a les canonades de reg.  
. Soroll:  
Limitació de les labors d'extracció a hores diürnes.  
Manteniment periòdic de la maquinària.  
Instal·lació de silenciadors en la maquinària mòbil.  
. Recursos hídrics  
Vigilància que evite l'abocament incontrolat en l'àrea d'extracció.  
Realització d'operacions de manteniment, canvis d'olis, combustibles i lubricants de la maquinària en tallers especialitzats sempre fora de l'explotació.  
. Sòl i vegetació  
Disseny de 45º dels talussos laterals, que evitarà els problemes d'erosió i homogeneïtzació de pendent durant l'explotació per a les zones de protecció.  
La terra vegetal s'haurà de manipular en estat de sequedat total.  
S'haurà d'evitarà el pas de la maquinària sobre aquesta.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1) del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi siguen preceptives, el projecte per a l'obertura de la gravera, secció A, denominada Riu Sec al terme municipal de Betxí (Castelló) el promotor del qual és Luis Batalla SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, com també les condicions establides en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se li recorda al promotor que l'execució del projecte requereix l'autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per ocupar part dels terrenys sòl qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic.  
1. Els camins i accessos hauran de ser reparats per l'empresa promotora sempre que es produïsca un deteriorament d'aquests respecte a l'estat actual.  
2. En cap cas es permetrà l'excavació fora dels límits de la parcel·la, i s'hi hauran de mantenir les distàncies proposades en les mesures correctores.  
3. El transport s'haurà de realitzar sempre amb lones, i els regs s'hauran de produir periòdicament.  
4. Si durant exercici de l'activitat es produïren alteracions en el camí d'accés, aquestes s'hauran d'esmenar periòdicament, i a la finalització de l'activitat haurà de deixar-se el camí en el mateix estat de conservació que presentava a l'inici de l'activitat. Queda aquest seguiment per part de l'Ajuntament de Betxí.  
5. Abans d'iniciar l'activitat el promotor haurà de disposar del vistiplau de la Divisió de Carreteres per a situar i senyalitzar convenientment l'accés i l'eixida de camions des de la carretera CV-222.  
6. Es presentarà en aquesta Direcció General la restauració duta a terme mitjançant informe i reportatge fotogràfic, tant del buit generat com del camí, passats els tres primers mesos de la finalització.  
7. En el cas que es troben restes arqueològiques o s'afecte algun jaciment o altres restes de valor o interés per al patrimoni històric artístic espanyol, haurà de comunicar-se a la Direcció General de Patrimoni Artístic i paralitzar l'activitat.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 180/2001-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial del polígon industrial Pomares  
Promotor: Ajuntament de la Romana  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT  
Localització: En el municipi de la Romana (Alacant), aproximadament a 500 metres al sud del nucli urbà, accedint des del denominat camí Pomares.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Segons la documentació presentada, respondre adequadament i amb la major brevetat possible a la demanda de sòl industrial en un entorn molt favorable per les condicions topogràfiques del terreny i la proximitat de la depuradora municipal, pretenent aconseguir un ambient industrial agradable amb espais de caràcter públic i privat que faciliten l'esplai i donen a la zona una imatge cuidada i atractiva, com també les dotacions necessàries per a desenvolupar l'ús que es pretén.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Amb aquest projecte es pretén dotar el municipi de la Romana d'una borsa de sòl industrial amb capacitat per a indústries de grandària reduïda o mitjana, alternatives a l'assentament marbrer propi de la zona, com també a un altre tipus d'activitats terciàries.  
El polígon s'emmarca dins d'una àrea molt més gran, recollida en el document del concert previ del Pla general d'ordenació urbana que es troba actualment en fase de tramitació i orientada a grans indústries del sector marbrer.  
El sòl afectat per la proposta, de 9'4 ha de superfície i de planta sensiblement quadrada, es troba classificat actualment com a no urbanitzable d'especial protecció agrícola.  
Els límits del sector els configuren, pel nord, un camí d'accés a les parcel·les confrontants, pel sud i per l'est terrenys de cultiu, i per l'oest el denominat camí Pomares.  
L'accés al sector es preveu a través del nucli urbà per l'esmentat camí, que haurà d'adequar-se en amplària, mentre que el sanejament connectarà amb la depuradora municipal mitjançant un col·lector que es calcularà en previsió del desenvolupament del sòl industrial previst en el concert previ del Pla general d'ordenació urbana. Les conduccions d'aigua discorreran igualment pel camí Pomares i per al subministrament d'energia elèctrica s'aprofitarà la línia que el travessa, prèvia desviació i soterrament.  
3. Alternatives  
Les alternatives previstes en l'estudi d'impacte ambiental fan referència a diverses propostes de distribució dels espais interiors a la delimitació del sector proposada, però en cap cas es fa referència a l'estudi de les diferents localitzacions de l'àmbit del sòl urbanitzable dins del terme municipal.  
Tramitació administrativa  
En data 10 d'abril de 2001 el Servei Territorial d'Alacant de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental relatius a l'Homologació i pla parcial del polígon industrial Pomares, del municipi de la Romana.  
Com siga que la documentació presentada no s'ajustava als mínims que estableix el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en l'article 21.3, en data 26 d'abril de 2001 es va sol·licitar a l'Ajuntament de la Romana la remissió dels certificats d'aprovació provisional i del període d'exposició al públic, amb còpia de les al·legacions, si n'hi havien.  
En data 10 de maig de 2001 l'Ajuntament de la Romana va remetre el corresponent certificat d'exposició pública, indicant que l'estudi d'impacte ambiental va quedar sotmés a aquest tràmit amb sengles publicacions en el DOGV i en el diari Información, i no s'hi ha presentat cap al·legació.  
Finalment, en data 1 d'octubre de 2001 l'Ajuntament de la Romana va remetre el certificat d'aprovació provisional de l'esmentat projecte.  
Afeccions legals  
1. Com ja s'ha comentat, l'accés al sector situat a uns 500 metres al sud del nucli urbà passa per travessar-lo i condicionar el conegut com a camí Pomares, que en realitat es tracta d'un camí ramader denominat assagador de Font Boja a la Boquera. Si bé la seua superfície no computa l'efecte dels estàndards urbanístics del sector sí que anirà a càrrec d'aquest el seu condicionament. No obstant l'anterior, les esmentades previsions no semblen compatibles amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, tenint en compte que aquests són béns de domini públic.  
2. Malgrat els límits a què fa referència l'estudi d'impacte ambiental, de la documentació consultada no s'estimen afectats els àmbits de les rambles de la Romana i Fonda, al nord i al sud del polígon proposat, respectivament.  
Consideracions ambientals  
1. Les característiques geològiques de la superfície afectada pel projecte, localitzada als peus de la serra dels Ases i del turó de la Creu, concretament a l'est d'aquests, són les que defineixen bona part del municipi de la Romana i confrontants. Es tracta de depòsits quaternaris procedents de la destrucció dels relleus més pròxims, amb una gran extensió, formats per conglomerats, bretxes, arenes i argiles, a vegades mostrant un encostrament superficial.  
No obstant això, la diversitat del material trobat es perfila com la causa de les diverses propietats que caracteritzen aquesta planura. Concretament, en l'àrea d'estudi, la vulnerabilitat dels terrenys resulta de grau mitjà, i hi ha altres llocs al terme municipal amb millors aptituds de cara a albergar determinats usos.  
D'altra banda, l'existent, encara que escàs, pendent afavoreix la circulació de l'aigua impedint l'entollada dels sòls, i amb això, els fenòmens d'inundació.  
Com a conseqüència de l'anterior, les àrees compreses entre les rambles de la Romana i Fonda i les elevacions de la serra dels Ases i del Turó de la Creu, es configuren com les de major capacitat d'ús agrari del terme municipal, amb factors limitants d'origen fisicoquímic.  
2. A la vista de les característiques del territori afectat per la proposta, amb un molt escàs pendent i amb un elevat potencial agrari, sembla coherent l'ús i la qualificació de sòl actuals, on no resulta possible trobar restes significatives de la vegetació potencial de la zona, sinó més aviat cultius de vinya, amb presència menys rellevant d'oliveres i ametlers.  
3. Si bé el planejament industrial del projecte presentat no entraria a assentar les bases d'una nova economia per al municipi de la Romana, atesa la seua reduïda extensió, assegurant d'alguna manera la continuació de la tradició agrícola del sòl, no ocorre el mateix amb l'avanç de planejament presentat com a justificació d'aquesta homologació. Així, el desenvolupament d'un polígon lligat a la indústria del marbre, amb els requeriments de sòl que això comporta, ha de basar-se en unes directrius de creixement consensuades a nivell municipal atesa la important transformació que suposarà de cara a la potencialitat agrícola.  
En tot cas, aqueix desenvolupament haurà de basar-se també en criteris estrictament ambientals a més de socioeconòmics. En aquest sentit, no semblen adequats els creixements sobre terrenys on els pendents deixen de ser plans o com a màxim suaus, comprometent les formacions amb major relleu del municipi, com també una tendència a aproximar-se a nuclis o assentaments urbans.  
4. Un altre aspecte important que sí que resulta d'aplicació directa en el projecte presentat és el de l'accessibilitat del polígon. Plantejada inicialment a través del nucli urbà i sobre el desenvolupament d'un camí ramader, aquesta solució és susceptible de produir molèsties directes a la població per contaminació acústica i atmosfèrica a causa del pas de vehicles pesants amb material pulverulent o del qual es puguen derivar partícules de reduïdes dimensions, i resulta, al mateix temps, incompatible amb la legislació vigent de camins ramaders.  
Cabria plantejar, per tant, l'estudi d'accessos alternatius previs al nucli urbà, de manera que el trànsit de vehicles cap a les vies de major importància i de distribució del material a altres zones no afecte aquell.  
5. Des d'un punt de vista climàtic, i amb les reserves que comporta l'ús de dades procedents d'estacions de mesurament allunyades del municipi, la localització de la proposta resultaria coherent atesa la freqüència i predomini del vent, factor molt important de cara a minimitzar la possible afecció de les emissions atmosfèriques a la població.  
6. Sobre el funcionament del polígon industrial resulta necessari prendre en consideració els aspectes següents.  
Si bé davant la situació de sobreexplotació de l'aqüífer l'estudi d'impacte ambiental proposa mesures encaminades a minimitzar la possible alteració en aquest sentit mitjançant la utilització de sistemes de reciclatge i reutilització de l'aigua, com també per l'ocupació d'espècies vegetals adaptades a l'entorn i que no requerisquen aigua en excés per a la seua pervivència, es fa necessari reflexionar sobre l'estat actual del municipi respecte de la situació i les condicions de proveïment d'aigua potable, proposant, si és el cas, una xarxa alternativa d'aigües depurades amb destinació industrial per a totes aquelles instal·lacions que no es troben directament relacionades amb el consum humà.  
En relació amb la depuració d'aigües residuals, hi ha alguna contradicció entre les mesures correctores proposades atés que per un costat es proposa la connexió del sector amb la depuradora municipal, posposant l'atorgament de llicències a la realització de les infraestructures de sanejament, i per un altre s'indica que, atés l'estat de saturació d'aquesta (la capacitat de tractament de la qual és de 320 m³/dia), s'haurà de procedir-hi a l'ampliació o a la construcció d'una nova. Per la seua banda, s'incorpora un model d'ordenances d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal equivalent a la redactada per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, juntament amb una sèrie de mesures addicionals sobre la construcció d'arquetes de registre i separadores de greixos.  
La gestió de residus no sembla resolta convenientment al municipi de la Romana, segons es desprén de les dades de l'estudi d'impacte ambiental, on s'informa de la intenció municipal d'adherir-se al Pla integral de residus tan aviat com es construïsca un abocador comarcal. En aquest sentit, sembla necessari donar un tractament adequat en abocador autoritzat als residus urbans i inerts produïts tant en la fase d'execució com de funcionament, deixant la gestió dels residus perillosos de la mà de cadascuna de les indústries que s'han d'instal·lar mitjançant la corresponent inscripció en el registre de productors.  
Finalment, estaria la contaminació atmosfèrica i acústica produïda per l'activitat industrial. L'estudi d'impacte ambiental considera unes referències legals al respecte, incloent-hi límits d'emissió, si bé tant algunes d'aquestes dades com de les anteriors no s'incorporen a la normativa urbanística.  
7. Sobre la integració paisatgística del polígon i el respecte a les preexistències, sembla necessari indicar que l'alternativa de distribució elegida respecta una antiga casa de camp, com també la densa pinada annexa a aquesta dins dels equipaments de les dotacions públiques. D'una altra banda, la normativa elegeix un tractament exterior de l'edificació lliure, amb algunes consideracions transcrites de zones pròpiament residencials que no tenen aplicació en un polígon industrial.  
8. Finalment, cal indicar que el municipi de la Romana presenta un valor d'acceleració sísmica bàsica realment significativa (0'11), de manera que les estructures hauran de calcular-se sota un estricte compliment de la legislació vigent al respecte, la NCSE-94, amb la intenció d'evitar riscs.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte sobre l'homologació i pla parcial del polígon industrial Pomares al municipi de la Romana (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
S'haurà de dissenyar i executar un nou accés al polígon industrial amb vista al futur desenvolupament proposat en el document de concert previ, respectant d'aquesta manera el traçat, la situació actual i l'amplària legal del camí ramader assagador de Font Boja a la Boquera, segons criteris dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant. Aquest accés haurà de realitzar-se des de la carretera que uneix Novelda amb la Romana, prèviament a l'arribada al nucli urbà d'aquest últim.  
De cara a autoritzar la posada en marxa dels usos previstos resultarà necessari el certificat de l'empresa subministradora d'aigua potable en el qual es reculla, en funció d'una estimació de consum creïble i basada en experiències semblants, l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient. En aqueixa línia, i atesa la situació de sobreexplotació de l'aqüífer, resultarà imprescindible el disseny i l'execució d'una xarxa de subministrament per a aigües d'ús industrial que s'haurà de proveir dels efluents depurats de la corresponent estació depuradora d'aigües residuals.  
S'haurà de posposar l'atorgament de llicències d'activitat a la construcció i posada en funcionament d'una nova estació depuradora d'aigües residuals el projecte de la qual haurà de preveure les necessitats del municipi segons l'avanç de planejament presentat juntament amb el projecte avaluat.  
Respecte a l'ordenança d'abocament, s'hauran de modificar els valors del crom hexavalent i el crom total a 0'5 i 2'5, respectivament.  
Pel que fa a les emissions atmosfèriques, els composts de SO2 es limitaran a 850mg/Nm³ amb tal d'adequar-se a la normativa vigent.  
De cara a una correcta gestió dels residus, i a l'espera que el municipi aplique les prescripcions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, s'haurà de traslladar a un abocador autoritzat la totalitat dels residus sòlids urbans i inerts produïts durant les fases d'execució i funcionament del polígon industrial, per la qual cosa haurà de resultar imprescindible l'obtenció dels corresponents certificats d'acceptació de residus.  
Per afavorir la integració paisatgística del sòl industrial s'hauran d'utilitzar colors ocres i propis de l'entorn en les façanes, i evitar en tot cas els acabats de materials metàl·lics o reflectors.  
S'haurà d'incorporar a la normativa urbanística del sector les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 212/04-AIA.  
Títol: Pla parcial de millora del sector IX, sòl urbanitzable industrial de les normes subsidiàries del terme municipal d'Algorfa.  
Promotor: Ajuntament d'Algorfa.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge i Ajuntament d'Algorfa.  
Localització: Al sud-est del nucli urbà, a uns 600 metres d'aquest i al costat de la carretera autonòmica CV-935.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és modificar un sector de sòl urbanitzable d'ús industrial ja previst en l'homologació global de les normes subsidiàries de planejament d'Algorfa, la superfície inicial del qual era 5,07 Hi ha i es proposa que ascendisca a 7,91 Hi ha.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
En l'homologació global de les normes subsidiàries de planejament d'Algorfa el sector IX industrial no s'ordenava detalladament i es proposava el seu desenvolupament mitjançant dues unitats d'execució. Amb l'actuació proposada es pretén unificar les dues unitats d'execució en una sola atés que una d'elles es troba en un estat de consolidació avançat, de manera que no tenen cabuda les dotacions necessàries. D'aquesta manera les dotacions es localitzen per a tot el sector en l'àmbit sense desenvolupar actualment.  
La delimitació del sector es veu modificada en incrementar-ne la superfície per incorporació parcial de la franja de protecció de 18 m de la carretera CV-935 al sector atorgant-li usos de viari i zona enjardinada.  
Es modifica l'accés al sector passant d'una intersecció en T a una glorieta que millore l'accés al polígon i al cementeri localitzat immediatament al costat oposat de la carretera.  
La carretera CV-935 és coincident amb el camí ramader denominat Cabanera de Catral, de 6 metres d'amplada, per la qual cosa es veurà afectada per l'execució de la glorieta.  
La xarxa primària a càrrec del sector ascendeix a 20.883 m², destinats a superfície viària i aparcaments. La xarxa secundària a càrrec del sector ascendeix a 1.611 m² de superfície viària i aparcaments, i 9.384 m² de zona verda. Els 47.174 m² restants es destinen a superfície edificable.  
S'ha de fer constar que el límit dels termes municipals d'Algorfa i Almoradí s'ha vist modificat en l'àmbit del sector, i no resulten coincidents en l'homologació global de les normes subsidiàries de planejament d'Algorfa i en la modificació que s'està tramitant, i es veu incrementat el sector en aquesta última.  
3. Alternatives  
La modificació tramitada no presenta alternatives tècniques.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
L'Ajuntament d'Algorfa va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge en data 31 de maig de 2004 un escrit on sol·licitava la declaració d'impacte ambiental del projecte de referència per a la qual cosa va adjuntar l'estudi d'impacte ambiental i la documentació urbanística. L'expedient administratiu es va adjuntar amb posterioritat per sol·licitud del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental del Pla parcial de millora del sector IX del sòl urbanitzable industrial es va sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4.762, de data 27 de maig de 2004 i en el diari La Verdad, de data 26 de maig de 2004, i no s'hi van presentar al·legacions respecte d'això durant el termini d'informació pública, segons consta en el certificat emés pel secretari-interventor de l'Ajuntament d'Algorfa.  
2. Peticions d'informes i documentació complementària  
Durant la tramitació de l'expedient s'ha requerit a l'Ajuntament d'Algorfa a través de conversacions mantingudes amb els tècnics la inclusió en l'expedient dels certificats d'aprovació provisional del pla parcial de millora i de l'estudi d'impacte ambiental, així com el certificat del tràmit d'informació pública indicant si hi ha hagut al·legacions i si és el cas adjuntar còpia d'aquestes. Es va sol·licitar també que l'estudi es remetera correctament diligenciat i completat quant a l'afecció del projecte a un camí ramader.  
En dates 6 de juliol, 13 d'agost i 23 de setembre de 2004 l'Ajuntament va completar els requeriments anteriorment indicats presentant en aquesta Conselleria la documentació que esmena les deficiències de l'expedient.  
Afeccions legals  
El camí ramader Cabanera de Catral, d'amplada legal 6 m, es troba afectat per l'actuació en incorporar-lo dins del sector en la zona coincident amb la glorieta de nova execució i considerar-lo com a superfície de vials de la xarxa primària. S'aplicarà la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, i s'ha de de representar gràficament el camí ramader i no computar a efectes urbanístics.  
L'ordenació proposada afecta a la franja de protecció de 18 metres de la carretera CV-935. S'aplicarà la Llei 6/1991 de la Generalitat Valenciana, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
Consultades altres possibles afeccions legals del projecte no s'ha observat relació directa d'aquest sobre llocs d'interés comunitari, microreserves, llits naturals d'aigua, cavitats, forests d'utilitat pública i jaciments arqueològics.  
Consideracions ambientals  
Atés que l'emplaçament del sector IX de les normes subsidiàries d'Algorfa ja es va avaluar ambientalment en la tramitació de l'homologació global, cal destacar que les principals afeccions ambientals que generarà la modificació del sector són:  
. El camí ramader Cabanera de Catral, d'amplada legal 6 m, es veurà afectat per l'execució de la glorieta, la qual cosa suposarà una xicoteta desviació del seu traçat, per a la qual cosa s'hauran de tindre en compte les consideracions que respecte d'això estime la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
L'augment d'ocupació de sòl de baixa qualitat en trobar-se transformat per l'alta pressió antròpica a què s'ha vist sotmés.  
En l'homologació global no va quedar justificada la destinació dels residus i de les aigües residuals dels nous sectors, és per això, que en aquesta tramitació haurà de justificar-se i garantir-se l'adequada depuració de les aigües residuals i tractament dels residus.  
Entre la documentació tramitada no es troba l'informe favorable de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, i no s'ha donat compliment a la declaració d'impacte ambiental de l'homologació global de les normes subsidiàries del planejament d'Algorfa emesa per la directora general de Planificació i Gestió del Medi el 8 de juny de 2001.  
L'estudi d'impacte ambiental conté un Programa de vigilància ambiental, que haurà de ser controlat per l'Ajuntament. Aquest programa estableix els indicadors que permeten avaluar l'impacte, no obstant això es desconeixen els valors llindars, freqüència del control mediambiental i mesures que s'han d'adoptar en cas de ser necessari.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes mediambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial de millora del sector IX, sòl urbanitzable industrial de les normes subsidiàries del terme municipal d'Algorfa (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es duguen a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu Programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. El camí ramader denominat Cabanera de Catral, d'amplada legal 6 metres, bé de domini públic de la Generalitat Valenciana, regulat per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, haurà de quedar lliure en tota l'amplària legal d'aquest d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels ramats, havent de ser respectat en tot el seu traçat i amplada, sent els usos sobre aquest els definits en la Llei 3/95. Abans de l'execució del projecte s'haurà de disposar de l'autorització per ocupació i modificació de traçat de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals i/o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.  
3. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la localització de l'estació depuradora i la capacitat de depuració d'aquesta a què es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals.  
4. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.  
5. S'aplicaran totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental que no entren en contradicció amb les propostes en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, havent d'incorporar aquestes en les normes urbanístiques i en els plans d'ordenació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 277/04-AIA  
Títol: Gestor de residus perillosos. Planta d'esterilització de residus sanitaris específics, grup III.  
Promotor: Logística i gestió ambiental, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: C/ Alberto Solls, parcel·la número 4, de l'illa 9ª, del polígon Elx Parc Industrial, del terme municipal d'Elx (Alacant).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte que Logística i gestió ambiental, SL, té previst realitzar és la gestió extracentre de residus biosanitaris, concretament els corresponents al grup III.  
Les operacions de gestió de residus projectades comprenen la recollida de residus biosanitaris grup III, el transport d'aquests, tractament d'esterilització mitjançant vapor calent a pressió per tècnica d'autoclau en una instal·lació fixa i posterior trituració dels residus esterilitzats, per a poder eliminar-los finalment com a residus assimilables a urbans.  
Logística i gestió ambiental, SL, disposa actualment d'autorització per a la recollida i transport .sense emmagatzematge . de residus sanitaris corresponents al grup III i d'altres residus sanitaris corresponents al grup IV.  
Característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat  
La indústria projecta l'exercici de les seues activitats en una parcel·la d'aproximadament 2.200 m² del polígon Elx Parc Industrial, del terme municipal d'Elx (Alacant). La parcel·la fa cantó amb els carrers d'Alberto Solls i un carrer de servei del polígon. D'acord al planejament urbanístic vigent del municipi d'Elx, la parcel·la està classificada com a sòl urbà i qualificada com a sòl industrial, encara que es desconeix si entre els usos permesos en aquest sòl es troba l'activitat proposada. La parcel·la, de forma quadrangular, es divideix en tres parts, la corresponent a la nau industrial, d'aproximadament 635 m² de planta, un pati anterior a la nau, d'aproximadament 50 m² i un altre ampli pati lateral fins a cobrir els 2.200 m² de la parcel·la.  
La nau, d'aproximadament 635 m² de planta rectangular, té tres entrades, dos donen al pati que té eixida al carrer Alberto Solls i l'altra al carrer de servei. La nau és de planta baixa amb entresolat (de 416 m²), i es desenvolupa la totalitat de les activitats en la planta baixa, quedant la planta superior sense ús definit. En la planta baixa es distribueixen les zones de procés industrial, oficines, lavabos i vestidors.  
En la zona de procés industrial es troben els equips bàsics de tractament, l'autoclau i el triturador. La zona de procés pot dividir-se clarament en dues seccions: la secció on els residus encara no s'han sotmés al procés d'esterilització, i la secció on els residus ja s'han esterilitzat. Aquestes dues seccions es troben connectades per l'autoclau, a través del qual passen els residus d'una a una altra secció. En cada una d'aquestes seccions, i de manera independent, es plantegen dues xarxes de drenatge per a la recollida conjunta d'aigües residuals de procés, vessaments de residus líquids, i lixiviats, separada de la xarxa d'aigües sanitàries.  
En el pati que dóna al carrer de servei, es distribueixen a la intempèrie el depòsit d'aigua, el descalcificador, la caldera per a la generació de vapor, el compressor i la central frigorífica. En el pati que dóna al carrer Alberto Solls no es detallen els usos, si bé, s'entén que serveix d'accés per a vehicles.  
Pel que fa a l'activitat de gestió de residus perillosos en si mateixa, es projecta la gestió de residus sanitaris del grup III, denominats específics o de risc, que són aquells en què, per presentar un risc per a la salut laboral i pública, han d'observar-se especials mesures de prevenció, tant en la gestió intracentre com extracentre d'aquests. Es tracta de:  
Residus sanitaris infecciosos. Són els procedents de pacients amb les següents malalties infeccioses: còlera, febra hemorràgica causada per virus, brucel·losi, diftèria, meningitis, encefalitis, febra Q, borm, tuberculosi activa, hepatitis vírica, tularèmia, tifus abdominal, lepra, àntrax, febra paratifoide A, B i C, pesta, poliomelitis, disenteria bacteriana, ràbia, sida, fascitis necronitzant.  
Residus anatòmics.  
Sang i hemoderivats en forma líquida, incloent els recipients que els continguen.  
Agulles i material punxant i tallant.  
Vacunes vives i atenuades.  
Material contaminat de laboratoris de microbiologia i immunologia.   
Restes d'animals en centres experimentals i d'investigació.  
Al seu torn, i als efectes de facilitar-ne la gestió, els residus sanitaris del grup III, se subclassifiquen en residus secs i humits. No obstant això, aquesta subclassificació legalment establida no es du a terme en la pràctica, a través de la correcta separació en origen, de manera que els gestors d'aquest tipus de residus els han de recollir mesclats.  
Les operacions de gestió de residus projectades comprenen la recollida de residus biosanitaris grup III, el transport d'aquests, tractament d'esterilització mitjançant vapor calent a pressió per tècnica d'autoclau en una instal·lació fixa i posterior trituració dels residus esterilitzats, per a poder eliminar-los finalment com a residus assimilables a urbans.  
Així, els residus biosanitaris que s'han de gestionar són depositats pel personal dels centres sanitaris seguint un protocol específic i en contenidors homologats en funció del grup a què pertanguen els residus. Els recipients amb els residus biosanitaris són recollits i transportats en vehicles d'acord amb la reglamentació vigent. Cal recordar que Logística i gestió ambiental, SL, disposa actualment d'autorització per a la recollida i transport .sense emmagatzematge. de residus sanitaris corresponents al grup III i d'altres residus sanitaris corresponents al grup IV.  
La descàrrega dels contenidors carregats de residus sanitaris es du a terme a cobert, directament des dels camions, en l'interior d'una estança d'uns 15 m² que, a manera de distribuïdor, disposa de tres portes, la d'accés a la nau, la d'entrada a un despatx per als tràmits administratius i la d'entrada a una estança posterior, d'uns 17 m² que al seu torn disposa de dues portes, una directa cap a l'autoclau i una altra cap a la cambra frigorífica en què es durà a terme l'emmagatzematge logístic dels residus fins a ser posteriorment tractats en l'autoclau.  
Els residus, que després d'aquest tractament, no han patit cap transformació química i que només han perdut la seua activitat biològica, es traslladen en els carros en què es van introduir a l'autoclau fins al triturador. El triturador s'alimenta a través d'una tremuja, i els residus una vegada triturats es condueixen a través d'una cinta transportadora fins a contenidors de plàstic, dotats de rodes i d'1 m3 de capacitat. Aquests contenidors passen a la zona d'expedició a l'espera (menys de 24 hores) de ser recollits per al trasllat d'aquests a un abocador.  
Tramitació administrativa  
Com a antecedent, cal citar que part de la documentació avaluada durant la tramitació de l'expedient 111/03-SAIA, va ser tramitada per l'Ajuntament d'Elx, culminant amb la concessió d'una llicència municipal d'activitat en què l'esmentat Ajuntament va dur a terme unilateralment la qualificació de l'activitat d'acord amb la Llei 3/1989, de 2 de maig, d'activitats qualificades i en compliment del Decret 146/1990, de 20 d'agost, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es deleguen en els ajuntaments d'Alacant i Elx determinades competències en matèria de qualificació d'activitats (DOGV núm. 1.371, de 31.08.1990).  
Aquesta delegació es fa en els termes i amplitud continguts en l'annex Activitats la qualificació dels quals es delega, (publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 16 de maig de 1990) del Decret 47/1990, de 12 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es va delegar en els ajuntaments de València i Castelló de la Plana determinades competències en matèria de qualificació d'activitats, havent de desenvolupar-se el procediment d'acord amb el que estableix la Llei 3/1989, de 2 de maig (DOGV núm. 1275, de 30.03.90).  
No obstant això, la gestió de residus sanitaris avaluada no es troba entre les activitats recollides en l'annex, motiu pel qual s'entén que l'Ajuntament d'Elx es va extralimitar en la qualificació de l'esmentada activitat.  
A més, l'Ajuntament d'Elx va concedir la llicència municipal per a establir l'activitat de gestió de residus sanitaris sense que la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge haguera formulat una declaració d'impacte ambiental, en la qual es determinen les condicions que hagen d'establir-se per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals durant el funcionament de l'activitat.  
D'altra banda, en disposar únicament de l'esmentada llicència municipal d'activitat, el promotor es va posar a funcionar en absència de la preceptiva autorització administrativa per a la gestió de residus sanitaris que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Motiu pel qual després de la seua denúncia, es va incoar expedient en l'Àrea d'inspecció del territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Per tot això, després de successives comunicacions amb el promotor, l'Ajuntament d'Elx, l'Àrea de residus i l'Àrea d'inspecció del territori, es va retrotraure el procediment de llicència municipal d'activitat al seu punt de partida. Com a conseqüència d'aquestes comunicacions, van quedar obrants en la Direcció General de Gestió del Medi Natural el projecte i l'estudi d'impacte ambiental de l'activitat de referència.  
En data 11 de novembre de 2004, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remeté un fax en què s'adjuntava el certificat del vicesecretari en funcions de secretari general de l'Ajuntament d'Elx pel que, al mateix temps, s'acredita: que transcorregut el període d'exposició pública en el BOP d'Alacant, número 213, de data 14/09/04, no es van presentar al·legacions al projecte de Planta de gestió de residus sanitaris, i el visat de la documentació que es va sotmetre a informació pública i sobre la qual posteriorment, la Direcció General de Gestió del Medi Natural durà a terme l'avaluació d'impacte ambiental.  
Una vegada completada la documentació necessària, en la mateixa data es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental. Una vegada obert l'expedient, es procedeix a avaluar la documentació presentada. Després del seu estudi, i d'acord amb l'article 23 de Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana (Reglament que desenvolupa la Llei 2/1989, d'impacte ambiental), es procedeix a sol·licitar l'ampliació de:  
1. Les condicions de la zona en què s'efectuarà la descàrrega de residus sanitaris des dels camions.  
2. En aparença, l'entrada de contenidors bruts coincideix amb l'eixida de contenidors nets, aspecte que no pareix molt adequat des del punt de vista sanitari. Per això, haurà de projectar-se alguna alternativa.  
3. Es considera que el procés de funcionament de l'autoclau no està prou detallat (quant al temps de duració de cada una de les fases i temps total, automatització de la presa dels paràmetres crítics de procés, mesures de seguretat en el cas que no s'aconseguisca l'esterilització, alarmes, etc.). Haurà d'aportar-se el procés d'esterilització detallat.  
4. Es considera que l'adopció de dues xarxes de drenatge separades, una per a la zona de residus sense esterilitzar i una altra per a la zona de residus esterilitzats, és adequada. No obstant això, hauran de considerar-se totes les alternatives per a la minimització i gestió de les aigües residuals, tenint en compte que l'autoclau és un equip d'esterilització i no de depuració fisicoquímica:  
. Agranat humit per damunt de neteja. Per tant, redimensionament dels depòsits per a la recollida de vessaments, fins a convertir-los en arquetes, d'acord al volum que pot generar-se amb la bolcada o lixiviada de residus. Eliminació de la connexió dels depòsits amb el clavegueram, fins a convertir-se en arquetes cegues.  
. Equip de trituració dotat de depòsits per a la recollida de lixiviats. Destinació dels lixiviats recollits.  
. Gestió d'aigües residuals en funció de la caracterització d'aquestes. Destinació d'aigües d'agranat humit (de la zona de residus sense esterilitzar i de la zona de residus esterilitzats). Destinació de l'aigua condensada en l'autoclau. Destinació dels residus retinguts en les arquetes cegues (de la zona de residus sense esterilitzar i de la zona de residus esterilitzats). Destinació de l'efluent de l'equip de desenduriment d'aigües (si és osmosi, el concentrat, o si és intercanvi iònic, les aigües de regeneració de les resines o la destinació de les resines una vegada esgotades).  
. Gestió i destinació de les aigües procedents de la neteja de l'autoclau i el triturador.  
. Aclarir la possibilitat que es realitze la neteja dels camions, gestió d'aquestes aigües residuals.  
. Destinació de l'agent de llavat del sistema de tractament de gasos.  
5. S'haurà de detallar el contingut d'humitat dels residus esterilitzats, de cara a justificar-ne l'admissibilitat en abocador.  
6. Haurà de detallar-se els sistemes de ventilació de les instal·lacions, així com les mesures preventives i/o correctores adoptades per a evitar l'emissió d'olors i soroll.  
En data 10 de desembre de 2004, es rep la resposta del promotor a la informació sol·licitada.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a l'exercici de l'activitat de Planta d'esterilització de residus sanitaris específics (grup III), que, igual que l'autorització d'abocament al clavegueram municipal, atorga l'Ajuntament d'Elx.  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà (recollida, transport, emmagatzematge temporal i tractament) residus sanitaris i, al seu torn, generarà diversos residus durant el funcionament i manteniment de les instal·lacions, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Igualment, serà necessari l'informe previ de la Conselleria de Sanitat.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que hi escaiga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
L'activitat proposada, açò és, la gestió extracentre de residus biosanitaris, suposa un pas més dins de la gestió dels residus generats en els centres mèdics i veterinaris. Amb l'esterilització mitjançant vapor calent a pressió per tècnica d'autoclau en una instal·lació fixa i posterior trituració, els residus esterilitzats i triturats podran ser finalment eliminats com a residus assimilables a urbans.  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible. No obstant això, la inadequada eliminació dels residus arruïna els lloables objectius mediambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscs que es volien evitar, danyant seriosament el medi ambient que es volia protegir, atemptant contra la salut dels ciutadans.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat tracta la instal·lació d'una planta de tractament de residus sanitaris en l'interior d'un polígon industrial desenvolupat. Basant-se en això, no s'aporta un inventari ambiental ni les interaccions amb l'entorn. És cert que atesa la tipologia de l'activitat I l'antropitzat del lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat.  
Respecte al sòl i les aigües, i malgrat la deficient documentació gràfica aportada, s'ha d'assenyalar que la parcel·la objecte de projecte es troba situada en una zona de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per Logística i gestió ambiental, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en el polígon Elx Parc Industrial, del terme municipal d'Elx, encara que no es du a terme la identificació d'impactes sobre el medi (accions vs factors ambientals), posteriorment es valoren els impactes de l'emissió de gasos, olors i sorolls, i l'abocament d'aigües residuals. Es valora l'impacte de l'emissió de gasos com nul, i el d'olors i sorolls com compatible. Igualment es valora l'impacte per l'abocament d'aigües residuals al clavegueram com compatible.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
Després de la lectura del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i annex a aquest, tenim:  
1. Contaminació acústica. Vibracions.  
Pel que fa al soroll, i tenint en compte que es tracta d'una activitat que genera contaminació acústica (els focus de generació contínua de sorolls i vibracions seran bàsicament la trituradora i el compressor d'aire disposat en l'exterior, encara que de manera discontínua la càrrega I descàrrega de residus), es presenta un estudi de sorolls en què no es té en compte la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, ni que s'havia exposat que la ventilació de la nau industrial es verificarà pels buits de les façanes.  
Per a reduir aquest tipus de contaminació no es projecta l'adopció de cap tipus de mesura correctora, com podria ser disposar d'una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissor.  
2. Contaminació atmosfèrica  
Pel que fa a la contaminació atmosfèrica, les emissions procediran de la caldera de combustió de gasoil per a la generació de vapor i de les eixides de l'autoclau.  
Encara que s'entén que s'utilitzarà gasoil comercial per a la generació de vapor en la caldera, es planteja un tractament dels gasos de combustió en un equip instal·lat en la xemeneia.  
Els gasos que es produeixen durant el processat dels residus (fonamentalment vapor d'aigua) són tractats a través d'un filtre HEPA, filtre biològic i bacteriològic, amb una eficiència del 99.97% sobre partícules. Aquests filtres una vegada saturats, seran sotmesos al mateix tractament que la resta de residus grup III.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
L'aigua necessària per al procés industrial prové de la xarxa general de subministrament. Per a evitar incrustacions en els equips per a la generació de vapor serà necessari el desenduriment de l'aigua de xarxa, que es durà a terme a través de torres d'intercanvi iònic. L'efluent procedent de la regeneració d'aquestes torres s'abocarà directament al clavegueram municipal, igual que les aigües sanitàries.  
Pel que fa a les aigües de llavat de les instal·lacions i equips, cal recordar que la zona de procés pot dividir-se clarament en dues seccions: la secció on els residus encara no s'han sotmés al procés d'esterilització, i la secció on els residus ja s'han esterilitzat. La neteja de tota la nau es durà a terme per agranat humit. Les aigües de llavat de la zona on els residus encara no s'han sotmés al procés d'esterilització (zones de descàrrega, cambra d'emmagatzematge temporal i càrrega de l'autoclau) i les de llavat dels mitjans de transport, se sotmetran al mateix procés d'esterilització que els residus sanitaris i posteriorment seran abocades, junt amb les aigües de llavat de la zona de residus ja esterilitzats i les de llavat de l'autoclau, directament al clavegueram municipal.  
D'altra banda, i considerant que l'autoclau és un equip d'esterilització i no de depuració fisicoquímica, s'ha adoptat com a política la recollida dels lixiviats que puguen produir-se durant el procés de trituració, per al qual la trituradora disposarà d'uns dispositius per a la recollida i enviament fins a un depòsit subterrani tant dels lixiviats com de les aigües de neteja del triturador. Les aigües residuals allí emmagatzemades, considerades com a residus, seran recollides per un gestor autoritzat.  
Es projecta un període d'analítiques que determinen la correcta gestió del condensat procedent del vapor de l'autoclau. S'entén que sobre aquest condensat haurà d'emportar-se simplement el mateix control que sobre els residus sanitaris tractats, açò és, el control que assegure l'efectiva esterilització dels residus sanitaris. Si el procés d'esterilització és efectiu, s'entén que el condensat podria abocar-se directament al clavegueram, o bé ser utilitzada com a aigua de neteja de les instal·lacions o recirculada com a aigua blana per a la generació de vapor.  
Es projecta l'esterilització de les aigües del sistema de tractament dels gasos emesos en la combustió de gasoil seran recollides per un gestor autoritzat. No sembla un sistema molt adequat per al tractament d'aquesta aigua, en considerar que la contaminació present en aquesta aigua no pot ser de tipus biològic.  
4. Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
S'han previst dues xarxes de drenatge separades, una per a la zona de residus sense esterilitzar i una altra per a la zona de residus esterilitzats. En cada una de les zones s'ha previst una arqueta cega per a la recollida d'abocaments i vessaments accidentals.  
Les zones de recepció i tractament estan realitzades amb superfícies llises, llavables i de fàcil desinfecció. Segons s'indica, les parets estaran entaulellades amb taulellets fins una alçària de 4 metres i el sòl serà de terratzo. La zona de trituració i emmagatzematge temporal de residus triturats tindrà les parets lluïdes i pintades amb pintura llavable i el sòl serà de paviment continu de formigó amb pintura epoxi.  
Segons s'indica, s'ha previst una arqueta i fossa per a la recollida i retenció de vessaments accidentals d'olis.  
5. Residus gestionats i generats  
Les operacions de gestió de residus projectades comprenen la recollida de residus biosanitaris grup III, el transport d'aquests, tractament d'esterilització mitjançant vapor calent a pressió per tècnica d'autoclau en una instal·lació fixa i posterior trituració dels residus esterilitzats, per a poder eliminar-los finalment com a residus assimilables a urbans.  
Segons s'indica, el cicle d'esterilització té una duració global d'aproximadament 50 minuts i està compost per quatre fases:  
Fase 1: realització de dos cicles de buit fins una depressió de 0.82 atmosferes, de manera que al terme de la segona injecció de vapor, la proporció d'aire en l'interior de la cambra serà inferior a un 0.5%. Duració de 10 minuts.  
Fase 2: Calfament de la cambra per injecció continuada de vapor fins a aconseguir una temperatura de 134º C i una pressió de 2.2 atmosferes. Duració 5 minuts.  
Fase 3: Esterilització per injecció de vapor mantenint la temperatura i pressió esmentades durant el temps necessari per a aconseguir l'esterilització (els controls físics de l'equip donaran constància del manteniment d'aquests paràmetres). Duració 25 minuts.  
Fase 4: Desvaporització per extracció de vapor fins a aconseguir una depressió de 0.9 atmosferes que elimina la humitat aportada en el procés. Passar a la pressió atmosfèrica per a l'obertura de la cambra. Duració 10 minuts.  
L'autoclau disposa d'un sistema de monitorització de procés i alarmes davant de qualsevol anomalia durant el processat dels residus. A banda d'això, per a verificar el funcionament correcte de l'autoclau, en cada cicle es realitza un control amb termocroms i setmanalment un altre amb espores de stearothermophilus. En el cas que no s'hagueren aconseguit les condicions de procés, es realitzaria un nou cicle en l'autoclau.  
Durant el funcionament i manteniment de les instal·lacions es generaran una sèrie de residus: triturat amb destí a abocador, filtres AU amb destí a abocador, lixiviats del procés de Trituració i aigües de llavat del triturador, resines d'intercanvi esgotades, fluorescents, fungibles d'oficina, etc. Un altre tipus de residus derivats del manteniment de la maquinària (autoclau, cambra frigorífica, compressor, etc.), seran retirats directament per l'empresa contractada a este efecte. Segons s'indica, no serà necessari un magatzem temporal de residus perillosos.  
Les operacions de descàrrega de contenidors amb residus sanitaris sense esterilitzar es duran a terme en una zona dedicada exclusivament a aquest efecte. Els contenidors buits s'evacuaran per un altre camí diferent de l'anterior, de manera que l'entrada de contenidors bruts no coincideix amb l'eixida de contenidors nets.  
6. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un Programa de vigilància ambiental en què s'assenyala el mode en què pensa dur-se a terme el control del bon funcionament de l'autoclau, del control de les emissions a l'atmosfera, els abocaments i els residus generats durant el funcionament i manteniment de les instal·lacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.d de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació i/o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, tractament físic i/o químic, o emmagatzematge en terra, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Atés l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
En conseqüència, i sense perjudici del compliment de què disposa l'article 17.2 del Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte para de Planta d'esterilització de residus sanitaris específics, grup III, promogut per Logística i gestió ambiental, SL, que s'ha de situar en el C/ Alberto Solls, parcel·la número 4, de l'illa 9A, del polígon Elx Parc Industrial, del terme municipal d'Elx (Alacant), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'annex a aquest, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Els residus gestionats, així com els generats per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus, i en el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris i l'Ordre de 14 de juliol de 1997, per la qual es desenvolupa l'esmentat Decret. No es duran a terme activitats de gestió de residus (càrrega/descàrrega, emmagatzematge temporal o tractament) en l'exterior de la nau.  
2) Per a reduir el contingut d'humitat dels residus, es recomana el premsat del triturat. Si és el cas, el líquid així extret es gestionaria junt amb els lixiviats procedents del triturat.  
3) Les aigües del sistema de llavat dels gasos procedents de la combustió de gasoil en la caldera de generació de vapor seran recollides per un gestor autoritzat.  
4) Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tindre com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdós quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
5) Les arquetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser cecs i trobar-se impermeabilitzats. El residu retingut en les arquetes, serà recollit i gestionat adequadament. El llavat de la solera de la nau es durà a terme mitjançant agranat humit, mai per neteja.  
6) Totes les operacions de gestió de residus hauran de dur-se a terme en l'interior de la nau industrial, amb les finestres i els accessos a la nau tancats. Per a evitar problemes d'higiene i seguretat, s'haurà d'adoptar un sistema per a la renovació forçada de l'aire interior de la nau. S'haurà de vigilar que aquest sistema no afecte veïns i confrontants, bé siga pel soroll, bé siga per la situació de l'abocament del corrent d'aire extreta. Si fóra necessari, per a evitar olors i sorolls es disposaran filtres de carbó actiu i deflectors en les eixides d'aquest sistema.  
7) Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior controlats a través del Programa de vigilància ambiental, haurà de complir-se el que estableix el títol IV, capítol II, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II, capítol II, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
8) Pel que fa al Programa de vigilància ambiental:  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el Projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
. Una OCA constatarà, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament d'Elx.  
. Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
. Els resultats del Programa de vigilància ambiental es remetran anualment a l'Ajuntament d'Elx i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
9) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, com poden ser la llicència municipal d'activitat i l'autorització administrativa per a la gestió de residus sanitaris, a més de l'informe de la Conselleria de Sanitat.  
10)Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser immediatament comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 295/04-AIA  
Promotor: Pavasal Empresa Constructora, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria de Castelló   
Objecte del projecte: Extracció de calcària per a la construcció del tram Viver. límit províncies de Castelló i Terol: Cantera Barracas I  
Localització: Parcel·la 78-a del polígon 12, término municipal de Barracas (Castelló)  
1. Descripció del projecte  
. Descripció de les característiques del projecte  
El peticionari Pavasal Empresa Constructora, SA és l'adjudicatària d'un tram de l'autovia Mudèjar A-23 entre Viver i el límit de les províncies de Castelló i Terol. El tram projectat té 14,3 km, d'ells discorren 10,8 km en farciment i són necessaris uns 276.000 m3 de sòl seleccionat, i 126.000 m3 de llasts procedents de préstecs. Els treballs projectats se situen dins de la parcel·la 78-a què és propietat de l'Ajuntament de Barracas.  
Per a resoldre l'escassetat d'aquests materials, Pavasal projecta una pedrera per a explotar calcàries del kimmeridgiense inferior (sequaniense). La superfície de l'extracció és de 18.400 m², i s'estén des de 20 metres al sud de la pedrera existent fins a uns 200 metres al nord d'aquesta.   
Les calcàries s'extraurien mitjançant perforació i voladures, a raó d'una al mes, i amb un sistema d'explotació per tallat d'un sol banc de 10 m d'alçària mitjana i talús de 75é. Una vegada aconseguit el límit nord de l'explotació, el banc es desplegaria en dos bancs de 8 m d'alçària i 45é de pendent, amb bermes intermèdies de 4 metres d'amplària.   
Per a la càrrega del front s'empraria pala de rodes o retroexcavadora d'erugues. La trituració es preveu fer-la mitjançant planta mòbil Nordberg LT 110-160 i situar-la en la plaça de la pedrera.   
Les reserves de calcàries que s'han d'explotar són de 438.000 tm, amb un ritme de producció anual de 146.000 tm i mensual de 12.000 tm. Segons les dades anteriors la duració de l'activitat seria de 3 anys.  
L'explotació estaria situada per damunt del nivell freàtic, per la qual cosa s'evitaria l'acumulació d'aigües d'escorriment dotant les plataformes de treball i pista d'una contrapendent de l'1% amb caiguda cap al peu dels talussos.  
El desmunte seria escàs per la quasi absent presència de sòl i sempre que la grossària ho permetera es retiraria i abassegaria per a emprar-lo posteriorment en la restauració del terreny. L'abassegament el situarien en la part elevada de la pedrera.  
No es crearien runams ni preses de residus.   
Els talussos de l'oest i sud de l'antiga pedrera serien restaurats formant tres bancs de 5 metres i dos bancs de 4 metres. Aprofitarien els residus sòlids inerts acumulats incontroladament en l'àrea per a omplir aquests bancs i sobre els quals s'assentaria una capa de terra vegetal d'uns 50 cm de grossària per a plantar vegetació arbustiva i herbàcia pròpia de la zona.  
2. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental planteja tres alternatives: alternativa cero, alternativa núm. 1 i alternativa núm. 2. Hi resumim cada una a continuació:  
L'alternativa zero   
El promotor la defineix com aquella alternativa en què no es planteja la necessitat d'explotar les calcàries.   
L'alternativa 1   
Consisteix a situar la pedrera en la parcel·la 67-b que està contigua, sense diferències de litologia i qualitats del material respecte a l'alternativa 2. Aquesta alternativa ofereix els avantatges d'explotar allunyats del nucli urbà i del camí ramader.  
El promotor la desestimació perquè generaria un buit nou i causaria nous impactes ambientals, però no explica l'emplaçament que ha estat analitzant ni quals serien aqueixos impactes sobre el medi ambient i en especial sobre la població.  
L'alternativa 2   
És l'única que presenta documentació i informació suficient per a sotmetre-la a una declaració d'impacte ambiental. El promotor situa la pedrera dins de la parcel·la núm. 78-a, adossada a la pedrera antiga i cap al nord d'aquesta; relata que amb això no generarà impactes nous al medi ambient.   
Reconeix que la part més distant de la nova pedrera se situa a uns 500 metres de Barracas i proposa avançar l'explotació d'aquesta en direcció al poble, a més suposa que les obres no crearan molèsties als veïns. Pavasal manifesta que restauraria també ambdues pedreres, adaptant-ne la morfologia al relleu de l'entorn. El promotor valora aquesta alternativa favorablement perquè la zona que comprenen les dues pedreres es veuria afavorida per la revegetació d'ametlers en bermes i plaça, i d'arbusts i herbàcies en els talussos.  
Pavasal preveu dues alternatives per a restaurar el talús de la pedrera antiga:   
1. La primera consistiria a reduir l'alçària del banc mitjançant perforació i voladures. Aquesta possibilitat l'han desestimada i no indiquen les raons.  
2. La segona consistiria a omplir els talussos verticals amb residus inerts, els quals quedarien coberts per terra vegetal de grossària suficient (no indiquen quant) per a plantar ametlers. El promotor decideix acceptar aquesta possibilitat perquè no necessita realitzar voladures [...] que provocarien més impacte ambiental [...], a més desapareixerien els inerts de la zona. Es compromet a retirar els residus no inerts fins a un abocador adequat.  
L'inventari de residus realitzat per Pavasal en la pedrera vella tira les següents xifres aproximades: 2000 m3 d'inerts i 1.800 travesses de formigó.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló ens va remetre el 30 de juny de 2004, amb la seua referència MIEXPA/2004/3, la documentació corresponent a un estudi d'impacte ambiental, el pla de restauració i el projecte d'explotació de calcàries pertanyents a la secció A, de la pedrera denominada Barracas I, situada en el terme municipal de Barracas i el promotor del qual és Pavasal Empresa Constructora S A.  
La documentació esmentada anteriorment va anar tornada al promotor per les raons següents:  
. No aportava l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura.  
. La documentació no presentava un estudi de les diverses alternatives tècnicament viables i una justificació de la solució proposada des del punt de vista mediambiental.  
. La zona proposada es localitza adjacentment a una pedrera antiga, situada a 500 metres del poble, i que ha sigut utilitzada com a abocador.   
La pedrera Barracas I seria explotada cap al nord de la pedrera vella aproximant-se al nucli urbà, amb un gran impacte visual i paisatgístic des de la població i també des de les carreteres N-234 i CV-240, i contornada.  
. Als plànols presentats s'apreciava que part de la pedrera antiga quedava fora de la zona de restauració, per la qual cosa l'únic argument ambiental empleat per a justificar l'explotació en aqueix lloc perdia el seu valor.  
A la vista de tot l'anterior es va tornar la documentació el 15-juliol-2004, on s'indicava que havia de considerar-se un nou estudi d'impacte ambiental que prevegera les possibles alternatives d'ubicació de la pedrera en llocs amb menor impacte al medi o bé un estudi nou de les alternatives de restauració que comportaren la millora de tota la zona afectada per l'explotació antiga.  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló ens ha remés el passat 15-11-2004, amb la seua referència NMINC MIEXPA/2004/10, una documentació nova per a sol·licitar l'explotació de la pedrera Barracas I, consistent en projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental, perquè s'emeta la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
2. Informació pública  
No hem rebut el resultat de la informació pública de l'expedient.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
El passat 3-12-2004 es va sol·licitar informe l'Àrea de residus d'aquesta Conselleria per a saber si la pedrera existent en les proximitats del poble podia estar catalogada dins dels plans zonals III i IV amb una funció ja establida.  
L'Àrea de residus ens ha comunicat per escrit el passat 21-12-2004 que, per al citat buit, [...] hi ha una resolució de data 9 de març de 2004, que autoritza l'activitat de farciment amb residus inerts adequats (operació d'eliminació tipus D1), a favor de l'empresa UTE Consorci 2, adjudicatària de la gestió dels RCDs de l'Àrea de gestió 2, del pla zonal III i VIII.  
Afeccions Legals  
L'explotació i posterior restauració del marge occidental de la pedrera existent tallaria l'eix de la Cabanera Reial de Benabal. L'article 11 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders obligaria a sol·licitar motivadament la desviació o modificació del traçat de la Cabanera i la sol·licitud se sotmetria a consulta prèvia de les corporacions locals, cambres agràries, organitzacions agràries afectades i d'altres col·lectius on el fi dels quals siga la defensa del medi ambient. La desviació o modificació del traçat de la Cabanera se sotmetria també a informació pública durant un mes.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats importantment pel projecte de l'activitat  
La població de Barracas està localitzada al nord de la comarca de l'Alt Palància, en una vall subhoritzontal de gran amplitud que es destina a cultius de cereals, lleguminoses, tubèrculs i altres cultius d'aprofitament industrial. La seua altitud és de 981 metres sobre el nivell del mar. L'ocupació dels 186 habitants de Barracas és principalment i per ordre d'importància el comerç, l'agricultura i la indústria manufacturera.  
Els monuments que existeixen en el lloc són: l'ermita de Sant Roc, la fons de Sant Pere, l'església parroquial de Sant Pere Apòstol amb voltes d'estil gòtic, l'ermita de la Mare de Déu de Vallada i la Torre Campanari.  
Prop de l'actuació proposada existeixen:   
. Una torre de comunicacions a 250 metres al nord.  
. El depòsit d'aigües que es troba a uns 400 metres al nord-oest.  
. Una zona de corrals a una distància entre 50 i 400 metres de l'extrem nord de la pedrera projectada.  
. Dues cases habitades a 200 metres i una casa en construcció a 250 metres al nord.  
Una línia d'alta tensió situada a uns 70 metres a l'est.  
. La carretera CV-240, amb traçat paral·lel a l'explotació projectada i a menys de 30 metres de distància.  
Des de la pedrera projectada es pot observar quasi tota la vall de Barracas, una part de les cases del poble, la carretera nacional N-234, la carretera comarcal CV-240. El talús vertical de la pedrera és ben visible a més d'1 km de distància.  
La vegetació de la zona és d'escàs desenvolupament, està constituïda principalment per Brachypodium retusum, Santolina chamaecypavisus, Thymus vulgaris, Phlomis lychnitis. El coscoll (Quercus coccifera) és l'arbust més abundant, l'arbre més abundant és la carrasca (Quercus ilex subsp. rotundifolia), que desenvolupa una alçària d'uns 2 metres; el coscoll s'estén en taques de forma circular i les carrasques creixen aïllades o agrupades en dues o tres unitats.   
La fauna observada és la típica de coscollar i matoll de port baix pròxim a zona habitada: busqueretes, conills, terreroles, etc.  
El pendent de la vessant on se situa la pedrera antiga és d'uns 8º.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Les persones, les seues cases, corrals, monuments i altres construccions situades tant en el nucli urbà de Barracas com en la contornada de la pedrera, es veurien sotmeses a ones aèries i vibracions sísmiques induïdes per les voladures. Les persones patirien les molèsties típiques de tota voladura realitzada a tan escassa distància: vibracions de finestrals i de l'estructura de l'habitatge.  
A mesura que la pedrera s'aproxime a les cases i corrals, i en especial quan la voladura se situe a uns 150 de les construccions, els dos fenòmens anteriors s'amplificaran i a més existirà el risc de projeccions de fragments de roca, que podrien causar danys a les persones i als seus béns.   
Per a donar les voladures es tallaria el trànsit en la CV-240 com a mesura de protecció, duraria des d'abans de l'entrebanc fins a la comprovació del front volat. L'esmentada carretera està molt pròxima i podria veure's impactada per les runes, les quals s'haurien de netejar-se per a permetre la circulació de vehicles. En tot cas, i sempre que se'n realitzara una voladura, es causarien molèsties als usuaris.  
Els treballs generaran una contaminació atmosfèrica per pols i també una contaminació acústica per als habitants del poble, perquè es troben massa pròxims.  
La restauració augmenta el pendent de les vessants: el perfil D-D' mostra un perfil natural amb 12% de pendent, que passa a un altre perfil artificial del 65%, després canvia a un perfil horitzontal (la plaça). El buit restaurat destacaria visualment, perquè fa desaparéixer una extensió de vessant suau i canvia abruptament el pendent; és a dir, no s'integra morfològicament en el relleu del lloc.  
La restauració projectada considera només l'interior de la pedrera antiga i la zona al nord d'aquesta, aporta una millora parcial a les condicions existent perquè deixa neta d'abocaments l'àrea d'explotació, però ignora les dues rampes d'accés a les tremuges (tenen dos murs de contenció de 7 metres d'alçària i causen un impacte visual agut des de la CV-240 i contornada). En les proximitats de les esmentades rampes hi ha uns 4.000 m² d'abocaments (constituïts principalment per restes de materials de construcció) que també són ignorats per la restauració. En resum: el projecte no restaura tots els abocaments i no restitueix el perfil antropitzat de la vessant situada al sud de la pedrera existent.  
La Cabanera Reial de Benabal es veuria afectada durant l'explotació perquè la tallaria, i suposaria un risc de projeccions de fragments de roques volades per als animals i les persones que per ella transitaren.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte d'explotació de la pedrera Barracas I constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3-c.1 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només als efectes ambientals, el projecte de la pedrera Barracas I i la restauració d'aquesta, atés que la proposta presentada és inviable.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 75/04-AIA  
Títol: Legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Promotor: José Vicente Argiles Polo  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Titaguas (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat de la legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Polígon 515, parcel·la 1500, del terme municipal de Titaguas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està constituïda per una nau destinada a l'encebament de porcs, amb capacitat per a 750 animals. Amb l'ampliació, es pretén construir una altra nau de 231,04 m², per a 245 porcs d'encebament. Amb l'ampliació projectada, la capacitat final de l'explotació ascendirà a 995 porcs d'encebament.  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcs, els quals romanen en l'explotació, des dels 18-20 kg, fins a aconseguir un pes de 100 kg de pes viu. Es realitzarà 2,4 cicles/any.  
El purí serà sotmés a tractament microbiològic en fosses, previ a la utilització d'aquest com a adob orgànic.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha calculat el volum de purí generat per a l'ampliació, el qual s'ha incrementat en afegir el volum d'aigua de llavat necessari anualment en l'explotació. El volum de purí per al total de l'explotació, seguint els raonaments del projecte d'activitat (ja que en l'estudi d'impacte ambiental s'ha obviat la part referent a la descripció de l'activitat), seria inferior al considerat a partir del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, segons el qual el volum de purí ascendiria a 2139,25 m3. De la mateixa manera, i segons la legislació esmentada, se suposa que es generarà a l'any 7213,75 kg de N. El purí es distribuirà com a adob orgànic en finques agrícoles. Amb aquest fi, el promotor justifica disposar de 68,4 hi ha, suficient per a aplicar-hi el purí sense sobrepassar les dosis de 170 kg de N/ hi ha i any que estableix el Reial decret 261/1996, sobre protecció contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries. En l'annex II de l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'aprofitament dels purins generats en l'explotació, es calcula el total de purins generats a l'any en 1.582,35 m3, i 9178 kg de N/any contingut en aquest purí. Aquests càlculs, que no han sigut obtinguts a partir de valors reals de l'explotació (que en part està en funcionament), conclouen en un càlcul de superfície agrícola on aplicar purins, per damunt de la necessària, per la qual cosa no se sol·licita aclariment respecte d'això.  
El purí quedarà retingut en fosses de purins sota les naus i fossa general, amb una capacitat que no queda definida. L'explotació disposa actualment de bassa de purins amb capacitat per a 693 m3, Per la qual cosa la capacitat d'emmagatzematge supera la mínima exigida pel Reial decret 324/00, el qual estableix una autonomia mínima d'emmagatzematge de purins com a mínim de tres mesos.  
Les parcel·les on s'aplicarà purins com a adob orgànic, localitzades totes elles en el terme municipal de Titaguas, es relacionen a continuació: polígon 2, parcel·la 136, 148, polígon 6, parcel·la 187, polígon 511, parcel·la 925, polígon 514, parcel·la 1405, polígon 6, parcel·la 230, polígon 7, parcel·la 44, polígon 503, parcel·la 272, polígon 510, parcel·la 792, 890, polígon 509, parcel·la 700, polígon 515, parcel·la 1581, polígon 6, parcel·la 301, polígon 510, parcel·la 802, polígon 511, parcel·la 950, polígon 509, parcel·la 758, 767, polígon 513, parcel·la 1292, polígon 2, parcel·la 138, polígon 503, parcel·la 273, polígon 505, parcel·la 470, polígon 510, parcel·la 889, 1536, polígon 7, parcel·les 173, polígon 508, parcel·la 589, polígon 511, parcel·la 931, polígon 512, parcel·la 1146, polígon 514, parcel·la 1452, polígon 501, parcel·la 86, polígon 504, parcel·la 372, polígon 509, parcel·la 571a, 571b, polígon 513, parcel·la 1356, polígon 514, parcel·la 1507, polígon 21, parcel·la 959, polígon 26, parcel·la 269, polígon 30, parcel·la 84a, 941, 1206, 1545, polígon 32, parcel·la 187, polígon 33, parcel·la 1, polígon 35, parcel·la 496, polígon 35, parcel·la 609, 667, 817, 1042, polígon 38, parcel·la 8, 63, 75, 866, polígon 39, parcel·la 14, polígon 507, parcel·la 540, polígon 507, parcel·la 559, polígon 509, parcel·la 730a, polígon 511, parcel·la 913, polígon 514, parcel·la 1391, polígon 7, parcel·la 453, polígon 502, parcel·la 149, polígon 505, parcel·la 444, 1294, polígon 7, parcel·la 228, 244, 267, 279, polígon 509, parcel·la 773, polígon 511, parcel·la 1026, polígon 512, parcel·la 1182, polígon 514, parcel·la 1379, 1521, polígon 2, parcel·la 133, polígon 5, parcel·la 52, polígon 6, parcel·la 95, 293, polígon 505, parcel·la 435, polígon 514, parcel·la 1477, polígon 515, parcel·la 1582, polígon 7, parcel·la 316, polígon 503, parcel·la 315, polígon 510, parcel·la 808, polígon 514, parcel·la 1412, polígon 518, parcel·la 1804, polígon 518, parcel·la 1765, 1887, 1896, polígon 6, parcel·la 261, polígon 504, parcel·la 351, polígon 509, parcel·la 670, polígon 511, parcel·la 975, polígon 514, parcel·la 1423, polígon 515, parcel·la 1531, polígon 518, parcel·la 1809, polígon 512, parcel·la 1171.  
Es disposa de tanca perimetral en l'explotació. Es realitzarà plantació d'arbres que serà més atapeïda en les zones situades entre les granges i els nuclis de població més pròxims i tenint en compte per a aquesta els vents dominants.  
Entre les mesures higienicosanitàries que s'han d'aplicar en l'explotació, estarà la de disposar de tanca perimetral i tela antiocells en finestres i buits de les naus.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats a una fossa municipal en què es recullen els cadàvers d'animals morts procedents de les diverses granges existents a Titaguas. Contradictòriament, en el projecte d'activitat, s'indica que els cadàvers són destinats a una fossa de cadàvers en la mateixa explotació.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigües potables.  
L'explotació es localitza a 2 km. del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 7 d'abril de 2004, amb la remissió per l'Ajuntament de Titaguas, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 290, de 6 de desembre de 2003, així com als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
Petició d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 8 de novembre de 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació de la cèdula de propietat de totes les parcel·les on es justifica aplicar purí com a adob orgànic, així com pla cadastral, sense que s'incloga en l'esmentada relació aquelles parcel·les improductives o que corresponguen a sòl forestal. El càlcul del purí generat, així com la capacitat mínima d'emmagatzematge en l'explotació i la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, haurà d'estar calculat conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Se sol·licita a més contracte de retirada de cadàvers, del qual haurà de disposar l'activitat, ja que està en funcionament actualment, de manera que s'aclarisquen a més els sistemes de gestió de cadàvers contradictoris a què fa referència l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 28 de desembre de 2004, es completa la documentació sol·licitada.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable enginyer tècnic municipal.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Autorització prèvia de la COPUT.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb presència d'explotacions ramaderes disperses.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats i presència d'animals principalment.  
Identificació i valoració d'impactes  
La identificació i valoració d'impactes s'ha realitzat creuant accions i factors ambientals susceptibles de ser afectats per l'actuació, tant en la fase de construcció com en la d'explotació, per a cada encreuament s'indica l'acció i el factor mediambiental, es descriu l'impacte que produeix l'acció sobre el factor en qüestió, realitzant finalment una quantificació de la valoració relativa a este efecte, diagnòstic i valoració qualitativa dels diversos impactes.  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, són sobre l'aire, per l'emissió de contaminants generadors de males olors i sobre el sòl i l'aigua, per contaminació associada a la mala gestió del purí en la mateixa explotació o en el camp.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i Programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores proposades, tant per a les fase de construcció com per a la de funcionament, s'hi inclouen les següents:  
. Es construiran pantalles vegetals que disminuïsquen les olors procedents de la instal·lació.  
. Es desodoritzaran els purins mitjançant l'addició d'un producte químic adequat, que s'aplicarà en els canals de dejeccions.  
. Els cadàvers seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
. Es dotarà a les finestres i buits de les naus de teles mosquiteres que eviten l'entrada de vectors.  
. Es disposa de tanca perimetral de l'explotació, per a propiciar l'aïllament de l'explotació.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants arreplegats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal de Titaguas (València), promoguda per José Vicente Argiles Polo, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, així com de les fosses de purins.  
. La bassa de purins existent haurà de ser d'obra, construïda amb materials que asseguren la impermeabilitat d'aquesta, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, havent a més d'estar cercada perimetralment. Qualsevol sistema d'emmagatzematge de purins que estiga utilitzant-se fins al moment i que no s'ajuste a les característiques constructives exposades en aquest apartat, haurà de clausurar-se abans de l'obtenció de la llicència d'activitat corresponent.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. Es disposarà a l'entrada de l'explotació de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent, que assegure la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, així com l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, s'haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.   
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de desembre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5215, del 09-03-2006 (2006/2542)

Resolución de 21 de febrero de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5215

Fecha DOGV
:   09-03-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/2542

CVE


Fecha del documento
:   21-02-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Barracas](javascript:void(0))
    * [Alaquàs](javascript:void(0))
    * [Betxí](javascript:void(0))
    * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Algorfa](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [Titaguas](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 21 de febrero de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/X2542]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 128/01-AIA Alaquàs, 322/01-AIA Betxí, 180/01-AIA La Romana, 212/04-AIA Algorfa, 277/04-AIA Elx, 295/04-AIA Barracas y 075/04-AIA Titaguas, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 21 de febrero de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 128/01-AIA.  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial .La Figuera. Sector III y U.E..G. del PGOU de Alaquàs.  
Promotor: Ayuntamiento de Alaquàs.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.  
Localización: Al oeste del núcleo urbano de Alaquàs, límitrofe con el término municipal de Torrent y entre los viales denominados Camí del Bovalar y Camí dels Mollons.  
Descripción del Proyecto  
1. Objeto del Proyecto  
El objeto del proyecto es modificar la ordenación pormenorizada del Sector III y de la Unidad de Ejecución .G. propuesta por el Plan General vigente, así como la reclasificación de una superficie de 17.686,8 m², siendo 10.680 m² Suelo No Urbanizable de Reserva Viaria y 7.006,8 m² Suelo No Urbanizable Común, según el PGOU vigente, en Suelo Urbanizable Industrial.  
2. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto  
El Plan General de Ordenación Urbana vigente en el término de Alaquàs fue aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 27 de septiembre de 1990. Este planeamiento clasifica el denominado Sector III como Suelo Urbanizable Programado con una superficie de 42.700 m² y la Unidad de Ejecución .G. como Suelo Urbano con una superficie de 68.000 m². Ambas superficies tienen la calificación de Suelo Industrial.  
Con la actuación proyectada se propone modificar el Plan General vigente de forma que la Unidad de Ejecución .G. con una superficie de 68.000 m², pasa a tener 74.957,06 m² comprobados a partir de un levantamiento topográfico efectuado y tras haberse realizado una redelimitación que permitiera salvar determinadas edificaciones y corregir errores de medición. El Sector III se amplia al reclasificarse los 17.686,8 m² de Suelo No Urbanizable anteriormente citados, pasando a tener una superficie de 60.386,81 m².  
Asimismo, las Unidades Ejecución propuestas en el planeamiento vigente se han renombrado, de modo que, la Unidad de Ejecución .G. se denomina en el Plan Parcial, Unidad de Ejecución G-1, con una superficie de 74.957,06 m² y el Sector III se denomina Unidad de Ejecución G-2, con una superficie de 60.386,81 m².  
De la totalidad de la actuación con una superficie de 135.343,87 m², se prevé destinar al uso privado industrial 100.437,03 m² y al uso como suelo dotacional público (viarios, aparcamientos y zonas verdes) 34.906,84 m².  
Respecto a los servicios urbanos necesarios para el correcto funcionamiento de la actividad industrial, el Plan Parcial propone que las aguas residuales se destinen a la depuradora de Quart-Benàger, situada en el término municipal de Xirivella, mediante la construcción de un colector a lo largo del camino del Bovalar que conecte con el sistema básico metropolitano de Quart-Benàger. El colector existente no tiene capacidad para evacuar las aguas pluviales, por lo que se propone que la red de alcantarillado sea de tipo separativo, vertiendo dichas aguas sobre el barranco de La Saleta. El agua potable se prevé obtener de la red municipal, procedente de captaciones subterráneas y de la potabilizadora de Picassent. La energía eléctrica se obtendrá de la subestación distribuidora de Torrent, previendo que la red de media y baja tensión en la zona de la actuación discurran enterradas. Los residuos que se generen serán recogidos por los servicios municipales, depositándolos en el vertedero que se tenga como destino, sin indicarse la ubicación del vertedero y tipología de residuos capaz de albergar.  
Los accesos a la actuación, están previstos realizarlos desde el camino rural que accede a la rotonda E del enlace del distribuidor sur con la autovía A-7 (By-Pass) y desde la rotonda 7 del Distribuidor Comarcal, el cual transcurre muy próximo a la zona de la actuación.  
Tramitación Administrativa  
Información pública  
En fecha 13 de marzo de 2001 tuvo entrada en la Conselleria de Medio Ambiente el Plan Parcial .La Figuera. Sector III . U.E..G. y Estudio de Impacto Ambiental, remitido por el Ayuntamiento de Alaquàs.  
En fecha 23 de marzo de 2001, se remitió un escrito al Ayuntamiento indicándose en el mismo que para proceder a la tramitación del expediente de Evaluación de Impacto Ambiental iniciado, era necesario se adjuntara el certificado de aprobación provisional y el resultado del trámite de información pública, incluyendo copia de las alegaciones que hubiere en su caso.  
En fecha 29 de mayo de 2001, tuvo entrada en la Conselleria de Medio Ambiente la documentación administrativa solicitada al Ayuntamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se sometió al correspondiente trámite de información al público mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº3.958, de fecha 13 de marzo de 2001, Boletín Oficial de la Provincia nº69, de fecha 22 de marzo de 2001, diario Levante de fecha 1 de marzo de 2001, tablón de edictos del Ayuntamiento y notificándose individualmente a los titulares catastrales afectados, presentándose tres alegaciones al Plan Parcial durante el plazo de información pública, según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Alaquàs, ninguna de las cuales son de carácter ambiental.  
Afecciones legales  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:  
. Los vertidos de aguas residuales que generen las industrias instaladas en el polígono, y las aguas pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
. El nivel de ruido admisible estará conforme con el modelo de Ordenanza Municipal sobre la Prevención de la Contaminación Acústica (Protección contra Ruidos y Vibraciones) elaborado al efecto conjuntamente por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados por el proyecto de actividad.  
Revisada la documentación tramitada y consultada la información disponible en el Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental, la mayor afección se producirá sobre el cambio de uso del suelo, pasando de cultivos de regadío a uso industrial. Asimismo, la localización del suelo industrial que contempla el Plan General vigente y que se pretende ordenar con el Plan Parcial tramitado, no resulta muy acertada debido a la generación de bolsas de suelo agrícola aisladas entre suelos industriales.  
El polígono industrial propuesto se encuentra en una zona muy llana, que actualmente no presenta problemas de inundación, según los mapas de riesgo por inundación publicados por la COPUT. No obstante, al Este del área a urbanizar se encuentra el barranco de la Saleta, el cual se prevé encauzarlo conforme a lo indicado en la propuesta del Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), actualmente en tramitación. Indudablemente, el incremento de urbanizaciones en el entorno del barranco de la Saleta, generará un incremento de escorrentías, de las cuales únicamente se indica que serán conducidas a dicho barranco, sin que se evalúe los posibles efectos del aumento de caudales.  
Las aguas superficiales y subterráneas se verán afectadas por el desarrollo de la actuación, debido a que el aumento de la superficie impermeable, reducirá la recarga del acuífero y aumentará la escorrentía superficial, con el consiguiente riesgo de arrastrar vertidos incontrolados, así como, residuos sólidos, tóxicos y peligrosos incorrectamente gestionados.  
2. Identificación y valoración de los impactos.  
El Estudio de Impacto Ambiental realiza una identificación y valoración de impactos, destacando de los mismos la ocupación y pérdida total del suelo actual, la generación de aguas residuales y el aumento de las escorrentías, reducción de la calidad atmosférica por el incremento de ruido y gases por el tráfico interno y las actividades que se desarrollarán, y la alteración del paisaje.  
Los sectores disponen de la posibilidad de conectar los servicios de abastecimiento de agua, energía eléctrica y evacuación de aguas residuales, con los existentes en el suelo urbano industrial .Els Mollons. situado al Este del área de actuación, así como una accesibilidad alta por su facilidad de conectar con las infraestructuras viarias existentes en su entorno. El abastecimiento de agua potable procede de la potabilizadora de Picassent, previendo un caudal punta de 23 litros por segundo. Se construirá un sistema separativo de aguas residuales y pluviales, destinándose las primeras a la EDAR de Xirivella a través del colector del Sistema Básico Metropolitano de Quart Benáger, y las pluviales al barranco de la Saleta.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
De las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental cabe destacar el proyectar un cerramiento de separación con los suelos clasificados como no urbanizables de uso agrícola. Dicho cerramiento se propone se ejecute mediante un zócalo de obra sobre el que se disponga un cerramiento metálico. La medida a priori en buena, aunque sería adecuado la integración de vegetación arbórea que redujera el impacto paisajístico y sirviera de colchón para amortiguar el incremento sonoro que se producirá.  
El Estudio de Impacto Ambiental no contiene programa de vigilancia ambiental, siendo necesaria la incorporación del mismo, conforme a los contenidos del Estudio que establece el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/90).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Homologación Modificativa y Plan Parcial .La Figuera. Sector III y U.E..G. del PGOU que afecta al término municipal de Alaquàs (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Como condicionantes adicionales a cumplir para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad, se establecen los siguientes:  
1. El desarrollo de la actuación se supedita a la aceptación del órgano gestor de la de la Estación Depuradora de Aguas Residuales, por lo que se requiere informe favorable de la entidad gestora de dicha infraestructura que asegure la capacidad de depuración en cuanto a caudales de vertido y composición de las aguas residuales se refiere.  
2. Las aguas residuales industriales deberán ser tratadas previamente y caracterizadas por la propia industria antes de ser vertidas a la red de alcantarillado, siendo únicamente admisibles, aquellas que cumplan los límites establecidos por las ordenanzas de vertido a la red municipal de alcantarillado, que en ningún caso serán más permisivos que los límites previstos en el modelo de ordenanza elaborado al efecto conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Las aguas que no cumplan los requisitos anteriores serán gestionadas por empresas gestoras de residuos tóxicos y peligrosos.  
En cualquier caso, será necesaria la construcción de arquetas de registro en la conexión de la red de saneamiento de cada industria con la red del polígono, de manera que se facilite la toma de muestras sobre los efluentes producidos.  
3. En el supuesto de no admitirse los efluentes previstos en la estación depuradora de Xirivella, se deberá construir una depuradora propia para la actuación. En este caso, se remitirá a esta Dirección General un informe emitido por la entidad gestora, en el que se especifique las características de la nueva depuradora, copia de la autorización de vertido por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar y localización de dicho vertido, todo ello previo al desarrollo de la actuación.  
4. Respecto al suministro de agua, se deberá documentar la disponibilidad y calidad de agua potable para satisfacer las necesidades hídricas previstas para el desarrollo del Suelo Urbanizable Industrial. En ningún caso será aceptable el riego de las zonas verdes con agua potable.  
5. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
6. Se potenciará la integración del polígono con los suelos agrícolas inmediatos, mediante el desarrollo de pantallas vegetales que incluyan ejemplares de desarrollo vertical, empleándose elementos arbóreos propios del entorno.  
7. Se garantizará la adecuada gestión de los distintos tipos de residuos en todo el ámbito de la actuación y en especial en lo referente a las producciones de residuos tóxicos y peligrosos.  
8. Se elaborará un Programa de Vigilancia Ambiental, el cual deberá ser entregado en esta Dirección General con anterioridad a la aprobación definitiva de la actuación.  
9. Serán de aplicación todas y cada una de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, que no entren en contradicción con las propuestas en los epígrafes anteriores de la presente Declaración.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 13 de febrero de 2002.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 322/01-AIA:   
Promotor: Luis Batalla SA.  
Autoridad sustantiva: Servei Territorial d'Industria i Energia . Mines (Castelló)  
Objeto del proyecto: Explotación de Gravera .Riu Sec.  
Localización: Partida Cuas de Mira, término municipal de Betxí.  
Descripción del proyecto  
1.Descripción de las características del proyecto  
El objeto del proyecto es el aprovechamiento racional de los recursos para las diferentes obras, tanto de infraestructura urbana, como obra pública y edificación. La explotación solicitada es de sección .A. para la extracción de gravas y arenas en terrenos propiedad del promotor. De forma simultanea a la explotación se producirá el relleno del hueco, mediante materiales naturales procedente de las diferentes obras que LUBASA ejecuta por la zona anualmente, para finalizar la restauración mediante aprovechamiento citrícola, según el uso actual del mismo.  
En el estudio de impacto se quiere hacer constar las características especiales de la futura extracción:  
. Reducidas dimensiones del área a explotar (13278 m²)  
. Existencia de la infraestructura de la fase preparatoria  
. Desnivel a producir de sólo 5 m, incluyendo los 40 cm de tierra vegetal a conservar  
. No afección al nivel freático del acuífero ni al cauce del río Seco  
. Impacto visual nulo desde núcleos habitados  
. Mejora final del impacto paisajístico  
. Recuperación volumétrica del material eliminado y del uso agrícola  
. Destino de los materiales para obras propias del promotor en el entorno  
El proyecto se localiza en las parcelas 142 y 107 del polígono 45 del término municipal de Betxí, con una superficie total de 28.805 m², de los cuales se verán afectadas 13.278 m² por la explotación, siendo el volumen a extraer de 60.000 m3.  
El acceso principal se puede realizar desde la N-340 saliendo de Alquerías del Niño Perdido, tomando la CV-222 y saliendo por el PK 2,200 se toma el camí de la Ratlla de Vila-real a Betxí y tras recorrer 450 m, se toma el camino de tierra de la izquierda, una vez recorridos 400 m se llega al extremo de la parcela.  
El acceso por la CV-10 saliendo por Betxí se accede también a la CV-222 saliendo por el PK 1,000 se toma el camí dels Caus de Mira y recorridos 50 m se toma el desvío hacia la izquierda cruzando el Río Seco, tras recorrer 250 m se toma el camino de tierra paralelo al cauce del río y a 150 m se llega al límite de la parcela.  
2. Alternativas  
En el estudio no se presentan alternativas, se justifica que dado el tipo de explotación, clasificada dentro de la sección .A. de la ley de minas vigente, la pequeña superficie a explotar y la potencia de 5 metros, así como la imposibilidad de explotar parcelas de las que no se es propietario. Las alternativas se buscaron tanto para la ubicación como para el sistema de explotación elegidos.  
Tramitación Administrativa  
La documentación correspondiente al estudio de impacto ambiental y plan de restauración y el proyecto para la apertura de la gravera ha sido remitida por el Servicio Territorial de Industria y Energía, sección de Minas, de Castellón en fecha de 1 de agosto de 2001.  
En fecha de 13 de septiembre de 2001 se recibió el certificado del trámite de información pública del estudio de impacto ambiental, sin que se hayan presentado alegaciones, habiéndose publicado en el BOP de Castellón con fecha de 4 de agosto de 2001.  
Informes sectoriales  
Tras las consultas realizadas se han recibido los siguientes informes:  
Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón:  
. Los materiales de la terraza fluvial a explotar son arenas, limos y arcillas con gran abundancia de cantos y gravas. La permeabilidad de estos materiales es muy elevada, quedando el acuífero subyacente muy vulnerable a la contaminación. Por la posición geomorfológica se considera de alto riesgo de inundación. Las pérdidas de suelo presentan una baja intensidad debido a la presencia de los bancales existentes. La cuenca visual es baja y no se encuentran especies protegidas en el ámbito de la Comunidad Valenciana.  
. Según la documentación, en la ejecución de la obra, no se llevará a cabo ninguna construcción ni se conformarán escombreras con estériles. A continuación se afirma lo contrario, cifrando en un 20% la proporción de estériles, sin conocer como se va a llevar a cabo el acopio de los materiales.  
. El acceso a la explotación será a través del camino de tierra actualmente existente.  
. Según la información contenida en el estudio de impacto ambiental se respetarán 50 metros desde el margen del río, y 5 m desde los límites con las parcelas vecinas.   
. Se estima una vida útil de la explotación de 6 años en primer lugar, para posteriormente afirmar a continuación que la vida útil de la gravera es de 3 años. El calendario de restauración contenido en la documentación es valorado por estos servicios técnicos como poco ajustado a la realidad.  
. La metodología de extracción se corresponde con una gravera totalmente seca, con lo cual la emisión de polvo a las parcelas colindantes se estima que puede ser importante, con los trastornos que ello lleva aparejado a la producción citrícola.  
. Las parcelas están afectadas por la Zona de Policía del cauce del Riu Sec, por lo cual será preceptiva la autorización del Organismo de Cuenca para llevar a cabo esta actuación.  
Ayuntamiento de Betxí:  
El técnico municipal ha informado de los siguientes aspectos:  
. La finca se sitúa en suelo calificado en parte como Suelo No Urbanizable de Protección del Dominio Público Hidráulico, y en parte como Suelo No Urbanizable Común.  
. Se desconoce la existencia de restos arqueológicos.  
. Que el uso solicitado es compatible con la catalogación de Suelo No Urbanizable Común.  
Afecciones legales  
Tal y como ha informado el ayuntamiento, el proyecto propuesto se ubica en suelo no urbanizable común, y según informe del propio ayuntamiento no presenta ningún problema desde el punto de vista urbanístico, pero también se ubica parte en Suelo No Urbanizable de Protección del Dominio Público Hidráulico, por lo que se deberá solicitar autorización a la Confederación Hidrográfica del Júcar para el inicio de la actividad.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En el estudio de impacto ambiental se indica que ningún factor ambiental se va a ver afectado de forma significante, y tan sólo la modificación de la morfología y paisaje y el impacto sobre la cobertera vegetal.   
2. Identificación y valoración de impactos.  
Impacto sobre los recursos hídricos, la alteración sobre las aguas superficiales puede resumirse en:  
. Alteración del drenaje superficial, producida por la creación del hueco de la explotación y la infraestructura asociada.  
. Contaminación química debida al vertido en la propia explotación del combustible o aceites de la maquinaria.  
. Contaminación física debido al aumento de las partículas sólidas en suspensión del agua de arrastre procedente de la explotación, riego de pistas, tráfico de camiones y maquinaria pesada...  
Las aguas subterráneas sólo se pueden ver afectadas por los posibles vertidos de aceites y combustibles de la maquinaria.  
El impacto sobre la atmósfera se producirá por la emisión de partículas sólidas en suspensión, por la emisión de gases. Los efectos del polvo son principalmente la afección a la vegetación, el desgaste de la maquinaria y molestias a las personas.   
Por otro lado el ruido generado por la maquinaria en el proceso de extracción o el tránsito de los camiones también resulta una molestia ambiental cuya incidencia recae sobre la fauna y las personas.  
El impacto sobre el paisaje y la morfología, la actividad perturbará muy localmente el medio, siendo visible sólo desde la propia explotación o parcelas colindantes. Los 50 metros de protección desde el cauce y los 5 metros de protección perimetral harán las veces de pantalla visual y sónica.  
El impacto por el uso de la infraestructura es temporal (6 años) y de poca entidad, integrándose el transporte en la circulación viaria de la zona.  
Debido a que la vegetación existente eran cítricos, afectados por el virus de la tristeza, y la revegetación se realizará mediante plantones de cítricos, se recuperará esta cubierta que se encontraba degradada, además que se producirá un enriquecimiento del suelo mediante aporte de tierra vegetal y el suelo acopiado.  
El impacto sobre el medio socio . cultural proviene directamente del aumento del tráfico, con consecuencias como peligro de accidentes, deterioro de firmes, disminución de la velocidad de circulación, etc.  
En el estudio de impacto ambiental se proponen una serie de medidas correctoras que, entre otras, son:  
. Para minimizar los efectos del Polvo y gases:  
Los accesos y zonas de extracción se regarán periódicamente para evitar el levantamiento del polvo.  
Reducción de la velocidad de circulación.  
Utilización de camiones tipo bañera de mayor tonelaje, con lo que re reduce la intensidad de circulación.  
Retirada de la pista y accesos del material formado por acumulación de polvo, así como material grueso que ocasionalmente caiga durante la carga o el transporte.  
Zona de protección de 5 metros sin explotar en los límites con las otras parcelas y de 50 metros para el límite con el cauce del Río Seco y de 2 metros respecto a las tuberías de riego.  
. Ruido:  
Limitación de las labores de extracción a horas diurnas.  
Mantenimiento periódico de la maquinaria.  
Instalación de silenciadores en la maquinaria móvil.  
. Recursos hídricos  
Vigilancia que evite el vertido incontrolado en el área de extracción.  
Realización de operaciones de mantenimiento, cambios de aceites, combustibles y lubricantes de la maquinaria en talleres especializados siempre fuera de la explotación.  
. Suelo y Vegetación  
Diseño de 45º de los taludes laterales, que evitará los problemas de erosión y homogeneización de pendiente durante la explotación para las zonas de protección.  
La tierra vegetal se manipulará en estado de sequedad total.  
Se evitará el paso de la maquinaria sobre ella.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La citada actuación se encuentra incluida en el Anexo I apartado 3C1) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar Favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto para la apertura de la gravera, sección .A., denominada Riu Sec en el término municipal de Betxí (Castellón) cuyo promotor es Luis Batalla SA., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental, así como las condiciones establecidas en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se le recuerda al promotor que la ejecución del proyecto requiere la autorización previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar, por ocupar parte de los terrenos suelo calificado como Suelo No Urbanizable de Protección del Dominio Público Hidráulico.  
1. Los caminos y accesos serán reparados por la empresa promotora siempre que se produzca un deterioro de los mismos respecto al estado actual.  
2. En ningún caso se permitirá la excavación fuera de los límites de la parcela, manteniendo las distancias propuestas en las medidas correctoras.  
3. El transporte se realizará siempre con lonas, y los riegos se producirán periódicamente.  
4. Si durante desarrollo de la actividad se produjesen alteraciones en el camino de acceso, estas se deberán subsanar periódicamente, y a la finalización de la actividad deberá dejarse el camino en el mismo estado de conservación que presentaba al inicio de la actividad. Quedando dicho seguimiento por parte del ayuntamiento de Betxí.  
5. Antes de iniciar la actividad el promotor deberá contar con el visto bueno de la División de Carreteras para ubicar y señalizar convenientemente el acceso y salida de camiones desde la carretera CV-222.  
6. Se presentará en esta Dirección General la restauración llevada a cabo mediante informe y reportaje fotográfico, tanto del hueco generado como del camino, pasados los tres primeros meses de la finalización.  
7. En el caso de encontrarse restos arqueológicos o afectarse algún yacimiento u otros restos de valor o interés para el patrimonio histórico artístico español deberá comunicarse a la Direcció General de Patrimoni Artístic y paralizar la actividad.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de febrero de 2002.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Osorio.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 180/2001-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial del Polígono Industrial .Los Pomares.  
Promotor: Ayuntamiento de La Romana  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y COPUT  
Localización: En el municipio de La Romana (Alicante), aproximadamente a 500 metros al sur del casco urbano, accediendo desde el denominado .Camino Pomares..  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
Según la documentación presentada, responder adecuadamente y con la mayor brevedad posible a la demanda de suelo industrial en un entorno muy favorable por las condiciones topográficas del terreno y la cercanía de la depuradora municipal, pretendiendo lograr un ambiente industrial agradable con espacios de carácter público y privado que faciliten el esparcimiento y den a la zona una imagen cuidada y atractiva, así como las dotaciones necesarias para desarrollar el uso pretendido.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Con el presente proyecto se pretende dotar al municipio de La Romana de una bolsa de suelo industrial con capacidad para industrias de tamaño reducido o medio, alternativas al asentamiento marmolero propio de la zona, así como a otro tipo de actividades terciarias.  
El polígono se enmarca dentro de un área mucho más grande, recogida en el documento del concierto previo del Plan General de Ordenación Urbana que se encuentra actualmente en fase de tramitación y orientada a grandes industrias del sector marmolero.  
El suelo afectado por la propuesta, de 9'4 Ha. de superficie y de planta sensiblemente cuadrada, se encuentra clasificado actualmente como no urbanizable de especial protección agrícola.  
Los límites del sector los configuran, por el norte, un camino de acceso a las parcelas colindantes, por el sur y por el este terrenos de cultivo, y por el oeste el denominado .Camino Pomares..  
El acceso al sector se prevé a través del casco urbano por el mencionado camino, que deberá adecuarse en anchura, mientras que el saneamiento conectará con la depuradora municipal mediante un colector que se calculará en previsión del desarrollo del suelo industrial contemplado en el concierto previo del Plan General de Ordenación Urbana. Las conducciones de agua discurrirán igualmente por el .Camino Pomares. y para el suministro de energía eléctrica se aprovechará la línea que lo atraviesa, previo desvío y soterramiento.  
3. Alternativas  
Las alternativas contempladas en el estudio de impacto ambiental hacen referencia a diversas propuestas de distribución de los espacios interiores a la delimitación del sector propuesta, pero en ningún caso se hace referencia al estudio de las diferentes localizaciones del ámbito del suelo urbanizable dentro del término municipal.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 10 de abril de 2001 el servicio territorial de Alicante de la dirección general de Urbanismo y Ordenación Territorial remitió el proyecto técnico y el estudio de impacto ambiental relativos a la Homologación y Plan Parcial del polígono industrial .Pomares., del municipio de La Romana.  
Como quiera que la documentación presentada no se ajustaba a los mínimos que establece el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, en su artículo 21.3, en fecha 26 de abril de 2001 se solicitó al Ayuntamiento de La Romana la remisión de los certificados de aprobación provisional y del periodo de exposición al público, con copia de las alegaciones caso de haberlas.  
En fecha 10 de mayo de 2001 el Ayuntamiento de La Romana remitió el correspondiente certificado de exposición pública, indicando que el estudio de impacto ambiental quedó sometido a dicho trámite con sendas publicaciones en el DOGV y en el diario Información, no habiéndose presentado alegación alguna al respecto.  
Finalmente, en fecha 1 de octubre de 2001 el Ayuntamiento de La Romana remitió el certificado de aprobación provisional del mencionado proyecto.  
Afecciones legales  
1. Como ya se ha comentado, el acceso al sector situado a unos 500 metros al sur del casco urbano pasa por atravesar éste y acondicionar el conocido como .Camino Pomares., que en realidad se trata de una vía pecuaria denominada .Colada de Fuente Loca a la Boquera.. Si bien su superficie no computa a los efectos de los estándares urbanísticos del sector sí que correrá a cargo del mismo su acondicionamiento. No obstante lo anterior, dichas previsiones no parecen compatibles con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, teniendo en cuenta que éstas son bienes de dominio público.  
2. A pesar de los límites a los que hace referencia el estudio de impacto ambiental, de la documentación consultada no se estiman afectados los ámbitos de las ramblas de .La Romana. y .Honda., al norte y al sur del polígono propuesto respectivamente.  
Consideraciones ambientales  
1. Las características geológicas de la superficie afectada por el proyecto, localizada a los pies de la Sierra de los Asnos y del Cerro de la Cruz, concretamente al este de los mismos, son las que definen buena parte del municipio de La Romana y colindantes. Se trata de depósitos cuaternarios procedentes de la destrucción de los relieves más próximos, con una gran extensión, formados por conglomerados, brechas, arenas y arcillas, en ocasiones mostrando un encostramiento superficial.  
No obstante, la diversidad del material encontrado se perfila como la causa de las distintas propiedades que caracterizan a esta planicie. Concretamente, en el área de estudio, la vulnerabilidad de los terrenos resulta de grado medio, existiendo otros lugares en el término municipal con mejores aptitudes de cara a albergar determinados usos.  
Por otro lado, la existente aunque escasa pendiente favorece la circulación del agua impidiendo el encharcamiento de los suelos, y con él, los fenómenos de inundación.  
Como consecuencia de lo anterior, las áreas comprendidas entre las ramblas de .La Romana. y .Honda. y las elevaciones de la Sierra de los Asnos y del Cerro de la Cruz, se configuran como las de mayor capacidad de uso agrario del término municipal, con factores limitantes de origen físico-químico.  
2. A la vista de las características del territorio afectado por la propuesta, con una muy escasa pendiente y con un elevado potencial agrario, parece coherente el uso y la calificación de suelo actuales, donde no resulta posible encontrar restos significativos de la vegetación potencial de la zona, sino más bien cultivos de vid, con presencia menos relevante de olivos y almendros.  
3. Si bien el planeamiento industrial del proyecto presentado no entraría a sentar las bases de una nueva economía para el municipio de La Romana, dada su reducida extensión, asegurando de algún modo la continuación de la tradición agrícola del suelo, no ocurre lo mismo con el avance de planeamiento presentado como justificación de la presente homologación. Así pues, el desarrollo de un polígono ligado a la industria del mármol, con los requerimientos de suelo que ello conlleva, debe basarse en unas directrices de crecimiento consensuadas a nivel municipal dada la importante transformación que supondrá de cara a la potencialidad agrícola.  
En cualquier caso, ese desarrollo deberá basarse también en criterios estrictamente medioambientales además de socioeconómicos. En ese sentido, no parecen adecuados los crecimientos sobre terrenos donde las pendientes dejen de ser planas o a lo sumo suaves, comprometiendo las formaciones con mayor relieve del municipio, así como una tendencia a aproximarse a núcleos o asentamientos urbanos.  
4. Otro aspecto importante que sí resulta de aplicación directa en el proyecto presentado es el de la accesibilidad del polígono. Planteada inicialmente a través del casco urbano y sobre el desarrollo de una vía pecuaria, esta solución es susceptible de producir molestias directas a la población por contaminación acústica y atmosférica debido al paso de vehículos pesados con material pulverulento o del cual se pudieran derivar partículas de reducido tamaño, resultando, al mismo tiempo, incompatible con la vigente legislación de vías pecuarias.  
Cabría plantear, por tanto, el estudio de accesos alternativos previos al núcleo urbano, de manera que el tránsito de vehículos hacia las vías de mayor importancia y de distribución del material a otras zonas no afecte a aquél.  
5. Desde un punto de vista climático, y con las reservas que supone el empleo de datos procedentes de estaciones de medición alejadas del municipio, la localización de la propuesta resultaría coherente dada la frecuencia y predominio del viento, factor muy importante de cara a minimizar la posible afección de las emisiones atmosféricas a la población.  
6. Sobre el funcionamiento del polígono industrial resulta necesario tomar en consideración los siguientes aspectos.  
Si bien ante la situación de sobreexplotación del acuífero el estudio de impacto ambiental propone medidas encaminadas a minimizar la posible alteración en ese sentido mediante la utilización de sistemas de reciclado y reutilización del agua así como por el empleo de especies vegetales adaptadas al entorno y que no requieran agua en exceso para su pervivencia, se hace necesario reflexionar sobre el estado actual del municipio respecto de la situación y condiciones de abastecimiento de agua potable, proponiendo, en su caso, una red alternativa de aguas depuradas con destino industrial para todas aquellas instalaciones que no se encuentren directamente relacionadas con el consumo humano.  
En relación con la depuración de aguas residuales, existe cierta contradicción entre las medidas correctoras propuestas dado que por un lado se propone la conexión del sector con la depuradora municipal, posponiendo el otorgamiento de licencias a la realización de las infraestructuras de saneamiento, y por otro se indica que, dado el estado de saturación de la misma (cuya capacidad de tratamiento es de 320 m³/día), se deberá proceder a su ampliación o a la construcción de una nueva. Por su parte, se incorpora un modelo de ordenanzas de vertido a la red de alcantarillado municipal equivalente a la redactada por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, junto a una serie de medidas adicionales sobre la construcción de arquetas de registro y separadoras de grasas.  
La gestión de residuos no parece resuelta convenientemente en el municipio de La Romana, según se desprende de los datos del estudio de impacto ambiental, donde se informa de la intención municipal de adherirse al Plan Integral de Residuos tan pronto se construya un vertedero comarcal. En ese sentido, parece necesario dar un tratamiento adecuado en vertedero autorizado a los residuos urbanos e inertes producidos tanto en la fase de ejecución como de funcionamiento, dejando la gestión de los residuos peligrosos de la mano de cada una de las industrias a instalar mediante la correspondiente inscripción en el registro de productores.  
Por último, estaría la contaminación atmosférica y acústica producida por la actividad industrial. El estudio de impacto ambiental considera unas referencias legales al respecto, con inclusión de límites de emisión, si bien tanto algunos de estos datos como de los anteriores no se incorporan a la normativa urbanística.  
7. Sobre la integración paisajística del polígono y el respeto a las preexistencias parece necesario indicar que la alternativa de distribución elegida respeta una antigua casa de campo así como la densa pinada anexa a ella dentro de los equipamientos de las dotaciones públicas. Del otro lado, la normativa escoge un tratamiento exterior de la edificación libre, con algunas consideraciones transcritas de zonas propiamente residenciales que carecen de aplicación en un polígono industrial.  
8. Finalmente, indicar que el municipio de La Romana presenta un valor de aceleración sísmica básica realmente significativo (0'11), de manera que las estructuras deberán calcularse bajo un estricto cumplimiento de la legislación vigente al respecto, la NCSE-94, con la intención de evitar riesgos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la dirección general de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación y Plan Parcial del polígono industrial .Pomares. en el municipio de La Romana (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
Se deberá diseñar y ejecutar un nuevo acceso al polígono industrial con vistas al futuro desarrollo propuesto en el documento de concierto previo, respetando de esta manera el trazado, situación actual y anchura legal de la vía pecuaria .Colada de Fuente Loca a la Boquera., según criterios de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante. Dicho acceso deberá realizarse desde la carretera que une Novelda con La Romana, previamente a la llegada al núcleo urbano de este último.  
De cara a autorizar la puesta en marcha de los usos previstos resultará necesario el certificado de la empresa suministradora de agua potable en el que se recoja, en función de una estimación de consumo creíble y basada en experiencias similares, la existencia de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente. En esa línea, y dada la situación de sobreexplotación del acuífero, resultará imprescindible el diseño y ejecución de una red de suministro para aguas de uso industrial que se abastecerá de los efluentes depurados de la correspondiente estación depuradora de aguas residuales.  
Se deberá posponer el otorgamiento de licencias de actividad a la construcción y puesta en funcionamiento de una nueva estación depuradora de aguas residuales cuyo proyecto contemplará las necesidades del municipio según el avance de planeamiento presentado junto al proyecto evaluado.  
Respecto a la ordenanza de vertido, se modificarán los valores del cromo hexavalente y el cromo total a 0'5 y 2'5 respectivamente.  
En cuanto a las emisiones atmosféricas, los compuestos de SO2 se limitarán a 850mg/Nm³ con tal de adecuarse a la normativa vigente.  
De cara a una correcta gestión de los residuos, y a la espera de que el municipio aplique las prescripciones del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, se deberá dar traslado a vertedero autorizado la totalidad de los residuos sólidos urbanos e inertes producidos durante las fases de ejecución y funcionamiento del polígono industrial, por lo que resultará imprescindible la obtención de los correspondientes certificados de aceptación de residuos.  
Para favorecer la integración paisajística del suelo industrial se deberán utilizar colores ocres y propios del entorno en las fachadas, evitando en todo caso los acabados de materiales metálicos o reflectantes.  
Se incorporará a la normativa urbanística del sector las medidas correctoras contempladas en el estudio de impacto ambiental.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de febrero de 2002.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 212/04-AIA.  
Título: Plan Parcial de Mejora del Sector IX, Suelo Urbanizable Industrial de las Normas Subsidiarias del término municipal de Algorfa.  
Promotor: Ayuntamiento de Algorfa.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda y Ayuntamiento de Algorfa.  
Localización: Al sudeste del casco urbano, a unos 600 metros del mismo y junto a la carretera autonómica CV-935.  
Descripción del Proyecto  
1. Objeto del Proyecto  
El objeto del proyecto es modificar un sector de suelo urbanizable de uso industrial ya previsto en la Homologación Global de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Algorfa, cuya superficie inicial era 5,07 Ha y se propone que ascienda a 7,91 Ha.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
En la Homologación Global de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Algorfa el Sector IX Industrial no se ordenaba pormenorizadamente y se proponía su desarrollo mediante dos unidades de ejecución. Con la actuación propuesta se presente unificar las dos unidades de ejecución en una sola dado que una de ellas se encuentra en un estado de consolidación avanzado, de modo que no tienen cabida las dotaciones necesarias. De este modo las dotaciones se localizan para todo el sector en el ámbito sin desarrollar actualmente.  
La delimitación del Sector se ve modificada al incrementar su superficie por incorporación parcial de la franja de protección de 18 m de la carretera CV-935 al Sector otorgándole usos de viario y zona ajardinada.  
Se modifica el acceso al sector pasando de una intersección en .T. a una glorieta que mejore el acceso al polígono y al cementerio localizado inmediatamente al lado opuesto de la carretera.  
La carretera CV-935 es coincidente con la vía pecuaria denominada .Colada de Catral., de 6 metros de anchura, por lo que se verá afectada por la ejecución de la glorieta.  
La red primaria a cargo del sector asciende a 20.883 m², destinados a superficie viaria y aparcamientos. La red secundaria a cargo del sector asciende a 1.611 m² de superficie viaria y aparcamientos, y 9.384 m² de zona verde. Los 47.174 m² restantes se destinan a superficie edificable.  
Se debe hacer constar que el límite de los términos municipales de Algorfa y Almoradí se ha visto modificado en el ámbito del Sector, no resultando coincidentes en la Homologación Global de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Algorfa y en la modificación que se está tramitando, viéndose incrementado el Sector en ésta última.  
3. Alternativas  
La modificación tramitada no presenta alternativas técnicas.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
El Ayuntamiento de Algorfa remitió al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda en fecha 31 de mayo de 2004 escrito solicitando la Declaración de Impacto Ambiental del proyecto de referencia para lo cual adjuntó el Estudio de Impacto Ambiental y la documentación urbanística. El expediente administrativo se adjuntó con posterioridad por solicitud del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
El Estudio de Impacto Ambiental del Plan Parcial de Mejora del Sector IX del Suelo Urbanizable Industrial se sometió al correspondiente trámite de información al público mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº4.762, de fecha 27 de mayo de 2004 y en el diario La Verdad, de fecha 26 de mayo de 2004, no habiéndose presentado alegaciones al respecto durante el plazo de información pública, según consta en el certificado emitido por el Secretario-Interventor del Ayuntamiento de Algorfa.  
2.Peticiones de informes y documentación complementaria  
Durante la tramitación del expediente se ha requerido al Ayuntamiento de Algorfa a través de conversaciones mantenidas con los técnicos la inclusión en el expediente de los certificados de aprobación provisional del Plan Parcial de Mejora y del estudio de impacto ambiental, así como el certificado del trámite de información pública indicando si ha habido alegaciones y en su caso adjuntar copia de las mismas. Se solicitó también que el Estudio se remitiera debidamente diligenciado y completado en cuanto a la afección del proyecto a una vía pecuaria.  
En fechas 6 de julio, 13 de agosto y 23 de septiembre de 2004 el Ayuntamiento completó los requerimientos anteriormente indicados presentando en esta Conselleria la documentación que subsana las deficiencias del expediente.  
Afecciones legales  
La vía pecuaria .Colada de Catral., de achura legal 6 m, se encuentra afectada por la actuación al incorporarla dentro del sector en la zona coincidente con la glorieta de nueva ejecución y considerarla como superficie de viales de la red primaria. Será de aplicación la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, debiéndose representar gráficamente la vía pecuaria y no computando a efectos urbanísticos.  
La ordenación propuesta afecta a la franja de protección de 18 metros de la carretera CV-935. Será de aplicación la Ley 6/1991 de la Generalitat Valenciana, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana.  
Consultadas otras posibles afecciones legales del proyecto no se ha observado relación directa del mismo sobre lugares de interés comunitario, microrreservas, cauces naturales de agua, cavidades, montes de utilidad pública y yacimientos arqueológicos.  
Consideraciones ambientales  
Considerando que el emplazamiento del Sector IX de las Normas Subsidiarias de Algorfa ya se evaluó ambientalmente en la tramitación de la Homologación Global, cabe destacar que las principales afecciones ambientales que generará la modificación del Sector son:  
. La vía pecuaria .Colada de Catral., de achura legal 6 m, se verá afectada por la ejecución de la glorieta, lo cual supondrá un pequeño desvío de su trazado, para lo cual se deberán tener en cuenta las consideraciones que al respecto estime la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
. El aumento de ocupación de suelo de baja calidad encontrarse transformado por la alta presión antrópica a la que se ha visto sometido.  
. En la Homologación Global no quedó justificado el destino de los residuos y de las aguas residuales de los nuevos sectores, es por ello, que en la presente tramitación deberá justificarse y garantizarse la adecuada depuración de las aguas residuales y tratamiento de los residuos.  
Entre la documentación tramitada no se encuentra el informe favorable de la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, no habiéndose dado cumplimiento a la Declaración de Impacto Ambiental de la Homologación Global de las Normas Subsidiarias del Planeamiento de Algorfa emitida por la directora general de Planificación y Gestión del Medio el 8 de junio de 2001.  
El Estudio de Impacto Ambiental contiene un programa de vigilancia ambiental, que deberá ser controlado por el Ayuntamiento. Dicho programa establece los indicadores que permitan evaluar el impacto, sin embargo se desconocen los valores umbrales, frecuencia del control medioambiental y medidas a adoptar en caso de ser necesario.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/90).  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Parcial de Mejora del Sector IX, Suelo Urbanizable Industrial de las Normas Subsidiarias del término municipal de Algorfa (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su Programa de Vigilancia Ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. La vía pecuaria denominada .Colada de Catral., de anchura legal 6 metros, bien de dominio público de la Generalitat Valenciana, regulada por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, deberá quedar libre en toda su anchura legal de obstáculos que puedan perturbar el tránsito normal de los ganados, debiendo ser respetada en todo su trazado y anchura, siendo los usos sobre la misma los definidos en la Ley 3/95. Antes de la ejecución del proyecto se deberá contar con la autorización por ocupación y modificación de trazado de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
2. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte obteniendo el informe favorable en relación con el cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio.  
3. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la localización de la Estación Depuradora y la capacidad de depuración de la misma a la que se pretende conectar los colectores de aguas residuales.  
4. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del Plan Integral de Residuos se establezca por la Generalitat Valenciana.  
5. Serán de aplicación todas y cada una de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental que no entren en contradicción con las propuestas en los epígrafes anteriores de la presente Declaración, debiéndose incorporar las mismas en las Normas Urbanísticas y en los planos de ordenación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de diciembre de 2004.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 277/04-AIA  
Título: Gestor de Residuos Peligrosos. Planta de Esterilización de Residuos Sanitarios Específicos, Grupo III.  
Promotor: LOGÍSTICA Y GESTIÓN AMBIENTAL, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental  
Localización: C/ Alberto Solls, parcela número 4, de la manzana 9A, del Polígono Elche Parque Industrial, del término municipal de Elche (Alicante).  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El objeto del proyecto que Logística y Gestión Ambiental, SL., tiene previsto realizar es la gestión extracentro de residuos biosanitarios, concretamente los correspondientes al Grupo III.  
Las operaciones de gestión de residuos proyectadas comprenden la recogida de residuos biosanitarios Grupo III, su transporte, tratamiento de esterilización mediante vapor caliente a presión por técnica de autoclave en una instalación fija y posterior trituración de los residuos esterilizados, para poder eliminarlos finalmente como residuos asimilables a urbanos.  
Logística y Gestión Ambiental, SL., cuenta actualmente con autorización para la recogida y transporte .sin almacenamiento. de residuos sanitarios correspondientes al Grupo III y de otros residuos sanitarios correspondientes al Grupo IV.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria proyecta el desarrollo de sus actividades en una parcela de aproximadamente 2.200 m² del Polígono Elche Parque Industrial, del término municipal de Elche (Alicante). La parcela hace esquina con las calles Alberto Solls y una calle de servicio del polígono. De acuerdo al planeamiento urbanístico vigente del municipio de Elche, la parcela está clasificada como suelo urbano y calificada como suelo industrial, aunque se desconoce si entre los usos permitidos en dicho suelo se encuentra la actividad propuesta. La parcela, de forma cuadrangular, se divide en tres partes, la correspondiente a la nave industrial, de aproximadamente 635 m² de planta, un patio anterior a la nave, de aproximadamente 50 m² y otro amplio patio lateral hasta cubrir los 2.200 m² de la parcela.  
La nave, de aproximadamente 635 m² de planta rectangular, tiene tres entradas, dos dan al patio que tiene salida a la calle Alberto Solls y la otra a la calle de servicio. La nave es de planta baja con altillo (de 416 m²), desarrollándose la totalidad de las actividades en la planta baja, quedando la planta superior sin uso definido. En la planta baja se distribuyen las zonas de proceso industrial, oficinas, aseos y vestuarios.   
En la zona de proceso industrial se encuentran los equipos básicos de tratamiento, el autoclave y el triturador. La zona de proceso puede dividirse claramente en dos secciones: la sección donde los residuos aún no se han sometido al proceso de esterilización, y la sección donde los residuos ya se han esterilizado. Estas dos secciones se encuentran conectadas por el autoclave, a través del cual pasan los residuos de una a otra sección. En cada una de estas secciones, y de manera independiente, se plantean dos redes de drenaje para la recogida conjunta de aguas residuales de proceso, derrames de residuos líquidos, y lixiviados, separada de la red de aguas sanitarias.  
En el patio que da a la calle de servicio, se distribuyen a la intemperie el depósito de agua, el descalcificador, la caldera para la generación de vapor, el compresor y la central frigorífica. En el patio que da a la calle Alberto Solls no se detallan los usos, si bien, se entiende que sirve de acceso para vehículos.  
En cuanto a la actividad de gestión de residuos peligrosos en sí misma, se proyecta la gestión de residuos sanitarios del Grupo III, denominados específicos o de riesgo, que son aquellos en los que, por presentar un riesgo para la salud laboral y pública, deben observarse especiales medidas de prevención, tanto en su gestión intracentro como extracentro. Se trata de:  
Residuos sanitarios infecciosos. Son los procedentes de pacientes con las siguientes enfermedades infecciosas: cólera, fiebre hemorrágica causada por virus, brucelosis, difteria, meningitis, encefalitis, fiebre Q, borm, tuberculosis activa, hepatitis vírica, tularemia, tifus abdominal, lepra, antrax, fiebre paratifoidea A, B y C, peste, poliomelitis, disentería bacteriana, rabia, sida, fascitis necronizante.  
Residuos anatómicos.  
Sangre y hemoderivados en forma líquida, incluyendo los recipientes que los contengan.  
Agujas y material punzante y cortante.  
Vacunas vivas y atenuadas.  
Material contaminado de laboratorios de microbiología e inmunología.  
Restos de animales en centros experimentales y de investigación.  
A su vez, y a los efectos de facilitar su gestión, los residuos sanitarios del Grupo III, se subclasifican en residuos secos y húmedos. No obstante, esta subclasificación legalmente establecida no se lleva a cabo en la práctica, a través de la correcta separación en origen, de modo que los gestores de este tipo de residuos los deben recoger mezclados.  
Las operaciones de gestión de residuos proyectadas comprenden la recogida de residuos biosanitarios Grupo III, su transporte, tratamiento de esterilización mediante vapor caliente a presión por técnica de autoclave en una instalación fija y posterior trituración de los residuos esterilizados, para poder eliminarlos finalmente como residuos asimilables a urbanos.  
Así, los residuos biosanitarios a gestionar son depositados por el personal de los centros sanitarios siguiendo un protocolo específico y en contenedores homologados en función del grupo al que pertenezcan los residuos. Los recipientes con los residuos biosanitarios son recogidos y transportados en vehículos de acuerdo a la reglamentación vigente. Cabe recordar que Logística y Gestión Ambiental, SL, cuenta actualmente con autorización para la recogida y transporte .sin almacenamiento. de residuos sanitarios correspondientes al Grupo III y de otros residuos sanitarios correspondientes al Grupo IV.  
La descarga de los contenedores cargados de residuos sanitarios se lleva a cabo a cubierto, directamente desde los camiones, en el interior de una estancia de unos 15 m² que, a modo de distribuidor, cuenta con tres puertas, la de acceso a la nave, la de entrada a un despacho para los trámites administrativos y la de entrada a una estancia posterior, de unos 17 m² que a su vez cuenta con dos puertas, una directa hacia el autoclave y otra hacia la cámara frigorífica en la que se llevará a cabo el almacenamiento logístico de los residuos hasta ser posteriormente tratados en el autoclave.  
Los residuos, que tras este tratamiento, no han sufrido ninguna transformación química y que sólo han perdido su actividad biológica, se trasladan en los carros en los que se introdujeron al autoclave hasta el triturador. El triturador se alimenta a través de una tolva, y los residuos una vez triturados se conducen a través de una cinta transportadora hasta contenedores de plástico, dotados de ruedas y de 1 m3 de capacidad. Estos contenedores pasan a la zona de expedición a la espera (menos de 24 horas) de ser recogidos para su traslado a vertedero.  
Tramitación administrativa  
Como antecedente, cabe citar que parte de la documentación evaluada durante la tramitación del expediente 111/03-SAIA, fue tramitada por el Ayuntamiento de Elche, culminando con la concesión de una licencia municipal de actividad en la que el mencionado Ayuntamiento llevó a cabo unilateralmente la calificación de la actividad con arreglo a la Ley 3/1989, de 2 de mayo de Actividades Calificadas y en cumplimiento del Decreto 146/1990, de 20 de agosto del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se delegan en los Ayuntamientos de Alicante y Elche determinadas competencias en materia de calificación de actividades (DOGV núm. 1.371, de 31/08/1990).  
Esta delegación se hace en los términos y amplitud contenidos en el anexo «Actividades cuya calificación se delega» (publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 16 de mayo de 1990) del Decreto 47/1990, de 12 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se delegó en los Ayuntamientos de Valencia y Castellón, de la Plana determinadas competencias en materia de calificación de actividades, debiendo desarrollarse el procedimiento de acuerdo con lo establecido en la Ley 3/1989, de 2 de mayo (DOGV nº 1275, 30/03/90).  
Sin embargo, la Gestión de Residuos Sanitarios evaluada no se encuentra entre las actividades recogidas en el anexo, motivo por el que se entiende que el Ayuntamiento de Elche se extralimitó en la calificación de dicha actividad.  
Además, el Ayuntamiento de Elche concedió la licencia municipal para establecer la actividad de Gestión de Residuos Sanitarios sin que la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda hubiera formulado una Declaración de Impacto Ambiental, en la que se determinen las condiciones que deban establecerse para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales durante el funcionamiento de la actividad.  
Por otro lado, contando únicamente con la mencionada licencia municipal de actividad, el promotor se puso a funcionar en ausencia de la preceptiva autorización administrativa para la gestión de residuos sanitarios que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Motivo por el que tras su denuncia, se incoó expediente en el Area de Inspección del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Por todo ello, tras sucesivas comunicaciones con el promotor, el Ayuntamiento de Elche, el Area de Residuos y el Area de Inspección del Territorio, se retrotrajo el procedimiento de licencia municipal de actividad a su punto de partida. Como consecuencia de estas comunicaciones, quedaron obrantes en la Dirección General de Gestión del Medio Natural el Proyecto y el Estudio de impacto Ambiental de la actividad de referencia.  
En fecha 11 de noviembre de 2004, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante remite un fax en el que se adjuntaba el certificado del Vicesecretario en funciones de secretario general del Ayuntamiento de Elche por el que, a la vez, se acredita: que transcurrido el periodo de exposición pública en el BOP de Alicante, número 213, de fecha 14/09/04, no se presentaron alegaciones al proyecto de Planta de gestión de residuos sanitarios, y el visado de la documentación que se sometió a información pública y sobre la que posteriormente, la Dirección General de Gestión del Medio Natural llevará a cabo la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Una vez completada la documentación necesaria, en la misma fecha se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental. Una vez abierto el expediente, se procede a evaluar la documentación presentada. Tras su estudio, y de acuerdo con el artículo 23 de Decreto 162/90, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana (Reglamento que desarrolla la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental), se procede a solicitar la ampliación de:  
1. Las condiciones de la zona en la que se efectuará la descarga de residuos sanitarios desde los camiones.  
2. En apariencia, la entrada de contenedores sucios coincide con la salida de contenedores limpios, aspecto que no parece muy adecuado desde el punto de vista sanitario. Por ello, deberá proyectarse alguna alternativa.  
3. Se considera que el proceso de funcionamiento del autoclave no está lo suficientemente detallado (en cuanto al tiempo de duración de cada una de las fases y tiempo total, automatización de la toma de los parámetros críticos de proceso, medidas de seguridad en caso de que no se consiga la esterilización, alarmas, etc.). Deberá aportarse el proceso de esterilización detallado.  
4. Se considera que la adopción de dos redes de drenaje separadas, una para la zona de residuos sin esterilizar y otra para la zona de residuos esterilizados, es adecuada. No obstante, deberán considerarse todas las alternativas para la minimización y gestión de las aguas residuales, teniendo en cuenta que el autoclave es un equipo de esterilización y no de depuración físico-química:  
. Barrido húmedo por encima de baldeo. Por tanto, redimensionamiento de los depósitos para la recogida de derrames, hasta convertirlos en arquetas, de acuerdo al volumen que puede generarse con el vuelco o lixiviado de residuos. Eliminación de la conexión de los depósitos con el alcantarillado, hasta convertirse en arquetas ciegas.  
. Equipo de trituración dotado de depósitos para la recogida de lixiviados. Destino de los lixiviados recogidos.  
. Gestión de aguas residuales en función de su caracterización. Destino de aguas de barrido húmedo (de la zona de residuos sin esterilizar y de la zona de residuos esterilizados). Destino del agua condensada en el autoclave. Destino de los residuos retenidos en las arquetas ciegas (de la zona de residuos sin esterilizar y de la zona de residuos esterilizados). Destino del efluente del equipo de desendurecimiento de aguas (si es ósmosis, el concentrado, o si es intercambio iónico, las aguas de regeneración de las resinas o el destino de las resinas una vez agotadas).  
. Gestión y destino de las aguas procedentes de la limpieza del autoclave y el triturador.  
. Aclarar la posibilidad de que se realice la limpieza de los camiones, gestión de esta agua residuales.  
. Destino del agente de lavado del sistema de tratamiento de gases.  
5. Se deberá detallar el contenido de humedad de los residuos esterilizados, de cara a justificar su admisibilidad en vertedero.  
6. Deberá detallarse los sistemas de ventilación de las instalaciones, así como las medidas preventivas y/o correctoras adoptadas para evitar la emisión de olores y ruido.  
En fecha 10 de diciembre de 2004, se recibe la respuesta del promotor a la información solicitada.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Licencia Municipal de Actividad para el desarrollo de la actividad de Planta de Esterilización de Residuos Sanitarios Específicos (Grupo III), que, al igual que la autorización de vertido al alcantarillado municipal, otorga el Ayuntamiento de Elche.  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará (recogida, transporte, almacenamiento temporal y tratamiento) residuos sanitarios y, a su vez, generará diversos residuos durante el funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Igualmente, será necesario el informe previo de la Conselleria de Sanidad.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La actividad propuesta, esto es, la gestión extracentro de residuos biosanitarios, supone un paso más dentro de la gestión de los residuos generados en los centros médicos y veterinarios. Con la esterilización mediante vapor caliente a presión por técnica de autoclave en una instalación fija y posterior trituración, los residuos esterilizados y triturados podrán ser finalmente eliminados como residuos asimilables a urbanos.  
Dentro del sector servicios, las empresas del sector de la gestión de residuos, son un pilar fundamental para el desarrollo sostenible. Sin embargo, la inadecuada eliminación de los residuos arruina los loables objetivos medioambientales perseguidos en la gestión de los mismos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el Medio Ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.  
El Estudio de Impacto Ambiental presentado trata la instalación de una planta de tratamiento de residuos sanitarios en el interior de un polígono industrial desarrollado. Basándose en ello, no se aporta un inventario ambiental ni las interacciones con el entorno. Es cierto que dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que la va a desarrollar la empresa, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados con el normal desarrollo de la actividad.  
Respecto al suelo y las aguas, y a pesar de la deficiente documentación gráfica aportada, es de señalar que la parcela objeto de proyecto se encuentra ubicada en una zona de baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de baja accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental elaborado por Logística y Gestión Ambiental, SL, para conocer el impacto generado por la actividad que proyecta desarrollar en el Polígono Elche Parque Industrial, del término municipal de Elche, aunque no se lleva a cabo la identificación de impactos sobre el medio (acciones vs. factores ambientales), posteriormente se valoran los impactos de la emisión de gases, olores y ruidos, y el vertido de aguas residuales. Se valora el impacto de la emisión de gases como nulo, y el de olores y ruidos como compatible. Igualmente se valora el impacto por el vertido de aguas residuales al alcantarillado como compatible.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Tras la lectura del Proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental y Anexo al mismo, tenemos:  
1. Contaminación acústica. Vibraciones.  
En cuanto al ruido, y teniendo en cuenta que se trata de una actividad que genera contaminación acústica (los focos de generación continua de ruidos y vibraciones serán básicamente la trituradora y el compresor de aire dispuesto en el exterior, aunque de manera discontinua la carga y descarga de residuos), se presenta un estudio de ruidos en el que no se tiene en cuenta la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, ni que se había expuesto que la ventilación de la nave industrial se verificará por los huecos de las fachadas.  
Para reducir este tipo de contaminación no se proyecta la adopción de ningún tipo de medida correctora, como podría ser disponer de una serie de medidas correctoras específicas para cada foco emisor.  
2. Contaminación atmosférica.  
En cuanto a la contaminación atmosférica, las emisiones procederán de la caldera de combustión de gasóleo para la generación de vapor y de las salidas del autoclave.  
Aunque se entiende que se utilizará gasóleo comercial para la generación de vapor en la caldera, se plantea un tratamiento de los gases de combustión en un equipo instalado en la chimenea.  
Los gases que se van produciendo durante el procesado de los residuos (fundamentalmente vapor de agua) son tratados a través de un filtro HEPA, filtro biológico y bacteriológico, con una eficiencia del 99.97% sobre partículas. Dichos filtros una vez saturados, serán sometidos al mismo tratamiento que el resto de residuos Grupo III.  
3. Usos del agua y contaminación hídrica.  
El agua necesaria para el proceso industrial proviene de la red general de suministro. Para evitar incrustaciones en los equipos para la generación de vapor será necesario el desendurecimiento del agua de red, que se llevará a cabo a través de torres de intercambio iónico. El efluente procedente de la regeneración de estas torres se verterá directamente al alcantarillado municipal, al igual que las aguas sanitarias.  
En cuanto a las aguas de lavado de las instalaciones y equipos, cabe recordar que la zona de proceso puede dividirse claramente en dos secciones: la sección donde los residuos aún no se han sometido al proceso de esterilización, y la sección donde los residuos ya se han esterilizado. La limpieza de toda la nave se llevará a cabo por barrido húmedo. Las aguas de lavado de la zona donde los residuos aún no se han sometido al proceso de esterilización (zonas de descarga, cámara de almacenamiento temporal y carga del autoclave) y las de lavado de los medios de transporte, se someterán al mismo proceso de esterilización que los residuos sanitarios y posteriormente serán vertidas, junto con las aguas de lavado de la zona de residuos ya esterilizados y las de lavado del autoclave, directamente al alcantarillado municipal.  
Por otro lado, y considerando que el autoclave es un equipo de esterilización y no de depuración físico-química, se ha adoptado como política la recogida de los lixiviados que puedan producirse durante el proceso de trituración, para lo que la trituradora contará con unos dispositivos para la recogida y envío hasta un depósito subterráneo tanto de los lixiviados como de las aguas de limpieza del triturador. Las aguas residuales allí almacenadas, consideradas como residuos, serán recogidas por gestor autorizado.  
Se proyecta un periodo de analíticas que determinen la correcta gestión del condensado procedente del vapor del autoclave. Se entiende que sobre este condensado deberá llevarse simplemente el mismo control que sobre los residuos sanitarios tratados, esto es, el control que venga a asegurar la efectiva esterilización de los residuos sanitarios. Si el proceso de esterilización es efectivo, se entiende que el condensado podría verterse directamente al alcantarillado, o bien ser empleada como agua de limpieza de las instalaciones o recirculada como agua blanda para la generación de vapor.  
Se proyecta la esterilización de las aguas del sistema de tratamiento de los gases emitidos en la combustión de gasoil serán recogidas por gestor autorizado. No parece un sistema muy adecuado para el tratamiento de esta agua, considerando que la contaminación presente en esta agua no puede ser de tipo biológico.  
4. Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
Se han previsto dos redes de drenaje separadas, una para la zona de residuos sin esterilizar y otra para la zona de residuos esterilizados. En cada una de las zonas se ha previsto una arqueta ciega para la recogida de vertidos y derrames accidentales.  
Las zonas de recepción y tratamiento están realizadas con superficies lisas, lavables y de fácil desinfección. Según se indica, las paredes estarán alicatadas con azulejos hasta una altura de 4 metros y el suelo será de terrazo. La zona de trituración y almacenamiento temporal de residuos triturados tendrá las paredes enlucidas y pintadas con pintura lavable y el suelo será de pavimento continuo de hormigón con pintura epoxi.  
Según se indica, se ha previsto una arqueta y foso para la recogida y retención de derrames accidentales de aceites.  
5. Residuos gestionados y generados.  
Las operaciones de gestión de residuos proyectadas comprenden la recogida de residuos biosanitarios Grupo III, su transporte, tratamiento de esterilización mediante vapor caliente a presión por técnica de autoclave en una instalación fija y posterior trituración de los residuos esterilizados, para poder eliminarlos finalmente como residuos asimilables a urbanos.  
Según se indica, el ciclo de esterilización tiene una duración global de aproximadamente 50 minutos y está compuesto por cuatro fases:  
Fase 1: realización de dos ciclos de vacío hasta una depresión de 0.82 atmósferas, de tal forma que al término de la segunda inyección de vapor, la proporción de aire en el interior de la cámara será inferior a un 0.5%. Duración de 10 minutos.  
Fase 2: Calentamiento de la cámara por inyección continuada de vapor hasta alcanzar una temperatura de 134 ºC y una presión de 2.2 atmósferas. Duración 5 minutos.  
Fase 3: Esterilización por inyección de vapor manteniendo la temperatura y presión citadas durante el tiempo preciso para alcanzar la esterilización (los controles físicos del equipo darán constancia del mantenimiento de estos parámetros). Duración 25 minutos.  
Fase 4: Desvaporización por extracción de vapor hasta alcanzar una depresión de 0.9 atmósferas que elimina la humedad aportada en el proceso. Pasar a la presión atmosférica para la apertura de la cámara. Duración 10 minutos.  
El autoclave cuenta con un sistema de monitorización de proceso y alarmas ante cualquier anomalía durante el procesado de los residuos. Aparte de ello, para verificar el correcto funcionamiento del autoclave, en cada ciclo se realiza un control con termocrmosmos y semanalmente otro con esporas de stearothermophilus. En caso de que no se hubieran alcanzado las condiciones de proceso, se realizaría un nuevo ciclo en el autoclave.  
Durante el funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones se generarán una serie de residuos: triturado con destino a vertedero, filtros EPA con destino a vertedero, lixiviados del proceso de trituración y aguas de lavado del triturador, resinas de intercambio agotadas, fluorescentes, fungibles de oficina, etc. Otro tipo de residuos derivados del mantenimiento de la maquinaria (autoclave, cámara frigorífica, compresor, etc.), serán retirados directamente por la empresa contratada a tal efecto. Según se indica, no será necesario un almacén temporal de residuos peligrosos.  
Las operaciones de descarga de contenedores con residuos sanitarios sin esterilizar se llevarán a cabo en una zona dedicada exclusivamente a este efecto. Los contenedores vacíos se evacuarán por otro camino distinto del anterior, de modo que la entrada de contenedores sucios no coincide con la salida de contenedores limpios.  
6. Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental en el que se señala el modo en el que piensa llevarse a cabo el control del buen funcionamiento del autoclave, del control de las emisiones a la atmósfera, los vertidos y los residuos generados durante el funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.d del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones de eliminación y/o tratamiento de residuos tóxicos y peligrosos por incineración, tratamiento físico y/o químico, o almacenamiento en tierra, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando el Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
En consecuencia, y sin perjuicio del cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 17.2 del Decreto 240/1994, de 22 de noviembre del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Regulador de la Gestión de los Residuos Sanitarios, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para de Planta de Esterilización de Residuos Sanitarios Específicos, Grupo III, promovido por Logística y Gestión Ambiental, SL., a situar en la C/ Alberto Solls, parcela número 4, de la manzana 9A, del Polígono Elche Parque Industrial, del término municipal de Elche (Alicante), en los términos que establece el Proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental y el Anexo al mismo, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) Los residuos gestionados, así como los generados por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos, y en el Decreto 240/1994, de 22 de noviembre del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Regulador de la Gestión de los Residuos Sanitarios y la Orden de 14 de Julio de 1997, por el que se desarrolla el mencionado Decreto. No se llevarán a cabo actividades de gestión de residuos (carga/descarga, almacenamiento temporal o tratamiento) en el exterior de la nave.  
2) Para reducir el contenido de humedad de los residuos, se recomienda el prensado del triturado. En su caso, el líquido así extraído se gestionaría junto con los lixiviados procedentes del triturado.  
3) Las aguas del sistema de lavado de los gases procedentes de la combustión de gasoil en la caldera de generación de vapor serán recogidas por gestor autorizado.  
4) Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
5) Las arquetas y sistemas de recogida de derrames deberán ser ciegos y encontrarse impermeabilizados. El residuo retenido en las arquetas, será recogido y gestionado adecuadamente. El lavado de la solera de la nave se llevará a cabo mediante barrido húmedo, nunca por baldeo.  
6) Todas las operaciones de gestión de residuos deberán llevarse a cabo en el interior de la nave industrial, con las ventanas y los accesos a la nave cerrados. Para evitar problemas de higiene y seguridad, se deberá adoptar un sistema para la renovación forzada del aire interior de la nave. Se deberá vigilar que este sistema no afecte a vecinos y colindantes, bien sea por el ruido, bien sea por la situación del vertido de la corriente de aire extraída. Si fuera necesario, para evitar olores y ruidos se dispondrán filtros de carbón activo y deflectores en las salidas de este sistema.  
7) Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior controlados a través del Programa de Vigilancia Ambiental, deberá cumplirse lo establecido en el Título IV, capítulo ll .Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios. y en el Título ll, capítulo ll .Niveles de perturbación., de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
8) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental:  
. Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Actividad y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en esta resolución de impacto ambiental.  
. Una OCA constatará, mediante análisis semestrales, que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Elche.  
. Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa a la puesta en marcha y una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.  
. Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental se remitirán anualmente al Ayuntamiento de Elche y a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
9) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, como pueden ser la Licencia Municipal de Actividad y la Autorización Administrativa para la Gestión de Residuos Sanitarios, además del informe de la Conselleria de Sanidad.  
10) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser inmediatamente comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de diciembre de 2004.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 295/04-AIA  
Promotor: Pavasal Empresa Constructora, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria de Castellón.   
Objeto del proyecto: Extracción de caliza para la construcción del tramo Viver. límite provincias de Castellón y Teruel: .Cantera Barracas I..  
Localización: Parcela 78-a del polígono 12, T. M. de Barracas (Castellón).  
1. Descripción del proyecto  
. Descripción de las características del proyecto  
El peticionario Pavasal Empresa Constructora, SA, es la adjudicataria de un tramo de la Autovía Mudéjar A-23 entre Viver y el límite de las provincias de Castellón y Teruel. De los El tramo proyectado tiene 14,3 km, de ellos discurren 10,8 km en relleno y son necesarios unos 276.000 m3 de suelo seleccionado, y 126.000 m3 de zahorras procedentes de préstamos. Los trabajos proyectados se sitúan dentro de la parcela 78-a que es propiedad del Ayuntamiento de Barracas.  
Para solventar la escasez de estos materiales, Pavasal proyecta una cantera para explotar calizas del Kimmeridgiense inferior (Sequaniense). La superficie de la extracción es de 18.400 m², y se extiende desde 20 metros al sur de la cantera existente hasta unos 200 metros al norte de la misma.   
Las calizas se arrancarían mediante perforación y voladuras, a razón de una al mes, y con un sistema de explotación por Corta de un solo banco de 10 m de altura media y talud de 75º. Una vez alcanzado el límite norte de la explotación, el banco se desdoblaría en dos bancos de 8 m de altura y 45º de pendiente, con bermas intermedias de 4 metros de anchura.   
Para la carga del frente se emplearía pala de ruedas o retroexcavadora de orugas. La trituración se prevé hacerla mediante planta móvil Nordberg LT 110-160 y situarla en la plaza de la cantera.   
Las reservas de calizas a explotar son de 438.000 tm, con un ritmo de producción anual de 146.000 tm y mensual de 12.000 tm. Según los datos anteriores la duración de la actividad sería de 3 años.  
La explotación estaría situada por encima del nivel freático, por lo que se evitaría la acumulación de aguas de escorrentía dotando a las plataformas de trabajo y pista de una contrapendiente del 1% con caída hacia el pie de los taludes.  
El desmonte sería escaso por la casi ausente presencia de suelo y siempre que el espesor lo permitiera se retiraría y acopiaría para emplearlo posteriormente en la restauración del terreno. El acopio lo situarían en la parte elevada de la cantera.  
No se crearían escombreras ni presas de residuos.  
Los taludes del oeste y sur de la antigua cantera serían restaurados formando tres bancos de 5 metros y dos bancos de 4 metros. Aprovecharian los resíduos sólidos inertes acumulados incontroladamente en el área para rellenar estos bancos y sobre los que se asentaría una capa de tierra vegetal de unos 50 cm de espesor para plantar vegetación arbustiva y herbácea propia de la zona.  
2. Alternativas  
El Estudio de Impacto Ambiental plantea tres alternativas: alternativa .Cero., alternativa nº 1 y alternativa nº 2. Resumimos cada una a continuación:  
La alternativa .cero.   
El promotor la define como aquella alternativa en que no se plantea la necesidad de explotar las calizas.   
La alternativa 1   
Consiste en situar la cantera en la parcela 67-b que está contigua, sin diferencias de litología y calidades del material con respecto a la alternativa 2. Esta alternativa ofrece las ventajas de explotar alejados del núcleo urbano y de la via pecuaria.  
El promotor la desestima porque generaría un hueco nuevo y causaría nuevos impactos ambientales, pero no explica el emplazamiento que ha estado analizando ni cuales serían esos impactos sobre el medio ambiente y en especial sobre la población.  
La alternativa 2   
Es la única que presenta documentación e información suficiente para someterla a una Declaración de Impacto Ambiental. El promotor sitúa la cantera dentro de la parcela nº 78-a, adosada a la cantera antigua y hacia el norte de ésta; relata que con ello no va a generar impactos nuevos al medio ambiente.   
Reconoce que la parte más distante de la nueva cantera se sitúa a unos 500 metros de Barracas y propone avanzar la explotación de la misma en dirección al pueblo, además supone que las obras no van a crear molestias a los vecinos. Pavasal manifiesta que restauraría también ambas canteras, adaptando su morfología al relieve del entorno. El promotor valora esta alternativa favorablemente porque la zona que abarcan las dos canteras se vería favorecida por la revegetación de almendros en bermas y plaza, y de arbustos y herbáceas en los taludes.  
Pavasal contempla dos alternativas para restaurar el talud de la cantera antigua:   
1. La primera consistiría en reducir la altura del banco mediante perforación y voladuras. Esta posibilidad la han desestimado y no indican las razones.  
2. La segunda consistiría en rellenar los taludes verticales con resíduos inertes, los cuales quedarían cubiertos por tierra vegetal de espesor suficiente (no indican cuanto) para plantar almendros. El promotor decide aceptar esta posibilidad porque no precisa realizar voladuras .[...] que provocarían más impacto ambiental [...]., además desaparecerían los inertes de la zona. Se compromete a retirar los resíduos no inertes hasta un vertedero adecuado.  
El inventario de residuos realizado por Pavasal en la cantera vieja arroja las siguientes cifras aproximadas: 2000 m3 de inertes y 1800 traviesas de hormigón.  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación   
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón nos remitió el 30 de junio de 2004, con su referencia MIEXPA/2004/3, la documentación correspondiente a un estudio de impacto ambiental, el plan de restauración y el proyecto de explotación de calizas pertenecientes a la sección A, de la cantera denominada .Barracas I., situada en el término municipal de Barracas y cuyo promotor es Pavasal Empresa Constructora S. A.  
La documentación citada anteriormente fué devuelta al promotor por las siguientes razones:  
. No aportaba el informe vinculante de la Conselleria de Cultura.  
. La documentación no presentaba un estudio de las distintas alternativas técnicamente viables y una justificación de la solución propuesta desde el punto de vista medioambiental.  
. La zona propuesta se localiza adyacentemente a una cantera antigua, situada a 500 metros del pueblo, y que ha sido utilizada como vertedero.   
La cantera .Barracas I. sería explotada hacia el norte de la cantera vieja aproximándose al núcleo urbano, con un gran impacto visual y paisajístico desde la población y también desde las carreteras N-234 y CV-240, y alrededores.  
. En los planos presentados se apreciaba que parte de la cantera antigua quedaba fuera de la zona de restauración, por lo que el único argumento ambiental empleado para justificar la explotación en ese lugar perdía su valor.  
A la vista de todo lo anterior se devolvió la documentación el 15-julio-2004, indicando que debía considerarse un nuevo estudio de impacto ambiental que contemplase las posibles alternativas de ubicación de la cantera en lugares con menor impacto al medio o bien un estudio nuevo de las alternativas de restauración que conllevaran la mejora de toda la zona afectada por la explotación antigua.  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón nos ha remitido el pasado 15-11-2004, con su referencia NMINC MIEXPA/2004/10, una documentación nueva para solicitar la explotación de la cantera .Barracas I., consistente en Proyecto de Explotación, Proyecto de Restauración y Estudio de Impacto Ambiental, para que se emita la Declaración de Impacto Ambiental correspondiente.  
2. Información pública  
No hemos recibido el resultado de la información pública del expediente.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
El pasado 3-12-2004 se solicitó informe al Área de Resíduos de esta Conselleria para saber si la cantera existente en las proximidades del pueblo podía estar catalogada dentro de los Planes Zonales III y IV con una función ya establecida.  
El Área de Resíduos nos ha comunicado por escrito el pasado 21-12-2004 que, para el citado hueco, .[...] existe una resolución de fecha 9 de marzo de 2004, autorizando la actividad de relleno con resíduos inertes adecuados (operación de eliminación tipo D1), a favor de la empresa UTE Consorcio 2, adjudicataria de la gestión de los RCDs del Área de Gestión 2, del Plan Zonal III y VIII..  
Afecciones Legales  
La explotación y posterior restauración del margen occidental de la cantera existente cortaría al eje de la .Cañada Real de Benabal.. El artículo 11 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias obligaría a solicitar motivadamente el desvío o modificación del trazado de la cañada y la solicitud se sometería a consulta previa de las Corporaciones Locales, Cámaras Agrarias, organizaciones agrarias afectadas y de otros colectivos cuyo fin sea la defensa del medio ambiente. El desvío o modificación del trazado de la cañada se sometería también a información pública durante un mes.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados importantemente por el proyecto de la actividad  
La población de Barracas está localizada al norte de la comarca del Alto Palancia, en un valle subhorizontal de gran amplitud que se destina a cultivos de cereales, leguminosas, tubérculos y otros cultivos de aprovechamiento industrial. Su altitud es de 981 metros sobre el nivel del mar. La ocupación de los 186 habitantes de Barracas es principalmente y por orden de importancia el comercio, la agricultura y la industria manufacturera.  
Los monumentos que existen en el lugar son: La Ermita de San Roque, la Fuente de San Pedro, la Iglesia Parroquial de San Pedro Apóstol con bóvedas de estilo gótico, la Ermita de la Virgen de Vallada y la Torre Campanario.  
Cerca de la actuación propuesta existen:   
. Una torre de comunicaciones a 250 metros al norte.  
. El depósito de aguas que se encuentra a unos 400 metros al noroeste.  
. Una zona de corrales a una distancia entre 50 y 400 metros del extremo norte de la cantera proyectada.  
. Dos casas habitadas a 200 metros y una casa en construcción a 250 metros al norte.  
. Una línea de alta tensión ubicada a unos 70 metros al este.  
. La carretera CV-240, con trazado paralelo a la explotación proyectada y a menos de 30 metros de distancia.  
Desde la cantera proyectada se puede observar casi todo el valle de Barracas, una parte de las casas del pueblo, la carretera nacional N-234, la carretera comarcal CV-240. El talud vertical de la cantera es bien visible a más de 1 km de distancia.  
La vegetación de la zona es de escaso desarrollo, está constituída principalmente por Brachypodium retusum, Santolina chamaecypavisus, Thymus vulgaris, Phlomis lychnitis. La coscoja (Quercus coccifera) es el arbusto más abundante, el árbol más abundante es la carrasca (Quercus ilex subsp. rotundifolia), que desarrolla una altura de unos 2 metros; la coscoja se extiende en manchas de forma circular y las carrascas crecen aisladas o agrupadas en dos o tres unidades.   
La fauna observada es la típica de coscojar y matorral de porte bajo próximo a zona habitada: currucas, conejos, alondras, etc.  
La pendiente de la ladera donde se ubica la cantera antigua es de unos 8º.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Las personas, sus casas, corrales, monumentos y otras construcciones situadas tanto en el núcleo urbano de Barracas como en los alrededores de la cantera, se verían sometidas a ondas aéreas y vibraciones sísmicas inducidas por las voladuras. Las personas sufrirían las molestias típicas de toda voladura realizada a tan escasa distancia: vibraciones de ventanales y de la estructura de la vivienda.  
A medida que la cantera se aproxime a las casas y corrales, y en especial cuando la voladura se sitúe a unos 150 de las construcciones, los dos fenómenos anteriores se amplificarán y además existirá el riesgo de proyecciones de fragmentos de roca, que podrían causar daños a las personas y a sus bienes.   
Para dar las voladuras se cortaría el tráfico en la CV-240 como medida de protección, duraría desde antes de la pega hasta la comprobación del frente volado. Dicha carretera está muy próxima y podría verse alcanzada por los escombros, los cuales se deberían limpiarse para permitir la circulación de vehículos. En cualquier caso, y siempre que se diera una voladura, se causarían molestias a los usuarios.  
Los trabajos generarán una contaminación atmosférica por polvo y también una contaminación acústica para los habitantes del pueblo, pues se encuentran demasiado próximos.  
La restauración aumenta la pendiente de las laderas: el perfil D-D'muestra un perfil natural con 12% de pendiente, que pasa a otro perfil artificial del 65%, luego cambia a un perfil horizontal (la plaza). El hueco restaurado destacaría visualmente, pues hace desaparecer una extensión de ladera suave y cambia abruptamente la pendiente; es decir, no se integra morfológicamente en el relieve del lugar.  
La restauración proyectada considera solamente el interior de la cantera antigua y la zona al norte de ésta, aporta una mejora parcial a las condiciones existentes porque deja limpia de vertidos el área de explotación, pero ignora las dos rampas de acceso a las tolvas (tienen dos muros de contención de 7 metros de altura y causan un impacto visual agudo desde la CV-240 y alrededores). En las proximidades de dichas rampas existen unos 4000 m² de vertidos (constituídos principalmente por restos de materiales de construcción) que también son ignorados por la restauración. En resumen: el proyecto no restaura todos los vertidos y no restituye el perfil antropizado de la ladera situada al sur de la cantera existente.  
La .Cañada Real de Benabal. se vería afectada durante la explotación porque la cortaría, y supondría un riesgo de proyecciones de fragmentos de rocas voladas para los animales y las personas que por ella transitaran.   
Consideraciones Jurídicas  
1. El proyecto de explotación de la cantera .Barracas I. constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La citada actuación se encuentra incluida en el Anexo I apartado 3-c.1 del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de la .Cantera Barracas I. y su restauración, dado que la propuesta presentada es inviable.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, a 22 de diciembre de 2004. . El director General de Gestión del Medio Natural: Fdo. Fco. Javier Gómez Martín  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 75/04-AIA  
Título: Legalización y ampliación de la explotación porcina de cebo  
Promotor: José Vicente Argiles Polo  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Titaguas (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad de la legalización y ampliación de la explotación porcina de cebo  
Localización: Polígono 515, parcela 1500, del término municipal de Titaguas (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización y ampliación de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación está constituida por una nave destinada al cebo de cerdos, con capacidad para 750 animales. Con la ampliación, se pretende construir otra nave de 231,04 m², para 245 cerdos de cebo. Con la ampliación proyectada, la capacidad final de la explotación ascenderá a 995 cerdos de cebo.  
La actividad consiste en el cebo de cerdos, los cuales permanecen en la explotación, desde los 18-20 kg, hasta alcanzar un peso de 100 kg de peso vivo. Se realizará 2,4 ciclos/año.  
El purín será sometido a tratamiento microbiológico en fosas, previo a su utilización como abono orgánico.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha calculado el volumen de purín generado para la ampliación, el cual se ha incrementado al añadir el volumen de agua de lavado necesario anualmente en la explotación. El volumen de purín para el total de la explotación, siguiendo los razonamientos del Proyecto de Actividad (ya que en el Estudio de Impacto Ambiental se ha obviado la parte referente a la descripción de la actividad), sería inferior al considerado a partir del Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, según el cual el volumen de purín ascendería a 2139,25 m3. Del mismo modo, y según la legislación citada, se supone que se generará al año 7213,75 kg de N. El purín se distribuirá como abono orgánico en fincas agrícolas. Para ello, el promotor justifica disponer de 68,4 ha, suficiente para aplicar el purín sin sobrepasar las dosis de 170 kg de N/ ha y año que establece el Real Decreto 261/1996 sobre protección contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias. En el anexo II del Estudio de Impacto Ambiental, relativo al aprovechamiento de los purines generados en la explotación, se calcula el total de purines generados al año en 1.582,35 m3, y 9178 kg de N/año contenido en este purín. Estos cálculos, que no han sido obtenidos a partir de valores reales de la explotación (que en parte está en funcionamiento), concluyen en un cálculo de superficie agrícola donde aplicar purines, por encima de la necesaria, por lo que no se solicita aclaración al respecto.  
El purín quedará retenido en fosas de purines bajo las naves y fosa general, con una capacidad que no queda definida. La explotación dispone actualmente de balsa de purines con capacidad para 693 m3, por lo que la capacidad de almacenamiento supera la mínima exigida por el Real Decreto 324/00, el cual establece una autonomía mínima de almacenamiento de purines como mínimo de tres meses.  
Las parcelas donde se aplicará purines como abono orgánico, localizadas todas ellas en el término municipal de Titaguas, se relacionan a continuación: Polígono 2, parcela 136, 148, Polígono 6, parcela 187, Polígono 511, parcela 925, Polígono 514, parcela 1405, Polígono 6, parcela 230, Polígono 7, parcela 44, Polígono 503, parcela 272, Polígono 510, parcela 792, 890, Polígono 509, parcela 700, Polígono 515, parcela 1581, Polígono 6, parcela 301, Polígono 510, parcela 802, Polígono 511, parcela 950, Polígono 509, parcela 758, 767, Polígono 513, parcela 1292, Polígono 2, parcela 138, Polígono 503, parcela 273, Polígono 505, parcela 470, Polígono 510, parcela 889, 1536, Polígono 7, parcelas 173, Polígono 508, parcela 589, Polígono 511, parcela 931, Polígono 512, parcela 1146, Polígono 514, parcela 1452, Polígono 501, parcela 86, Polígono 504, parcela 372, Polígono 509, parcela 571a, 571b, Polígono 513, parcela 1356, Polígono 514, parcela 1507, Polígono 21, parcela 959, Polígono 26, parcela 269, Polígono 30, parcela 84a, 941, 1206, 1545, Polígono 32, parcela 187, Polígono 33, parcela 1, Polígono 35, parcela 496, Polígono 35, parcela 609, 667, 817, 1042, Polígono 38, parcela 8, 63, 75, 866, Polígono 39, parcela 14, Polígono 507, parcela 540, Polígono 507, parcela 559, Polígono 509, parcela 730a, Polígono 511, parcela 913, Polígono 514, parcela 1391, Polígono 7, parcela 453, Polígono 502, parcela 149, Polígono 505, parcela 444, 1294, Polígono 7, parcela 228, 244, 267, 279, Polígono 509, parcela 773, Polígono 511, parcela 1026, Polígono 512, parcela 1182, Polígono 514, parcela 1379, 1521, Polígono 2, parcela 133, Polígono 5, parcela 52, Polígono 6, parcela 95, 293, Polígono 505, parcela 435, Polígono 514, parcela 1477, Polígono 515, parcela 1582, Polígono 7, parcela 316, Polígono 503, parcela 315, Polígono 510, parcela 808, Polígono 514, parcela 1412, Polígono 518, parcela 1804, Polígono 518, parcela 1765, 1887, 1896, Polígono 6, parcela 261, Polígono 504, parcela 351, Polígono 509, parcela 670, Polígono 511, parcela 975, Polígono 514, parcela 1423, Polígono 515, parcela 1531, Polígono 518, parcela 1809, Polígono 512, parcela 1171.  
Se dispone de vallado perimetral en la explotación. Se realizará plantación de árboles que será más tupida en las zonas situadas entre las granja y los núcleos de población más cercanos y teniendo en cuenta para la misma los vientos dominantes.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias a aplicar en la explotación, estará la de disponer de vallado perimetral y tela pajarera en ventanas y huecos de las naves.  
Los cadáveres que se generan en la explotación son retirados a fosa municipal en la que se recogen los cadáveres de animales muertos procedentes de las distintas granjas existentes en Titaguas. Contradictoriamente, en el Proyecto de actividad, se indica que los cadáveres son destinados a fosa de cadáveres en la propia explotación.  
El suministro de agua potable procede de la red municipal de aguas potables.  
La explotación se localiza a 2 km. del núcleo de población.  
Tramitación Administrativa  
Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 7 de abril de 2004, con la remisión por el Ayuntamiento de Titaguas, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 290, de 6 de diciembre de 2003, así como a los vecinos de la explotación, sin la presentación de alegaciones.  
Petición de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 8 de noviembre de 2004, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de la cédula de propiedad de todas las parcelas donde se justifica aplicar purín como abono orgánico, así como plano catastral, sin que se incluya en dicha relación aquellas parcelas improductivas o que correspondan a suelo forestal. El cálculo del purín generado, así como la capacidad mínima de almacenamiento en la explotación y la superficie agrícola necesaria donde aplicar el purín como abono orgánico, deberá estar calculado conforme al Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas. Se solicita además contrato de retirada de cadáveres, del que deberá disponer la actividad, ya que está en funcionamiento actualmente, de manera que se aclare además los sistemas de gestión de cadáveres contradictorios a que hace referencia el Estudio de Impacto Ambiental.  
En fecha 28 de diciembre de 2004, se completa la documentación solicitada.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
. Informe favorable Ingeniero Técnico Municipal.  
. Información pública sin la presentación de alegaciones.  
. Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
. Autorización Previa de la COPUT.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, con presencia de explotaciones ganaderas dispersas.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a los purines generados y presencia de animales principalmente.  
Identificación y valoración de impactos.  
La identificación y valoración de impactos se ha realizado cruzando acciones y factores ambientales susceptibles de ser afectados por la actuación, tanto en la fase de construcción como en la de explotación, Para cada cruce se indica la acción y el factor medioambiental, se describe el impacto que produce la acción sobre el factor en cuestión, realizando por último una cuantificación de la valoración relativa al efecto, diagnóstico y valoración cualitativa de los diferentes impactos.  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, son sobre el Aire, por la emisión de contaminantes generadores de malos olores y sobre el Suelo y el Agua, por contaminación asociada a la mala gestión del purín en la misma explotación o en el campo.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras propuestas, tanto para las fase de construcción como para la de funcionamiento, se incluye las siguientes:  
. Se construirá pantallas vegetales que disminuyan los olores procedentes de la instalación.  
. Se desodorizará los purines mediante la adición de un producto químico adecuado, que se aplicará en los canales de deyecciones.  
. Los cadáveres serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
. Se dotará a las ventanas y huecos de las naves de telas mosquiteras que eviten la entrada de vectores.  
. Se dispone de vallado perimetral de la explotación, para propiciar el aislamiento de la explotación.  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la explotación porcina de cebo, situada en el término municipal de Titaguas (Valencia), promovida por José Vicente Argiles Polo, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.  
. La balsa de purines existente deberá ser de obra, construida con materiales que aseguren su impermeabilidad, de manera que se evite el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, debiendo además estar cercada perimetralmente. Cualquier sistema de almacenamiento de purines que esté utilizándose hasta el momento y que no se ajuste a las características constructivas expuestas en este apartado, deberá clausurarse antes de la obtención de la licencia de actividad correspondiente.  
. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.  
. Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.  
. Se dispondrá a la entrada de la explotación de vado sanitario o sistema de desinfección equivalente, que asegure la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación.  
. El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.   
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero   
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 29 de diciembre de 2004.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML