Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5744, del 17-04-2008 (2008/4523)

RESOLUCIÓ de 28 de març de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Monòver, Chulilla, Ontinyent, Teulada, Ayora i Segorbe
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5744

Data del DOGV
:   17-04-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/4523

CVE


Data del document
:   28-03-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Ontinyent](javascript:void(0))
    * [Ayora](javascript:void(0))
    * [Chulilla](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Monòver](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de març de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Monòver, Chulilla, Ontinyent, Teulada, Ayora i Segorbe [2008/4523]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de l'anterior decret, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Per aquesta raó, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 312/06-AIA Monòver, 396/06-AIA Chulilla, 405/06-AIA Ontinyent, 023/05-AIA Teulada, 091/05-AIA Ayora, i 050/03-AIA Segorbe, el qual, segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 28 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 312/2006-AIA  
Promotor: Ajuntament de Monòver  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Objecte projecte: Pla especial del Paratge Natural Municipal Monte Coto  
Localització: A la serra de la Taja-Reclot al terme municipal de Monóver (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte del pla especial és el de conservar i millorar l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies presents, alhora que es respon a la necessitat de dotar la població de Monòver d'una àrea d'esplai, sobretot des de la perspectiva del coneixement i gaudi de la naturalesa.  
L'àmbit del pla especial comprén una superfície de 763,749 hectàrees, adaptant-se sensiblement al límit de la forest d'utilitat pública núm. 48 de la província d'Alacant, sent majoritàriament propietat municipal ja que no hi ha hagut consentiment per part de la totalitat dels propietaris de parcel·les privades perquè aquestes s'incloguen en l'àmbit del paratge i en conseqüència no s'ha fet. Inclou les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Monòver: parcel·les 29, 30, 76 i part de la 9001 del polígon 41, parcel·les 157, 456, 464 i part de les parcel·les 9012, 9.015 i 9026 del polígon 42 i parcel·les 267 i 9007 del polígon 43. S'exclouen els enclavaments corresponents a les parcel·les següents: parcel·la 320 del polígon 42 i parcel·la 271 del polígon 43.  
El Pla general d'ordenació urbana qualifica els sòls del paratge com a no urbanitzables de protecció estricta i no urbanitzable de protecció, i el pla especial qualifica els terrenys de l'àmbit del paratge com a sòl no urbanitzable de protecció estricta per a la major part dels terrenys amb l'excepció de la zona afectada pel ramal sud, tram IV del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures aprovat per Decret 78/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat, que tindrà una qualificació de sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures.  
El pla especial desenvolupa una sèrie de determinacions relatives als usos i activitats com també a la gestió del paratge. Distingeix una única zona, àrea forestal, en ser tota ella una única unitat ambiental amb valors naturals que els fan mereixedors de la seua protecció. S'estableix una única zona denominada àrea forestal tenint en compte, a més, la proximitat de l'aula de la naturalesa entre les pedanies Cases del Señor i el Xinorlet vinculada al paratge i fora del seu àmbit, preservant a aquest d'un ús intensiu.  
Estableix normes per a la protecció dels recursos (fauna, vegetació, patrimoni cultural, recursos hidrològics, etc.) i per a la regulació d'usos i activitats en la zona, prohibint determinats usos i instal·lacions (activitats extractives, industrials, noves transformacions agrícoles, etc.) i establint condicions de realització per a altres (cinegètics, recreatius, educatius, científics, etc.). Les normes també fomenten la realització de determinades actuacions per a la conservació i millora dels valors naturals de la zona.  
Igualment s'estableixen determinacions relatives a la gestió d'aquest espai, i destaca la creació d'un consell de participació.   
En la memòria informativa i en la justificativa es fa referència, respecte a l'afecció d'infraestructures, que la major part de la zona del paratge es troba qualificat com a zona apta amb compliment de prescripcions en estudi d'impacte ambiental en la zona eòlica núm. 15 i que el sector nord-oriental del paratge està afectat pel ramal sud, tram IV del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures. En la normativa es té en compte aquesta circumstància en els articles 54 i 55.  
Tramitació administrativa  
Amb data 23 d'agost de 2006 es va remetre per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial el projecte que incloïa el corresponent estudi d'impacte ambiental, com també certificat de l'Ajuntament de Monòver del procés d'informació pública (BOP d'Alacant núm. 5.290, de 28 de juny de 2006) en el qual s'indica que no s'han presentat al·legacions. S'adjuntava igualment criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 31 de maig de 2006, a la proposta de l'Ajuntament de Monòver de declaració del paratge natural municipal Monte Coto al terme municipal de Monòver d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.  
Posteriorment es va remetre per aquesta Direcció General amb data 12 de setembre de 2006 informe favorable al projecte de pla especial que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit de l'aplicació del pla especial està constituït d'una banda de la serra de La Taja- Reclot al terme municipal de Monóver, formada per relleu muntanyós amb orientació NW-SE constituïda per materials calcaris majoritàriament i amb prou zones amb pendents abruptes. La major part de l'espai està dominat per una massa densa de pi blanc (Pinus halepensis) en estat de perxada alta, i hi ha bosquets dispersos de carrasques (Quercus rotundifolia) fonamentalment a les ombries i un bosquet de roures xicotets (Quercus faginea) al barranc de la Quitranera. Des del punt de vista de la flora i vegetació destaquen el barranc de la Quitranera i la capçalera i ombria del barranc de Caseta.  
2. En la documentació del pla especial del paratge natural municipal s'indica que caldrà ajustar-se a allò que s'ha previst en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat pel Govern Valencià mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001 i en el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana i se n'observaran els usos. En aquest es grafien les zones aptes eòliques en l'àmbit del paratge, com també la franja de reserva de sòl d'infraestructures que afecten l'àmbit del paratge relatives al corredor d'Infraestructures per a l'execució futura del projecte de transferències de recursos hídrics de la conca de l'Ebre a diverses conques, autoritzades per l'article 13 de la Llei 10/2001, de 5 de juliol, del Pla hidrològic nacional, aprovat per Resolució de 13 de novembre de 2003.  
Cal tenir en compte que la declaració d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat pel Govern Valencià mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001 va avaluar el territori amb una perspectiva supramunicipal determinant des d'un punt de vista ambiental les zones considerades aptes i no aptes per a la implantació de parcs eòlics. Tenint en compte el resultat en la zona eòlica núm. 15 queda inclòs l'àmbit del futur paratge natural municipal, de manera que una part d'aquest queda com a zona no apta i la part més occidental com a zona apta amb compliment de prescripcions.   
La part oriental de l'àmbit del futur paratge natural municipal està afectada pel Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana que té com a objecte la reserva de sòl per a l'execució futura del projecte de transferències de recursos hídrics de la conca de l'Ebre a diverses conques, autoritzades per l'article 13 de la Llei 10/2001, de 5 de juliol, del Pla hidrològic nacional, aprovat per Resolució de 13 de novembre de 2003.   
El Pla especial del paratge natural municipal respecta els plans sectorials abans referits, els usos d'aquests i les infraestructures que comporten, considerant-los compatibles amb la figura de protecció. No obstant això, es considera necessari matisar allò que s'ha indicat en la normativa respecte d'això per a evitar confusions.  
3. El pla especial comporta el canvi de qualificació en part de l'àmbit del sector, sense detallar la normativa corresponent a cada una de les qualificacions establides, no obstant això sí s'estableix una normativa per a tot l'àmbit del paratge natural. Es considera que la normativa del pla especial ha de revisar-se perquè quede clara la diferència en ambdós tipus de sòl i que el planejament municipal haurà d'adaptar-se al que establisca el Pla especial del paratge natural municipal.  
La zona afectada pel Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures als efectes del paratge tindrà la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures i la resta de l'àmbit tindrà la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció estricta. Es considera necessari aclarir aquesta circumstància en la normativa de manera que la normativa per a ambdós tipus de sòl serà la que existisca en el planejament municipal, i adaptar-se aquesta a allò que s'ha establit pel pla especial present, de manera que en el sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures es preveja la possibilitat de les infraestructures que preveu el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures.  
Ha de revisar-se el text del pla especial en aquest sentit també pel fet que a pesar de l'abans indicat s'afirma en l'article 51 que a «efectes urbanístics qualifica el sòl com a sòl no urbanitzable», quan en realitat es tracta de sòl no urbanitzable protegit.  
5. La delimitació del paratge natural municipal s'adapta a límits de propietats majoritàriament municipal i al límit de la forest d'utilitat pública núm. 48 El Coto al terme municipal de Monóver excloent-se zones d'enclavades per exemple, considerant-se que l'acceptació dels esmentats límits es fa sense perjudici que existisquen al terme municipal altres zones amb igual o major valor ambiental com també al terme municipal limítrof, i a més tenint en compte que és recomanable que els límits del paratge es revisen en un futur de manera que s'ajusten a límits territorials existents (llits, camins, divisòria d'aigües, etc.) de manera que no siguen els límits de propietat els que determinen l'àmbit del paratge.  
6. Les determinacions establides en el pla especial es considera que permetran la conservació i millora dels valors ambientals de la zona compatibilitzant-les amb l'ús públic recreatiu i educatiu, tenint en compte les circumstàncies especials que afecten aquest futur paratge natural municipal, corredor d'infraestructures i pla eòlic. L'efecte de la regulació establida es considera en principi positiu i dependrà de l'aplicació correcta d'aquest per part de l'Ajuntament, encarregat de la seua gestió amb la col·laboració de la conselleria de Territori i Habitatge, amb les mesures correctores que es proposen en aquesta declaració.  
7. L'Ajuntament i el Consell de participació en les funcions de gestió d'aquests podran dur a terme un seguiment de l'adequació, de la regulació establida, als objectius del pla, de manera que podran dur a terme modificacions a aquest d'acord amb allò que s'ha establit, cas de ser necessari.   
8. La redacció de l'article 4 del pla especial en determinats punts s'estima que presenta possibles contradiccions o pot donar lloc a confusió, havent de quedar clar que el planejament urbanístic que s'aprove ha d'ajustar-se en la seua classificació i qualificació a les determinacions establides en aquest pla.  
9. En relació amb el que estableix l'article 5 del pla especial (tramitació, vigència i revisió) es considera que haurà de revisar-se perquè quede clar que s'haurà de complir el que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental en la matèria, i es no considera justificat el fet de no considerar revisió o modificació del pla allò que s'ha indicat en l'article 5.3 de manera que pot entendre's que queden exclosos de declaració d'impacte ambiental.  
10. Respecte a la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents és necessari efectuar correccions en la normativa perquè quede clar que aquestes podran autoritzar-se sempre que es destinen a usos permesos per la normativa del pla especial. Cal tenir en compte, per exemple, que tal com s'exposa en la documentació presentada el futur alberg-aula de la naturalesa se situarà fora de l'àmbit del paratge concentrant les infraestructures destinades a l'ús públic intensiu i preservant d'aquesta manera els valors naturals d'aquest.  
Es fa menció d'activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions i en àrees preparades a aquest efecte sense delimitar-les i sense precisar de quins es tracta. Respecte a l'ús públic del paratge es considera que aquest ha de ser el propi d'espais amb característiques forestals, considerant que ha de revisar-se el que estableix la normativa respecte d'això, tenint en compte també allò que s'ha indicat anteriorment respecte al futur alberg-aula de la naturalesa.  
Ha d'efectuar-se una revisió d'allò que s'ha establit respecte a urbanisme i edificació i respecte a les activitats recreatives-esportives i a l'ús públic en determinats punts.  
11. En relació amb el patrimoni cultural i tenint en compte que respecte a aquest la finalitat del pla és la protecció d'aquest, no obstant això, s'estima necessari establir una sèrie de mesures correctores complementàries que garantisquen aquest objectiu.  
El pla especial indica que respecte al patrimoni cultural només existeix com a bé etnològic la pedrera l'Almorquí I.  
12. Es considera necessari efectuar aclariments respecte al règim d'avaluació d'impacte ambiental i als camins ramaders.  
13. Respecte a la construcció de fosses sèptiques, encara que condicionada en l'articulat del pla especial, es considera que no és un sistema que done suficients garanties per la qual cosa haurà d'exigir-se un sistema de depuració d'oxidació total.   
14. En la documentació aportada es fa referència a l'existència de nombroses coves, no obstant això, no s'hi detallen. En aquest sentit, haurà de complir-se respecte a elles el que estableix la legislació d'espais naturals i sectorial existent.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de Pla especial del Paratge Natural Municipal Monte Coto a la serra del Taja-Reclot al terme municipal de Monòver (Alacant) promogut per l'Ajuntament de Monóver, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal aquest es considera acceptable sense perjudici que hi haja altres zones al municipi amb igual o major valor que reben o poden rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les proposades en l'aquest pla a través de tots els mitjans possibles (ordenació territorial, etc.).  
Es recomana que en un futur es revise la delimitació del paratge de manera que s'ajuste a elements territorials existents (per exemple camins, corbes de nivell, barrancs, divisòries d'aigües, vegetació, etc.).  
2. S'entén el que s'ha indicat en la normativa del pla especial en relació amb el pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat pel Govern Valencià mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001, en el sentit següent: s'haurà de respectar el que estableix el pla eòlic com també els usos i les infraestructures que puguen desenvolupar-se en les zones considerades aptes per aquest en l'àmbit del paratge natural municipal, sense perjudici de la mesures minimitzadores que puguen establir-se en l'avaluació d'impacte ambiental que s'ha de realitzar del Pla especial de la zona eòlica núm. 15.  
3. S'entén allò que s'ha indicat en la normativa del pla especial en relació amb el pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana aprovat mitjançant un Decret 78/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, en el sentit següent: s'haurà de respectar el que estableix el pla d'acció territorial esmentat, com també els usos i les infraestructures que puguen desenvolupar-se conseqüència del seu desenvolupament o de l'aplicació del projecte de transferències del qual és reserva de sòl, sense perjudici de les mesures minimitzadores que puguen establir-se en l'avaluació d'impacte ambiental que s'haguera de realitzar, si és el cas, respecte a les infraestructures.  
4. Ha de revisar-se la normativa del pla especial de manera que es deixe clar que el pla especial comporta un canvi en la qualificació des del punt de vista del planejament urbanístic, i a més de manera que es diferencie la normativa dels diferents tipus de sòl, en el sentit següent:   
- La zona afectada pel ramal sud, tram IV del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana aprovat mitjançant el Decret 78/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, s'haurà de qualificar com a sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures seguint la normativa del pla especial del paratge natural municipal tenint en compte en especial el que s'ha indicat respecte a aquest assumpte en la normativa.  
- La resta de zones de l'àmbit del paratge natural municipal s'hauran de qualificar com a sòl no urbanitzable de protecció estricta seguint en tot la normativa establida en el pla especial però havent de respectar en les zones aptes eòliques el que estableix aquesta al respecte.  
Això comportarà un canvi tant en la qualificació del sòl com en la normativa en l'àmbit del planejament urbanístic municipal en l'àmbit del paratge natural municipal.  
5. S'haurà de revisar el que estableix l'article 4 del pla especial (efecte d'aquest) per a evitar possibles contradiccions o que puga donar lloc a confusió. En aquest sentit ha de quedar clar que el planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en ell, assignant les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits en el pla especial de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades en el mateix. Ha de quedar clar que la normativa a aplicar en l'àmbit del paratge és l'establida en el pla especial en cas de contradicció respecte al que estableix el planejament urbanístic actual i futur.  
6. Haurà de revisar-se la redacció de l'article 5 del pla especial i modificar-se de manera que es complisca el que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental al respecte:  
Hauran d'estar sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les revisions d'aquests, en tot cas. Igualment hauran d'estar sotmeses a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general només quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, fins i tot les modificacions d'aquests, quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable. En conseqüència es consideraran també revisions i modificacions del pla especial, i per tant sotmeses a declaració d'impacte ambiental les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat fins i tot encara que comporten un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
7. Respecte a les activitats d'urbanització i edificació de la secció vuitena de la normativa del pla especial s'haurà de tenir en compte que a efectes urbanístics el pla especial qualifica els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció, i respecte de l'edificació pel que fa a les excepcions per a equipament públic estaran permeses les de nova planta sempre que no siga possible la instal·lació d'aquestes en un altre tipus de sòl fora de l'àmbit del paratge.  
La rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents en l'àmbit del paratge estarà permesa sempre que l'ús a què es destinen aquestes estiga permés per la normativa del pla especial, i depenent de la zona que es tracte, havent d'obtenir en qualsevol cas informe favorable del Servei de Parcs Naturals.  
8. Respecte a l'ús públic del paratge, aquest ha de ser d'acord amb els usos permesos en sòls protegits amb caràcter forestal, en relació en especial amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del paratge.  
En especial en la secció setena apartat B es fa menció d'allotjament turístic i altres activitats hostaleres i recreatives vinculades a construccions i en l'article 45 a activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions i no es defineix de quin tipus d'activitats es tracta, en conseqüència ha de quedar clar en la normativa que les activitats recreatives i esportives han de ser exclusivament les pròpies d'espais forestals amb protecció. Igualment no es defineixen les àrees destinades a aquestes havent d'obtenir-se informe favorable del Servei de Parcs Naturals respecte d'això d'aquestes activitats vinculades a construccions. Respecte a aquest assumpte haurà de tenir-se en compte la diferència que estableix la llei del sòl no urbanitzable respecte a activitats recreatives i esportives en sòl no urbanitzable comú, que no és el cas, i a les possibles en sòl no urbanitzable protegit, que sí que és el cas.  
9. Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià de la conselleria de Cultura de l'àmbit del paratge haurà d'obtenir informe favorable previ de la conselleria de Cultura. Igualment es considera que les rehabilitacions i actuacions sobre construccions tradicionals existents en l'àmbit del pla especial hauran de ser prèviament informats per la conselleria de Cultura favorablement.  
Respecte al que estableix l'article 26.2 es modificarà de manera que els elements del patrimoni cultural podran acollir usos turístic recreatius sempre que els usos referits siguen compatibles amb la normativa del pla especial i obtinguen prèviament informe favorable de la conselleria de Cultura, a més que sempre que no impliquen la pèrdua dels valors científics i culturals d'aquests.  
10. A més del que estableix el pla especial s'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en aquest moment, tant estatal com autonòmica.  
11. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar camins ramaders haurà de complir amb el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
12. Respecte a allò que s'ha indicat en l'article 12.2 del pla especial es modificarà de manera que en compte de fosses sèptiques s'haurà d'instal·lar un sistema de depuració d'oxidació total.  
13. En relació amb les coves que en la documentació presentada s'indica existeixen en l'àmbit del paratge, s'haurà per a elles de complir el que estableix la legislació sectorial al respecte.  
14. Respecte a les activitats agràries en l'article 30.1 s'ha de corregir en el sentit següent: es consideren compatibles en l'àmbit del pla, el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que foren compatibles amb el planejament en vigor en aquest moment i hagen obtingut les autoritzacions que els corresponguen i avaluació d'impacte ambiental, si és el cas.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 396-06/AIA  
Títol: Pla especial del paratge natural municipal Los Calderones  
Promotor: Ajuntament de Chulilla  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte del pla especial és el de conservar i millorar l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies presents en la zona, alhora que es respon a la necessitat de dotar la població de Chulilla d'una àrea d'esplai, sobretot des de la perspectiva del coneixement i el gaudi de la natura. Aquest objectiu general es concreta en els objectius secundaris següents: conservació del patrimoni natural, fomentar l'ús cientific, didactic i recreatiu del paratge, afavorir l'activitat turística ordenada mitjançant la regulació d'usos i activitats, corregir possibles impactes derivats de la presència humana, mantenir la permeabilitat territorial compatibilitzant-la amb les singularitats del paratge i la conservació dels elements de patrimoni cultural existents.   
L'àmbit del pla especial comprén una superfície de 538,05 hectàrees incloent les partides de la Punta, la Solana, el Estrecho i la Pedriza (part).La totalitat dels terrenys inclosos són de propietat pública, i estan formats per les parcel·les següents: a) Propietat de l'Ajuntament de Chulilla: parcel·les 62, 72, 503, 9007, 826 del polígon 3; parcel·les 826, 827 del polígon 8; Confederació Hidrogràfica del Xúquer (domini públic hidràulic): parcel·la 9003 del polígon 3 i parcel·la 9020 del polígon 8. També s'inclou dins del paratge la parcel·la 9014 del polígon 3 de propietari desconegut. Consultades les dades del cadastre l'esmentada referència cadastral sembla no existir actualment, i es tracta probablement del camí ramader assegador de Castella amb número de parcel·la cadastral 9013 i la propietat de la qual hauria d'atribuir-se a la Generalitat Valenciana.  
Els terrenys que entren a formar part d'aquest pla estan classificats, segons les normes subsidiàries vigents al municipi, com a sòl no urbanitzable de protecció forestal paisatgística.  
El pla inclou normes generals de regulació d'usos i activitats, normes particulars, i normes per a la gestió del paratge natural.  
Dins de la normativa particular s'estableixen dues zonificacions: zona forestal i zona recreativa, on es regulen els usos permesos i prohibits pel pla.  
Les normes de gestió del paratge natural inclouen la creació d'un consell de participació.   
Tramitació administrativa  
El projecte de pla especial i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés a aquesta Secretaria Autonòmica el 22 de novembre de 2006, des de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de data 6 d'octubre de 2006.  
Segons certificat emés per l'Ajuntament de Chulilla, durant el període d'informació pública no s'hi van produir al·legacions.  
Consideracions ambientals  
Els límits de paratge són els següents:  
- Al nord limita amb els camps de cultiu de la partida de la Pedriza.  
- Al sud limita amb el terme municipal de Sot de Chera i el barranc de Valfigueras.  
- A l'est limita amb zones de cultiu i zona urbana.  
- A l'oest limita amb els termes municipals de Sot de Chera i Loriguilla i arriba fins al peu de presa de l'embassament del mateix nom.  
En aquests límits destaquem el següent:  
1. L'element vertebrador del paratge municipal proposat el constitueix el riu Túria que, al seu pas per Chulilla, ha creat impressionants canons on el riu circula per estretes goles circumdades per altes parets calcàries de fins a 100 metres d'alt.   
2. La delimitació del paratge inclou les forests d'utilitat pública V133  
(Carrasquilla), V54 (La Sierra), propietat de l'Ajuntament de Chulilla, la gestió de la qual està consorciada amb l'administració forestal.  
3. Dins de l'àmbit del paratge discorren els camins ramaders assagador de Chulilla a Domeño i assagador de Castella.  
4. En la zona es distingeixen tres grups d'hàbitats principals: vegetació de ribera, vegetació de parets rocoses (rupícoles), vegetació forestal.  
5. En l'entorn del paratge es troben els hàbitats següents d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992: a) Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae ; b) Teucrio pseudochamaepityos- Brachypodietum ramosi; c) Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae; d) Rosmarinion officinalis Br.   
6. En l'àmbit del paratge proposat es troba una rica varietat d'espècies de fauna inventariades en el pla especial, entre les qual figura:  
a) D'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, es destaquen les següents espècies presents en la zona:  
- Protegides: renoc comú (Bufo bufo), fardatxo (Lacerta lepida), tortuga d'aigua ibèrica (Mauremys leprosa).  
- Vulnerables: rata penada gran de ferradura (Rhinolophus ferrumequinum).  
b) Espècies d'interés especial d'acord amb el Catàleg nacional d'espècies amenaçades: àguila serpera (Circaetus gallicus), falcó pelegrí (Falco peregrinus), àguila calçada (Hieraetus pennatus).  
7. Pel que fa al paisatge, aquest es qualifica de nivell excepcional.   
En relació amb els elements descrits, es realitzen les consideracions següents:   
a) Els terrenys inclosos en la delimitació del paratge són de titularitat pública: Ajuntament de Chulilla, Generalitat Valenciana (camins ramaders), Confederació Hidrogràfica del Xúquer (riu Túria, barranc de Vallfiguera). D'acord amb l'article 3 punt 3 f) del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació dels paratges naturals municipals, el projecte de pla especial del paratge natural municipal haurà de contenir la indicació de la titularitat dels terrenys i, en cas d'afectar-se terrenys privats, s'haurà d'adjuntar la conformitat expressa dels titulars. En el cas que ens ocupa l'esmentada conformitat no escau en haver quedat expressament fora del pla de terrenys de propietat privada. No obstant això, el pla inclou terrenys de propietat pública no pertanyents a l'Ajuntament i sobre els quals hi ha normativa legal específica que haurà de tenir-se en compte en el desenvolupament de l'aquest pla sense perjudici de totes les autoritzacions, comunicacions o convenis que a aquest efecte siga necessari establir.  
b) La vegetació predominant en part de la zona inclosa en l'aquest pla és de tipus arbustiu, a causa d'incendi forestal ocorregut l'any 1994; conseqüència d'això és l'alta fragilitat i vulnerabillitat dels terrenys compresos en l'àmbit del paratge.  
c) L'àmplia conca visual des de la qual s'albira el paratge de Los Calderones revela un espai, no sols d'excepcional valor paisatgístic, sinó extremadament sensible davant de qualsevol actuació que incidisca sobre aquest.  
d) La riquesa de fauna i de vegetació fan aconsellable l'estudi de mesures de protecció adequades i compatibles amb l'ús públic de l'espai.  
e) No s'estableixen alternatives ni justificació de les àrees de recreació ni cap document que detalle qualsevol tipus d'actuació en aquestes. Ambdues zones es troben dins o en les proximitats de domini públic hidràulic i una d'aquestes en zona d'inundació de risc 1, d'acord amb la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana), encara que l'activitat proposada no es troba explícitament prohibida en la normativa del pla esmentat.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental en estar inclòs en l'annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial del paratge municipal Los Calderones al terme municipal de Chulilla, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Condicionants i modificacions del document Normativa, del pla:  
Es revisarà la redacció de l'article 4 punts 5, 6 i 7 del pla especial a fi d'assegurar la protecció del paratge natural de manera que el planejament urbanístic que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i mantenir l'actual classificació establida en el pla.  
Qualsevol actuació que afecte domini públic hidràulic incloent les zones de servitud i policia es veurà sotmesa al règim d'autoritzacions o concessions previst en el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic. A més, les captacions d'aigua, a més de sotmetre's a les consideracions del pla especial, hauran d'obtenir els permisos pertinents de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
D'acord amb la preservació dels valors naturals del paratge proposat, el pla especial inclourà la prohibició de la realització d'aquelles obres que generen moviments de terra d'elevada magnitud, excepte causa degudament justificada i prèvia subjecció al règim d'avaluació d'impacte ambiental i la resta de legislació sectorial.  
En relació amb els valors paisatgístics de la zona, i d'acord amb el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana, es mantindran els elements naturals i se n'impedirà la degradació (article 7); la gestió i conservació de l'espai natural quedarà condicionada a la preservació del paisatge (article 5); s'hauran de preservar les fites i elevacions topogràfiques naturals, mantenint-ne la visibilitat i reforçant-ne la presència com a referència visual i mantenint les vistes panoràmiques des de posicions elevades (article 21). Amb aquest fi el pla haurà de contenir mesures específiques que impedisquen la localització d'infraestructures amb incidència en el paisatge en tot l'àmbit d'aplicació del pla.  
D'acord amb l'article 17 de la Llei 11/1994, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits, correspon a la conselleria competent en la matèria la designació dels camins ramaders d'interés natural. En tot cas, s'haurà d'instar a la designació d'aquests com a tal establint-se els camins necessaris amb l'òrgan competent per a la seua preservació, manteniment i adequada utilització compatibilitzant els usos tradicionals amb uns altres de nous com ara el de corredor o senda verda.   
Amb anterioritat a la realització del pla d'ús públic del paratge es realitzaran els estudis pertinents que permeten realitzar una adequada regulació d'activitats com ara el bany, l'escalada, el senderisme, etc. i prohibir aquestes activitats quan la realització d'aquestes impedisca o dificulte la normal realització dels processos biològics de la zona. En particular haurà de prohibir-se l'escalada en zones de nidificació de rapaces, quan existisquen comunitats rupícoles d'interés o quan els esmentats usos pervertisquen el sentit d'utilització adequat i sostenible de l'espai públic.  
Haurà de donar-se un tractament detallat i diferenciades a les dues àrees recreatives proposades a causa de les singulars i distintes característiques d'aquestes.   
En l'àrea coneguda com a Charco Azul, la pertinença d'aquesta a domini públic hidràulic obliga, si és el cas, a l'obtenció de les corresponents autoritzacions.   
2. Condicionants generals  
S'haurà d'instar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer perquè es pronuncie respecte a la inclusió de domini públic hidràulic en l'àmbit del paratge natural municipal. A més es delimitaran les instal·lacions que puguen existir en l'esmentat domini públic establint els oportuns permisos o convenis per a la instal·lació, gestió i preservació d'aquests.   
En relació amb l'àrea de Charco Azul:  
B.1) L'esmentada àrea haurà de disposar de la conformitat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb el que s'ha expressat en apartats anteriors.  
B.2) El pla d'ús públic del paratge haurà de tenir en compte els riscos d'inundació i incendi que presenta la zona i la dificultat d'evacuació d'aquesta. Per tant, fins que no es realitzen els estudis oportuns, les consultes pertinents i la realització -si és el cas- d'un pla d'evacuació, no es podrà habilitar la zona com a àrea recreativa.   
B.3) A més, el pla d'ús públic haurà d'establir una regulació de la zona utilitzada tradicionalment com a zona de bany i prohibir o establir mesures adequades de protecció.   
B.4) S'haurà de vetlar per la preservació dels elements amb possible valor etnològic de la zona (assuts, canals...).  
c) En ambdues àrees recreatives s'hauran d'eliminar tots aquells elements que puguen incitar a l'ús del foc, quan l'esmentat ús no siga adequat o no estiga permés, i es mantindran en adequat ús els altres.  
d) En qualsevol cas es prohibeix en zona inundable qualsevol tipus d'activitat arreplegada en l'article 21 del PATRICOVA.  
e) De manera general, en les zones de recreació que s'habiliten s'hauran d'establir les mesures oportunes per a assegurar la seguretat de les persones, s'establirà un pla de recollida de residus i neteja de l'àrea, i s'habilitaran normes en relació amb la permanència en aquesta d'animals domèstics.  
f) S'hauran de senyalar adequadament les vies d'accés al paratge, les zones aptes per a aparcament, els camins no transitables amb vehicles, les sendes.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 405/06-AIA  
Títol: Pla especial del Paratge Natural Municipal Serra de l'Ombria - Pou Clar  
Promotor: Ajuntament d'Ontinyent  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte del pla especial de protecció és determinar el règim de protecció del paratge natural, regular-ne els usos i activitats, i regular-ne l'ús públic. Amb aquest fi l'esmentat pla identifica els punts d'interés, estableix les mesures o normes d'ús que fomenten una millor conservació com també la utilització ordenada dels recursos naturals garantint un desenvolupament sostenible i el manteniment dels processos ecològics essencials.  
El paratge natural comprén la Serra de l'Ombria d'Ontinyent i els principals barrancs del riu Clarià que connecten amb aquest. L'àrea de la serra que s'ha de protegir queda delimitada al nord i nord-est pel límit dels terrenys forestals públics i a l'est, sud i oest pels termes municipals d'Agullent, Banyeres de Mariola, i Bocairent.   
L'àrea que s'ha de protegir dels barrancs queda delimitada pels límits de domini públic hidràulic. Els esmentats barrancs són: de Morera, del Gorgorròbio, del Port i la Lloma Rasa, Gran i del Pou Clar, de Borràs, de Pola, de Santa Rosa, del Rei.  
Tots els terrenys proposats són de titularitat pública i ocupen una extensió de 2.587 ha.   
El pla especial en el document normativa comprén:  
- Disposicions generals.  
- Normes generals de regulació d'usos i activitats.   
- Normes particulars.  
- Eines de gestió.  
- Normes per a la gestió del paratge natural municipal.  
- Mecanisme de finançament  
- Règim sancionador.  
L'esmentada normativa regula els usos i activitats que poden incidir sobre la conservació del paratge. D'acord amb el Decret 161/2004, de regulació dels paratges naturals municipals, es crea la figura del Consell de participació del paratge natural municipal, com a òrgan de caràcter consultiu amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels interessos afectats.  
Com a eina de gestió el pla preveu la redacció d'un projecte d'ordenació integral del paratge natural l'objecte de la qual serà realitzar una ordenació del territori a fi d'establir usos i establir criteris de gestió.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte de pla especial i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés des a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals el dia 7 de novembre de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de València, núm. 181, de l'1 de juliol de 2006.  
Segons certificat de l'exposició pública emés per l'Ajuntament d'Ontinyent, durant l'esmentat tràmit no s'hi van presentar al·legacions.  
Afeccions legals  
D'acord amb el pla d'ordenació urbana actualment en vigor, els terrenys inclosos en el pla especial tenen la classificació següent:  
- Sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
- Sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
- Sòl no urbanitzable lliure permanent d'ús agrícola.  
D'acord amb el Pla general d'ordenació urbana pendent d'aprovació, els terrenys inclosos en el paratge es classificaran en:  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal: sòls amb aptitud de repoblació forestal i amb un gran valor paisatgístic i ambiental.   
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits: inclou els llits públics dels rius i barrancs principals.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció arqueològica: sòls no urbanitzables delimitats com de protecció pel que fa a l'existència de jaciments i àrees arqueològiques.  
- Sòl no urbanitzable parc públic de la xarxa primària: sòls de gran valor natural compatibles amb el manteniment i desenvolupament de les dotacions existents en l'actualitat.   
Les afeccions d'infraestructures que actualment presenta la zona són:   
- Presència de nuclis urbanitzats als voltants de l'àrea.  
- Vies de comunicació: CV-665, CV-81, camins rurals que serveixen d'accés al paratge.   
- Línia de ferrocarril Xàtiva -Alcoi  
- Línies d'alta tensió.  
- Pla eòlic: tota l'àrea està qualificada com a no apta excepte una zona en el sector occidental del paratge.  
A més, el projecte presenta les afeccions legals següents:  
- Domini públic hidràulic.  
- Domini públic: camins ramaders assegador del Pla, assegador de la Font Freda, assegador de Caputxins o de la Farola.  
- Lloc d'interés comunitari: Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja.  
- Forests d'utilitat pública: forest d'utilitat pública núm. 12 denominada l'Ombria, pertanyent a la Generalitat Valenciana.  
- Coves: cova del Pla de Simes, inclosa en l'annex I del Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana. A més el paratge proposat disposa d'altres avencs i coves com ara l'avenc Gran, avenc del Pla, Cova de Soterranya.  
Les normes protectores contingudes en el pla especial, distingeixen dues zones. Aquestes zones són:  
- Àrea recreativa: es tracta d'espais que pels seus particulars característiques compleixen en l'actualitat funcions educatives i d'esplai. Formen les àrees recreatives la zona de Fuset, el Pou Clar, Gamellons i la zona de la Costa.  
- Àrea forestal: zona de gran valor natural que inclou un gran nombre d'espècies protegides.   
Informes sectorials  
L'expedient conté còpia d'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del qual s'extracta el següent:  
«En relació amb la secció primera del capítol I del títol II relativa a la protecció de recursos hidrològics, s'haurà d'afegir un apartat, on s'indique: que són compatibles, les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics, que s'han de realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en l'àmbit de les seues competències.  
En relació a l'article 56 es pronuncia: entre les excepcions, s'haurà d'incloure, les obres d'infraestructura que s'han de realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.   
A més en l'esmentat informe: se suggereix que en el Consell de Participació, hauria de figurar un representant d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer, o si és el cas, un representant del Ministeri de Medi Ambient».  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
El paratge natural proposat integra una extensa xarxa de barrancs i cursos d'aigua a la vora de la Serra de l'Ombria i conté ecosistemes de gran valor ambiental.  
La serra, en procés de regeneració després de l'incendi forestal de l'any 1994, alberga set hàbitats recollits en la Directiva europea 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres. Els esmentats hàbitats són:  
- Melico-Phagnalion intermedii Rivas Goday - Esteve  
- Helictotricho filifolii - Stipetum tenacissimae Costa, Peris - Stübing  
- Rhamno lycioidis - Quercetum cocciferae Br.Bl. O. Birles  
- Teucrio homotrichi - Ulicetum parviflori Alcaraz - De la Torre 1988 corr. Rivas et al.  
- Lathyro tremolsiani - Brachypodietum phioenicoidis Xosta, Peres- Stübing  
- Rhamno lycioidis - Juniperetum phoeniceae Rivas-Martínez - G. López in G. López  
- Jasonio glutinosae - Teucrietum thymifolii Rigual, Esteve -Rivas Goday et al.  
Els barrancs i cursos d'aigua inclosos en el paratge alberguen els següents hàbitats recollits en la Directiva 92/43/CEE :  
- Rubo ulmifolii - Crataegum brevispinae O. Bolòs.  
- Dorycnio recti - Epilobietum hirsuti M.B. Crespo.  
- Holoschoenetum Vulgaris Br. Bll ex Tchou.  
Respecte a la superfície integrada en el LIC Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja es destaca el conjunt muntanyós situat en el nucli de les serres bètiques valencianes albergant diversitat d'espècies vegetals i comunitats faunístiques pròpies de la mitjana muntanya mediterrània i es destaquen l'àguila cuabarrada, (Hieraetus fasciatus) el duc (Bubo bubo), l'àguila reial (Aquila chrysaetos) i falcó pelegrí (Falco peregrinus).  
L'estudi del medi físic i biòtic del pla especial incideix en els aspectes ambientals següents:  
- Característiques de les aigües subterrànies: hi ha dos fluxos principals de circulació de l'aigua subterrània. El primer d'ells se situaria cap a l'oest de Bocairent i el segon d'ells realitza la seua descàrrega a través del Pou Clar. En aquest últim sector es presenten eixides a través d'aqüífers i eixides a través de sondejos. La qualitat de l'aigua és bona per a qualsevol ús i es detecta un increment del nivell de nitrats en les zones de major activitat agrícola.  
- Característiques de les aigües superficials: dins del paratge proposat l'estat de l'aigua és bastant acceptable amb àrees de gran valor i alguna zona amb deteriorament puntual.  
- Vegetació: es destaca la presència de carrascar en regeneració en la serra de l'Ombria, carrascar en la zona del Copet de l'Ensenada i el barranc de Pospelat, carrascars amb elements d'ombroclima subhumit en els quals es destaca la presència de Quercus faginea sub. valentina, la presència de pinedes (P. halepensis) i coscollars juntament amb zones de matoll (Cistus albidus, Cistus clusii, Rosmarinus officinalis, etc) sp. i zones amb endemismes valencians com ara la Genista valentina.   
La vegetació de ribera present en els barrancs que s'han de protegir destaca la presència d'oms (Ulmus minor), xops (Populus nigra, P. Alba), lledoner, (Celtis australis), freixes (Fraxinus ornus), etc.  
L'estudi destaca la presència d'espècies contingudes en els annexos II i III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de protecció d'espècies endèmiques i amenaçades com també espècies incloses en el Programa general de conservació de flora amenaçada de la província de València.  
- Fauna: es destaca la presència en la zona de Bubo bubo, Falco peregrinus, etc.  
- Paisatge: tota la zona presenta un elevat valor paisatgístic conformat per l'accidentada orografia de la serra que, a la vora dels seus barrancs i característiques anteriorment descrites conformen un paisatge emblemàtic.  
- Patrimoni històric i cultural: en l'àrea es troben quatre tipus d'elements de valor històric i cultural; el nombrós conjunt de coves i avencs, els molins d'aigua construïts durant els segles XIII-XV, abrics amb presència de pintures rupestres, i diversos jaciments arqueològics.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
En l'àrea s'identifiquen els riscos ambientals següents:  
- Risc de lliscament en barrancs i risc de despreniment.  
- Risc potencial d'erosió alta o molt alta.  
- Perill d'incendi acusat per la climatologia i les pràctiques agrícoles.  
- Extraccions d'aigua excessives.  
- Vulnerabilitat de contaminació en els aqüífers de tota la serra.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures protectores i correctores següents:  
- Adequada gestió del sòl vegetal, en cas de realització d'obres.  
- Gestió de residus en instal·lacions autoritzades.  
- Mesures de prevenció d'incendis d'acord amb la legislació forestal.  
- Prohibició d'ús del foc en tot l'àmbit del paratge excepte en la zona habilitada amb aquest fi (Gamellons) i sempre que les condicions meteorològiques ho permeten.   
- Adaptació del mobiliari a l'ambient forestal.  
- En el cas de descobriments arqueològics o béns d'interés cultural, comunicació als organismes competents i adopció de mesures de conservació.  
El programa de vigilància ambiental inclou la realització anual d'una memòria en què es valorarà la gestió del pressupost del paratge, s'analitzaran les mesures adoptades per a la prevenció d'incendis forestals, la conservació del mobiliari i altres.   
En l'estudi d'impacte ambiental es realça l'impacte positiu que tindrà sobre el medi ambient la preservació d'una zona que posseeix elevats valors ambientals.   
D'acord amb tot allò que s'ha exposat, cal realitzar les consideracions següents:  
- El paratge natural proposat es compon de dues zones diferenciades i distintes entre elles (domini públic i forest d'utilitat pública).  
- Pel que fa als terrenys de domini públic la problemàtica més important que es detecta és la possible pèrdua de la qualitat de les aigües agreujada en èpoques de sequera. Es detecta una determinada eutrofització en les aigües d'alguns dels barrancs que s'han de protegir l'origen de les quals hauria d'estudiar-se i, en tot cas, incidir en el compliment de la legislació vigent en matèria d'aigües i abocaments.  
També es detecta la presència d'espècies al·lòctones en els llits i la necessitat de fomentar en alguns trams la vegetació de ribera.  
- Pel que fa a la forest d'utilitat pública, aquesta es troba majoritàriament en regeneració després de l'incendi patit l'any 1994. Hi ha dues zones no afectades per aquest incendi la preservació i atenció del qual ha de ser de la màxima prioritat. La resta de les zones, pel seu elevat grau de regeneració, són zones que poden qualificar-se de sensibles davant de la repetició de focs.  
- Les àrees recreatives també presenten la dualitat anterior fruit de la seua pertinença a domini públic o a forest d'utilitat pública.  
En les àrees de domini públic el manteniment de la qualitat de les aigües, la compatibilitat del seu ús públic amb la preservació d'espècies d'interés tant animals com vegetals, la seguretat de les persones i l'adequat ús i gaudi de la zona d'acord amb la seua pertinença a un paratge natural, ha de ser objectius prioritaris en qualsevol pla d'ús que es realitze després de l'aprovació d'aquest pla especial.   
La zona anomenada La Costa figura, d'acord amb la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana), com a zona d'inundació de risc 1, fet que haurà de ser tingut en compte en la regulació d'aquesta zona com a àrea recreativa.   
En les àrees de forest haurà de compatibilitzar-se la preservació dels valors naturals amb el seu ús públic tenint sempre en compte l'impacte que es puga derivar d'això i establint preventivament mesures adequades de regulació. En les esmentades zones la clara regulació de l'ús del foc i l'adequada utilització de les àrees recreatives i de les sendes ha de ser fonamental per a l'adequat manteniment del paratge.  
- Ha de fer-se menció en les consideracions ambientals la presència d'infraestructures com ara carreteres i línies d'alta tensió l'impacte de la qual sobre el medi ha de disminuir-se en la mesura que siga possible.  
- La presència en el paratge proposat d'elements arqueològics i etnològics a la vora de coves, avencs i abrics enriqueix i dóna més valor a la proposta realitzada.   
- Finalment no cal oblidar el possible impacte que l'activitat urbanitzadora de la zona i l'activitat agrícola poden causar indirectament en el paratge proposat.   
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental en estar inclòs en l'annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previsots en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, El Pla especial del paratge natural municipal serra de l'Ombria - Pou Clar sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Condicionants i modificacions del document Normativa, del pla:  
a) El planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest.  
b) S'hauran d'incloure en el pla especial les modificacions proposades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
c) D'acord amb el que estableix la legislació d'impacte ambiental les alteracions en els límits del paratge es consideren una modificació del pla especial i per tant, sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
d) D'acord amb l'article 17 de la Llei 11/1994, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits, correspon a la conselleria competent en la matèria la designació dels camins ramaders d'interés natural. En tot cas, s'haurà d'instar a la seua designació com a tal establint-se les vies necessàries amb l'òrgan competent per a la seua preservació, manteniment i adequada utilització compatibilitzant els usos tradicionals amb uns altres de nous com ara el de corredor o senda verda.   
2. Condicionants generals:  
a) A fi de protegir la qualitat de les aigües s'haurà de vetlar per l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració. A més es recordarà a les associacions agràries la necessitat del compliment del Codi valencià de bones pràctiques agràries aprovat per Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
b) S'haurà d'estudiar la possibilitat de crear un perímetre de protecció al voltant de les zones forestals del paratge proposat on es promoga la trituració de restes agrícoles i s'evite la utilització del foc. En aquest mateix sentit s'haurà de vigilar l'estricte compliment de la legislació vigent en les zones urbanitzades promovent en aquestes la utilització pràctiques alternatives a la crema de restes i l'adequat ús o la prohibició d'elements d'encesa de foc a l'aire lliure.  
c) El pla d'ús públic del paratge haurà de regular:   
1) L'ús adequat de les àrees recreatives situades en domini públic hidràulic i obtenir els permisos previstos en el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reglament del domini públic hidràulic aprovat per Reial decret 849/86, i posteriors modificacions.  
2) Les activitats esportives com ara l'escalada, senderisme, etc. tenint en compte la preservació dels valors ambientals que s'han de protegir en l'àmbit del paratge.  
d) En els casos que procedisca s'hauran de demanar els informes que siguen necessaris a fi d'assegurar la seguretat i integritat de les persones davant de riscs d'avinguda o d'incendis tot adoptant les mesures que els òrgans competents hi establisquen.  
e) A causa del perill d'inundació de l'àrea recreativa proposada en les proximitats de la població d'Ontinyent (la Costa), no es podran realitzar les activitats previstes en l'article 21 del PATRICOVA. La resta d'actuacions que es pretenguen realitzar hauran de disposar d'un informe favorable dels organismes competents.  
f) S'hauran d'establir les oportunes limitacions o regulacions de l'ús públic de l'àrea recreativa de Gamellons a causa de la proximitat amb zona forestal no incendiada i les dificultats d'accés d'aquesta. En particular s'ha de prohibir explícitament l'ús del foc i l'ús d'aquest com a zona d'acampada. Es proposa estudiar en aquesta àrea la possibilitat de dedicar-la a funcions educatives rehabilitant i aprofitant les infraestructures existents.  
g) Es recomana potenciar l'àrea de Fuset com a zona d'afluència i permanència del públic en general pel seu millor accés, la millor possibilitat d'evacuació, i els impactes sobre l'àrea prèviament existents.  
h) S'haurà de continuar potenciant la plantació de vegetació autòctona en la zona del Pou Clar a fi de pal·liar l'impacte produït per la carretera CV-81 en l'àrea i s'establiran mesures específiques per a l'eradicació d'espècies al·lòctones.  
i) A causa de l'abundància en el paratge proposat de coves i avencs s'haurà de tenir en compte en la regulació específica del paratge el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la comunitat Valenciana. En especial es respectaran els perímetres de protecció esmentats en l'article 9 de l'esmentat decret tenint en compte la presència en l'àrea de la cova de Pla de Simes, inclosa en l'esmentat catàleg.   
j) De manera general, en les zones de recreació s'hauran d'establir les mesures oportunes per a garantir la seguretat de les persones, s'haurà d'establir un pla de recollida de residus i neteja de l'àrea, s'hauran de redactaran normes en relació amb la permanència en aquesta d'animals domèstics.   
S'hauran de senyalitzar adequadament les vies d'accés al paratge, les zones aptes per a aparcament, els camins no transitables amb vehicles, les sendes.  
Segon  
Notificar a les persones interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 23/05-AIA  
Títol: Avantprojecte de canalització de la Rada de Moraira  
Promotor: Ajuntament de Teulada.  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Canalització del barranc de les Fonts  
Localització: Terme municipal de Teulada  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la canalització de la desembocadura del barranc de les Fonts (barranc de les Sorts) o Rada de Moraira, situada al terme municipal de Teulada, motivada per ser una zona de freqüents inundacions que afecten el nucli urbà i estar catalogada pel PATRICOVA amb un risc d'inundació 4, el qual proposa com a mesura per a disminuir l'impacte futur de les inundacions, la canalització de la desembocadura del barranc.  
Les actuacions previstes consistiran en:  
- Construcció d'un canal transversal, amb talussos de 3:2 i 15 metres de base. La seua longitud és de 328.758 m, amb pendent del 3 per mil. L'acabat és en terra amb vegetació, protegida amb un geotèxtil, com també la mota que es disposa al llarg de tot el marge sud, elevant-se 1.5 m sobre el terreny natural, amb secció trapezoïdal, talussos 3:2, 5.5 m de base inferior i 1 m de base superior.  
- Canalització des de la desembocadura del canal transversal fins al pas inferior de la carretera CV-746, amb un total de 250 m. Les obres de canalització consten de tres seccions tipus:  
- Secció tipus 1: al llarg dels primers 245,801 m del tram discorre primer en recte i al final en corba, de forma rectangular, amb una base de 18 m i un pendent de 4,8 per mil. L'acabament dels caixers consistirà en murs de maçoneria sobre murs de formigó armat per a contenir les terres. El fons es disposa d'escullera formigonada.  
- Secció tipus 2: té una longitud de 4,66 m i es caracteritza per la presència de 2 murs de maçoneria d'ample variable entre 20 cm i 1 m, entroncant amb les parets dels marcs del pas inferior.  
- Secció tipus 3: consisteix en els tres marcs de formigó amb secció de pas de 6x3,5 que conformen el pas inferior sota la rotonda. El tram és recte i té una longitud de 72,76 m i un pendent del 4,8 per mil.  
Com a actuacions complementàries s'han dissenyat:  
- Una escullera de protecció en el fons del barranc a l'eixida del pas inferior.  
- Construcció d'un terraplé que rodege la part posterior dels restaurants de la platja, per a evitar que s'inunden en cas d'avinguda.  
- Construcció d'un muret que desvie l'aigua recollida per l'actual cuneta de la carretera CV-743 cap al canal transversal.  
2. Alternatives  
S'han plantejat quatre alternatives que bàsicament es diferencien en l'acabament que es fa dels talussos i fons de la canalització. Mentre en l'opció A s'opta per un acabament en escullera col·locada sobre geotèxtil i el fons en terra amb vegetació, protegida per un geotèxtil, l'opció B es caracteritza per estar realitzades, tant talussos com fons, amb mur de gabions ancorats al terreny. Pel que fa a les opcions C i D, en la primera, els caixers són murs de formigó armat i el fons del llit una llosa de formigó, i la segona, els caixers són murs de maçoneria construïts sobre murs de formigó armat, els quals contindran les terres. En el fons de la canalització es disposa escullera formigonada.  
Després d'una anàlisi de les alternatives plantejades s'ha adoptat l'opció D per la seua major capacitat hidràulica i facilitat de manteniment, i per ser moderat l'impacte ambiental d'aquesta.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 24 de febrer de 2005 la conselleria d'Infraestructura i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a l'Avantprojecte de canalització de la Rada de Moraira.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'Avantprojecte de canalització de la Rada de Moraira, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 46, de data 25 de febrer de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter mitjà ambiental.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 22 d'abril de 2005 es va efectuar consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat, sobre la possible incidència de l'actuació sobre la marjal del Senillar, declarada reserva faunística per l'Ordre de 22 d'octubre de 2004 de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Informes sectorials  
En data 27 de maig de 2005 es va rebre informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, en contestació a la consulta anteriorment formulada. En l'esmentat informe s'adverteix sobre la presència del fartet (Aphanius iberus), espècie catalogada en perill d'extinció, recentment introduïda, que es veuria afectada per l'escullera prevista, que s'executaria precisament en la zona on es troba el fartet.  
Veient l'afecció que existeix a la reserva faunística marjal del Senillar, el Servei de Conservació de la Biodiversitat proposa que s'incloguen com a mesures compensatòries la reconstrucció de la tolla habilitada per al fartet i considera convenient que l'actuació plantejada preveja l'ampliació cap al sud de la zona humida del Senillar, en sintonia amb el projecte municipal de regeneració de l'espai i adequació per a ús públic en règim seminatural del seu marge dret. D'aquesta manera no sols es millorarien les condicions naturals de la zona, sinó que se'n potenciaria el caràcter d'espai públic i es permetria una major capacitat de laminació d'avingudes.  
Quedant pendent de resoldre l'afecció a la reserva per l'abocament directe que les aigües de vessament en cas de riuades que podria arrossegar, des d'àrids fins a tot tipus de residus. Aquesta afecció podria resoldre's construint un canal perimetral a la reserva per on es conduiria l'abocament fins a l'existent eixida al mar. Aquest canal serviria per a conduir els abocaments habituals, si bé no les grans avingudes que es desbordarien per tota la zona humida. Atés que hi ha un emissari de la depuradora actual que ha d'eliminar-se, hauria d'aprofitar-se aquesta actuació per a la construcció del canal. De la mateixa manera, aquest projecte ha de coordinar-se amb el de construcció de la rotonda sobre l'actual pont.  
1. A l'empara d'aquesta no podran efectuar-se la captació d'aigües del llit, ni l'abocament de residus sòlids o líquids a aquest, sense la amb l'autorització prèvia administrativa.  
2. Les obres hauran de quedar acabades com a màxim en el termini de divuit mesos, comptadors a partir de la data d'aquesta autorització.  
3. Els treballs referents a aquesta autorització s'efectuaran de manera ordenada, contínua i progressiva, sense danyar el llit ni els marges i sota la responsabilitat directa del facultatiu designat per l'autoritzat, si és el cas.  
4. El depòsit de productes, que no podrà sobrepassar en cap cas els límits prefixats en aquesta autorització, es farà sensiblement paral·lel al curs de les aigües sense formar escalonaments, alteracions brusques, ixents ni sobreelevacions que puguen desviar-les perillosament, i serà responsable l'autoritzat dels danys i perjudicis que a causa d'això puguen produir-se i del seu compte les modificacions que l'administració ordene dur a terme, en qualsevol moment, per a evitar-los.  
5. Queda prohibit el dipòsit en el llit o els marges de materials que, per la composició d'aquests puguen transmetre propietats nocives a les aigües.  
6. L'autoritzat queda obligat a respectar al llarg de la marge, que ha de quedar apta i practicable, la zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic, de conformitat amb el Reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986, d'11 d'abril).  
7. L'autoritzat té l'obligació de conservar l'obra en perfecte estat de policia havent aquesta, en tot moment, de permetre la lliure circulació de les aigües.  
8. S'autoritza l'ocupació dels terrenys de domini públic necessaris per a les obres. Els terrenys que s'ocupen no perdran mai el seu caràcter demanial, i no es pot alterar l'ús a què es destine la seua ocupació per les obres que s'autoritzen ni ser objecte d'arrendament, permuta o cessió. Les servituds legals seran les decretades, si és el cas, per l'autoritat competent.  
9. Les obres quedaran sotmeses a la inspecció i vigilància de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i seran a compte de l'autoritzat les remuneracions i despeses que pels esmentats conceptes puguen designar-se.  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental hi ha afecció al barranc dels Sorts, i a la marjal del Senillar, declarada reserva faunística per l'Ordre de 22 d'octubre de 2004 de la conselleria de Territori i Habitatge.  
També hi ha afecció al camí ramader assagador de Fanadix.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
La zona d'estudi es correspon amb la desembocadura del barranc o rambla de les Sorts, es tracta d'una àrea plana formada per dipòsits de rambla constituïts per llims i argiles amb cudols calcaris, fortament alterats antròpicament.  
Aquesta rambla desemboca al mar formant un xicotet aiguamoll o rada on descarreguen les aigües subterrànies, separades del mar per dunes d'arena. Aquesta llacuna rep el nom de senillar, declarada reserva faunística per l'Ordre de 22 d'octubre de 2004 de la conselleria de Territori i Habitatge, on habita el fartet (Aphanius iberus), espècie considerada en perill d'extinció.  
La vegetació típica d'aquest ecosistema no és abundant i en la major part de la superfície ha sigut substituïda per cultius de vinya, sent esporàdica la presència de baladre i canyís en les vores del llit prop ja del pas inferior de la carretera CV-746. En la zona de l'estany la vegetació és més abundant i variada, destacant la boga i els joncs intercalats amb herbassars adaptats a la humitat amb plantes com el blavet, els equisets o els lliris grocs.  
La fauna existent en la zona és la típica d'àrees antropitzades a causa de la proximitat del nucli urbà, destacant aquella relacionada amb la llacuna costanera on de troba aus com ara l'ànec collverd, la fotja d'aigua o la fotja vulgar, tot i que l'espècie més important és el fartet.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes més rellevants es produiran en la fase de construcció, durant la circulació de vehicles i el moviment de terres. Les conseqüències ambientals d'aquestes activitats són bàsicament la incidència sobre la vegetació natural, l'afecció sobre la qualitat atmosfèrica a causa de l'emissió de partícules i la generació de soroll i, finalment, l'afecció sobre el fartet, espècie prioritària de la reserva de fauna.  
Un altre element ambiental que es veurà afectat és el camí ramader assagador de Fanadix, d'amplària oficial 10 m i longitud de 3,66 km, que discorre majoritàriament per les carreteres CV-743 i CV-746, excepte en un tram coincident amb la xicoteta canalització del barranc existent en l'actualitat, entre la depuradora i els aparcaments.  
Finalment cal mencionar l'impacte sobre el llit, per quant afecta formacions de ribera i altera la morfologia i característiques hidrològiques originals del llit.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en aquest tipus d'obres. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
- Descompactació de sòls sobre tota la franja d'afecció.  
- Restitució de la capa de terra vegetal.  
- Delimitació del perímetre d'obra, mitjançant jalonament.  
- Els materials excedents extrets de l'excavació es portaran a una zona apropiada per a l'abocament d'aquests, prèviament autoritzat. Es proposa per a la seua utilització com a abocador, el que té l'empresa José Peretó SL, registrada per la Generalitat Valenciana i autoritzada per a realitzar activitats de recollida, transport i emmagatzemament de residus no perillosos, entre els quals es troben terra i pedres que no continguen substàncies contaminants.  
- Es reposarà la traçada del camí ramader assagador de Fanadix, per la carretera CV-743, evitant el desviació que actualment hi ha en arribar al llit del barranc.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Controlar l'adequada retirada i manteniment de la terra vegetal durant la fase d'obres.  
- Controlar el trasbals de maquinària i vehicles fora d'espai assignat a aquest efecte, evitant l'afecció a recursos naturals, habilitant zones d'estacionament de maquinària i equips lluny de la zona d'influència dels cursos hídrics.  
- Mantenir una reduïda velocitat de trànsit (20 km/h) per la pista de treball per a limitar la generació de pols.  
- Vigilar la presència d'abocaments o residus generats en el procés productiu.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'avantprojecte de canalització de la Rada de Moraira, promogut per l'Ajuntament de Teulada, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Atenent a les recomanacions donades pel Servei de Conservació de la Biodiversitat, es proposa el que segueix:  
- Ampliació cap al sud de la zona humida del Senillar, en sintonia amb el projecte municipal de regeneració de l'espai i adequació per a ús públic en règim seminatural del seu marge dret. D'aquesta manera no sols es millorarien les condicions naturals de la zona, sinó que se'n potenciaria el caràcter d'espai públic i es permetria una major capacitat de laminació d'avingudes.  
- Construcció d'un canal perimetral a la reserva per on es conduiria l'aigua d'escorriment produït durant els dies de pluja, si bé no les grans avingudes que es desbordarien per tota la zona humida. Atés que hi ha un emissari de la depuradora actual que ha d'eliminar-se, hauria d'aprofitar-se aquesta actuació per a la construcció del canal.   
- Es recomana que aquest projecte ha de coordinar-se amb la construcció de la rotonda sobre l'actual pont, buscant en tot moment la mínima afecció a la reserva i permetent el funcionament correcte hidràulic del canal.  
2. Atesa l'afecció a camins ramaders, haurà d'iniciar-se prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
3. S'hauran de tenir en compte els condicionants previstos en l'autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, enumerats en l'apartat d'informes sectorials.  
4. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que se n'informe favorablement per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés per l'esmentat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es comunicarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
5. El projecte de construcció incorporarà un annex específic de restauració ambiental en què s'inclouran almenys les mesures correctores i compensatòries necessàries per a la restauració de la reserva faunística marjal del Senillar, la reconstrucció de la tolla habilitada per al fartet i l'ampliació de la llacuna cap al sud-oest.  
6. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
7. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció, aquest es presentarà davant d'aquesta Direcció General, per al vistiplau de tots els aspectes previstos en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
8. Respecte de les obres del projecte Millora de la intersecció de l'accés a Moraira des de la carretera CV-745, la conselleria d'Infraestructures i Transport haurà de comunicar a aquesta Direcció General, amb suficient antelació, la data d'inici d'aquestes i el perímetre de jalonament de les obres, a fi que es puga efectuar el trasllat dels exemplars de fartet existents en la reserva.  
9. La conselleria d'Infraestructures i Transport realitzarà les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental plasmant els resultats obtinguts de l'esmentada vigilància en informes tècnics ambientals que s'han d'elaborar durant el període de garantia de les obres i dels quals traslladarà a aquesta Direcció General per al vistiplau d'aquests.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 91/05-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació porcina de recria de porcells  
Promotor: Leandro Rodrigo Barberán  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Ayora (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina  
Localització: Partida Cuesta Aguacil, polígon 41, parcel·les 197 i 207 del terme municipal d'Ayora (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada són:   
Es pretén ampliar la capacitat de l'explotació en 715 porcells, i aconseguir una capacitat total de 5.990 places, equivalents a 119,9 UGM.   
L'explotació, localitzada en una parcel·la de 2.870 m², disposa de dues naus idèntiques, de 51 x 13,5 m. L'ampliació es realitzaria a continuació d'una de les naus existents, en sentit longitudinal a aquesta, mitjançant la construcció de 344,25 m².   
La nau està dividida en sales independents, aplicant-se en cadascuna d'aquestes el sistema tot dins-tot fora. Quan les sales queden buides es netegen i es desinfecten abans que entren nous animals; i es duu a terme periòdicament un protocol higienicosanitari consistent en tractaments preventius contra els paràsits interns i externs, com també tractaments de vacunació.   
La nova nau, en estar a continuació de la ja existent, utilitzarà la mateixa fossa d'acumulació de purins; existint en l'explotació 864 m³ de canals de dejecció i 2 basses de purins de 210 m³, la qual cosa fa un total de 1.284 m³ de capacitat d'emmagatzemament de purins.  
La producció de fem líquid i semilíquid és de 2.4603 a l'any; amb una equivalència pel que fa a capacitat de l'emmagatzemament corresponent a 6,5 mesos. Els purins que es generen seran utilitzats com a adob en camps de cultiu, amb aquest fi es disposa d'una superfície agrícola de 76 ha d'ametlers (segons les autoritzacions i les cèdules cadastrals aportades).  
L'explotació està vallada perimetralment, mitjançant malla i pals metàl·lics de 2 m d'alçària; i es troba a uns 2 km de distància del nucli urbà.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 26 de gener de 2005, amb la remissió per part d'activitats qualificades de l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, i expedient municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el tauler d'anuncis municipal (es publicà el 7 de setembre de 2004), sense que s'hi hagen presentat al·legacions; i es remet còpia del certificat expedit pel secretari interventor de l'Ajuntament d'Ayora.  
Aquest expedient té com a antecedent una estimació d'impacte ambiental, amb referència 348/98-AIA, relatiu a la mateixa activitat; resultant una estimació positiva amb condicions; referent a l'activitat d'engreixament de porcs des del deslletament fins a aproximadament 25 kg, sent la capacitat final d'allotjament de 2.560 porcells.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés per l'Ajuntament conté els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal sobre qualificació de l'activitat i l'emplaçament d'aquesta conforme al planejament urbanístic municipal.   
- Informe favorable de l'enginyer municipal de l'Oficina Tècnica d'Urbanisme.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'alcaldia.  
- Autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial; incloent-se informe favorable de la conselleria d'Agricultura en què s'indica: «L'Informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2) i sempre que no existisquen sol·licituds d'altres interessats, i en aquest cas se'n tindrà per caducada (després de requeriment previ) l'autorització transcorreguts sis mesos sense exercir el seu dret».   
En l'annex d'esmena enviat posteriorment, amb data entrada en aquesta conselleria del 18 de maig de 2006, s'inclou, entre una altra documentació:  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; amb data 23 de setembre de 2005, en el qual s'indica:   
- «Que està totalment prohibit efectuar abocament a llit, sòl o subsòl que puga deteriorar la qualitat de les aigües; incoant-se si és el cas, l'oportú expedient sancionador».   
- Informe favorable de l'Oficina Tècnica d'Urbanisme i Activitats, en el qual s'indica que l'ampliació proposada «no hauria de causar problemes en el proveïment d'aigua potable al municipi d'Ayora».  
- Informe favorable de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 15 de febrer de 2005 es comunica al promotor, a través de l'Ajuntament, la devolució de la documentació aportada, atés que no s'ha remés l'estudi d'impacte ambiental, no podent-se, per tant, obtenir elements de judici suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació projectada.   
En data 9 de juny de 2005, l'Ajuntament d'Ayora remet l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi i l'expedient municipal.   
Posteriorment, el 18 de maig de 2006 el redactor del projecte, Daniel Navarro Sancho, remet annex d'esmena, en el qual s'inclou:  
- Modificacions que s'han realitzat, i aclariments puntuals respecte a determinats aspectes del contingut de l'estudi d'impacte ambiental presentat en el 2005.   
- Autorització d'abocaments de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Sol·licitud d'Informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer referent a la disponibilitat i compatibilitat del consum d'aigua respecte a aquesta sol·licitud de llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació ramadera.  
- Informe favorable de l'Oficina Tècnica d'Urbanisme i Activitats de l'Ajuntament d'Ayora, en el qual s'indica que l'ampliació proposada no hauria de causar problemes en el proveïment d'aigua potable municipal.   
- Normativa que s'aplicarà pel que fa a l'eliminació dels cadàvers que es produïsquen en l'explotació.   
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana.   
En data 19 de maig de 2006 la conselleria de Cultura, Educació i Esport remet informe favorable de patrimoni.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat les accions del projecte susceptibles de generar impacte, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament; i s'inclou, així mateix, una descripció de la situació preoperacional referent a la geologia, hidrogeologia, hidrografia, climatologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
Pel que fa a la identificació dels factors del medi susceptibles de veure's impactats, s'han inclòs, entre altres:   
- Durant la fase de construcció:  
- El trànsit de vehicles i les conseqüents emissions de pols, poden afectar la qualitat de l'aire i generar sorolls.  
- El moviment de terres, pot afectar el sòl; com també els residus i runes generades, podrien afectar la vegetació existent.  
- La construcció de la nova obra civil, podria afectar el paisatge i la fauna.  
- Durant la fase de funcionament:  
- Les olors generades per l'activitat i el maneig del purí, podrien afectar la qualitat de l'aire.  
- El consum d'aigua en l'explotació, com també la possible contaminació de les aigües residuals, impactarien sobre la hidrologia.  
- Els residus ramaders podrien afectar el sòl.  
- El trànsit de vehicles, afectaria la qualitat de l'aire i a la fauna del lloc.  
- La inserció estètica del complex podria comportar un canvi en el paisatge.  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme mitjançant l'elaboració de matrius d'impacte, en les quals es consideren els encreuaments entre les accions susceptibles de produir impacte, en la fase de construcció i funcionament, i els elements del medi susceptibles de veure's afectats per ells. Valorant-se l'impacte global del projecte com a molt moderat, i per tant, viable des del punt de vista ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establit una sèrie de mesures correctores, tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre les quals s'inclouen:   
- En la fase de construcció:  
- S'hauran de prendre mesures de protecció contra la pols, com a regs sobre zones polsegoses i protegir o resguardar els materials pulverulents del vent.  
- Els motors de combustió interna s'hauran de dotar de silenciadors homologats, i els compressors i grups electrògens pertanyeran als denominats silenciosos.  
- S'hauran de minimitzar els moviments de terra i els desbrossaments, respectant la vegetació que presente valor florístic; reutilitzant-se el sòl extret per a emplenar les rases, i efectuar-ne, posteriorment, l'enjardinament.   
- Pel que fa a l'obra civil, s'hauran d'utilitzar materials que permeten la integració cromàtica d'aquests en l'entorn, i evitar materials reflectors i brillants.  
- En la fase de funcionament:   
- Les fosses de dejeccions estan construïdes amb materials impermeables, per a evitar filtracions. El purí s'haurà de sotmetre a un tractament de fermentació i maduració, per a garantir l'absència d'organismes patògens i disminuir els sòlids en suspensió. S'haurà de tractar, a més, amb un complex bacterià per a reduir les olors i adequar-lo al seu ús com a adob.  
- El purí no s'haurà d'aplicar en àrees que presenten vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers per fissuració o carstificació.   
- Els altres residus originats per la gestió ramadera, s'hauran de depositar en contenidors específics per al seu emmagatzemament, i segons el tipus de residu es gestionarà d'una manera o altra, bé pel servei municipal de recollida de fems, o bé mitjançant trasllat a ecoparc o a altres punts d'emmagatzemament.  
- Pel que fa a la gestió dels cadàvers, s'haurà d'aplicar la normativa europea CE núm. 1774/2002 del Parlament Europeu i del Consell. Amb aquest fi, el promotor té un contracte amb una empresa especialitzada en la retirada i destrucció de cadàvers. A més haurà de disposar de contenidor homologat i habilitat per a l'acumulació de cadàvers fins a la recollida d'aquests per l'empresa gestora. Els contenidors s'hauran de situar a zones allunyades de les naus i envoltats per una tanca per a evitar-hi la intromissió d'animals.  
- Per a minimitzar l'impacte visual les noves de la coberta de les naus seran de color verd no brillant; i les sitges dels pinsos seran grisencs mats.   
- S'haurà d'efectuar una vigilància veterinària periòdica.  
- Periòdicament s'haurà de realitzar una neteja a fons dels locals (aprofitant el període de buit sanitari) buits amb aigua a pressió i desinfecció amb derivats del fenol aplicats amb polvoritzador.  
- S'haurà de construir una tanca perimetral en l'explotació.  
- S'haurà de col·locar un grup d'hidropressió a l'entrada de l'explotació, per a desinfectar els vehicles que hi accedisquen.  
- Aplicacions d'insecticides i antiraticides.  
- Les finestres i les portes hauran d'estar protegides amb teles antiocells.  
Entre les mesures que s'han d'adoptar en el programa de vigilància ambiental s'inclouen:   
- Hauran de condicionar-se uns contenidors per a la retirada de runes i residus sòlids inerts, amb caràcter temporal.   
- S'haurà de respectar al màxim la vegetació dels límits de l'esplanada.  
- Reutilització del sòl extret per a efectuar les labors d'enjardinament.  
- S'haurà d'efectuar un registre de les possibles incidències provocades per les olors que puguen generar-se.   
- S'haurà de controlar mensualment l'aigua potable consumida.  
- S'hauran de revisar semestralment les fosses i la bassa de dejeccions.  
- S'haurà d'efectuar un registre de les mesures de gestió dels purins.  
- S'hauran de controlar periòdicament les emissions i immissions a l'atmosfera dels motors de combustió.  
- Comprovació setmanal de la tanca, i reparar-la en cas de ruptura.   
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, com també en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i el seu annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina de recria de porcells, situada al terme municipal d'Ayora (València), promoguda pel Leandro Rodrigo Barberán, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se el compliment dels condicionants exigits en l'estimació d'impacte ambiental dictada per a l'anterior ampliació de l'activitat.  
- Haurà de complir-se el que estableix l'informe elaborat per l'Àrea de Qualitat d'Aigües i Gestió Mediambiental de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, pel qual s'adverteix de la prohibició d'efectuar abocaments a llits, sòls o subsòls, que puguen deteriorar la qualitat de les aigües; i en aquest cas s'obriria l'oportú expedient sancionador.   
- Hauran de complir-se les especificacions establides en l'informe elaborat per la conselleria d'Agricultura, en el qual s'indicava: «L'Informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2)».   
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, si cal, les correccions oportunes al tractament. Així mateix, es limitarà l'aplicació del purí a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació; i no s'haurà de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any.   
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, còpia de l'assegurança subscrita amb una empresa encarregada de la recollida i eliminació de cadàvers, i haurà d'estar vigent i subscrit per a la totalitat dels animals que albergarà l'explotació.   
- S'adjunten cèdules cadastrals i autoritzacions firmades per part dels propietaris de les parcel·les on s'aplicarà el purí generat en l'explotació. No obstant això, les dues autoritzacions que s'aporten estan firmades per Luis Roges Terol i Evaristo Pardo Martínez, no coincidint aquest últim amb el titular a què fan referència les cèdules de propietat aportades (Wilhelmus Alphonsus Story). Per la qual cosa haurà d'aclarir-se l'esmentada contradicció presentant-se, davant d'aquesta Direcció general i davant de l'òrgan substantiu, prèviament a la concessió de la llicència d'activitat, cèdula de propietat, pla cadastral i contracte actualitzat degudament firmat per cada un dels propietaris on s'aplicarà el purí. Havent de considerar, en cas que les parcel·les presentades siguen parcial o totalment diferents, respecte a les indicades en l'estudi d'impacte ambiental, que la superfície total d'aquestes ha de ser l'adequada per a no sobrepassar els 170 kg de N/ha/any; calculant-se la superfície d'agrícola necessària, conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.   
Així mateix, haurà de realitzar-se, prèviament, un balanç de nutrients per a cadascuna de les parcel·les en què s'aplica el purí, per a no provocar problemes derivats de la contaminació per excés d'abonat orgànic o mineral.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, s'hauran de portar a centres especialitzats per al reciclatge d'aquests.  
- D'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament, com en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 50/03-AIA  
Promotor: BPB Iberplaco SA   
Autoritat substantiva: Expedient iniciat a instància de l'Ajuntament de Segorbe com a requisit previ a l'atorgament de la llicència d'activitat.  
Objecte del projecte: Explotació d'algeps  
Localització: Dues quadrícules mineres situades al polígon 24 del municipi de Segorbe  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
BPB Iberplaco SA projecta l'explotació d'algeps d'edat triàsic keuper en una superfície de 41,14 hectàrees dividida en tres zones: A, B i C.  
S'accedeix al lloc partint de la fàbrica a Soneja, després se segueix la carretera N-234 en direcció a Terol fins a arribar al km 25, s'encreua per sota de l'autovia Sagunt-Terol i es pren un camí cap a la concessió minera Algezares núm. 2276, es continua cap al sud paral·lel a la senda verda de l'antic tren; es passa el baixador de Sot de Ferrer, la Masia Villanueva i es prossegueix cap al sud passant pels paratges El Juncar i El Cornaquillo; es gira finalment a l'oest fins a arribar a la concessió.  
Les reserves de tot-u són de 8.228.132 m³, l'estèril ascendeix a la quantitat de 181.019 m³. La producció mensual és de 55.328 m³, l'anual de 663.936 m³ i la vida de l'explotació és de 12,4 anys.  
El mineral s'extrau mitjançant perforació i voladures, cada voladura tipus produeix 20.748 m³.  
La maquinària que s'ha d'emprar està composta per una carregadora frontal de 18 m³ sobre pneumàtics, una retroexcavadora de 9 m³, un bulldozer tipus D-9 de 300 CV, 7 camions de 25 m³ per al transport fins a la fàbrica i un camió amb cisterna.  
El personal empleat en les labors és de 7 operaris a un torn de 8 hores.  
El sistema d'explotació és per pedrera, amb bancs de 10 metres d'alçària i talús de 70º respecte de l'horitzontal, les bermes tenen una amplària mínima de 6 metres.   
La restauració de les vessants es projecta recobrint amb estèrils els bancs esgotats, també es remodelen els bancs d'explotació a 5 metres d'alçària, amb bermes de 3 metres i talussos individuals de 45  
2. Alternatives  
El promotor ha considerat la bona ubicació i accessos, la qualitat de l'algeps i que «[...] en qualsevol cas el procés d'extracció i transport es realitzarà de tal manera que l'impacte produït siga el menor possible, introduint les mesures correctores necessàries amb aquest fi».   
Els criteris de selecció no han tingut en compte raons ambientals.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
L'Ajuntament de Segorbe remet el 26 de febrer de 2003 un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, per a legalitzar una ampliació de la concessió minera denominada Villar I, a fi que se'n procedisca a la corresponent tramitació.  
En data 10 de març de 2003 s'informa al promotor de l'estat de l'expedient i se li requereixen dues còpies addicionals de l'estudi d'impacte ambiental i una del projecte d'explotació.  
El promotor remet dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental el dia 24 de març de 2003.  
El 31 de març de 2003 es realitza una consulta al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial i una altra consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 24 d'abril de 2003 es reitera la consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 13 d'agost de 2003 es realitza una consulta a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
El 14 de març de 2005 es requereix al promotor documentació a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial torna el requeriment en data 7 d'abril de 2005 adduint que no tramita l'esmentat expedient.  
Se sol·licita documentació al promotor el 15 d'abril de 2005 a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
El promotor remet una còpia de l'informe de Patrimoni Cultural Valencià en data 15 d'abril de 2005.  
L'1 de juny de 2005 se sol·licita a l'Ajuntament de Segorbe un certificat de compatibilitat de l'activitat minera amb els usos del sòl establits en el PGOU del municipi.  
Es realitza una consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge en data 2 de juny de 2005.  
El 10 de juny de 2005 es requereix al promotor una ampliació de documentació a través de l'Ajuntament de Segorbe i s'envia còpia de l'ofici a l'interessat.  
El 24 de juny de 2005 es rep del promotor una còpia de l'informe favorable de Patrimoni Cultural Valencià de les pedreres Villar i Villar I.  
El 26 de juliol de 2005 es reitera la consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 16 d'agost de 2005 se sol·licita una ampliació de documentació al promotor a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
El 17 d'agost de 2005 s'envia al promotor una còpia del requeriment d'ampliació de documentació.  
El 10 de novembre de 2005 el promotor remet una còpia de l'informe favorable de Patrimoni Cultural Valencià.   
El 22 de novembre de 2005 el titular remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental i del pla de restauració de l'ampliació a la concessió minera Villar I.  
El 12 de desembre de 2005 l'Ajuntament de Segorbe aporta un informe tècnic i el certificat d'exposició pública del projecte.  
El 14 de desembre de 2005 s'efectua una consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi i una altra al Servei de Conservació de la Biodiversitat, ambdós de la conselleria de Territori i Habitatge.  
El 2 de gener de 2006 se li requereix en titular una ampliació de documentació per mitjà de l'Ajuntament de Segorbe.  
El 3 de març de 2006 es reitera la informació a l'Àrea de Planificació del Territori.  
El 31 de març de 2006 se sol·licita informació al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
En data 5 de maig de 2006 es requereix informació al promotor a través de l'Ajuntament de Segorbe i se li envia una còpia de l'ofici.  
2. Informació pública  
L'Ajuntament de Segorbe va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província núm. 30, de l'11 de març de 2003; durant el termini d'exposició al públic no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Es van realitzar consultes a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, al Servei de Conservació de la Biodiversitat i a l'Ajuntament de Segorbe.   
Informes sectorials  
- Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental  
Aquest servei emet informe favorable a l'efecte patrimonial l'estudi d'impacte ambiental relatiu al patrimoni cultural de la concessió minera Villar I.  
- Ajuntament de Segorbe  
L'informe tècnic de l'arquitecte tècnic municipal estableix que la concessió minera Villar I es troba en terreny qualificat com a sòl no urbanitzable, ubicat en el PORN de la Serra Calderona com a Àrea de Regeneració, i no està expressament prohibit l'ús de l'explotació minera.  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat veu únicament el problema derivat de la grandària de les explotacions que pot causar un greu impacte al medi circumdant, tant paisatgístic, com derivat de l'explotació i el transport de material, per la qual cosa haurien de posar-se condicions molt cuidadoses perquè aquesta explotació no afecte la flora i fauna del seu entorn. D'altra banda, la pedrera se situaria sobre terrenys afectats pel PORN de la Serra Calderona, per la qual cosa serà necessari tenir en compte les disposicions del PORN al respecte.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa que el projecte se situa en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona, dins de la zona d'influència, afectant àrees de predomini agrícola i àrees de regeneració.  
Encara que bona part de la zona es classifica com a àrees de regeneració, sobre el terreny part de les esmentades parcel·les estan cobertes per vegetació arbòria, i s'aprecia una discrepància entre la delimitació cartogràfica efectuada pel PORN i la realitat física que es presenta. La realitat de la major part de la zona es correspon amb la descripció donada pel PORN d'àrees de predomini forestal. L'esmentada discrepància es posa en evidència així mateix en el Pla general d'ordenació forestal (PGOF) de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat que, si bé no és aplicable, inclou bona part de la superfície ocupada per les parcel·les cartografiades en el PORN com a agrícoles o de regeneració, sobre les quals es projecta l'explotació minera, com a terreny forestal poblat d'arbres natural.  
La zona -en un àmbit que bàsicament coincideix amb el del PORN- va ser recentment inclosa per acord del Consell de 10 de juliol de 2001, entre els llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, per raó de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora. Aquest LIC destaca per albergar una sèrie d'hàbitats naturals, per raó de la Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998), que es troben inclosos en l'annex I (tipus d'hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació) i que són els que segueixen:  
Querco cocciferae-Lentiscetum Br. Bl., Font Quer, G. Br. Bl., Frey, Jansen, & Moor 1936. Codi hàbitat UE: 5330.  
Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989. Codi UE: 5330.  
Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae Izco 1974. Codi UE: 6220. Hàbitat prioritari.  
Andropogonetum hirto-pubescentis A. & O. Bolòs & Br. Bl. in A. & O. Bolòs 1950. Codi UE: 6220.  
Teucri fruticós pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957. Codi UE: 6220. Hàbitat prioritari.  
Com s'ha pogut veure, dos hàbitats són de caràcter prioritari.  
El Porn estableix, en l'article 7.2, que «[...] en cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols vinga recolzada també per la memòria, de tal manera que es faça palesa l'existència d'algun error material en les normes».  
L'informe acaba amb la conclusió següent: La zona d'ubicació del projecte és, majoritàriament, de naturalesa forestal i atenent a la cartografia del PORN, es correspon amb àrees de regeneració, si bé estan presents en menor grau àrees de predomini agrícola. Bona part de les zones que el PORN classifica com de regeneració o agrícoles en la cartografia, es corresponen amb el que el PORN descriu en l'article 66 com a àrees de predomini forestal, classificació que al seu torn ve corroborada -si bé no li és aplicable- pel PGOF, en classificar-los com a forestal arbratge natural. Concorren en la zona així mateix notables valors derivats de la presència d'hàbitats d'interés comunitari (dos d'ells de caràcter prioritari), per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació per raó de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998). La normativa del PORN estableix en l'article 28.2, la prohibició de les activitats extractives i mineres en aquelles superfícies que tinguen la consideració de predomini forestal, de la zona d'influència. Per tot això, s'informa desfavorablement del projecte d'explotació minera.  
Afeccions legals   
L'explotació se situa en un lloc d'interés comunitari on hi ha cinc hàbitats d'interés comunitari, dels quals dos d'ells són de caràcter prioritari, i també en zones de predomini forestal de l'Àrea d'Influència del Porn de la Serra de la Calderona en les quals està prohibida l'activitat minera.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Els terrenys catalogats com a àrees de predomini forestal i els hàbitats d'interés comunitari -en especial els considerats com a prioritaris- que es troben en l'àrea d'explotació de la concessió mineral Villar I patirien un impacte que pot qualificar-se de sever a crític.  
Les característiques geomorfològiques del relleu on s'enclava l'explotació es veuen alterades i pateixen un impacte crític, perquè les vessants restaurades no continuen les corbes de nivell existents, sinó que les trunquen pràcticament en angle recte i a més es crea un desnivell abrupte en la zona d'entroncament. En el relleu es distingeix una part molt diferent de la resta, per l'alt grau d'antropització que introdueix la restauració de la concessió minera Villar I.  
La plaça de la pedrera una vegada restaurada posseeix un pendent longitudinal de l'1%, la qual cosa és insuficient per a assegurar el drenatge d'aquesta.  
L'explotació dels algeps s'inicia en les cotes més baixes del terreny i prossegueix ascendentment, amb la qual cosa la duració dels impactes creats en el medi ambient s'incrementa notablement, perquè la restauració que proposa el promotor no ha sigut planificada per a executar-se simultàniament amb les labors mineres, sinó que una vegada acabades les operacions en una zona se'n procedeix a la restauració.  
En el tercer paràgraf de l'apartat 6.12.2.2. Drenatge de l'estudi d'impacte ambiental s'afirma: Per a evitar l'entrada d'aigües d'escorriment dels terrenys limítrofs a l'interior dels buits restaurats es realitzaran cunetes perimetrals en els caps de talús superior a cada buit, de secció adequada a la pluviometria de la zona i a la permeabilitat del terreny. Aquesta mesura desaprofita l'aigua d'escorriment per a regar els terrenys restaurats.  
La selecció d'espècies emprades per a restauració, Pinus halepensis en bermes i plaça i Pistacia lentiscus més Quercus coccifera en talussos, no està justificada.  
Es desconeix l'estabilitat de la vessant restaurada ja que no es presenten càlculs, tant per al cas dels bancs d'explotació remodelats com per als nous bancs formats amb estèrils sobreposats als bancs d'explotació.   
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut identificats i valorats correctament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
No es preveu el reg dels fronts una vegada volats i durant les operacions de càrrega, la qual cosa contribueix a les emissions de pols.  
En l'apartat 6.5 de l'estudi d'impacte ambiental s'explica que «no es descriuen mesures correctores específiques per a reduir la repercussió causada per la pols en la vegetació circumdant a l'explotació. La correcció d'aquest impacte està determinada per les mesures adoptades per a reduir les emissions de pols descrita en l'apartat corresponent a aquestes». El programa de vigilància ambiental no concreta, en el seu apartat 8.3.3, les actuacions que s'han de seguir quan les emissions de pols mesurades en els mesuradors direccionals i altres dispositius de mostratge de sòls sobrepassen els llindars i afecten la vegetació.  
No s'ha previst cap sistema per a eliminar les partícules arrossegades per l'escorriment.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons allò que preveu l'annex I de l'apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel que s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previsto en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel que s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.  
5. L'article 13, apartat 2 a), del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'ampliació per a l'obtenció de la llicència d'activitat de la concessió minera Villar I i el pla de restauració d'aquesta, atés que els terrenys on es projecta l'explotació minera se situen en un lloc d'interés comunitari, inclòs per acord del Consell de 10 de juliol de 2001. Concorren en la zona així mateix notables valors derivats de la presència de cinc hàbitats naturals d'interés comunitari, que es troben inclosos en l'annex I del Reial decret 1997/1995, per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació; dos hàbitats són de caràcter prioritari. La zona d'ubicació del projecte és, majoritàriament, de naturalesa forestal i el PORN la descriu en la cartografia com a constituïda per àrees de regeneració i àrees de predomini agrícola; les àrees de regeneració es corresponen amb allò que el PORN descriu en l'article 66 com a àrees de predomini forestal, que al seu torn ve corroborada -si bé no li és aplicable- pel PGOF, en classificar-les com a forestal arbratge natural. La normativa del PORN estableix en l'article 28.2, la prohibició de les activitats extractives i mineres en aquelles superfícies que tinguen la consideració de predomini forestal de la zona d'influència.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5744, del 17-04-2008 (2008/4523)

RESOLUCIÓN de 28 de marzo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Monóvar, Chulilla, Ontinyent,, Teulada, Ayora y Segorbe.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5744

Fecha DOGV
:   17-04-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/4523

CVE


Fecha del documento
:   28-03-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Ontinyent](javascript:void(0))
    * [Ayora](javascript:void(0))
    * [Chulilla](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de marzo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Monóvar, Chulilla, Ontinyent,, Teulada, Ayora y Segorbe. [2008/4523]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 312/06-AIA Monóvar, 396/06-AIA Chulilla, 405/06-AIA Ontinyent, 023/05-AIA Teulada, 091/05-AIA Ayora, y 050/03-AIA Segorbe, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 28 de marzo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 312/2006-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de Monóvar  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objeto proyecto: Plan especial del Paraje Natural Municipal Monte Coto.  
Localización: En la sierra de la Taja-Reclot en el término municipal de Monóvar (Alicante).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto del Plan Especial es el de conservar y mejorar el estado de los recursos naturales, los ecosistemas y las especies presentes, al mismo tiempo que se responde a la necesidad de dotar a la población de Monóvar de un área de esparcimiento, sobre todo desde la perspectiva del conocimiento y disfrute de la naturaleza.  
El ámbito del plan especial abarca una superficie de 763,749 hectáreas, adaptándose sensiblemente al límite del monte de utilidad pública nº 48 de la provincia de Alicante, siendo en su mayor parte propiedad municipal ya que no ha habido consentimiento por parte de la totalidad de los propietarios de parcelas privadas para que las mismas se incluyan en el ámbito del paraje y en consecuencia no se ha hecho. Incluye las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Monóvar: parcelas 29, 30, 76 y parte de la 9001 del polígono 41, parcelas 157, 456, 464 y parte de las parcelas 9012, 9015 y 9026 del polígono 42 y parcelas 267 y 9007 del polígono 43. Se excluyen los enclavados correspondientes a las siguientes parcelas: parcela 320 del polígono 42 y parcela 271 del polígono 43.  
El Plan general de ordenación urbana califica los suelos del paraje como no urbanizables de protección estricta y no urbanizable de protección, y el plan especial califica los terrenos del ámbito del paraje como suelo no urbanizable de protección estricta para la mayor parte de los terrenos con la excepción de la zona afectada por el ramal sur. Tramo IV del Plan de acción territorial de carácter sectorial de corredores de infraestructuras aprobado por Decreto 78/2005 de 15 de abril del Consell de la Generalitat, que tendrá una calificación de suelo no urbanizable de protección de infraestructuras.  
El Plan especial desarrolla una serie de determinaciones relativas a los usos y actividades así como a la gestión del paraje. Distingue una única zona, área forestal, al ser toda ella una única unidad ambiental con valores naturales que les hacen merecedores de su protección. Se establece una única zona denominada área forestal teniendo en cuenta además la cercanía del aula de la naturaleza entre las pedanías Casas del Señor-Chinorlet vinculada al paraje y fuera de su ámbito, preservando al mismo de un uso intensivo.  
Establece normas para la protección de los recursos (fauna, vegetación, patrimonio cultural, recursos hidrológicos, etc.) y para la regulación de usos y actividades en la zona, prohibiendo determinados usos e instalaciones (actividades extractivas, industriales, nuevas transformaciones agrícolas, etc.) y estableciendo condiciones de realización para otros (cinegéticos, recreativos, educativos, científicos, etc.). Las normas también fomentan la realización de determinadas actuaciones para la conservación y mejora de los valores naturales de la zona.  
Igualmente se establecen determinaciones relativas a la gestión de este espacio, destacando la creación de un consejo de participación.   
En la memoria informativa y en la justificativa se hace referencia, respecto a la afección de infraestructuras, a que la mayor parte de la zona del paraje se encuentra calificado como zona apta con cumplimiento de prescripciones en estudio de impacto ambiental en la zona eólica nº 15 y que el sector nororiental del paraje está afectado por el ramal sur, tramo IV del Plan de acción territorial de carácter sectorial de corredores de infraestructuras. En la normativa se tiene en cuenta esta circunstancia en los artículos 54 y 55.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 23 de agosto de 2006 se remitió por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial el proyecto que incluía el correspondiente estudio de impacto ambiental, así como certificado del ayuntamiento de Monóver del proceso de información pública (BOP de Alicante nº 5290 de 28 de junio de 2006) en el que se indica que no se han presentado alegaciones. Se adjuntaba igualmente criterio de conformidad positivo, emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de 31 de mayo de 2006, a la propuesta del ayuntamiento de Monóver de declaración del paraje natural municipal Monte Coto en el término municipal de Monóvar de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 161/2004, del Gobierno Valenciano, de regulación de los parajes naturales municipales.  
Posteriormente se remitió por esa Dirección General con fecha 12 de septiembre de 2006 informe favorable al proyecto de plan especial que se somete a evaluación de impacto ambiental.  
Consideraciones ambientales  
1. El ámbito de la aplicación del Plan Especial está constituido por una parte de la sierra de La Taja- Reclot en el término municipal de Monóvar, formada por relieve montañoso con orientación NW-SE constituida por materiales calizos mayoritariamente y con bastantes zonas con pendientes abruptas. La mayor parte del espacio está dominado por una masa densa de pino carrasco (Pinus halepensis) en estado de latizal alto, existiendo bosquetes dispersos de carrascas (Quercus rotundifolia) fundamentalmente en las umbrías y un bosquete de quejigos (Quercus faginea) en el barranco de la Quitranera. Desde el punto de vista de la flora y vegetación destacan el barranco de la Quitranera y la cabecera y umbría del barranco de Caseta.  
2. En la documentación del Plan especial del paraje natural municipal se indica que se atenderá a lo contemplado en el Plan eólico de la Comunidad Valenciana aprobado por el Gobierno Valenciano mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001 y en el Plan de acción territorial de carácter sectorial de corredores de infraestructuras de la Comunidad Valenciana y se observarán sus usos. En el mismo se grafían las zonas aptas eólicas en el ámbito del paraje, así como la franja de reserva de suelo de infraestructuras que afectan al ámbito del Paraje relativas al Corredor de Infraestructuras para la ejecución futura del proyecto de transferencias de recursos hídricos de la cuenca del Ebro a diversas cuencas, autorizadas por el artículo 13 de la Ley 10/2001, de 5 de julio, del Plan hidrológico nacional, aprobado por Resolución de 13 de noviembre de 2003.  
Hay que tener en cuenta que la declaración de impacto ambiental del Plan eólico de la Comunidad Valenciana aprobado por el Gobierno Valenciano mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001 evaluó el territorio con una perspectiva supramunicipal, determinando desde un punto de vista ambiental las zonas consideradas aptas y no aptas para la implantación de parques eólicos. Teniendo en cuenta el resultado en la zona eólica nº 15 queda incluido el ámbito del futuro paraje natural municipal, de manera que una parte del mismo queda como zona no apta y la parte más occidental como zona apta con cumplimiento de prescripciones.   
La parte oriental del ámbito del futuro paraje natural municipal está afectada por el Plan de acción territorial de carácter sectorial de corredores de infraestructuras de la Comunidad Valenciana que tiene por objeto la reserva de suelo para la ejecución futura del proyecto de Transferencias de recursos hídricos de la cuenca del Ebro a diversas cuencas, autorizadas por el artículo 13 de la Ley 10/2001, de 5 de julio, del Plan Hidrológico Nacional, aprobado por Resolución de 13 de noviembre de 2003.   
El Plan especial del paraje natural municipal respeta los planes sectoriales antes referidos, sus usos y las infraestructuras que conllevan, considerándolos compatibles con la figura de protección. No obstante se considera necesario matizar lo indicado en la normativa al respecto para evitar confusiones.  
3. El Plan especial supone el cambio de calificación en parte del ámbito del sector, sin detallar la normativa correspondiente a cada una de las calificaciones establecidas, sin embargo sí se establece una normativa para todo el ámbito del paraje natural. Se considera que la normativa del Plan Especial debe revisarse para que quede clara la diferencia en ambos tipos de suelo y que el planeamiento municipal deberá adaptarse a lo que establezca el Plan especial del paraje natural municipal.  
La zona afectada por el Plan de acción territorial de carácter sectorial de corredores de infraestructuras a efectos del paraje tendrá la calificación de suelo no urbanizable de protección de infraestructuras y el resto del ámbito tendrá la calificación de suelo no urbanizable de protección estricta. Se considera necesario aclarar esta circunstancia en la normativa de manera que la normativa para ambos tipos de suelo será la que exista en el planeamiento municipal, adaptándose la misma a lo establecido por el plan especial presente, de manera que en el suelo no urbanizable de protección de infraestructuras se contemple la posibilidad de las infraestructuras que prevé el Plan de acción territorial de carácter sectorial de corredores de infraestructuras.  
Debe revisarse el texto del plan especial en este sentido también debido a que a pesar de lo antes indicado se afirma en el artículo 51 que a «efectos urbanísticos califica el suelo como suelo no urbanizable», cuando en realidad se trata de suelo no urbanizable protegido.  
5. La delimitación del paraje natural municipal se adapta a límites de propiedades mayoritariamente municipal y al límite del monte de utilidad pública nº 48 El Coto en el término municipal de Monóver excluyéndose zonas de enclavados por ejemplo, considerándose que la aceptación de dichos límites se hace sin perjuicio de que existan en el término municipal otras zonas con igual o mayor valor ambiental así como en el término municipal limítrofe, y además teniendo en cuenta que es recomendable que los límites del paraje se revisen en un futuro de manera que se ajusten a límites territoriales existentes (cauces, caminos, divisoria de aguas, etc.) de manera que no sean los límites de propiedad los que determinen el ámbito del paraje.  
6. Las determinaciones establecidas en el plan especial se considera que permitirán la conservación y mejora de los valores ambientales de la zona compatibilizándolas con el uso público recreativo y educativo, teniendo en cuenta las circunstancias especiales que afectan a este futuro paraje natural municipal, corredor de infraestructuras y plan eólico. El efecto de la regulación establecida se considera en principio positivo y dependerá de la aplicación correcta del mismo por parte del ayuntamiento, encargado de su gestión con la colaboración de la conselleria de Territorio y Vivienda, con las medidas correctoras que se proponen en la presente declaración.  
7. El ayuntamiento y el Consejo de participación en sus funciones de gestión podrán llevar a cabo un seguimiento de la adecuación, de la regulación establecida, a los objetivos del plan, de manera que podrán llevar a cabo modificaciones al mismo de acuerdo con lo establecido caso de ser necesario.   
8. La redacción del artículo 4 del plan especial en determinados puntos se estima que presenta posibles contradicciones o puede dar lugar a confusión, debiendo quedar claro que el planeamiento urbanístico que se apruebe debe ajustarse en su clasificación y calificación a las determinaciones establecidas en este plan.  
9. En relación con lo establecido en el artículo 5 del plan especial (tramitación, vigencia y revisión) se considera que deberá revisarse para que quede claro que se deberá cumplir lo establecido en la vigente legislación de impacto ambiental en la materia, no considerándose justificado no considerar revisión o modificación del plan lo indicado en el artículo 5.3 de manera que puede entenderse que quedan excluidos de Declaración de impacto Ambiental.  
10. Respecto a la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes es necesario efectuar correcciones en la normativa para que quede claro que las mismas podrán autorizarse siempre y cuando se destinen a usos permitidos por la normativa del plan especial. Hay que tener en cuenta por ejemplo que tal y como se expone en la documentación presentada el futuro albergue-aula de la naturaleza se ubicará fuera del ámbito del paraje concentrando las infraestructuras destinadas al uso público intensivo y preservando de esta forma sus valores naturales.  
Se hace mención a actividades recreativas y de esparcimiento, vinculadas a construcciones y en áreas acondicionadas al efecto sin delimitarlas y sin precisar de cuáles se trata. Respecto al uso público del paraje se considera que el mismo debe ser el propio de espacios con características forestales, considerando que debe revisarse lo establecido en la normativa al respecto, teniendo en cuenta también lo indicado anteriormente respecto al futuro albergue-aula de la naturaleza.  
Debe efectuarse una revisión de lo establecido respecto a urbanismo y edificación y respecto a las actividades recreativas-deportivas y al uso público en determinados puntos.  
11. En relación con el patrimonio cultural y teniendo en cuenta que respecto al mismo la finalidad del plan es su protección, no obstante se estima necesario establecer una serie de medidas correctoras complementarias que garanticen este objetivo.   
El plan especial indica que respecto al patrimonio cultural sólo existe como bien etnológico la cantera L'Almorquí I.  
12. Se considera necesario efectuar aclaraciones respecto al régimen de evaluación de impacto ambiental y a las vías pecuarias.  
13. Respecto a la construcción de fosas sépticas, aunque condicionada en el articulado del plan especial, se considera que no es un sistema que dé suficientes garantías por lo que deberá exigirse un sistema de depuración de oxidación total.   
14. En la documentación aportada se hace referencia a la existencia de numerosas cuevas, sin embargo no se detallan. A este respecto deberá cumplirse respecto a ellas lo establecido en la legislación de espacios naturales y sectorial existente.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan especial del Paraje Natural Municipal Monte Coto en la sierra de la Taja- Reclot en el término municipal de Monóver (Alicante) promovido por el ayuntamiento de Monóver, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Condicionantes:  
1. Respecto al ámbito del Paraje Natural Municipal el mismo se considera aceptable sin perjuicio de que existan otras zonas en el municipio con igual o mayor valor que reciben o pueden recibir medidas de conservación y protección iguales o superiores a las propuestas en el presente Plan a través de todos los medios posibles (ordenación territorial, etc.).  
Se recomienda que en un futuro se revise la delimitación del paraje de manera que se ajuste a elementos territoriales existentes (por ejemplo caminos, curvas de nivel, barrancos, divisorias de aguas, vegetación, etc.).  
2. Se entiende lo indicado en la normativa del plan especial en relación con el plan de acción territorial de carácter sectorial, plan eólico de la Comunidad Valenciana aprobado por el Gobierno Valenciano mediante acuerdo de 26 de julio de 2001 en el siguiente sentido: se respetará lo establecido en el pla eólico así como los usos y las infraestructuras que puedan desarrollarse en las zonas consideradas aptas por el mismo en el ámbito del paraje natural municipal, sin perjuicio de la medidas minimizadoras que puedan establecerse en la evaluación de impacto ambiental a realizar del plan especial de la zona eólica nº 15.  
3. Se entiende lo indicado en la normativa del plan especial en relación con el plan de acción territorial de carácter sectorial de corredores de infraestructuras de la Comunidad Valenciana aprobado mediante Decreto 78/2005 de 15 de abril del Consell de la Generalitat Valenciana en el siguiente sentido: se respetará lo establecido en el Plan de acción Territorial citado así como los usos y las infraestructuras que puedan desarrollarse consecuencia de su desarrollo o de la aplicación del proyecto de transferencias del cual es reserva de suelo, sin perjuicio de las medidas minimizadoras que puedan establecerse en la evaluación de impacto ambiental que hubiera que realizar en su caso respecto a las infraestructuras.  
4. Debe revisarse la normativa del Plan Especial de manera que se deje claro que el Plan Especial supone un cambio en la calificación desde el punto de vista del planeamiento urbanístico, y además de manera que se diferencie la normativa de los diferentes tipos de suelo, en el siguiente sentido:   
- La zona afectada por el Ramal Sur. Tramo IV del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial de corredores de infraestructuras de la Comunidad Valenciana aprobado mediante Decreto 78/2005 de 15 de abril del Consell de la Generalitat Valenciana, se calificará como suelo no urbanizable de protección de infraestructuras siguiendo la normativa del Plan Especial del Paraje Natural Municipal teniendo en cuenta en especial lo indicado respecto a este asunto en la normativa.  
- El resto de zonas del ámbito del Paraje Natural Municipal se calificarán como suelo no urbanizable de protección estricta siguiendo en todo la normativa establecida en el Plan Especial pero debiendo respetar en las zonas aptas eólicas lo establecido en la misma al respecto.  
Esto supondrá un cambio tanto en la calificación del suelo como en la normativa a nivel del planeamiento urbanístico municipal en el ámbito del Paraje Natural Municipal.  
5. Se revisará lo establecido en el artículo 4 del Plan Especial (efectos del mismo) para evitar posibles contradicciones o que pueda dar lugar a confusión. En este sentido debe quedar claro que el planeamiento municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan Especial deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en él, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo de acuerdo con las normas y criterios establecidos en el Plan Especial de manera que se respeten las limitaciones de uso impuestas en el mismo. Debe quedar claro que la normativa a aplicar en el ámbito del paraje es la establecida en el Plan Especial en caso de contradicción con respecto a lo establecido en el planeamiento urbanístico actual y futuro.  
6. Deberá revisarse la redacción del artículo 5 del Plan Especial y modificarse de manera que se cumpla lo establecido en la vigente legislación de impacto ambiental al respecto:  
Estarán sometidas a declaración de impacto Ambiental los Planes Generales y sus revisiones, en todo caso. Igualmente estarán sometidas a declaración de Impacto Ambiental las modificaciones del Plan General sólo cuando afecten a suelo clasificado como no urbanizable, y los Planes Parciales y Planes Especiales, incluso sus modificaciones, cuando afecten a suelo clasificado como no urbanizable. En consecuencia se considerarán también revisiones y modificaciones del Plan Especial, y por tanto sometidas a Declaración de impacto Ambiental las alteraciones de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pueda introducir el planeamiento que se apruebe con posterioridad incluso aunque supongan un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.  
7. Respecto a las actividades de urbanización y edificación de la sección octava de la normativa del Plan Especial se tendrá en cuenta que a efectos urbanísticos el Plan Especial califica los terrenos como suelo no urbanizable de protección, y respecto a la edificación en lo relativo a las excepciones para equipamiento público estarán permitidas las de nueva planta siempre y cuando no sea posible su instalación en otro tipo de suelo fuera del ámbito del paraje.  
La rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes en el ámbito del paraje estará permitida siempre y cuando el uso al que se destinen las mismas esté permitido por la normativa del Plan Especial, y dependiendo de la zona que se trate, debiendo obtener en cualquier caso informe favorable del Servicio de Parques Naturales.  
8. Respecto al uso público del paraje el mismo debe ser acorde con los usos permitidos en suelos protegidos con carácter forestal, en relación en especial con las actividades recreativas y deportivas que puedan llevarse a cabo en el ámbito del paraje.  
En especial en la sección séptima apartado B se hace mención a alojamiento turístico y otras actividades hosteleras y recreativas vinculadas a construcciones y en su artículo 45 a actividades recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones no definiéndose de qué tipo de actividades se trata, y en consecuencia debe quedar claro en la normativa que las actividades recreativas y deportivas deben ser exclusivamente las propias de espacios forestales con protección. Igualmente no se definen las áreas destinadas a las mismas debiendo obtenerse informe favorable del Servicio de Parques Naturales al respecto de estas actividades vinculadas a construcciones. Respecto a este asunto deberá tenerse en cuenta la diferencia que establece la ley del Suelo no Urbanizable respecto a actividades recreativas y deportivas en suelo no urbanizable común, que no es el caso, y a las posibles en suelo no urbanizable protegido, que sí es el caso.  
9. Cualquier actuación que pueda afectar a los bienes incluidos en el inventario de bienes Inmuebles del patrimonio cultural valenciano de la conselleria de Cultura del ámbito del paraje deberá obtener informe favorable previo de la conselleria de Cultura. Igualmente se considera que las rehabilitaciones y actuaciones sobre construcciones tradicionales existentes en el ámbito del Plan Especial deberán ser previamente informados por la conselleria de Cultura favorablemente.  
Respecto a lo establecido en el artículo 26.2 se modificará de manera que los elementos del patrimonio cultural podrán acoger usos turístico recreativos siempre que los usos referidos sean compatibles con la normativa del Plan Especial y obtengan previamente informe favorable de la conselleria de Cultura, además de que siempre que no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales.  
10. Además de lo establecido en el Plan Especial se someterán evaluación de impacto ambiental todos los proyectos, planes y actuaciones cuando así lo determine la legislación vigente en ese momento, tanto estatal como autonómica.  
11. Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a vías pecuarias deberá cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo de vías Pecuarias.  
12. Respecto a lo indicado en el artículo 12.2 del Plan Especial se modificará de manera que en lugar de fosas sépticas se instalará un sistema de depuración de oxidación total.  
13. En relación con las cuevas que en la documentación presentada se indica existen en el ámbito del paraje, se deberá para ellas cumplir lo establecido en la legislación sectorial al respecto.  
14. Respecto a las actividades agrarias en el artículo 30.1 se debe corregir en el siguiente sentido: se consideran compatibles en el ámbito del Plan, el mantenimiento de las actividades agrarias que se registren en el momento de la aprobación de éste, siempre y cuando fueran compatibles con el planeamiento en vigor en ese momento y hubieran obtenido las autorizaciones que les correspondan y evaluación de impacto ambiental si es el caso.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia 29 de diciembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 396-06/AIA  
Título: Plan Especial del Paraje Natural Municipal Los Calderones  
Promotor: Ayuntamiento de Chulilla  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto del Plan Especial es el de conservar y mejorar el estado de los recursos naturales, los ecosistemas y las especies presentes en la zona, al mismo tiempo que se responde a la necesidad de dotar a la población de Chulilla de un área de esparcimiento, sobre todo desde la perspectiva del conocimiento y disfrute de la naturaleza. Este objetivo general se concreta en los siguientes objetivos secundarios: conservación del patrimonio natural, fomentar el uso científico-didáctico-recreativo del paraje, favorecer la actividad turística ordenada mediante la regulación de usos y actividades, corregir posibles impactos derivados de la presencia humana, mantener la permeabilidad territorial compatibilizándola con las singularidades del paraje y la conservación de los elementos de patrimonio cultural existentes.   
El ámbito del plan Especial abarca una superficie de 538,05 hectáreas incluyendo las partidas de la Punta, la Solana, el Estrecho y la Pedriza (parte).La totalidad de los terrenos incluidos son de propiedad pública, estando formados por las siguientes parcelas: a) Propiedad del Ayuntamiento de Chulilla: parcelas 62,72,503,9007,826 del polígono 3; parcelas 826,827 del polígono 8; Confederación Hidrográfica del Júcar (Dominio Público hidráulico): parcela 9003 del polígono 3 y parcela 9020 del polígono 8. También se incluye dentro del paraje la parcela 9014 del polígono 3 de propietario desconocido. Consultados los datos del catastro dicha referencia catastral parece no existir actualmente, tratándose probablemente de la Vía pecuaria Vereda de Castilla con número de parcela catastral 9013 y cuya propiedad debería atribuirse a la Generalitat Valenciana.  
Los terrenos que entran a formar parte del presente Plan están clasificados, según las Normas subsidiarias vigentes en el municipio, como Suelo No Urbanizable de Protección Forestal Paisajística.  
El Plan incluye Normas generales de Regulación de Usos y Actividades, Normas Particulares., y Normas para la Gestión del paraje Natural.  
Dentro de la normativa particular se establecen dos zonificaciones: zona forestal y zona recreativa, donde se regulan los usos permitidos y prohibidos por el Plan.  
Las normas de gestión del paraje natural incluyen la creación de un Consejo de participación.   
Tramitación Administrativa  
El proyecto de plan especial y el estudio de impacto ambiental fue remitido a la presente Secretaría Autonómica el día 22 de noviembre de 2006, desde el Área de Conservación de Espacios Naturales.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de fecha 6 de octubre de 2006.  
Según certificado emitido por el Ayuntamiento de Chulilla, durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
Consideraciones ambientales  
Los límites de paraje son los siguientes:  
- Al Norte limita con los campos de cultivo de la partida de la Pedriza.  
- Al Sur limita con el término municipal de Sot de Chera y el barranco de Valfigueras.  
- Al este limita con zonas de cultivo y zona urbana.  
- Al Oeste limita con los términos municipales de Sot de Chera y Loriguilla llegando hasta el pie de presa del embalse del mismo nombre.  
En estos límites destacamos lo siguiente:  
1. El elemento vertebrador del paraje municipal propuesto lo constituye el río Turia que, a su paso por Chulilla, ha creado impresionantes cañones donde el río circula por estrechas gargantas circundadas por altas paredes calizas de hasta 100 metros de alto.   
2. La delimitación del paraje incluye los Montes de Utilidad Pública V133  
(Carrasquilla), V54 (La Sierra), propiedad del Ayuntamiento de Chulilla, cuya gestión está consorciada con la administración forestal.  
3. Dentro del ámbito del paraje discurren las vías pecuarias Vereda de Chulilla a Domeño y Vereda de Castilla.  
4. En la zona se distinguen tres grupos de hábitats principales: vegetación de ribera, vegetación de paredes rocosas (rupícolas), vegetación forestal.  
5. En el entorno del paraje se encuentran los siguientes hábitats de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992: a) Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae ; b) Teucrio pseudochamaepityos- Brachypodietum ramosi; c) Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae; d)Rosmarinion officinalis Br.   
6. En el ámbito del paraje propuesto se encuentra una rica variedad de especies de fauna inventariadas en el Plan Especial, entre las que figura:  
a) De acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, se destacan las siguientes especies presentes en la zona:  
- Protegidas: Sapo común (Bufo bufo), Lagarto ocelado (Lacerta lepida), Galápago leproso(Mauremys leprosa).  
- Vulnerables: Murciélago grande de herradura (Rhinolophus ferrumequinim).  
b) Especies de Interés Especial de acuerdo con el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas: Águila culebrera (Circaetus gallicus), Halcón peregrino (Falco peregrinus),Aguila calzada (Hieraetus pennatus).  
7. En cuanto al paisaje, éste se califica de nivel excepcional.   
En relación con los elementos descritos, se realizan las siguientes consideraciones:   
a) Los terrenos incluidos en la delimitación del paraje son de titularidad pública: Ayuntamiento de Chulilla, Generalitat Valenciana (vías pecuarias), Confederación Hidrográfica del Júcar (río Turia, Barranco de Valfiguera). De acuerdo con el artículo 3 punto 3 f) del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de regulación de los parajes naturales municipales, el proyecto de Plan especial del Paraje Natural Municipal deberá contener la indicación de la titularidad de los terrenos y, en caso de afectarse terrenos privados, se deberá adjuntar la conformidad expresa de los titulares. En el caso que nos ocupa dicha conformidad no procede al haber quedado expresamente fuera del plan terrenos de propiedad privada. No obstante, el plan incluye terrenos de propiedad pública no pertenecientes al Ayuntamiento y sobre los cuales existe normativa legal específica que deberá tenerse en cuenta en el desarrollo del presente Plan sin perjuicio de todas las autorizaciones, comunicaciones o convenios que al efecto sea necesario establecer.  
b) La vegetación predominante en parte de la zona incluida en el presente plan es de tipo arbustivo, debido a incendio forestal ocurrido en el año 1994; consecuencia de ello es la alta fragilidad y vulnerabillidad de los terrenos comprendidos en el ámbito del paraje.  
c) La amplia cuenca visual desde la que se divisa el paraje de Los Calderones revela un espacio, no solo de excepcional valor paisajístico sino extremadamente sensible ante cualquier actuación que incida sobre el mismo.  
d) La riqueza de fauna y de vegetación hacen aconsejable el estudio de medidas de protección adecuadas y compatibles con el uso público del espacio.  
e) No se establecen alternativas ni justificación de las áreas de recreo ni ningún documento que pormenorice cualquier tipo de actuación en las mismas. Ambas zonas se encuentran dentro o en las proximidades de Dominio Público Hidráulico y una de ellas en zona de inundación de riesgo 1, de acuerdo con la normativa del PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana), aunque la actividad propuesta no se encuentra explícitamente prohibida en la normativa de dicho plan.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental al estar incluido en el Anexo I, apartado 8g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan especial del paraje municipal Los Calderones en el término municipal de Chulilla, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Condicionantes y modificaciones del documento normativa del plan:  
Se revisará la redacción del artículo 4 puntos 5, 6 y 7 del Plan Especial con el fin de asegurar la protección del paraje natural de manera que el planeamiento urbanístico que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este plan especial deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en él, manteniendo la actual clasificación establecida en el plan.  
Cualquier actuación que afecte a dominio público hidráulico incluyendo las zonas de servidumbre y policía se verá sometida al régimen de autorizaciones y / o concesiones previstos en el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del dominio público hidráulico. Además, las captaciones de agua, además de someterse a las consideraciones del plan Especial, deberán obtener los permisos pertinentes de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
De acuerdo con la preservación de los valores naturales del paraje propuesto, el plan especial incluirá la prohibición de la realización de aquellas obras que generen movimientos de tierra de elevada magnitud, salvo causa debidamente justificada y previa sujección al régimen de evaluación de impacto ambiental y demás legislación sectorial.  
En relación a los valores paisajísticos de la zona, y de acuerdo con el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del paisaje de la Comunidad Valenciana, se mantendrán los elementos naturales y se impedirá su degradación (Artículo 7); la gestión y conservación del espacio natural quedará condicionada a la preservación del paisaje (artículo 5); se preservarán los hitos y elevaciones topográficas naturales, manteniendo su visibilidad y reforzando su presencia como referencia visual y manteniendo las vistas panorámicas desde posiciones elevadas (Artículo 21). A tal fin el plan deberá contener medidas específicas que impidan la localización de infraestructuras con incidencia en el paisaje en todo el ámbito de aplicación del plan.  
De acuerdo con el artículo 17 de la Ley 11/1994, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos, corresponde a la conselleria competente en la materia la designación de las vías pecuarias de interés natural. En todo caso, se deberá instar a su designación como tal estableciéndose los cauces necesarios con el órgano competente para su preservación, mantenimiento y adecuada utilización compatibilizando los usos tradicionales con otros nuevos tales como el de corredor o senda verde.   
Con anterioridad a la realización del plan de uso público del paraje se realizarán los estudios pertinentes que permitan realizar una adecuada regulación de actividades tales como el baño, la escalada, el senderismo, etc prohibiéndose tales actividades cuando su realización impida o dificulte la normal realización de los procesos biológicos de la zona. En particular deberá prohibirse la escalada en zonas de nidificación de rapaces, cuando existan comunidades rupícolas de interés o cuando dichos usos perviertan el sentido de utilización adecuado y sostenible del espacio público.  
Deberá darse un tratamiento pormenorizado y diferenciadas a las dos áreas recreativas propuestas debido a sus singulares y distintas características.   
En el Área conocida como Charco Azul, la pertenencia de la misma a Dominio Público Hidráulico obliga, en su caso, a la obtención de las correspondientes autorizaciones.  
2. Condicionantes generales:  
a) Se instará a la Confederación Hidrográfica del Júcar para que se pronuncie respecto a la inclusión de dominio público hidráulico en el ámbito del paraje natural municipal. Además se delimitarán las instalaciones que puedan existir en dicho dominio público estableciendo los oportunos permisos o convenios para su instalación, gestión y preservación.   
b) En relación con el área de Charco Azul:  
b.1) Dicha área contará con la conformidad de la Confederación Hidrográfica del Júcar de acuerdo con lo expresado en apartados anteriores.  
b.2) El Plan de uso público del paraje deberá tener en cuenta los riesgos de inundación e incendio que presenta la zona y su dificultad de evacuación. Por lo tanto, en tanto no se realicen los estudios oportunos, las consultas pertinentes y la realización -en su caso- de un plan de evacuación, no se podrá habilitar la zona como área recreativa.   
b.3) Además, el plan de uso público establecerá una regulación de la zona utilizada tradicionalmente como zona de baño prohibiéndose o estableciéndose medidas adecuadas de protección.   
b.4) Se velará por la preservación de los elementos con posible valor etnológico de la zona (azudes, canales...).  
c) En ambas áreas recreativas se eliminarán todos aquellos elementos que puedan incitar al uso del fuego, cuando dicho uso no sea adecuado o no esté permitido, y se mantendrán en adecuado uso los demás.  
d) En cualquier caso se prohibe en zona inundable cualquier tipo de actividad recogida en el artículo 21 del PATRICOVA.  
e) De forma general, en las zonas de recreo que se habiliten se establecerán las medidas oportunas para asegurar la seguridad de las personas, se establecerá un plan de recogida de residuos y limpieza del área, se habilitarán normas en relación con la permanencia en la misma de animales domésticos.  
f) Se señalizarán adecuadamente las vías de acceso al paraje, las zonas aptas para aparcamiento, los caminos no transitables con vehículos, los senderos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de diciembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 405/06-AIA  
Título: Plan Especial del Paraje Natural Municipal Serra de L'Ombria - Pou Clar  
Promotor: Ayuntamiento de Ontinyent  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto del plan especial de protección es determinar el régimen de protección del paraje natural, regular sus usos y actividades, y regular su uso público. Para ello dicho plan identifica los puntos de interés, establece las medidas o normas de uso que fomenten una mejor conservación así como la utilización ordenada de los recursos naturales garantizando un desarrollo sostenible y el mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales.  
El paraje natural comprende la Sierra de L'Ombria d'Ontinyent y los principales barrancos del río Clariano que conectan con éste. El área de la Sierra a proteger queda delimitada al norte y noreste por el límite de los terrenos forestales públicos y al este, sur y oeste por los términos municipales de Agullent, Banyeres de Mariola, y Bocairent.   
El área a proteger de los barrancos queda delimitada por los límites de dominio público hidráulico. Dichos barrancos son: de Morera, del Gorgorròbio, del Port i la Lloma Rasa, Gran y del Pou Clar, de Borrás, de Pola, de Santa Rosa, del Rei.  
Todos los terrenos propuestos son de titularidad pública ocupando una extensión de 2.587 has.   
El Plan Especial en el documento normativa comprende:  
- Disposiciones generales.  
- Normas generales de regulación de usos y actividades.   
- Normas particulares.  
- Herramientas de gestión.  
- Normas para la gestión del paraje natural municipal.  
- Mecanismo de financiación  
- Régimen sancionador.  
Dicha normativa regula los usos y actividades que pueden incidir sobre la conservación del paraje. De acuerdo con el Decreto 161/2004, de regulación de los parajes naturales municipales, se crea la figura del Consejo de participación del paraje natural municipal, como órgano de carácter consultivo con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los intereses afectados.  
Como herramienta de gestión el plan prevé la redacción de un proyecto de ordenación integral del paraje natural cuyo objeto será realizar una ordenación del territorio con el fin de establecer usos y establecer criterios de gestión.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El proyecto de plan especial y el estudio de impacto ambiental fue remitido desde al Area de Conservación de Espacios Naturales el día 7 de noviembre de 2006.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia nº 181 del 1 de Julio de 2006.  
Según certificado de la exposición pública emitido por el Ayuntamiento de Ontinyent, durante dicho trámite no se presentaron alegaciones.  
Afecciones legales  
De acuerdo con el plan de ordenación urbana actualmente en vigor, los terrenos incluidos en el plan especial tienen la siguiente clasificación:  
- Suelo no urbanizable de protección de cauces.  
- Suelo no urbanizable de protección forestal.  
- Suelo no urbanizable libre permanente de uso agrícola.  
De acuerdo con el Plan general de ordenación urbana pendiente de aprobación, los terrenos incluidos en el paraje se clasificarán:  
- Suelo no urbanizable de especial protección forestal: suelos con aptitud de repoblación forestal y con un gran valor paisajístico y ambiental.   
- Suelo no urbanizable de especial protección de cauces: incluye los lechos públicos de los ríos y barrancos principales.  
- Suelo no urbanizable de especial protección arqueológica: suelos no urbanizables delimitados como de protección en cuanto a la existencia de yacimientos y áreas arqueológicas.  
- Suelo no urbanizable parque público de la red primaria: suelos de gran valor natural compatibles con el mantenimiento y desarrollo de las dotaciones existentes en la actualidad.   
Las afecciones de infraestructuras que actualmente presenta la zona son:   
- Presencia de núcleos urbanizados en las inmediaciones del área.  
- Vías de comunicación: CV-665, CV-81, caminos rurales que sirven de acceso al paraje.   
- Línea de ferrocarril Xàtiva -Alcoi  
- Líneas de alta tensión.  
- Plan eólico: toda el área está calificada como no apta excepto una zona en el sector occidental del paraje.  
Además el Proyecto presenta las siguientes afecciones legales:  
- Dominio público hidráulico.  
- Dominio público: vías pecuarias assagador del Pla, assagadort de la Font Freda, assagador de Caputxins o de la Farola.  
- Lugar de interés comunitario Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja.  
- Montes de utilidad pública: monte de UP nº 12 denominado La Umbría, perteneciente a la Generalitat Valenciana.  
- Cuevas: cueva del Pla de Simes incluida en el Anexo I del Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de cuevas de la Comunidad Valenciana. Además el paraje propuesto cuenta con otras simas y cuevas como la Sima Gran, sima del Pla, cueva de Soterranya.  
Las normas protectoras contenidas en el plan especial, distinguen dos zonas. Estas zonas son:  
- Área recreativa: se trata de espacios que por sus particulares características cumplen en la actualidad funciones educativas y de esparcimiento. Forman las áreas recreativas la zona de Fuset, el Pou Clar, Gamellons y la zona de la Costa.  
- Área Forestal: zona de gran valor natural que incluye un gran número de especies protegidas.   
Informes sectoriales  
El Expediente contiene copia de informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar del cual se extracta lo siguiente:  
«En relación con la sección primera del capítulo I del título II relativa a la protección de recursos hidrológicos, se deberá añadir un apartado, donde se indique: que son compatibles, las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos, a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el ámbito de sus competencias.  
En relación al artículo 56 se pronuncia: entre las excepciones, se deberá incluir, las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias.   
Además en dicho informe se sugiere que en el Consejo de Participación, debería figurar un representante de esta Confederación Hidrográfica del Júcar, o en su caso un representante del Ministerio de Medio Ambiente».  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El paraje natural propuesto integra una extensa red de barrancos y cursos de agua junto con la Sierra de l'Ombria conteniendo ecosistemas de gran valor ambiental.  
La Sierra, en proceso de regeneración después del incendio forestal del año 1994, alberga siete hábitats recogidos en la Directiva europea 92/43/CEE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres. Dichos hábitats son:  
- Melico-Phagnalion intermedii Rivas Goday - Esteve  
- Helictotricho filifolii - Stipetum tenacissimae Costa, Peris - Stübing.  
- Rhamno lycioidis - Quercetum cocciferae Br.Bl. O. Bolós.  
- Teucrio homotrichi - Ulicetum parviflori Alcaraz - De la Torre 1988 corr. Rivas et al.  
- Lathyro tremolsiani - Brachypodietum phioenicoidis Xosta, Peres- Stübing  
- Rhamno lycioidis - Juniperetum phoeniceae Rivas-Martinez - G. López in G. López  
- Jasonio glutinosae - Teucrietum thymifolii Rigual, Esteve -Rivas Goday et al.  
Los barrancos y cursos de agua incluidos en el paraje albergan los siguientes hábitats recogidos en la Directiva 92/43/CEE :  
- Rubo ulmifolii - Crataegum brevispinae O. Bolòs  
- Dorycnio recti - Epilobietum hirsuti M.B. Crespo  
- Holoschoenetum vulgaris Br.Bll ex Tchou.  
Respecto a la superficie integrada en el LIC Sierras de Mariola y Carrascal de la Font Roja se destaca el conjunto montañoso situado en el núcleo de las sierras béticas valencianas albergando diversidad de especies vegetales y comunidades faunísticas propias de la media montaña mediterránea destacándose el águila perdicera, (Hieraetus fasciatus) el Buho (Bubo bubo), el águila real (Aquila chrysaetos) y Halcón peregrino (Falco peregrinus).  
El estudio del medio físico y biótico del plan especial incide en los siguientes aspectos medioambientales:  
- Características de las aguas subterráneas: existen dos flujos principales de circulación del agua subterránea. El primero de ellos se situaría hacia el oeste de Bocairent y el segundo de ellos realiza su descarga a través del Pou Clar. En este último sector se presentan salidas a través de acuíferos y salidas a través de sondeos. La calidad del agua es buena para cualquier uso detectándose un incremento del nivel de nitratos en las zonas de mayor actividad agrícola.  
- Características de las aguas superficiales: dentro del araje propuesto el estado del agua es bastante aceptable con áreas de gran valor y alguna zona con deterioro puntual.  
- Vegetación : se destaca la presencia de carrascar en regeneración en la Sierra de L'Ombria, carrascar en la zona del Copet de L'Ensenada y el barranco de Pospelat, carrascales con elementos de ombroclima subhúmedo en los que se destaca la presencia de Quercus faginea sub. valentina, la presencia de pinares (P. Halepensis) y coscojares junto con zonas de matorral (Cistus albidus,Cistus clusii, Rosmarinus officinalis,etc) sp. y zonas con endemismos valencianos tales como la Genista valentina.   
La vegetación de ribera presente en los barrancos a proteger destaca la presencia de olmos (Ulmus minor), chopos (Populus nigra,P. Alba), almez, (Celtis australis), Fresnos (Fraxinus ornus), etc.  
El estudio destaca la presencia de especies contenidas en los anexos II y III de la Orden de 20 de diciembre de 1985 de protección de especies endémicas y amenazadas así como especies incluidas en el Programa general de conservación de flora amenazada de la provincia de Valencia.  
- Fauna: se destaca la presencia en la zona de Bubo bubo, Falco peregrinus, etc.  
- Paisaje: toda la zona presenta un elevado valor paisajístico conformado por la accidentada orografía de la sierra que, junto a sus barrancos y características anteriormente descritas conforman un paisaje emblemático.  
- Patrimonio histórico y cultural: en el área se encuentran cuatro tipos de elementos de valor histórico y cultural; el numeroso conjunto de cuevas y simas, los molinos de agua construidos durante los siglos XIII-XV, abrigos con presencia de pinturas rupestres, y diversos yacimientos arqueológicos.   
2. Identificación y valoración de impactos.  
En el área se identifican los siguientes riesgos ambientales:  
- Riesgo de deslizamiento en barrancos y riesgo de desprendimiento.  
- Riesgo potencial de erosión alta o muy alta.  
- Peligro de incendio acusado por la climatología y las prácticas agrícolas.  
- Extracciones de agua excesivas.  
- Vulnerabilidad de contaminación en los acuíferos de toda la sierra.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El Estudio de Impacto Ambiental propone las siguientes medidas protectoras y correctoras:  
- Adecuada gestión del suelo vegetal, en caso de realización de obras.  
- Gestión de residuos en instalaciones autorizadas.  
- Medidas de prevención de incendios de acuerdo con la legislación forestal.  
- Prohibición de uso del fuego en todo el ámbito del paraje excepto en la zona habilitada para ello (Gamellons) y siempre que las condiciones meteorológicas lo permitan.   
- Adaptación del mobiliario al ambiente forestal.  
- En el caso de descubrimientos arqueológicos o bienes de interés cultural, comunicación a los organismos competentes y adopción de medidas de conservación.  
El programa de vigilancia ambiental incluye la realización anual de una memoria en la que se valorará la gestión del presupuesto del paraje, se analizarán las medidas adoptadas para la prevención de incendios forestales, la conservación del mobiliario y otros.   
En el estudio de impacto ambiental se realza el impacto positivo que va a tener sobre el medio ambiente la preservación de una zona que posee elevados valores ambientales.   
De acuerdo con todo lo expuesto, cabe realizar las siguientes consideraciones:  
- El paraje natural propuesto se compone de dos zonas diferenciadas y distintas entre si (Dominio Público y Monte de Utilidad Pública).  
- En cuanto a los terrenos de dominio público la problemática más importante que se detecta es la posible pérdida de la calidad de las aguas agravada en épocas de sequía. Se detecta una cierta eutrofización en las aguas de algunos de los barrancos a proteger cuyo origen debería estudiarse y, en todo caso, incidir en el cumplimiento de la legislación vigente en materia de aguas y vertidos.  
También se detecta la presencia de especies alóctonas en los cauces y la necesidad de fomentar en algunos tramos la vegetación de ribera.  
- En cuanto al monte de utilidad pública, éste se encuentra en su mayor parte en regeneración después del incendio sufrido en el año 1994. Existen dos zonas no afectadas por tal incendio cuya preservación y cuidado debe ser de la máxima prioridad. El resto de las zonas, por su elevado grado de regeneración, son zonas que pueden calificarse de sensibles ante la repetición de fuegos.  
- Las áreas recreativas también presentan la dualidad anterior fruto de su pertenencia a dominio público o a monte de utilidad pública.  
En las áreas de dominio público el mantenimiento de la calidad de las aguas, la compatibilidad de su uso público con la preservación de especies de interés tanto animales como vegetales, la seguridad de las personas y el adecuado uso y disfrute de la zona de acuerdo con su pertenencia a un Paraje Natural, debe ser objetivos prioritarios en cualquier plan de uso que se realice con posterioridad a la aprobación del presente plan Especial.   
La zona llamada La Costa figura, de acuerdo con la normativa del PATRICOVA (plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana), como zona de inundación de riesgo 1, hecho que deberá ser tenido en cuenta en la regulación de esta zona como área recreativa.   
En las áreas de monte deberá compatibilizarse la preservación de los valores naturales con su uso público teniendo siempre en cuenta los impactos que se puedan derivar de ello y estableciendo preventivamente medidas adecuadas de regulación. En dichas zonas la clara regulación del uso del fuego y la adecuada utilización de las áreas recreativas y de los senderos debe ser fundamental para el adecuado mantenimiento del paraje.  
- Debe hacerse mención en las consideraciones ambientales la presencia de infraestructuras como carreteras y líneas de alta tensión cuyo impacto sobre el medio debe disminuirse en la medida de lo posible.  
- La presencia en el paraje propuesto de elementos arqueológicos y etnológicos junto a cuevas, simas y abrigos enriquece y da más valor a la propuesta realizada.   
- Por último no hay que olvidar el posible impacto que la actividad urbanizadora de la zona y la actividad agrícola pueden causar indirectamente en el paraje propuesto.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental al estar incluido en el Anexo I, apartado 8g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, El Plan especial del paraje natural municipal serra de L'Ombria - Pou Clar siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Condicionantes y modificaciones del Documento Normativa del plan:  
a) El planeamiento municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este plan especial deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en él.  
b) Se incluirán en el plan especial las modificaciones propuestas por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
c) De acuerdo con lo establecido en la legislación de impacto ambiental las alteraciones en los límites del paraje se consideran una modificación del plan especial y por lo tanto, sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
d) De acuerdo con el artículo 17 de la Ley 11/1994, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos, corresponde a la conselleria competente en la materia la designación de las vías pecuarias de interés natural. En todo caso, se deberá instar a su designación como tal estableciéndose los cauces necesarios con el órgano competente para su preservación, mantenimiento y adecuada utilización compatibilizando los usos tradicionales con otros nuevos tales como el de corredor o senda verde.   
2. Condicionantes generales:  
a) Con el fin de proteger la calidad de las aguas se deberá velar por el estricto cumplimiento de la legislación vigente en materia de extracción de aguas, vertidos y depuración. Además se recordará a las asociaciones agrarias la necesidad del cumplimiento del Código valenciano de buenas prácticas agrarias aprobado por Orden de 29 de marzo de 2000 de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
b) Se estudiará la posibilidad de crear un perímetro de protección alrededor de las zonas forestales del paraje propuesto donde se promueva el triturado de restos agrícolas y se evite la utilización del fuego. En este mismo sentido se vigilará el estricto cumplimiento de la legislación vigente en las zonas urbanizadas promoviendo en éstas la utilización prácticas alternativas a la quema de restos y el adecuado uso o la prohibición de elementos de encendido de fuego al aire libre.  
c) El plan de uso público del paraje regulará:   
1) El uso adecuado de las áreas recreativas situadas en dominio público hidráulico obteniendo los permisos contemplados en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de aguas y el Reglamento del dominio público hidráulico aprobado por Real Decreto 849/86 y posteriores modificaciones.  
2) Las actividades deportivas tales como la escalada, senderismo, etc teniendo en cuenta la preservación de los valores ambientales a proteger en el ámbito del paraje.  
d) En los casos que proceda se recabarán los informes que sean necesarios con el fin de asegurar la seguridad e integridad de las personas ante riesgos de avenida o de incendios adoptando las medidas que los órganos competentes establezcan.  
e) Debido al peligro de inundación del área recreativa propuesta en las cercanías de la población de Ontinyent (la Costa), no se podrán realizar las actividades contempladas en el artículo 21 del PATRICOVA. El resto de actuaciones que se pretendan realizar deberán contar con informe favorable de los organismos competentes.   
f) Se deberán establecer las oportunas limitaciones o regulaciones del uso público del area recreativa de Gamellons debido a la proximidad con zona forestal no incendiada y sus dificultades de acceso. En particular se debe prohibir explícitamente el uso del fuego y su uso como zona de acampada. Se propone estudiar en esta área la posibilidad de dedicarla a funciones educativas rehabilitando y aprovechando las infraestructuras existentes.  
g) Se recomienda potenciar el área de Fuset como zona de afluencia y permanencia del público en general por su mejor acceso, la mejor posibilidad de evacuación, y los impactos sobre el área previamente existentes.  
h) Se seguirá potenciando la plantación de vegetación autóctona en la zona del Pou Clar con el fin de paliar el impacto producido por la carretera CV-81 en el área y se establecerán medidas específicas para la erradicación de especies alóctonas  
i) Debido a la abundancia en el paraje propuesto de cuevas y simas se deberá tener en cuenta en la regulación específica del paraje el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de cuevas de la comunidad Valenciana. En especial se respetarán los perímetros de protección citados en el artículo 9 de dicho Decreto teniendo en cuenta la presencia en el área de la cueva de Pla de Simes, incluida en dicho catálogo.  
j) De forma general, en las zonas de recreo se establecerán las medidas oportunas para garantizar la seguridad de las personas, se establecerá un plan de recogida de residuos y limpieza del área, se redactarán normas en relación con la permanencia en la misma de animales domésticos.  
k) Se señalizarán adecuadamente las vías de acceso al paraje, las zonas aptas para aparcamiento, los caminos no transitables con vehículos, los senderos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de diciembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 23/05-AIA  
Título: Anteproyecto de encauzamiento de la Rada de Moraira.  
Promotor: Ayuntamiento de Teulada.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto: Encauzamiento del barranco de Las Fuentes.  
Localización: Término municipal de Teulada.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es el encauzamiento de la desembocadura del barranco de Las Fuentes (Barranc de Les Sorts) o rada de Moraira, sito en el término municipal de Teulada, motivada por ser una zona de frecuentes inundaciones que vienen afectando al casco urbano y estar catalogada por el PATRICOVA con un riesgo de inundación 4, el cual propone como medida para disminuir el impacto futuro de las inundaciones, el encauzamiento de la desembocadura del barranco.  
Las actuaciones previstas consistirán en:  
- Construcción de un canal transversal, con taludes de 3:2 y 15 metros de base. Su longitud es de 328.758 m, con pendiente del 3 por mil. El acabado es en tierra con vegetación, protegida con un geotextil, así como la mota que se dispone a lo largo de toda la margen Sur, elevándose 1.5 m sobre el terreno natural, con sección trapezoidal, taludes 3:2, 5.5 m de base inferior y 1 m de base superior.  
- Encauzamiento desde la desembocadura del canal transversal hasta el paso inferior de la carretera CV-746, con un total de 250 m. Las obras de encauzamiento constan de tres secciones tipo:  
- Sección tipo 1: a lo largo de los primeros 245,801 m del tramo discurre primero en recto y al final en curva, de forma rectangular, con una base de 18 m y una pendiente de 4,8 por mil. El acabado de los cajeros consistirá en muros de mampostería sobre muros de hormigón armado para contener las tierras. El fondo se dispone de escollera hormigonada.  
- Sección tipo 2: tiene una longitud de 4,66 m y se caracteriza por la presencia de 2 muros de mampostería de ancho variable entre 20 cm y 1 m, entroncando con las paredes de los marcos del paso inferior.  
- Sección tipo 3: consiste en los tres marcos de hormigón con sección de paso de 6x3,5 que conforman el paso inferior bajo la rotonda. El tramo es recto y tiene una longitud de 72,76 m y una pendiente del 4,8 por mil.  
Como actuaciones complementarias se han diseñado:  
- Una escollera de protección en el fondo del barranco a la salida del paso inferior.  
- Construcción de un terraplén que rodee la parte trasera de los restaurantes de la playa, para evitar que se inunden en caso de avenida.  
- Construcción de un murete que desvíe el agua recogida por la actual cuneta de la carreteraCV-743 hacia el canal transversal.  
2. Alternativas  
Se han planteado cuatro alternativas que básicamente se diferencian en el acabado que se hace de los taludes y fondo del encauzamiento. Mientras en la opción A se opta por un acabado en escollera colocada sobre geotextil y el fondo en tierra con vegetación, protegida por un geotextil, la opción B se caracteriza por estar realizadas, tanto taludes como fondo, con muro de gaviones anclados al terreno. En cuanto a las opciones C y D, en la primera, los cajeros son muros de hormigón armado y el fondo del cauce una losa de hormigón, y la segunda, los cajeros son muros de mampostería construidos sobre muros de hormigón armado, los cuales contendrán las tierras. En el fondo del encauzamiento se dispone escollera hormigonada.  
Después de un análisis de las alternativas planteadas se ha elegido la opción D por su mayor capacidad hidráulica y facilidad de mantenimiento, siendo su impacto ambiental moderado.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 24 de febrero de 2005 la conselleria de Infraestructura y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al Anteproyecto de encauzamiento de la Rada de Moraira.  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del Anteproyecto de encauzamiento de la Rada de Moraira, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº 46 de fecha 25 de febrero de 2005, no habiéndose presentado alegaciones de carácter medio ambiental.  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 22 de abril de 2005 se efectuó consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad, sobre la posible incidencia de la actuación sobre la Marjal del Senillar, declarada reserva faunística por la Orden de 22 de octubre de 2004 de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Informes sectoriales  
En fecha 27 de mayo de 2005 se recibió informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, en contestación a la consulta anteriormente formulada. En dicho informe se advierte sobre la presencia del fartet (Aphanius iberus), especie catalogada en peligro de extinción, recientemente introducida, que se vería afectada por la escollera prevista, que se ejecutaría precisamente en la zona donde se encuentra el fartet.  
Viendo la afección que existe a la Reserva Faunística Marjal del Senillar, el Servicio de Conservación de la Biodiversidad propone que se incluyan como medidas compensatorias la reconstrucción de la charca habilitada para el fartet y considera conveniente que la actuación planteada contemple la ampliación hacia el Sur de la zona húmeda del Senillar, en sintonía con el proyecto municipal de regeneración del espacio y adecuación para uso público en régimen seminatural de su margen derecha. De esta forma no sólo se mejorarían las condiciones naturales de la zona sino que se potenciaría su carácter de espacio público y se permitiría una mayor capacidad de laminación de avenidas.  
Quedando pendiente de resolver la afección a la reserva por el vertido directo que las aguas de escorrentía en caso de riadas que podría arrastrar, desde áridos a todo tipo de residuos. Esta afección podría resolverse construyendo un canal perimetral a la reserva por donde se conduciría el vertido hasta la salida al mar existente. Este canal serviría para conducir los vertidos habituales, si bien no las grandes avenidas que se desbordarían por toda la zona húmeda. Dado que existe un emisario de la depuradora actual que debe eliminarse, deberían aprovecharse tal actuación para la construcción del canal. De la misma manera, este proyecto debe coordinarse con el de construcción de la rotonda sobre el actual puente.  
En fecha 3 de junio de 2005, se autorizó, por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar las obras de encauzamiento de la Rada de Moraira, pero con arreglo a las siguientes condiciones, de entre las cuales cabe destacar:  
«1. Al amparo de la presente no podrán efectuarse la captación de aguas del cauce, ni el vertido de residuos sólidos o líquidos al mismo, sin la previa autorización administrativa.  
2. Las obras deberán quedar terminadas como máximo en el plazo de dieciocho meses, contados a partir de la fecha de la presente autorización.  
3. Los trabajos referentes a esta autorización se efectuarán de forma ordenada, continua y progresiva, sin dañar al cauce ni a las márgenes y bajo la responsabilidad directa del facultativo designado por el autorizado, en su caso.  
4. El depósito de productos, que no podrá rebasar en ningún caso los límites prefijados en la presente autorización, se hará sensiblemente paralelo al curso de las aguas sin formar escalonamientos, alteraciones bruscas, salientes ni sobre elevaciones que puedan desviarlas peligrosamente, siendo responsable al autorizado de los daños y perjuicios que a causa de ello pudieran producirse y de su cuenta las modificaciones que la administración ordene llevar a cabo, en cualquier momento, para evitarlos.  
5. Queda prohibido el depósito en el cauce o márgenes de materiales que, por su composición puedan transmitir propiedades nocivas a las aguas.  
6. El autorizado queda obligado a respetar a lo largo de la margen, que ha de quedar apta y practicable, la zona de servidumbre de 5 metros de anchura para uso público, de conformidad con el Reglamento del Dominio Público Hidráulico (Real Decreto 849/1986, de 11 de abril).  
7. El autorizado tiene la obligación de conservar la obra en perfecto estado de policía debiendo ésta, en todo momento, permitir la libre circulación de las aguas.  
8. Se autoriza la ocupación de los terrenos de dominio público necesarios para las obras. Los terrenos que se ocupan no perderán nunca su carácter demanial, no pudiendo alterarse el uso a que se destine su ocupación por las obras que se autorizan ni ser objeto de arriendo, permuta o cesión. Las servidumbres legales serán las decretadas, en su caso, por la autoridad competente.  
9. Las obras quedarán sometidas a la inspección y vigilancia de la Confederación Hidrográfica del Júcar, siendo de cuenta del autorizado las remuneraciones y gastos que por dichos conceptos puedan designarse.»  
Afecciones legales  
Según el Estudio de Impacto Ambiental existe afección al barranco de Les Sorts, y a la Marjal del Senillar, declarada reserva faunística por la Orden de 22 de octubre de 2004 de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
También existe afección a la vía pecuaria Colada de Fanadix.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La zona de estudio se corresponde con la desembocadura del barranco o rambla de Les Sorts, se trata de un área llana formada por depósitos de rambla constituidos por limos y arcillas con cantos calcáreos, fuertemente alterados antrópicamente.  
Esta rambla desemboca al mar formando un pequeño humedal o rada donde descargan las aguas subterráneas, separadas del mar por dunas de arena. Esta laguna recibe el nombre de senillar, declarada reserva faunística por la Orden de 22 de octubre de 2004 de la conselleria de Territorio y Vivienda, donde habita el fartet (Aphanius iberus), especie considerada en peligro de extinción.  
La vegetación típica de este ecosistema no es abundante y en la mayor parte de la superficie ha sido sustituida por cultivos de vid, siendo esporádica la presencia de baladre y carrizo en los bordes del cauce cerca ya del paso inferior de la carretera CV-746. En la zona del estanque la vegetación es más abundante y variada, destacando la enea y los juncos intercalados con herbazales adaptados a la humedad con plantas como el blavet, los equisetos o los lirios amarillos.  
La fauna existente en la zona es la típica de áreas antropizadas debido a la proximidad del casco urbano, destacando aquella relacionada con la laguna costera donde de encuentra aves como el ánade real, la gallineta de agua o la focha común, aunque la especie más importante es el fartet.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Los impactos más relevantes se producirán en la fase de construcción, durante la circulación de vehículos y el movimiento de tierras. Las consecuencias ambientales de estas actividades son básicamente la incidencia sobre la vegetación natural, la afección sobre la calidad atmosférica debido a la emisión de partículas y la generación de ruido y, finalmente, la afección sobre el fartet, especie prioritaria de la reserva de fauna.  
Otro elemento ambiental que se verá afectado es la vía pecuaria Colada de Fanadix, de anchura oficial 10 m y longitud de 3,66 km, que discurre en su mayor parte por las carreteras CV-743 y CV-746, salvo en un tramo coincidente con el pequeño encauzamiento del barranco existente en la actualidad, entre la depuradora y los aparcamientos.  
Por último mencionar el impacto sobre el cauce, por cuanto afecta a formaciones de ribera y altera la morfología y características hidrológicas originales del cauce.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en este tipo de obras. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras.  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas.  
- Descompactación de suelos sobre toda la franja de afección.  
- Restitución de la capa de tierra vegetal.  
- Delimitación del perímetro de obra, mediante jalonamiento.  
- Los materiales excedentes extraídos de la excavación se llevarán a una zona apropiada para su vertido, previamente autorizado. Se propone para su utilización como vertedero, el que tiene la empresa José Peretó SL., registrada por la Generalitat Valenciana y autorizada para realizar actividades de recogida, transporte y almacenamiento de residuos no peligrosos, entre los que se encuentran tierra y piedras que no contengan sustancias contaminantes.  
- Se repondrá el trazado de la vía pecuaria Colada de Fanadix, por la carretera CV-743, evitando el desvío que actualmente existe al llegar al cauce del barranco.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Controlar la adecuada retirada y mantenimiento de la tierra vegetal durante la fase de obras.  
- Controlar el trasiego de maquinaria y vehículos fuera de espacio asignado a tal efecto, evitando la afección a recursos naturales, habilitando zonas de estacionamiento de maquinaria y equipos lejos de la zona de influencia de los cursos hídricos.  
- Mantener una reducida velocidad de tránsito (20 km/h) por la pista de trabajo para limitar la generación de polvo.  
- Vigilar la presencia de vertidos o residuos generados en el proceso productivo.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 7 del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de anteproyecto de encauzamiento de la Rada de Moraira, promovido por el Ayuntamiento de Teulada, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Atendiendo a las recomendaciones dadas por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad, se propone lo siguiente:  
- Ampliación hacia el Sur de la zona húmeda del Senillar, en sintonía con el proyecto municipal de regeneración del espacio y adecuación para uso público en régimen seminatural de su margen derecha. De esta forma no sólo se mejorarían las condiciones naturales de la zona sino que se potenciaría su carácter de espacio público y se permitiría una mayor capacidad de laminación de avenidas.  
- Construcción de un canal perimetral a la reserva por donde se conduciría el agua de escorrentía producido durante los días de lluvia, si bien no las grandes avenidas que se desbordarían por toda la zona húmeda. Dado que existe un emisario de la depuradora actual que debe eliminarse, deberían aprovecharse tal actuación para la construcción del canal.   
- Se recomienda que este proyecto debe coordinarse con la construcción de la rotonda sobre el actual puente, buscando en todo momento la mínima afección a la reserva y permitiendo el correcto funcionamiento hidráulico del canal.  
2. Dada la afección a vías pecuarias, deberá iniciarse previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
3. Se deberán tener en cuenta, los condicionantes contemplados en la autorización otorgada por la Confederación Hidrográfica del Júcar, enumerados en el apartado de Informes Sectoriales.  
4. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
5. El proyecto de construcción incorporará un anejo específico de restauración ambiental en el que se incluirán al menos las medidas correctoras y compensatorias necesarias para la restauración de la Reserva Faunística Marjal del Senillar, la reconstrucción de la charca habilitada para el fartet y la ampliación de la laguna hacia el suroeste.  
6. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
7. Previo a la aprobación definitiva del proyecto de construcción se presentará este, ante esta Dirección General, para el visto bueno de todos los aspectos contemplados en el Estudio de Impacto Ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental.  
8. Respecto de las obras del proyecto Mejora de la intersección del acceso a Moraira desde la carretera CV-745, la conselleria de Infraestructuras y Transporte deberá comunicar a esta Dirección General, con suficiente antelación, la fecha de inicio de las mismas y el perímetro de jalonamiento de las obras, a fin de que se pueda efectuar el traslado de los ejemplares de fartet existentes en la reserva.  
9. La conselleria de Infraestructuras y Transporte realizará las labores de seguimiento y vigilancia contenidas en el Programa de Vigilancia Ambiental plasmando los resultados obtenidos de dicha vigilancia en informes técnicos ambientales a elaborar durante el periodo de garantía de las obras y de los que dará traslado a esta Dirección General para su visto bueno.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 26 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 91/05-AIA  
Título: Ampliación de explotación porcina de recría de lechones  
Promotor: Leandro Rodrigo Barberán  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Ayora (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la explotación porcina  
Localización: Partida Cuesta Aguacil, Polígono 41, Parcelas 197 y 207 del Término Municipal de Ayora (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la ampliación de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada son:   
Se pretende ampliar la capacidad de la explotación en 715 lechones, alcanzándose una capacidad total de 5.990 plazas, equivalentes a 119,9 UGM.   
La explotación, localizada en una parcela de 2.870 m², cuenta con dos naves idénticas, de 51 x 13,5 m. La ampliación se realizaría a continuación de una de las naves existentes, en sentido longitudinal a la misma, mediante la construcción de 344,25 m².   
La nave está dividida en salas independientes, aplicándose en cada una de ellas el sistema todo dentro-todo fuera. Cuando las salas quedan vacías se limpian y se desinfectan antes de que entren nuevos animales; llevándose a cabo periodicamente un protocolo higiénico-sanitario consistente en tratamientos preventivos contra los parásitos internos y externos, así como tratamientos de vacunación.   
La nueva nave, al estar a continuación de la ya existente, utilizará la misma fosa de acumulación de purines; existiendo en la explotación 864 m³ de canales de deyección y 2 balsas de purines de 210 m³, lo que hace un total de 1.284 m³ de capacidad de almacenamiento de purines.  
La producción de estiércol líquido y semilíquido es de 2.460 m³ al año; con una equivalencia en cuanto a capacidad del almacenamiento correspondiente a 6,5 meses. Los purines que se generen serán utilizados como abono en campos de cultivo, para ello se dispone de una superficie agrícola de 76 Ha de almendros (según las autorizaciones y las cédulas catastrales aportadas).  
La explotación está vallada perimetralmente, mediante malla y postes metálicos de 2 m de altura; y se halla a unos 2 km. de distancia del casco urbano.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública.   
El expediente se inició el 26 de enero de 2005, con la remisión por parte de actividades calificadas del estudio de impacto ambiental, documento de síntesis, y expediente municipal.   
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el tablón de anuncios municipal (publicándose el 7 de septiembre de 2004), sin que se hayan presentado alegaciones; remitiéndose copia del certificado expedido por el secretario interventor del Ayuntamiento de Ayora.  
Este expediente tiene como antecedente una estimación de impacto ambiental, con referencia 348/98-AIA, relativo a la misma actividad; resultando una estimación positiva con condiciones; referente a la actividad de engorde de cerdos desde el destete hasta aproximadamente 25 Kg, siendo la capacidad final de alojamiento de 2.560 lechones.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal remitido por el Ayuntamiento contiene los siguientes informes:  
- Informe favorable del arquitecto municipal sobre calificación de la actividad y el emplazamiento de la misma conforme al planeamiento urbanístico municipal.   
- Informe favorable del ingeniero municipal de la Oficina Técnica de Urbanismo  
- Informe favorable del jefe local de sanidad  
- Informe favorable de la alcaldía.  
- Autorización previa de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial; incluyéndose informe favorable de la conselleria de Agricultura en el que se indica: "El Informe de la conselleria de Agricultura es favorable, siempre que no superen la capacidad productora del grupo al cual pertenecen (2º) y siempre que no existan solicitudes de otros interesados, en cuyo caso se tendrá por caducada (tras requerimiento previo) su autorización transcurridos seis meses sin ejercer su derecho".   
En el Anejo de subsanación enviado posteriormente, con fecha de entrada en esta conselleria 18 de mayo de 2006, se incluye, entre otra documentación:  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar; con fecha de 23 de septiembre de 2005, en el que se indica:   
- «Que está totalmente prohibido efectuar vertido a cauce, suelo o subsuelo que pueda deteriorar la calidad de las aguas; incoándose en su caso, el oportuno expediente sancionador».  
- Informe favorable de la Oficina Técnica de Urbanismo y Actividades, en el que se indica que la ampliación propuesta «no debería causar problemas en el abastecimiento de agua potable al municipio de Ayora».  
- Informe favorable de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte.   
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 15 de febrero de 2005 se comunica al promotor, a través del Ayuntamiento, la devolución de la documentación aportada, dado que no se ha remitido el Estudio de Impacto Ambiental, no pudiéndose, por tanto, obtener elementos de juicio suficientes para tomar una decisión respecto a la actuación proyectada.   
En fecha 9 de junio de 2005, el Ayuntamiento de Ayora remite el estudio de impacto ambiental, el documento de síntesis y el expediente municipal.   
Posteriormente, el 18 de mayo de 2006 el redactor del proyecto, Daniel Navarro Sancho, remite Anejo de subsanación, en el que se incluye:  
- Modificaciones que se han realizado, y aclaraciones puntuales con respecto a determinados aspectos del contenido del estudio de impacto ambiental presentado en el 2005.   
- Autorización de vertidos de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Solicitud de Informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar referente a la disponibilidad y compatibilidad del consumo de agua con respecto a la presente solicitud de Licencia de Actividad para la ampliación de la explotación ganadera.  
- Informe favorable de la Oficina Técnica de Urbanismo y Actividades del Ayuntamiento de Ayora, en el que se indica que la ampliación propuesta no debería causar problemas en el abastecimiento de agua potable municipal.   
- Normativa que se aplicará en cuanto a la eliminación de los cadáveres que se produzcan en la explotación.   
- Informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana.   
En fecha 19 de mayo de 2006 la conselleria de Cultura, Educación y Deporte remite Informe favorable de Patrimonio.   
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable común, según normativa urbanística municipal.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se han identificado las acciones del proyecto susceptibles de generar impacto, tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento; incluyéndose, asimismo, una descripción de la situación preoperacional referente a la geología, hidrogeología, hidrografía, climatología, flora, fauna, paisaje y medio-socioeconómico.  
En cuanto a la identificación de los factores del medio susceptibles de verse impactados, se han incluido, entre otros:   
- Durante la fase de construcción:  
- El tránsito de vehículos y las consecuentes emisiones de polvo, pueden afectar a la calidad del aire y generar ruidos.  
- El movimiento de tierras, puede afectar al suelo; así como los residuos y escombros generados, podrían afectar a la vegetación existente.  
- La construcción de la nueva obra civil, podría afectar al paisaje y a la fauna.  
- Durante la fase de funcionamiento:  
- Los olores generados por la actividad y el manejo del purín, podrían afectar a la calidad del aire.  
- El consumo de agua en la explotación, así como la posible contaminación de las aguas residuales, impactarían sobre la hidrología.  
- Los residuos ganaderos podrían afectar al suelo.  
- El tránsito de vehículos, afectaría a la calidad del aire y a la fauna del lugar.  
- La inserción estética del complejo podría suponer un cambio en el paisaje.  
La identificación de impactos se ha llevado a cabo mediante la elaboración de matrices de impacto, en las que se consideran los cruces entre las acciones susceptibles de producir impacto, en la fase de construcción y funcionamiento, y los elementos del medio susceptibles de verse afectados por ellos. Valorándose el impacto global del proyecto como muy moderado, y por tanto, viable desde el punto de vista medioambiental.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental se han establecido una serie de medidas correctoras, tanto para la fase de construcción como de funcionamiento, entre las que se incluyen:   
- En la fase de construcción:  
- Se tomarán medidas de protección contra el polvo, como riegos sobre zonas polvorientas y proteger o resguardar los materiales pulverulentos del viento.  
- Los motores de combustión interna se dotarán de silenciadores homologados, y los compresores y grupos electrógenos pertenecerán a los denominados silenciosos.  
- Se minimizarán los movimientos de tierra y los desbroces, respetando la vegetación que presente valor florístico; reutilizándose el suelo extraído para rellenar las zanjas, y efectuar, posteriormente, su ajardinamiento.   
- En cuanto a la obra civil, se utilizarán materiales que permitan su integración cromática en el entorno, evitando materiales reflectantes y brillantes.  
- En la fase de funcionamiento:   
- Las fosas de deyecciones están construidas con materiales impermeables, para evitar filtraciones. El purín se someterá a un tratamiento de fermentación y maduración, para garantizar la ausencia de organismos patógenos y disminuir los sólidos en suspensión. Se tratará además con un complejo bacteriano para reducir los olores y adecuarlo a su uso como abono.  
- El purín no se aplicará en áreas que presenten vulnerabilidad alta a la contaminación de acuíferos por fisuración y/o karstificación.   
- Los demás residuos originados por la gestión ganadera, se depositarán en contenedores específicos para su almacenamiento, y según el tipo de residuo se gestionará de uno u otro modo, bien por el servicio municipal de recogida de basuras, o bien mediante traslado a ecoparque o a otros puntos de almacenamiento.  
- En cuanto a la gestión de los cadáveres, se aplicará la normativa europea CE nº 1774/2002 del Parlamento europeo y del Consejo. Para ello, el promotor tiene un contrato con empresa especializada en la retirada y destrucción de cadáveres. Además dispondrá de contenedor homologado y habilitado para la acumulación de cadáveres hasta su recogida por la empresa gestora. Los contenedores se ubicarán en zonas alejadas de las naves y rodeados por una valla para evitar la intromisión de animales.  
- Para minimizar el impacto visual las novas de la cubierta de las naves serán de color verde no brillante; y los silos de los piensos serán grisáceos mates.   
- Se efectuará una vigilancia veterinaria periódica.  
- Periódicamente se realizará una limpieza a fondo de los locales (aprovechando el periodo de vacio sanitario) vacíos con agua a presión y desinfección con derivados del fenol aplicados con pulverizador.  
- Se construirá un vallado petimetral en la explotación.  
- Se colocará un grupo de hidropresión a la entrada de la explotación, para desinfectar los vehículos accedan a la misma.  
- Aplicaciones de insecticidas y antiraticidas.  
- Las ventanas y las puertas estarán protegidas con telas pajareras.  
Entre las medidas adoptar en el Programa de Vigilancia Ambiental se incluyen:   
- Deberán acondicionarse unos contenedores para la retirada de escombros y residuos sólidos inertes, con carácter temporal.   
- Se respetará al máximo la vegetación de los lindes de la explanada.  
- Reutilización del suelo extraido para efectuar las labores de ajardinamiento.  
- Se efectuará un registro de las posibles incidencias provocadas por los olores que pudiesen generarse.   
- Se controlará mensualmente el agua potable consumida.  
- Se revisará semestralmente las fosas y balsa de deyecciones.  
- Se efectuará un registro de las medidas de gestión de los purines.  
- Se controlará periódicamente las emisiones e inmisiones a la atmósfera de los motores de combustión.  
- Comprobación semanal del vallado, reparándolo en caso de rotura.   
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental, así como en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y su anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al organo ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El articulo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable a los solos efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la explotación porcina de recría de lechones, situada en el término municipal de Ayora (Valencia), promovida por Leandro Rodrigo Barberán, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá justificarse el cumplimiento de los condicionantes exigidos en la estimación de impacto ambiental dictada para la anterior ampliación de la actividad.  
- Deberá cumplirse lo establecido en el Informe elaborado por el Área de Calidad de Aguas y Gestión Medioambiental de la Confederación Hidrográfica del Júcar, por el que se advierte de la prohibición de efectuar vertidos a cauces, suelos o subsuelos, que puedan deteriorar la calidad de las aguas; en cuyo caso se abriría el oportuno expediente sancionador.   
- Deberá cumplirse las especificaciones establecidas en el informe elaborado por la conselleria de Agricultura, en el que se indicaba: «El Informe de la conselleria de Agricultura es favorable, siempre que no superen la capacidad productora del grupo al cual pertenecen (2)».   
- El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como referente inicial. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Asimismo, se limitará la aplicación del purín a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación; no superándose la cantidad de 170 kg de N/ha y año.   
- La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000 de marzo de 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- Deberá presentarse ante esta Dirección General y ante el Órgano Sustantivo, copia del seguro suscrito con empresa encargada de la recogida y eliminación de cadáveres, debiendo estar vigente y suscrito para la totalidad de los animales que albergará la explotación.   
- Se adjuntan cédulas catastrales y autorizaciones firmadas por parte de los propietarios de las parcelas donde se aplicará el purín generado en la explotación. Sin embargo, las dos autorizaciones que se aportan están firmadas por Luis Rodenas Teruel y Evaristo Pardo Martínez, no coincidiendo éste último con el titular al que hacen referencia las cédulas de propiedad aportadas (Wilhelmus Alphonsus Story). Por lo que deberá aclararse dicha contradicción presentándose, ante esta Dirección general y ante el Órgano Sustantivo, previamente a la concesión de la licencia de actividad, cédula de propiedad, plano catastral y contrato actualizado debidamente firmado por cada uno de los propietarios donde se aplicará el purín. Debiéndose considerar, en caso que las parcelas presentadas sean parcial o totalmente diferentes, con respecto a las indicadas en el estudio de impacto ambiental, que la superficie total de las mismas ha de ser la adecuada para no sobrepasar los 170 kg de N/ha/año; calculándose la superficie de agrícola necesaria, conforme al Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas.   
Asimismo, deberá realizarse, previamente, un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica el purín, para no provocar problemas derivados de la contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.  
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno.   
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento, como en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 30 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 50/03-AIA  
Promotor: BPB Iberplaco SA.   
Autoridad sustantiva: Expediente iniciado a instancia del Ayuntamiento de Segorbe como requisito previo al otorgamiento de la Licencia de Actividad.  
Objeto del proyecto: Explotación de yesos.  
Localización: Dos cuadrículas mineras situadas en el Polígono 24 del Municipio de Segorbe.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
BPB Iberplaco SA, proyecta la explotación de yesos de edad Triásico Keuper en una superficie de 41,14 hectáreas dividida en tres zonas: A, B y C.  
Se accede al lugar partiendo de la fábrica en Soneja, luego se sigue la carretera N-234 en dirección a Teruel hasta llegar al km 25, se cruza por debajo de la autovía Sagunto-Teruel y se toma un camino hacia la concesión minera Algezares Nº 2276, se continúa hacia el sur paralelo a la senda verde del antiguo tren; se pasa el Apeadero de Sot de Ferrer, la Masía Villanueva y se prosigue hacia el sur pasando por los parajes Juncar y El Cornaquillo; se gira finalmente al oeste hasta llegar a la concesión.  
Las reservas de todouno son de 8.228.132 m³, el estéril asciende a la cantidad de 181.019 m³. La producción mensual es de 55.328 m³, la anual de 663.936 m³ y la vida de la explotación es de 12,4 años.  
El mineral se extrae mediante perforación y voladuras, cada voladura tipo produce 20.748 m³.  
La maquinaria a emplear está compuesta por una cargadora frontal de 18 m³ sobre neumáticos, una retroexcavadora de 9 m³, un bulldozer tipo D-9 de 300 CV, 7 camiones de 25 m³ para el transporte hasta la fábrica y un camión con cuba.  
El personal empleado en las labores es de 7 operarios a un turno de 8 horas.  
El sistema de explotación es por cantera, con bancos de 10 metros de altura y talud de 70º respecto de la horizontal, las bermas tienen una anchura mínima de 6 metros.   
La restauración de las laderas se proyecta recubriendo con estériles los bancos agotados, también se remodelan los bancos de explotación a 5 metros de altura, con bermas de 3 metros y taludes individuales de 45  
2. Alternativas  
El promotor ha considerado la buena ubicación y accesos, la calidad del yeso y que «[...] en cualquier caso el proceso de extracción y transporte se realizará de tal manera que el impacto producido sea el menor posible, introduciendo las medidas correctoras necesarias para ello».   
Los criterios de selección no han tenido en cuenta razones medioambientales.  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación  
El Ayuntamiento de Segorbe remite el 26 de febrero de 2003 un ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental, para legalizar una ampliación de la concesión minera denominada Villar I, con el fin de que se proceda a su correspondiente tramitación.  
En fecha 10 de marzo de 2003 se le informa al promotor del estado del expediente y se le requiere dos copias adicionales del estudio de impacto ambiental y una del proyecto de explotación.  
El promotor remite dos copias del estudio de impacto ambiental el día 24 de marzo de 2003.  
El 31 de marzo de 2003 se realiza una consulta al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial y otra consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
El 24 de abril de 2003 se reitera la consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
El 13 de agosto de 2003 se realiza una consulta a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
El 14 de marzo de 2005 se requiere al promotor documentación a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial.  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial devuelve el requerimiento en fecha 7 de abril de 2005 aduciendo que no tramita dicho expediente.  
Se solicita documentación al promotor el 15 de abril de 2005 a través del Ayuntamiento de Segorbe.  
El promotor remite copia del informe de Patrimonio Cultural Valenciano en fecha 15 de abril de 2005.  
El 1 de junio de 2005 se solicita al Ayuntamiento de Segorbe un certificado de compatibilidad de la actividad minera con los usos del suelo establecidos en el PGOU del municipio.  
Se realiza una consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en fecha 2 de junio de 2005.  
El 10 de junio de 2005 se requiere al promotor una ampliación de documentación a través del Ayuntamiento de Segorbe y se le envía copia del oficio al interesado.  
El 24 de junio de 2005 se recibe del promotor una copia del informe favorable de Patrimonio Cultural Valenciano de las canteras Villar y Villar I.  
El 26 de julio de 2005 se reitera la consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
El 16 de agosto de 2005 se solicita una ampliación de documentación al promotor a través del Ayuntamiento de Segorbe.  
El 17 de agosto de 2005 se envía al promotor una copia del requerimiento de ampliación de documentación.  
El 10 de noviembre de 2005 el promotor remite copia del informe favorable de Patrimonio Cultural Valenciano.   
El 22 de noviembre de 2005 el titular remite una copia del estudio de impacto ambiental y del plan de restauración de la ampliación a la concesión minera Villar I.  
El 12 de diciembre de 2005 el Ayuntamiento de Segorbe aporta un informe técnico y el certificado de exposición pública del proyecto.  
El 14 de diciembre de 2005 se efectúa una consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio y otra al Servicio de Conservación de la Biodiversidad, ambos de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
El 2 de enero de 2006 se le requiere al titular una ampliación de documentación por medio del Ayuntamiento de Segorbe.  
El 3 de marzo de 2006 se reitera la información al Área de Planificación del Territorio.  
El 31 de marzo de 2006 se solicita información al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial.  
En fecha 5 de mayo de 2006 se requiere información al promotor a través del Ayuntamiento de Segorbe y se le envía una copia del oficio.  
2. Información pública  
El Ayuntamiento de Segorbe sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia nº 30, del 11 de marzo de 2003; durante el plazo de exposición al público no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Se realizaron consultas a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, al Servicio de Conservación de la Biodiversidad y al Ayuntamiento de Segorbe.   
Informes sectoriales  
- Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental  
Este servicio informa favorablemente a los efectos patrimoniales el estudio de impacto ambiental relativo al Patrimonio Cultural de la Concesión Minera Villar I.  
- Ayuntamiento de Segorbe  
El informe técnico del arquitecto técnico municipal establece que la concesión minera Villar I se encuentra en terreno calificado como suelo no urbanizable, ubicado en el PORN de la Sierra Calderona como Área de Regeneración, no estando expresamente prohibido el uso de la explotación minera.  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
El Servicio de Conservación de la Biodiversidad ve únicamente el problema derivado del tamaño de las explotaciones que puede causar un grave impacto al medio circundante, tanto paisajístico, como derivado de la explotación y el transporte de material, por lo que deberían ponerse condiciones muy cuidadosas para que esta explotación no afecte a la flora y fauna de su entorno. Por otra parte, la cantera se situaría sobre terrenos afectados por el PORN de la Sierra Calderona, por lo que será necesario tener en cuenta las disposiciones del PORN al respecto.  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio informa que el proyecto se sitúa en el ámbito territorial del Plan de ordenación de los recursos naturales (PORN) de la Sierra Calderona, dentro de la zona de influencia, afectando a áreas de predominio agrícola y áreas de regeneración.  
Aunque buena parte de la zona se clasifica como áreas de regeneración, sobre el terreno parte de dichas parcelas están cubiertas por vegetación arbórea, apreciándose una discrepancia entre la delimitación cartográfica efectuada por el PORN y la realidad física que se presenta. La realidad de la mayor parte de la zona se corresponde con la descripción dada por el PORN de áreas de predominio forestal. Dicha discrepancia se pone en evidencia asimismo en el Plan general de ordenación forestal (PGOF) de la Comunidad Valenciana, aprobado mediante el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat que, si bien no es de aplicación, incluye buena parte de la superficie ocupada por las parcelas cartografiadas en el PORN como agrícolas o de regeneración, sobre las que se proyecta la explotación minera, como Terreno Forestal Arbolado Natural.  
La zona -en un ámbito que básicamente coincide con el del PORN- fue recientemente incluida por Acuerdo del Consell de 10 de Julio de 2001, entre los Lugares de Interés Comunitario (LIC) de la Comunitat Valenciana, en virtud de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de Mayo de 1992, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Fauna y Flora. Este LIC destaca por albergar una serie de hábitats naturales, en virtud de la Directiva 92/43/CEE, de 14 de abril, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y la Fauna Silvestres, adaptada y amparada por el Real Decreto 1997/1995, modificado posteriormente por el Real Decreto 1193/1998) que se encuentran incluidos en el Anexo I (tipos de hábitats aturales de interés comunitario para cuya conservación es necesario designar zonas especiales de conservación) y que son los siguientes:  
Querco cocciferae-Lentiscetum Br. Bl., Font Quer, G. Br. Bl., Frey, Jansen, & Moor 1936. Código hábitat UE: 5330.  
Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989. Código UE: 5330.  
Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae Izco 1974. Código UE: 6220. Hábitat prioritario.  
Andropogonetum hirto-pubescentis A. & O. Bolòs & Br. Bl. in A. & O. Bolòs 1950. Código UE: 6220.  
Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957. Código UE: 6220. Hábitat prioritario.  
Como se ha podido ver, dos hábitats son de carácter prioritario.  
El PORN establece, en el artículo 7.2, que «[...] en caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas».  
El informe termina con la conclusión siguiente: «La zona de ubicación del proyecto es, en su mayoría, de naturaleza forestal y atendiendo a la cartografía del PORN, se corresponde con Áreas de Regeneración, si bien están presentes en menor medida áreas de predominio agrícola. Buena parte de las zonas que el PORN clasifica como de regeneración o agrícolas en la cartografía, se corresponden con lo que el PORN describe en su artículo 66 como áreas de predominio forestal, clasificación que a su vez viene corroborada -si bien no le es de aplicación- por el PGOF, al clasificarlos como forestal arbolado natural. Concurren en la zona asimismo notables valores derivados de la presencia de hábitats de interés comunitario (dos de ellos de carácter prioritario), para cuya conservación es necesario designar zonas especiales de conservación en virtud de la Directiva de Hábitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 de abril relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y la fauna silvestres, adaptada y amparada por el Real Decreto 1997/1995, modificado posteriormente por el Real Decreto 1193/1998). La normativa del PORN establece en su artículo 28.2, la prohibición de las actividades extractivas y mineras en aquellas superficies que tengan la consideración de predominio forestal de la zona de influencia. Por todo ello, se informa desfavorablemente del proyecto de explotación minera».  
Afecciones Legales  
La explotación se sitúa en un lugar de interés comunitario donde existen cinco hábitats de interés comunitario, de los cuales dos de ellos son de carácter prioritario, y también en zonas de predominio forestal del área de influencia del PORN de la Sierra de la Calderona en las que está prohibida la actividad minera.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
Los terrenos catalogados como áreas de predominio forestal y los hábitats de interés comunitario -en especial los considerados como prioritarios- que se encuentran en el área de explotación de la concesión mineral Villar I sufrirían un impacto que puede calificarse de severo a crítico.  
Las características geomorfológícas del relieve donde se enclava la explotación se ven alteradas y sufren un impacto crítico, pues las laderas restauradas no continúan las curvas de nivel existentes, sino que las truncan prácticamente en ángulo recto y además se crea un desnivel abrupto en la zona de entronque. En el relieve se distingue una parte muy diferente del resto, por el alto grado de antropización que introduce la restauración de la concesión minera Villar I.  
La plaza de la cantera una vez restaurada posee una pendiente longitudinal del 1%, lo que es insuficiente para asegurar el drenaje de la misma.  
La explotación de los yesos se inicia en las cotas más bajas del terreno y prosigue ascendentemente, con lo que la duración de los impactos creados en el medio ambiente se incrementa notablemente, pues la restauración que propone el promotor no ha sido planificada para ejecutarse simultáneamente con las labores mineras, sino que una vez terminadas las operaciones en una zona se procede a la restauración de la misma.  
En el tercer párrafo del apartado 6.12.2.2. Drenaje del estudio de impacto ambiental se afirma: «Para evitar la entrada de aguas de escorrentía de los terrenos colindantes al interior de los huecos restaurados se realizarán cunetas perimetrales en las cabezas de talud superior a cada hueco, de sección adecuada a la pluviometría de la zona y a la permeabilidad del terreno». Esta medida desaprovecha el agua de escorrentía para regar los terrenos restaurados.  
La selección de especies empleadas para restauración, Pinus halepensis en bermas y plaza y Pistacia lentiscus más Quercus coccifera en taludes, no está justificada.  
Se desconoce la estabilidad de la ladera restaurada ya que no se presentan cálculos, tanto para el caso de los bancos de explotación remodelados como para los nuevos bancos formados con estériles sobrepuestos a los bancos de explotación.   
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos han sido identificados y valorados correctamente.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
No se contempla el riego de los frentes una vez volados y durante las operaciones de carga, lo que contribuye a las emisiones de polvo.  
En el apartado 6.5 del estudio de impacto ambiental se explica que «No se describen medidas correctoras específicas para reducir la repercusión causada por el polvo en la vegetación circundante a la explotación. La corrección de este impacto está determinada por las medidas adoptadas para reducir las emisiones de polvo descritas en el apartado correspondiente a las mismas». El programa de vigilancia ambiental no concreta, en su apartado 8.3.3, las actuaciones a seguir cuando las emisiones de polvo medidas en los medidores direccionales y otros dispositivos tomamuestras sobrepasen los umbrales y afecten la vegetación.  
No se ha previsto sistema alguno para eliminar las partículas arrastradas por la escorrentía.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
3. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
4. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
5. El Art. 13, apartado 2 a), del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de ampliación para la obtención de la licencia de actividad de la Concesión Minera Villar I y su Plan de Restauración, dado que los terrenos donde se proyecta la explotación minera se sitúan en un lugar de interés comunitario, incluido por Acuerdo del Consell de 10 de Julio de 2001. Concurren en la zona asimismo notables valores derivados de la presencia de cinco hábitats naturales de interés comunitario, que se encuentran incluidos en el Anexo I del Real Decreto 1997/1995, para cuya conservación es necesario designar zonas especiales de conservación; dos hábitats son de carácter prioritario. La zona de ubicación del proyecto es, en su mayoría, de naturaleza forestal y el PORN la describe en la cartografía como constituida por áreas de regeneración y áreas de predominio agrícola; las áreas de regeneración se corresponden con lo que el PORN describe en su artículo 66 como áreas de predominio forestal, que a su vez viene corroborada -si bien no le es de aplicación- por el PGOF, al clasificarlas como forestal arbolado natural. La normativa del PORN establece en su artículo 28.2, la prohibición de las actividades extractivas y mineras en aquellas superficies que tengan la consideración de predominio forestal de la zona de influencia.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
   
Valencia, 31 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML