Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4552)

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte d'urbanització de l'àrea logística de Sagunt, Parc Sagunt II, en el terme municipal de Sagunt. Expedient: (2988714) 224/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9590

Data del DOGV
:   08-05-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4552

CVE


Data del document
:   21-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte d'urbanització de l'àrea logística de Sagunt, Parc Sagunt II, en el terme municipal de Sagunt. Expedient: (2988714) 224/2022/AIA. [2023/4552]  
«Informe d'impacte ambiental.  
Expedient: (2988714) 224/2022/AIA.  
Títol: urbanització de l'àrea logística de Sagunt Parc Sagunt II.  
Promotor: Espacios Económicos Empresariales, SL.  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Urbanisme.  
Localització: terme municipal de Sagunt.  
  
Antecedents  
El Pla especial de l'àrea logística de Sagunt té per objecte el desenvolupament de la zona reservada en el planejament municipal denominada àrea logística de Sagunt. El Pla especial es va sotmetre a participació pública el març de 2021 (DOGV 9035, 05.03.2021).  
La declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt va ser emesa per acord del 17 de febrer de 2022, de la Comissió d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
El 13 de juliol, la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible inicia un nou procés d'informació pública del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt (València), versió de juny de 2022, l'anunci del qual es publica en DOGV núm. 9384, de 15 de juliol de 2022. El contingut de les al·legacions i els informes s'incorpora a una nova versió del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt d'octubre de 2022.  
En sessió del 21 de novembre de 2022, la Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre la DATE complementària a l'emesa el 17 de febrer de 2022.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en data 30 de novembre de 2022, va adoptar l'acord d'informar favorablement el Pla especial de l'àrea logística de Sagunt i elevar la proposta d'aprovar definitivament l'esmentat pla especial a la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, que en data 2 de desembre de 2022 va aprovar definitivament el Pla especial de l'àrea logística de Sagunt. Amb l'aprovació del pla especial esmentat es reclassifica aquest sòl no urbanitzable comú com a sòl urbanitzable amb ús industrial i logístic, amb les connexions necessàries amb el seu entorn, tant viàries com ferroviàries i de serveis i infraestructures dotacionals, i s'hi afig la protecció d'una superfície de sòl no urbanitzable situada al sud de l'àmbit inicial, que donarà continuïtat al corredor territorial i biològic Serra Calderona - Riu Palància - Marjal dels Moros. Les ordenances del pla especial aprovat estableixen en el seu article 18 que el disseny dels vials i espais lliures de domini públic i dels elements de les xarxes d'infraestructures siga desenvolupat constructivament mitjançant el corresponent projecte d'urbanització.  
En la DATE i la DATE complementària s'estableix el següent condicionat en relació amb el projecte d'urbanització, en concret en la seua determinació núm. 3:  
«- El projecte d'urbanització s'acompanyarà d'un estudi en què es concrete amb més precisió la petjada de carboni, es determine el guany produït per les zones verdes i la pèrdua pels camps de cítrics eliminats. Perquè aquest estudi siga precís, s'haurà d'estudiar amb detall l'enjardinament que es realitzarà en les zones verdes i viàries.  
  
- L'estudi determinarà les tm de CO2 anuals que cal fixar i la superfície de sòl forestal reforestable els imports de la qual s'inclouran en el projecte d'urbanització.  
- El projecte d'urbanització inclourà una planificació de la reforestació (incloent-hi sòls, terminis i imports), que serà consensuada amb el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal de la DG de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental.  
- El projecte d'urbanització haurà de ser informat, almenys, pel Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic i pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
- S'inclourà en l'EATE un indicador per a controlar la superfície de sòl forestal reforestada i el balanç de la fixació del CO2 per a poder fer el seguiment de l'evolució que té».  
Tramitació administrativa  
Amb data 27 de desembre de 2022, la Direcció General d'Urbanisme remet sol·licitud per a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'urbanització de l'àrea logística Sagunt promogut per Espacios Económicos Empresariales, SL (d'ara en avant, EEE), Societat Pública de la Generalitat Valenciana que actua com a agent urbanitzador en l'àrea logística de Sagunt, en la modalitat de gestió directa. L'expedient comprén:  
- Projecte d'urbanització de l'àrea logística.  
- Projecte de reparcel·lació.  
- Document ambiental (inclou en annexos estudi acústic, corredor ecològic, estudi de la petjada de carboni, estudi arqueològic i de patrimoni, i estudi d'integració paisatgística).  
- Documentació complementària (Resolució de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat referent a l'assignació de la condició d'agent urbanitzador de l'àrea logística Parc Sagunt II, informe sostenibilitat econòmica, programa d'actuació integrada per al desenvolupament del sector Parc Sagunt 2 i Resolució de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat d'inici de tramitació del procediment de programació, mitjançant gestió directa, de l'actuació urbanística Parc Sagunt 2).  
En DOGV de 28 de desembre de 2022, la Direcció General d'Urbanisme sotmet a informació pública el procediment de programació, mitjançant gestió directa, de l'actuació urbanística Parc Sagunt II. Es rep una única al·legació per part de l'Ajuntament de Sagunt.  
  
En DOGV de data 16 de gener de 2023, es publica la Resolució de data 23 de novembre de 2022, de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, per la qual s'aprova el Pla de mobilitat del pla especial de l'àrea logística de Sagunt.  
Dins del procediment d'avaluació ambiental, amb data de 29 de desembre de 2022, aquest òrgan ambiental realitza consultes a les administracions següents:  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada / Empresa subministradora / Interessats.  
X 19.01.2023 Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient  
\* ST Medi Ambient.  
X N/C (\*) Subdirecció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental (competent en ordenació i gestió forestal).  
X N/C Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat.  
X 11.01.2023 DG Qualitat i Educació Ambiental: Serv. de Protecció de l'Atmosfera.  
X 13.01.2023 SUBDG Canvi climàtic: Serv. Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic.  
X 13.01.2023 DG Política Territorial i Paisatge.  
X 10.02.2023 DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
X 20.01.2023 Entitat de Sanejament d'Aigües. (EPSAR).  
X N/C Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat.  
X N/C Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport: DG de Cultura i Patrimoni.  
X 11.01.2023 Conselleria de Sanitat: DG Salut Pública.  
X N/C Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
X N/C Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
X 19.01.2023 ACUAMED.  
X 12.01.2023 Ajuntament de Sagunt.  
X 16.01.2023 Ajuntament de Puçol.  
X N/C Comunitat de Regants de Sagunt.  
X 12.01.2023 Ecologistes en Acció.  
X N/C Acció Ecologistes AGRÓ.  
  
  
(\*) Remés per a informe per part del Servei Territorial de Medi Ambient.  
  
- Informe en matèria de contaminació acústica i atmosfèrica emés pel Servei de Protecció de l'Atmosfera l'11.01.2023, en el qual es fa constar:  
«D'acord amb l'article 22 del Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desplega la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques, la maquinària utilitzada en la fase d'obres s'ha d'ajustar a les prescripcions que estableix la legislació vigent referent a emissions sonores de maquinària d'ús a l'aire lliure i, en particular, quan els siga aplicable, al que estableix el Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure, i les normes complementàries.  
  
D'altra banda, l'activitat haurà de desenvolupar-se de manera que en el seu àmbit d'afecció no se superen els objectius de qualitat acústica que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica de la Comunitat Valenciana. A més, el programa de vigilància ambiental haurà d'executar-se d'acord amb el que preveu la documentació ambiental relativa a les mesures de vigilància i seguiment de l'actuació, tant en fase de construcció com d'explotació, amb la finalitat d'assegurar la correcta execució, des del punt de vista ambiental, de les operacions constructives, fer el seguiment dels impactes previsibles, i verificar l'aplicació i eficàcia de les mesures protectores i correctores adoptades en matèria de protecció de la qualitat atmosfèrica i control d'operacions sorolloses.  
En virtut del que s'ha exposat anteriorment i examinada la documentació tècnica que es troba en l'expedient d'avaluació ambiental simplificada del projecte d'execució d'urbanització i a la vista que el document ambiental resulta correcte i s'ajusta als aspectes que preveu la normativa en vigor, es considera favorable la integració dels aspectes ambientals en la proposta del projecte en matèria de contaminació atmosfèrica i soroll».  
- Informe de la Direcció General de Canvi Climàtic de data 12 de gener de 2023, en el qual s'indica que:  
«La documentació aportada inclou un adequat estudi de petjada de carboni, que analitza les emissions previstes pel trànsit, així com la pèrdua d'un embornal de carboni actual (camps de cítrics en estat d'abandó) i la nova aportació d'embornal de carboni que suposen les zones verdes que es desenvoluparan durant la urbanització. Aquest nou estudi de carboni corregeix el que s'incloïa originalment en el pla especial amb criteris realistes i adaptats a la realitat, i estableix un balanç d'emissions global de 5.800 t CO2/any.  
El projecte inclou dues opcions per a la compensació d'aquestes emissions. Durant l'execució del projecte, s'haurà de concretar i consensuar amb l'òrgan competent en medi natural la combinació de reforestació i gestió silvícola de zones forestals proposada en la documentació aportada, que es considere més adequada, que assegure la compensació d'emissions associades al trànsit, amb la finalitat d'aconseguir la màxima neutralitat carbònica possible.  
S'informa que, amb les observacions realitzades en el present informe i tenint en compte les mesures preventives i correctores que preveu el document ambiental, el projecte no causarà impacte ambiental significatiu en matèria de mitigació i adaptació al canvi climàtic, ja que està en línia amb la Llei 6/2022, de 5 de desembre, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana».  
- Informe de l'Ajuntament de Puçol de data 16 de gener de 2023, en el qual s'indica que:  
«La nova zona industrial dista aproximadament 2.000 metres del sòl qualificat d'urbà residencial del nucli urbà de Puçol, per la qual cosa no és previsible que les indústries que s'hi implanten puguen produir efectes negatius en el sòl urbà de Puçol.  
Caldria sol·licitar un aclariment o una justificació suficient del fet que, en períodes de pluges intenses, no es veurà minvada la capacitat de desguàs que, cap a la Marjal dels Moros, es realitza per mitjà del sistema de séquies de Puçol. Una de les desembocadures naturals a la mar de les aigües pluvials, la denominada Gola de l'Estany, es troba localitzada al nord de la zona litoral, confrontant amb el TM de Sagunt i en comunicació directa amb l'aiguamoll la Marjal dels Moros. Aquesta desembocadura no té cap defensa davant del risc d'aterrament per efecte aportador de la dinàmica litoral. S'hauran de tindre en compte els increments dels cabals d'aigua pluvial que han de desguassar en els punts receptors ja existents (i, és el cas, la ubicació de nous), procedents del drenatge de les noves infraestructures i zones logística i industrial urbanitzades, i la seua afecció aigua avall en quantitat i qualitat d'aquesta a la platja de Puçol i el seu nucli residencial adjacent, amb el risc d'inundació de noves zones per les interferències en l'escolament i la concentració de pluvials.  
Atesa la magnitud de l'actuació pretesa, tant en superfície per a urbanitzar, amb la consegüent edificació i activitats que s'implantaran, així com les nombroses infraestructures de transport noves associades, i la intensificació d'ús de les actuals, haurien de considerar-se les accions correctores necessàries corresponents de tots aquests impactes ambientals significatius previsibles en el TM de Puçol, que no puguen ser evitats i que afectaran de manera negativa i permanent, principalment durant la fase d'explotació del parc esmentat, quan es trobe a ple rendiment i amb totes les infraestructures complementàries de millora en funcionament».  
  
- Informe de l'Ajuntament de Sagunt de data 12 de gener de 2023, en el qual s'indica que:  
«1. Respecte de les apreciacions de la DATE de 21 de novembre de 2022, l'informe dels serveis municipals destaca que el projecte d'urbanització no fa referència a la totalitat dels punts recollits en la determinació núm. 3 d'aquesta. Inclou consideracions respecte de l'enjardinament, els SUDS, la xarxa de séquies i el viari.  
  
Addicionalment, els serveis municipals informen respecte de les afeccions del projecte sobre figures de protecció i patrimoni. Respecte dels elements patrimonials, assenyalen que en l'expedient administratiu consta l'informe favorable de la Direcció General de Cultura de data 11 de desembre de 2022. Indica també que la previsió d'evacuació d'aigües a la Marjal dels Moros mitjançant la utilització de les xarxes i basses pluvials de Parc Sagunt I podria generar nous impactes ambientals negatius sobre aquest espai natural i, per tant, s'haurien d'obtindre noves autoritzacions conjuntes, adaptar, si és el cas, les instal·lacions existents i estudiar la gestió conjunta d'aquests abocaments.  
  
Inclou també l'informe altres apreciacions per possibles incidències mediambientals respecte a:  
- Instal·lacions elèctriques: les línies elèctriques representades gràficament en plans i que excedeixen l'àmbit del sector no es consideren com a part del projecte i no es poden avaluar en aquest procediment, de manera que queda pendent informar sobre aquest tema durant la tramitació dels projectes corresponents.  
- Ecoducte: indica que la reducció en l'amplitud de l'ecoducte, previst al sud de l'actuació sobre la carretera CV-309, podria generar impactes mediambientals negatius quant als aspectes ecològics previstos i la mobilitat ciclista.  
- EDAR: el projecte d'urbanització preveu la conducció de les aigües residuals a un sistema de depòsits de retenció connectats a una EDAR de nova implantació en la parcel·la d'equipament SQI-2, però no preveu l'execució d'aquesta infraestructura. No considera admissible disposar trams en galeria de serveis per l'interior de parcel·les de caràcter privat.  
- Estació de transferència de residus i punt net: la idoneïtat en la ubicació, la cessió de la parcel·la i la posterior recepció de la instal·lació haurà de determinar-la el Consorci d'Abocaments Palància - Belcaire (C3/V1)».  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de data 19 de gener de 2023 relatiu a afeccions sobre la zona humida i espai Xarxa Natura 2000 Marjal dels Moros.  
«Respecte de la restitució de séquies i l'adequació de barrancs. La séquia del Braç del Mig i la del Canyaret es recondueixen entubades a la séquia de l'Arrif existent. Haurien d'integrar-se en la jardineria sense entubar-se i creuar la CV-309 amb un pas de fauna mixt. Des del punt de vista ambiental, eliminar séquies i substituir-les per conduccions tancades és reduir hàbitats aquàtics, no es pot considerar una restitució.  
  
Respecte dels sistemes de drenatge sostenibles, s'estima que la solució plantejada no és compatible amb l'actual situació i capacitat de la séquia de l'Arrif.  
Actuacions ambientals en el sector ZRP-AG-1 preveuen l'actuació directa en la séquia de l'Arrif, que es redueix a realitzar una excavació per a fer un nou llit paral·lel a la mota que connecte la séquia amb les basses de drenatge (presumiblement), de manera que se substituïsca el tram entubat a l'interior de la mota de Parc Sagunt I. La recuperació d'aquest tram hauria de realitzar-se amb una actuació blana amb un llit natural amb vegetació adequada que permeta la recuperació d'hàbitats de marjal i la seua utilització tant per a conduir escolaments en èpoques de pluja com aigües superficials des de la séquia de Moncada, així com cabals ecològics en èpoques de sequera.  
Restituir el tram perdut en Parc Sagunt I al costat de la mota (pendent d'execució) sí que seria una millora ambiental, ja que ajudaria a mantindre els recursos hídrics i, per tant, l'estat de conservació favorable de la zona humida».  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de data de 19 gener de 2023, en el qual es fa constar que:  
«L'actuació no se situa sobre sòl forestal, però el segellament del sòl proposat afecta directament les zones forestals confrontants, especialment la infiltració d'aigua que nodreix l'espai protegit denominat Marjal dels Moros, terreny forestal protegit, pertanyent a la Generalitat Valenciana, qualificat de lloc d'interés comunitari LIC, zona d'especial protecció per a les aus i zona d'especial conservació Xarxa Natura 2000. Hi ha una gran superfície de sòl industrial disponible sense desenvolupar en l'entorn, per la qual cosa es considera que hauria de reconsiderar-se aquesta nova actuació industrial per a evitar l'afecció al sistema hidrogràfic dels terrenys forestals localitzats a la Marjal dels Moros.  
  
Les plantacions forestals i els tractaments silvícoles en àrees allunyades de la zona que es pretén urbanitzar poden suposar una aportació per a compensar les emissions de carboni. Però no estan definides econòmicament ni en l'espai i es desconeix si el promotor es compromet a executar-les i en quin període de temps.  
S'indica la creació d'una zona que es denomina zona rural protegida com a corredor ecològic, però no s'indica quina titularitat tenen aquests terrenys. És necessari determinar si són terrenys que passen a formar part del patrimoni de la Generalitat o seran de titularitat privada, ja que, perquè complisquen la seua funció com a corredor, hauran d'albergar una vegetació i un estat de conservació determinats.  
No es considera correcte que es permeta en aquesta zona la implantació de cap mena d'aprofitament d'energia, ni tan sols en un 10 % dels terrenys.  
De la mateixa manera, s'informa que no s'afecten vies pecuàries».  
- Informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge de data 13 de gener de 2023, en què s'indica que: vista la documentació aportada en el projecte d'urbanització, en relació amb el risc d'inundació i la xarxa de drenatge projectada, es considera que es compleixen les condicions que estableix la DATA, per la qual cosa s'informa favorablement a aquest.  
- Informe de la Direcció General de Salut Pública i Addiccions de data 11 de gener de 2023, en el qual s'indica respecte de les consideracions incloses en la DATE:  
«Sobre les mesures incorporades per a facilitar la sostenibilitat de les zones verdes. Consta que s'emprarà vegetació autòctona adaptada a les condicions edafoclimàtiques, que requerisquen menys consum d'aigua i que no produïsquen els pòl·lens més al·lergògens.  
Referent a la qualitat de l'aire, es conclou de les modelitzacions de les concentracions de contaminants que en la fase de funcionament no se superaran els límits per a cap d'aquests. Com a mesura de control, s'implantarà dins del parc logístic una nova estació de mesura de contaminants atmosfèrics, que formarà part de l'RVVCC.  
  
Dels models predictius realitzats en l'estudi acústic per a la fase d'explotació, es conclou que els nivells de soroll no superaran els límits que estableix la normativa vigent.  
El projecte preveu la construcció d'una estació de transferència de residus i punt net per a l'emmagatzematge selectiu de residus. S'haurà de complir la Llei 5/2022, de 29 de novembre, de la Generalitat, de residus i sòls contaminats per al foment de l'economia circular a la Comunitat Valenciana i la resta de normativa vigent.  
  
En l'àmbit de la prevenció contra la legionel·losi, s'haurà de complir la normativa vigent: Reial decret 487/2022, de 21 de juny, pel qual s'estableixen els requisits sanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
Així mateix, a fi d'evitar la proliferació de mosquit tigre (Aedes albopictus), hauran de posar-se en marxa durant la fase d'obres les mesures necessàries per a evitar xicotetes acumulacions d'aigua que pogueren convertir-se en focus de cria de l'espècie. En el disseny dels elements del projecte, s'evitaran estructures que puguen donar lloc a l'acumulació d'aigua a conseqüència de la pluja o el reg.  
S'emet un informe favorable al projecte d'urbanització de l'àrea logística de Sagunt Parc Sagunt II, ja que es considera que no es deriven impactes significatius en la salut de la població».  
- Informe d'al·legacions de l'Associació Ecologistes en Acció del País Valencià, de data de 12 de gener de 2023, en el qual s'indica que:  
«L'actuació suposa un segellament del sòl, que impedirà l'alimentació dels aqüífers i una intensa petjada de carboni, ja que s'eliminarà tota la vegetació que segresta actualment el diòxid de carboni.  
Es proposa un sistema de drenatge sostenible, que es considera clarament insuficient, perquè la superfície segellada serà àmpliament majoritària. A més, les zones verdes són absolutament marginals.  
El sòl que es pretén ocupar té un alt valor agrològic, que es pot observar en el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana.  
Aquest territori forma part del corredor territorial i biològic Serra Calderona - Riu Palància - Marjal dels Moros, perquè se situa quasi limitant amb la zona humida catalogada de la Marjal dels Moros. El projecte d'urbanització pretén millorar falsament aquest corredor territorial i biològic, amb una sèrie d'actuacions, que es resumeixen en passos d'animals entre els diferents sectors de la urbanització. Aquest corredor territorial i biològic se substitueix per un corredor ecològic de 2 km de longitud i 75 m d'amplària, situat a la vora nord-oest de l'actuació, que acolliria una via de servei, un carril bici, travessat per un gasoducte i línies elèctriques de mitjana tensió.  
És preceptiva la realització d'un estudi d'afecció als espais de la Xarxa Natura 2000, que no s'ha dut a terme en la tramitació d'aquest projecte. En la documentació ambiental sotmesa a informació pública, no es presenta aquesta preceptiva avaluació de les repercussions sobre la Xarxa Natura 2000».  
- L'Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 20 de gener de 2023, indica:  
«Amb data 11 de novembre de 2022, es va emetre un informe de capacitat del sistema públic de sanejament i depuració de Sagunt per a tractar les aigües del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt (València). En aquest informe s'indicava que el desenvolupament complet del pla superava la capacitat del sistema de sanejament i depuració existent i, en el cas que es connectara a aquest, amb un cabal estimat de 3.989,86 m³/dia. El sistema públic de sanejament i depuració de Sagunt està dissenyat per a tractar 20.664 m³/dia. En l'actualitat, l'influent és de 13.306 m³/dia. El sistema té una reserva de 7.358 m³/dia, però té 4.397,41 m³/dia reservats per altres desenvolupaments urbanístics en la seua zona d'afecció, per la qual cosa, el cabal previst en el desenvolupament de l'assumpte no podria tractar-se en el sistema si es desenvoluparen completament tots els sectors ja informats.  
En la planificació d'obres en sanejament i depuració existent es preveuen actuacions per a modificar la localització de l'EDAR de Sagunt i, si és el cas, ampliar-ne la capacitat.  
Quant a la compatibilitat del desenvolupament urbanístic amb les infraestructures de sanejament i depuració existents i/o futures, vist l'informe indicat, elaborat a l'efecte per l'assistència tècnica, s'observa que el desenvolupament de la figura de planejament referida en l'assumpte no presenta, a priori, zones d'afecció a les infraestructures de sanejament i depuració de la Generalitat Valenciana existents, més enllà de la connexió a la nova EDAR que es desenvoluparà. Cal indicar que el projecte de l'assumpte continua esmentant la possibilitat de construcció d'una nova EDAR per al sector Parc Sagunt II, la qual cosa, segons la informació de la qual es disposa, ha quedat totalment descartat i la connexió es realitzarà al nou sistema de sanejament i depuració de Sagunt.  
  
El projecte estima 3 xarxes diferenciades de recollida d'aigües: la de sanejament, la de pluvials i la d'aigües grises. La tercera recull les aigües dels vials i, a través d'uns depòsits de retenció, porten les aigües al sistema de pluvials, excepte les primeres pluges, que les gestionarà en el sistema de residuals.  
Aquestes primeres pluges no es troben desenvolupades en el projecte, no existeix un annex específic i no es coneix el cabal o la composició d'aquestes, per la qual cosa s'haurà de definir en el document definitiu tant la quantitat d'aigua que gestionaran en l'EDAR, com la qualitat d'aquesta, ja que es coneix que les primeres pluges solen implicar restes d'olis i hidrocarburs, que podrien afectar la qualitat del tractament de la resta de les aigües. Si aquestes aigües no tingueren la qualitat suficient, seria a compte del parc el seu correcte tractament previ a l'abocament.  
  
Es preveu reutilitzar part de l'aigua depurada per a la xarxa contra incendis i per al reg de les zones verdes del parc empresarial. La solució és correcta, però serà a compte del parc la impulsió de l'aigua fins als elements d'acumulació i repartiment, no hi ha objeccions per al seu ús ambiental o, fins i tot, industrial.  
Pel que s'acaba d'assenyalar i en el cas en què l'agent urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic que s'informa decidisca no resoldre mitjançant la construcció d'un sistema propi per al sanejament i la depuració de les aigües residuals generades per l'actuació urbanística que promou, i tinga previst resoldre-ho mitjançant la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en el sistema públic de sanejament i depuració de Sagunt de les aigües residuals generades pel desenvolupament de l'àrea logística del municipi de Sagunt (València), sempre que es complisquen les condicions següents:  
  
Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, hauran d'estar executades les actuacions que preveu el sistema públic de sanejament i depuració de Sagunt, amb la finalitat que es puga dur a terme un adequat tractament de les aigües residuals que generen i aquestes hauran d'incloure en el seu disseny el cabal previst en el sector de l'assumpte.  
Serà condició indispensable la comprovació de la suficiència de la capacitat hidràulica de la xarxa de col·lectors del sistema de sanejament i depuració del sistema públic de sanejament i depuració de Sagunt.  
  
En qualsevol cas, l'abocament generat pel desenvolupament de referència haurà de complir amb els límits d'abocament que estableix l'ordenança municipal d'abocaments o, en defecte d'això, en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de l'Entitat de Sanejament d'Aigües que recull l'annex II, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A tals efectes, l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.  
En el cas en què es decidisca desenvolupar una EDAR pròpia per al sector, s'haurà de plasmar en el corresponent instrument de planejament la zonificació i l'ordenació de l'àmbit afectat a la infraestructura de sanejament objecte de l'actuació projectada.  
Haurà de definir-se de manera adequada l'entrada d'aigües grises al sistema de sanejament i depuració de Sagunt, i es limitarà l'entrada de compostos no tractables per la depuradora. Igualment, s'haurà de definir correctament el cabal que cal gestionar a través del clavegueram públic, de manera que no hi haja possibles puntes de cabal horàries que generen problemes de tractament en la depuradora».  
- Informe d'ACUAMED de 19 de gener de 2023, en el qual es fa constar que:  
«De la documentació aportada, no es disposa informació sobre els punts d'abocament dels possibles efluents derivats dels processos industrials en l'àrea logística ni de les plantes de tractament associades. Qualsevol abocament ha de tindre en compte la seua àrea d'influència, de manera que no s'afecte la qualitat de l'aigua del procés de dessalació, siga la de l'aigua de mar de captació o bé la de producte. Si es plantegen abocaments a domini públic marítim terrestre, hauran de tindre en compte la no afecció al perímetre de protecció de captació d'aigua de mar de Naturgy, ja que també són les aigües de captació d'aigua de mar de la dessaladora d'Acuamed».  
- Informe de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible de data 10 de febrer de 2023, en el qual:  
«S'informa desfavorablement respecte de la reposició de les séquies Braç del Mig i Canyaret, perquè se situen de manera paral·lela a la CV-309 i en la zona de reserva viària ZRP-CR del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt. Hauria d'estudiar-se una altra localització per a aquestes conduccions o justificar el seu traçat».  
La informació que conté l'expedient i els procediments precedents aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió del present informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
Característiques del projecte  
Els treballs previstos es resumeixen en:  
- Demolicions i treballs previs.  
- Moviment de terres: excavacions i farciments per a formació d'esplanada.  
- Extensió de ferms i paviments.  
- Construcció d'estructures, en murs de contenció i obres de pas en encreuaments amb infraestructures existents.  
- Obres de drenatge i sanejament.  
- Instal·lacions d'aigua per a proveïment i contra incendis.  
- Instal·lacions elèctriques: xarxa de mitjana tensió, energies renovables i distribució en baixa tensió.  
- Instal·lació d'enllumenat públic.  
- Estesa de les xarxes i instal·lacions de gas i telecomunicacions.  
- Construcció d'estació de transferència de residus i punt net.  
  
- Col·locació de mobiliari urbà.  
- Reposició de serveis afectats: séquies, camins d'accés, instal·lacions de subministrament de diferents serveis urbans, afeccions a la línia ferroviària d'ADIF en construcció, segellat de pous existents.  
  
- Pintat de marques viàries, col·locació de senyalització vertical i instal·lació d'elements d'abalisament i defensa en vials i zones públiques.  
- Construcció de corredor ecològic terrestre.  
- Plantacions en zones verdes i instal·lació de la xarxa de reg necessària.  
- Adopció i implantació de mesures ambientals i paisatgístiques específiques.  
- Gestió de residus procedents de les obres de construcció i demolició.  
- Adopció de mesures de seguretat i salut durant l'execució de les obres.  
La proposta d'urbanització es desenvolupa sobre el sòl requalificat en el pla especial Parc Sagunt II com a àrea logística industrial Parc Sagunt (ZND-IN), que ocupa una superfície de 5.440.941 m². Mentre la resta de les àrees del pla especial es dediquen a reserva viària i a requalificar una zona situada al sud com a zona rural protegida agrícola (ZRP-AG1). En el seu conjunt, el Pla especial de l'àrea logística de Sagunt afecta una superfície de 6.208.116 m.  
La nova plataforma ferroviària d'accés al port de Castelló divideix l'àrea logística en dos sectors, la zona nord d'aquest es reserva a zones verdes i àrees dotacionals d'infraestructures i serveis urbans, entre els quals es troben la planta de transferència i la futura EDAR. En la zona sud es concentren les parcel·les destinades a usos industrials, terciari logístic, aparcaments i plataforma intermodal, així com parcel·les per a ús d'infraestructures i equipaments i una gran zona verda perimetral.  
Les actuacions projectades desenvolupen la urbanització dels vials públics, incloses les connexions viàries exteriors, zones destinades a aparcaments públics, zones verdes i enjardinades, illes destinades a infraestructures i serveis urbans que preveu l'ordenació detallada del Pla especial aprovat de l'àrea logística de Sagunt.  
  
El projecte estableix quatre accessos a l'àrea logística: dos per l'est connectats amb la CV-309 i dos pel nord que permeten la seua connexió a través del polígon Camí la Mar amb la V-23 i el nucli urbà del Port de Sagunt.  
En relació amb els vials interns, cal destacar que l'accés ferroviari al Port de Sagunt, que divideix l'àmbit de sector en dues parts, les línies d'alta tensió que discorren paral·leles a aquest traçat d'ADIF, així com el desenvolupament de la zona intermodal de l'àrea logística, condicionen el traçat el seu traçat tant en planta com en alçat.  
Es preveuen un total de 19 km de nous vials i fins a 12 rotondes. Quant a les estructures que executables, es preveuen dos nous passos inferiors que cal executar sota l'accés ferroviari. N'hi ha un tercer situat a l'oest, ja executat, pel qual es reposarà el traçat de l'Eurovelo-8, afectat pel sector. S'executarà una nova estructura de pas sobre la CV-309, que farà, al seu torn, les funcions d'ecoducte donant continuïtat al corredor ecològic previst en la franja oest de l'àrea logística i permetrà donar continuïtat a l'itinerari de l'Eurovelo-8. Així com la nova estructura que s'executarà en l'accés est 2. Al seu torn, es preveu l'execució d'una nova passarel·la de ciclistes i vianants sobre la V-23.  
L'amplària dels carrils per al trànsit de vehicles és de 4 metres. Els vials disposaran de zones d'aparcament amb una amplària de 5 metres per als aparcaments en bateria i de 2,5 metres per a aparcaments en cordó.  
S'han reservat 9 borses d'aparcaments públics, tant per a vehicles lleugers com pesants, distribuïdes en els vials i en parcel·les dotacionals amb la finalitat de complir els estàndards que estableix l'apartat 6 del punt III de l'annex IV del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
  
Tots els vials que formen part de l'eix vertebrador presenten mitjana o element separador entre els dos sentits de circulació i dos carrils per sentit. En el cas dels eixos que parteixen de la glorieta de l'accés est 2, aquesta mitjana disposarà d'un passeig central compost per zones verdes, un carril bici i un itinerari per als vianants.  
La resta de vials presentarà un únic carril per sentit sense element separador.  
Des del punt de vista de la infraestructura verda interna, les propostes passen per la creació d'una zona d'horts assimilable al paisatge actual en la zona nord a l'accés ferroviari i el desenvolupament d'una extensa zona verda perimetral per a mitigar l'afecció visual dels eixos ferroviaris denominada SVJ-01 en la meitat sud.  
La zona de la parcel·la SVJ-01, que es desenvolupa entre el sud-oest i nord-oest, té un ample mínim de 75 m, espai que disposarà d'una mota enjardinada no contínua i amb formes naturalitzades de fins a 5 m d'altura, que exercirà de barrera visual i acústica. Sobre aquest mateix espai s'integraran franges lliures de vegetació, per on discorreran xarxes de serveis que inclouen el gasoducte i línies aèries i subterrànies d'alta tensió i una via de servei d'accés a les parcel·les agrícoles existents. L'espai quedarà delimitat per sengles barreres de fusta, de dos metres d'altura, practicables en alguns punts d'accés, per a poder convertir tota la franja en un corredor ecològic. Per aquest mateix espai, es reposarà l'itinerari de l'Eurovelo-8, el traçat creuarà la CV-309 pel nou ecoducte previst sobre aquesta, continuarà per la parcel·la SVJ-01 creuant mitjançant un pas inferior, ja executat, sota el nou accés ferroviari, continuarà per les zones enjardinades de l'àrea en la seua zona nord i creuarà mitjançant una nova passarel·la per a ciclistes i vianants, inclosa en el projecte, sobre la V-23. El nou traçat tindrà una longitud total de 5.430 m i presentarà una amplària de 4 m. S'executarà amb paviment natural llis terrenc, que permetrà l'ús de bicicletes i altres vehicles de mobilitat personal.  
En la zona de la parcel·la SVJ-01 nord, interior a l'àrea logística, es disposaran itineraris per als vianants que s'integraran i tindran continuïtat amb el viari de la zona i es connectaran, mitjançant els passos inferiors que s'executaran sota l'accés ferroviari, amb les zones verdes i els sectors de la zona nord de l'àrea logística.  
Tal com s'ha indicat prèviament, dins de l'àmbit del pla especial, però fora de l'àmbit del projecte d'urbanització, es desenvolupa la zona rural protegida agrícola, que es connecta mitjançant un ecoducte amb la zona verda que cal desenvolupar en el sector SVJ-01, i es constituirà com un corredor ecològic entre la Marjal dels Moros i la serra de la Calderona, tal com es va requerir des de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge en la tramitació del pla especial. Sobre aquesta àrea, s'executaran obres d'adequació de séquies i murs vegetals.  
Respecte de les xarxes de sanejament i pluvials, el projecte preveu 3 xarxes diferenciades de recollida d'aigües: la de sanejament, la de pluvials i la d'aigües grises.  
- La primera rebrà les aigües residuals generades en el sector i el seu final és la mateixa depuradora, a través d'estacions de bombament. Aquestes aigües es consideren residuals assimilables a aigües urbanes. En aquest aspecte, el pla especial preveu l'execució d'una EDAR pròpia amb tractament terciari, que no és objecte d'aquest projecte.  
- La segona recull les aigües de pluja de les parcel·les a través de dos depòsits de tempestes i les traslladarà a la Marjal dels Moros, mateix punt d'abocament que en Parc Sagunt I. Es connectarà en diversos punts a la xarxa existent d'aquest últim i es derivaran part d'aquestes a depòsits de proveïment per a regs.  
- La tercera recull les aigües dels vials i, a través d'uns depòsits de retenció, porten les aigües al sistema de pluvials, excepte les primeres pluges, que les gestionarà en el sistema de residuals.  
El sistema de tractament d'escolaments es complementa amb la instal·lació de sistemes urbans de drenatge sostenible (SUDS), que es componen de cunetes vegetades en les zones verdes, rases filtrants com la que recorre tot el corredor ecològic, canals de drenatge en el vessant est, i un canal per a la captació de les aigües procedents de les conques externes en la zona sud-oest. Part d'aquests sistemes aboquen en basses superficials situades en les zones verdes, dotades, al seu torn, de pous per a facilitar la infiltració al subsol. En les glorietes i bulevards centrals s'instal·laran jardins de pluja amb sistemes de caixes drenants.  
  
Es reserven tres parcel·les per a l'execució de tres subestacions elèctriques tant per a les línies procedents de les plantes de renovables que subministraran al sector, com una de connexió a la xarxa de REE connectada mitjançant dues línies aèries de 400 kV a la subestació de Gausa.  
Les obres inclouen l'execució de totes les línies de serveis que s'implantaran, incloses les obres necessàries per a les connexions de servei a les xarxes existents, així com el desviament de totes les afectades per la urbanització. Tots els serveis es disposen de manera soterrada pels vials de l'àmbit.  
En aquest aspecte, la urbanització afecta una sèrie de séquies: séquia Braç de la Torre, Braç del Mig i séquia del Canyaret, les quals es reposaran entubades pel perímetre de l'àrea logística. En el cas de les dues últimes, es connectaran a la séquia de l'Arrif en el marge oposat de la CV-309.  
L'estació de transferència de residus i punt net de l'àrea logística s'implantarà en parcel·la destinada a infraestructures situada al nord del nou accés ferroviari.  
Al seu torn, es preveu l'adequació d'una sèrie d'obres de drenatge en els vials de l'entorn de l'àrea logística per al pas de fauna, així com mesures de reducció de la velocitat en l'àmbit d'aquests.  
Ubicació del projecte  
L'àmbit territorial del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt queda localitzat al sud del nucli de població del Port de Sagunt, en una àrea delimitada al nord pel polígon industrial Camí de la Mar, al sud i a l'est amb la carretera CV-309 (que delimita interiorment el parc empresarial Sagunt I), i a l'oest amb el ferrocarril València-Barcelona.  
  
El projecte s'insereix en el context d'una infraestructura verda exterior els elements més significatius de la qual són la Marjal dels Moros, zona humida catalogada i inclosa en la Xarxa Natura 2000, el Parc Natural de la Serra Calderona i el paratge natural protegit La Costera, que es connecten mitjançant la figura de corredor terrestre.  
La parcel·la urbanitzable no presenta cap figura de protecció mediambiental, perquè es troba fora del perímetre d'afecció de 500 m de la zona humida de la marjal, a excepció de la parcel·la requalificada en el pla especial com a zona rural protegida agrícola, que queda englobada parcialment en aquest.  
No es produeix cap afecció a terreny forestal PATFOR ni discorren vies pecuàries per l'àmbit.  
El sòl en l'àrea afectada, per les seues característiques de textura, profunditat i fertilitat, té una capacitat d'ús agrícola molt elevada. Actualment, l'àrea es troba ocupada per un mosaic de cultius fruiters, en la seua majoria cítrics en situació d'abandó, edificacions disperses, multitud de séquies i canals de reg, i una extensa xarxa de camins.  
  
L'àmbit d'afecció presenta vulnerabilitat mitjana d'aqüífers. L'execució del projecte es realitza sobre la massa d'aigua subterrània. 080-128 Plana de Sagunt, la qual presenta un estat global deficient, segons les dades de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El sòl afectat presenta permeabilitat alta, amb alta accessibilitat als aqüífers. Segons l'informe de cartografia territorial dels sòls crítics per a la recàrrega d'aqüífers a la Comunitat Valenciana, el sector se situa en àrees que cal millorar per a la recàrrega d'aqüífers.  
El sector no afecta cap llit o massa d'aigua superficial ni es localitza en zones amb el risc d'inundació segons el PATRICOVA, només en l'extrem sud-oest apareix el barranc del Llop, d'interés per a la connectivitat ecològica. Encara que es tracta d'un llit d'aigües estacionals, a vegades pot suportar cabals de consideració, per la qual cosa aquest entorn està inclòs en la cartografia actualitzada del PATRICOVA.  
El sector se situa sobre terrenys amb el risc d'erosió molt baix.  
No s'hi identifiquen hàbitats recollits en l'annex I de la Directiva 92/43/CE. Segons les dades del Banc de dades de la biodiversitat de la Comunitat Valenciana, no es localitzen espècies prioritàries de fauna o flora en la zona.  
L'àmbit de la zona d'actuació no es considera rellevant per a la reproducció de cap espècie d'amfibi, encara que, atesa la proximitat de zones humides, és d'esperar la presència d'aquestes, així com d'exemplars de rèptils i ofidis com la colobra de ferradura (Hemorrhois hippocrepis) o colobra bastarda (Malpolon monspessulanus). Quant a mamífers, és esperable la presència d'exemplars d'eriçó africà (Atelerix algirus), eriçó comú (Erinaceus europaeus), musaranya comuna (Crocidura russula) i espècies de rosegadors. Les aus presents en la zona segons les dades del BDBCV són collverd (Anas platyrhynchos), mussol comú (Athene noctua), soliguer (Falco tinnunculus), gavinot mediterrani (Larus michahellis), així com espècies migratòries que, atesa la proximitat de la marjal, utilitzen la zona com a àrea d'alimentació.  
  
L'àrea s'emmarca en una zona amb un elevat nombre de jaciments arqueològics i etnològics, però no s'afecta elements inventariats.  
  
Paisatgísticament, el sector es troba confinat per les infraestructures de transport primàries i els polígons industrials desenvolupats. L'àrea està configurada amb un parcel·lari d'horta tradicional irrigat a través de séquies. Les infraestructures de transport, les torres elèctriques i la concentració del sòl industrial més consolidat cap al front litoral i el límit amb la població de Port de Sagunt generen una distorsió escènica i desconnexió d'aquesta àrea respecte a altres espais similars pròxims, com és l'Horta de València.  
  
Característiques de l'impacte potencial  
El desenvolupament del projecte d'urbanització porta implícita la implantació d'usos i activitats que produeixen impactes ambientals negatius i positius, els quals han sigut informats per diversos òrgans durant la tramitació del pla especial i les mesures correctores del qual han sigut incorporades per a mitigar els efectes perjudicials que el projecte genera. Les actuacions projectades per a la urbanització dels vials públics, zones destinades a aparcament, infraestructures i serveis urbans (excepte la corresponent EDAR) produiran impactes associats tant al trànsit rodat de maquinària com al moviment de terres, la producció de residus d'obra o el consum de recursos (materials, energia, aigua, etc.).  
  
En total, es preveu que s'excaven aproximadament 413.898 m³ de terra vegetal i la reutilització parcial de la terra vegetal extreta en la conformació de les zones verdes. Al seu torn, s'excavaran un total de 431.190 m³ de sòls, dels quals s'utilitzaran els que reunisquen la qualitat suficient en la conformació de l'esplanada dels vials i farciments de rases, el material no reutilitzat en obra es traslladarà a gestor autoritzat.  
Per a la conformació dels vials, es requerirà l'aportació externa d'un total de 859.709 m³ de sòls adequats, 268.438 m³ de sòls seleccionats i 166.782 m³ de tot-u, que hauran de procedir de pedreres autoritzades. S'estima l'ús de 128.998 t de mescles bituminoses.  
Així mateix, resulta necessari analitzar les accions negatives i positives que el mateix funcionament i manteniment del parc industrial/logístic produeixen sobre els elements del medi natural a fi de reduir la incidència ambiental; els més rellevants són la implantació de sòl industrial en detriment de parcel·les d'ús fonamentalment agrícola amb incidència sobre el paisatge, la fauna i la flora; la major presència de trànsit rodat, que suposa emissió de gasos contaminants i sorolls, i la implantació de zones verdes amortidores dels efectes de les instal·lacions sobre el paisatge.  
A continuació, s'exposen els impactes potencials entre els factors ambientals associats i les accions pròpies del projecte, així com les mesures preventives, correctores i compensatòries previstes.  
• Flora i vegetació  
En la fase de construcció, es preveu un impacte rellevant sobre la flora i la vegetació associat al moviment de terres i maquinària pesant, muntatge d'instal·lacions associades, així com afeccions intrínseques com vessaments, abocaments o apilament de residus. La major part del terreny es troba ocupada per cultius i no hi ha en l'àmbit vegetació natural més enllà de l'existent en terrenys abandonats i marges. No s'ha detectat presència d'espècies catalogades en instruments de protecció ni exemplars d'arbres monumentals.  
Els arbres de port considerable seran respectats i integrats en les zones verdes i vials en la mesura que siga possible. En desenvolupament del projecte es preveu la creació de 97,23 ha de zones verdes i bulevards centrals on es plantaran espècies autòctones pròpies de la serra de la Calderona (Pinus halepensis, Quercus Ilex, Olea europea o Celtis australis, entre altres) mitjançant la retopografia, el tractament del sòl i la plantació, de manera que es recree un paisatge de bosc mediterrani on s'intercalen àrees de descans i zones inundables que faciliten la retenció d'escolaments i el desenvolupament d'espècies de flora aquàtica.  
Com a mesures addicionals a la revegetació que preveu l'estudi de paisatge i l'estudi de petjada de carboni, el document ambiental proposa, entre altres: la no utilització d'agents fisicoquímics en zones susceptibles d'afectar la vegetació existent, l'eliminació d'espècies al·lòctones o mesures relacionades amb l'apilament de materials, neteja de restes d'obra i controls de vehicles susceptibles de produir abocaments.  
  
• Fauna  
A conseqüència de la pèrdua de l'hàbitat després de l'eliminació de la cobertura vegetal, s'esperen afeccions a la composició faunística de l'entorn, les quals es veuran incrementades pel trànsit de vehicles o la mateixa presència d'infraestructures i línies elèctriques aèries. Addicionalment, es produirà un increment de l'efecte barrera, que dificultarà la connectivitat entre la Marjal dels Moros i àrees com la serra de la Calderona, i un efecte parany de canals, séquies o arquetes de no disposar d'estructures d'escapament.  
L'estudi de connectivitat territorial i biològica del corredor terrestre Horta - Marjal dels Moros - Serra Calderona - Riu Palància proposa mesures compensatòries i correctores de conformitat amb les directrius de l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana. Es proposen mesures preventives relacionades amb la senyalització de zones amb el risc d'atropellament o la restitució de séquies i barrancs per a l'ús i trànsit d'espècies de fauna (passos de fauna).  
Els passos de fauna superiors i inferiors seguiran les prescripcions del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient quant al traçat, la densitat i l'amplària. A més del manteniment dels passos fins a la CV-309, s'instal·larà un ecoducte (o pas superior) d'amplària determinada, proveït de barreres laterals de fusta per a ocultar el trànsit a la fauna i multifuncional, que permeta l'accés de bicicletes i vianants, així com de fauna. S'ha dissenyat un clos i un sistema d'escapament amb la finalitat d'impedir el pas de vertebrats grans i mitjans a les vies de comunicació i de dirigir a la fauna fins als passos instal·lats, amb la qual cosa es minimitze el risc de col·lisió.  
Com a mesures compensatòries, es proposen: l'ampliació del corredor territorial fins als límits de la CV-309, amb la permeabilització de la zona per a la fauna mitjançant un pas superior; la creació de zones susceptibles d'embassar-se al costat de la séquia de l'Arrif; la creació de bardisses amb espècies vegetals autòctones fructíferes que servisquen com a refugi o la creació de caixes niu per a espècies com l'òbila comuna, quiròpters, aus insectívores, etc.  
La funció generadora d'hàbitats aquàtics de les séquies a cel obert es veurà compensada per les rases drenants, canals de drenatge i basses previstes en les zones enjardinades de l'àrea logística.  
Addicionalment, es proposen mesures per a la millora d'hàbitats i corredors de fauna, com l'execució de passos de fauna i la millora dels sobreeixidors en zones de passos de fauna terrestre (eliminant sifons i altres infraestructures verticals) substituint-los per equipaments inferiors multifuncionals per al pas de fauna, evacuació de les aigües i renaturalització de barrancs i séquies.  
• Paisatge  
L'entorn del projecte d'urbanització correspon amb cultius de regadiu pròxims al front litoral, que es consideren rellevants pel valor paisatgístic que tenen, l'estat de conservació i la representativitat d'acord amb el PAT d'infraestructura verda i paisatge de la Comunitat Valenciana. S'identifica el corredor de connexió entre la serra de la Calderona i la Marjal dels Moros com a component essencial per a la infraestructura verda a escala regional pel valor ambiental, cultural, territorial i visual que té.  
S'han definit en l'estudi d'integració paisatgística un total de huit unitats de paisatge (UP) segregades en agrícoles i industrials, els components de les quals (vegetació, cobertura, ús del sòl, infraestructures, etc.) han sigut valorats paisatgísticament. El resultat de la valoració de les UP mostra que la UP-04 Marjal dels Moros, com que es tracta d'un aiguamoll, representatiu i d'interés de conservació on conflueixen espais d'horta tradicional, té la qualitat paisatgística més alta. El segueixen les unitats d'horta tradicional que romanen en explotació agrícola i es mantenen elements de reg i camins d'accés de caràcter històric i, finalment, les UP vinculades al patró industrial la valoració paisatgística del qual és baixa o molt baixa a causa de l'ús del sòl i al tipus d'urbanització, que no té actualment mesures d'integració paisatgística i ambiental.  
El document ambiental recull tant normes d'integració paisatgística que procedeixen de documents i estudis específics de la tramitació del pla especial, com directrius del mateix estudi d'integració.  
  
Per la rellevància que té a l'efecte de mitigar afeccions sobre el paisatge, es proposen mesures enfocades a la naturalització de zones verdes i de reserva del corredor biològic amb espècies autòctones, amb la qual cosa es creen hàbitats propensos per al desenvolupament de fauna i flora, i ecoductes que donen pas continu a la connexió ecològica del corredor terrestre Horta - Marjal dels Moros - Serra Calderona - Riu Palància.  
Amb la finalitat d'incrementar la resiliència de la infraestructura verda i mitigar l'impacte pel canvi d'ús, es fomentaran corredors verds perimetrals i la implantació d'aparcaments en zones dissuasives que integren arbratge. S'integraran dins de la infraestructura verda totes les actuacions susceptibles d'afectar els barrancs que naixen del vessant oriental de Montpicaio i es rehabilitaran les xarxes de reg que contribuïsquen a la colonització dels corredors verds, de manera que es mantinga la seua funcionalitat.  
Després de l'última modificació de la DATE, en la qual es produeixen la reorganització dels usos detallats, s'inclouen mesures noves quant a la integració paisatgística, amb la modificació de les zones verdes i incloent-hi la formació de terraplens amb pendents del 25 % al 30 % perpendiculars a la boga amb l'autovia i ferrocarril, en la franja de la zona verda més pròxima a aquestes fins a una altura de 5 m, amb la qual cosa es naturalitzarà la vegetació i s'empraran terres pròpies.  
Així mateix, es proposen mesures comunes associades a la mobilitat; la prevenció d'abocaments; la creació de pantalles vegetals i revestiments; la minimització de la contaminació lumínica; el tractament de façanes, etc.  
• Hidrologia i qualitat de les aigües  
Es preveu que durant l'obra el moviment de terres siga elevat i que la compactació del sòl ocasionada per la maquinària pesant supose menys porositat del sòl. Els parcs de maquinària, així com el muntatge d'instal·lacions, poden provocar impactes associats a abocaments accidentals (olis, lubrificants, combustibles) i l'apilament de materials susceptibles de ser arrossegats en cas de pluges que podrien alterar el drenatge del terreny. Quant a la producció de residus, els procedents del manteniment de la maquinària (especialment els de naturalesa líquida) poden ocasionar la contaminació de les aigües si no s'apliquen mesures correctores i preventives, que ocasionarien una afecció severa sobre el medi. S'hi plantegen mesures addicionals comunes relacionades amb l'apilament de materials i residus, ubicació de zones per a la neteja de maquinària i la descompactació de terrenys mitjançant ripatge per a afavorir la infiltració d'aigua.  
Segons l'estudi d'inundabilitat elaborat pel promotor, la parcel·la ocupada no es veu afectada per perillositat d'inundació. No obstant això, la zona rural protegida agrícola (ZRP-AG) inclosa en l'àmbit del pla especial es troba afectada per perillositat d'inundació geomorfològica de conformitat amb la cartografia del PATRICOVA. En aquesta zona es preveu l'execució d'un canal per a la captació d'escolament superficial aportat per les conques de l'àrea logística, que acabarà confluint en la bassa d'infiltració de la cantonada sud-est del sector. Aquest element permetrà retindre les aigües portades pel canal, recarregar l'aqüífer i evacuar (per mitjà del sobreeixidor) les aigües excedentàries cap a la séquia de l'Arrif, amb la qual cosa es garanteix l'aportació de les aigües cap a la Marjal dels Moros.  
El promotor ha elaborat un estudi hidrològic per a determinar els cabals que cal evacuar tant per la xarxa de drenatge interior com els que arriben al polígon des d'àrees adjacents. Els cabals aportats des de conques exteriors serveixen per a dimensionar el canal de captació perimetral i, quant a la infraestructura de drenatge, es distingeixen tres xarxes: xarxa d'aigües grises, xarxa de pluvials i sistemes urbans de drenatge sostenible (SUDS).  
L'òrgan competent en matèria de gestió territorial ha informat favorablement la xarxa de drenatge projectada en relació amb el risc d'inundació i les determinacions normatives que preveu el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del PATRICOVA i la resta de normativa aplicable.  
Quant a l'abocament d'aigua residual, les xarxes de sanejament s'han dissenyat de conformitat amb els paràmetres tècnics normatius i cabals d'abocament estimats de les instal·lacions que es localitzaran en l'àrea. Segons l'informe emés per l'EPSAR, l'actual sistema públic de sanejament i depuració de Sagunt té una reserva de 7.358 m³/dia, dels quals 4.397 m³/dia ja estan reservats per altres desenvolupaments urbanístics, per la qual cosa el cabal previst en el desenvolupament de l'activitat no podria tractar-se en l'actual sistema de sanejament.  
Com que és reserva una parcel·la en el sector per a una EDAR (no inclosa en el context del present projecte d'urbanització) complementària a l'existent i que el marge de volum de tractament és ampli, pot considerar-se que es disposa d'alternatives suficients per a la progressiva adaptació de les instal·lacions de depuració a l'evolució de les necessitats de l'àmbit en el qual es desenvolupa el sector.  
En tot cas, el disseny definitiu de les instal·lacions haurà de respondre a les característiques de l'efluent de les activitats que s'implanten i es comptarà amb autorització d'abocament a la nova EDAR que es desenvoluparà.  
• Sòl  
Segons la cartografia temàtica, la capacitat d'ús agrícola del sòl en l'àmbit és molt elevada (classe A), com correspon amb sòls al·luvials litorals de pendent suau, disponibilitat hídrica i bon drenatge. La màxima afecció es dona pel moviment de terres i la mateixa transformació del sòl agrícola a un ús industrial conformat fonamentalment per vials, naus i una nova plataforma ferroviària. Es consideren en el document ambiental afeccions ja descrites relacionades amb la vegetació i hidrologia com l'apilament de materials, abocaments accidentals o reducció de la capacitat d'infiltració, entre altres.  
  
No es preveu afecció sobre afloraments geològics i, com que es tracta d'un relleu pla, es considera compatible l'afecció sobre la geomorfologia després de l'aplicació de mesures correctores. Els àrids necessaris en l'explotació procediran d'explotacions pròximes i els residus inerts seran usats en la mateixa obra com a farciments o bases per a paviment en la mesura que siga possible.  
Quant a les afeccions sobre l'edafologia, es planificaran temporalment els moviments de la maquinària d'obra i els temps existents entre la desforestació i la finalització de les obres, amb la finalitat de minimitzar els processos erosius en el terreny. Així mateix, es proposen mesures addicionals per a evitar la pèrdua de sòl fèrtil i reutilitzar les terres vegetals de les zones esbrossades sobre talussos reconformats amb una grossària mitjana de 15 cm, que es duran a terme dins del termini i en la forma escaient que evite la compactació de les terres.  
• Qualitat de l'aire i canvi climàtic  
El desenvolupament del projecte d'urbanització suposarà emissions de partícules, pols i substàncies contaminants associades al tràfec de maquinària i moviment de terra. El canvi d'ús d'agrícola a industrial ocasionarà un augment en el nombre de desplaçaments de la zona, conseqüència de l'accés dels treballadors i les mercaderies, la qual cosa generarà una pitjor qualitat de l'aire ambient.  
Hi haurà un augment de la contaminació acústica durant la fase de construcció ocasionada per la maquinària, l'aportació de materials i la mateixa construcció d'infraestructures. Segons l'estudi acústic aportat durant la tramitació del pla especial, s'ha analitzat l'increment dels nivells sonors una vegada es trobe l'àrea a ple rendiment i s'haja conclòs que no se superaran els nivells que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica per a sòls de tipus terciari i industrial.  
Per a la minimització del soroll, s'empraran maquinàries i procediments constructius tenint en compte els nivells d'emissió. Es planificaran les rutes de trànsit, les operacions de càrrega i descàrrega de material es faran en període diürn i s'evitaran els treballs nocturns pròxims a punts habitats. A més, es portarà un correcte manteniment de la maquinària i s'utilitzaran revestiments elàstics en les tremuges i caixes dels bolquets sempre que siga possible.  
En la fase de construcció, tota maquinària haurà de complir la normativa vigent en matèria de contaminació atmosfèrica. S'emprarà maquinària amb motors de baixa emissió i reguladors de gasos d'escapament que hagen passat la corresponent inspecció tècnica de vehicles. Amb la finalitat de controlar les emissions associades a pols i partícules, es realitzaran regs periòdics amb una dosi que compense l'evapotranspiració residual; es col·locarà una capa de tot-u de 30 cm sobre els camins i es cobriran amb lones els camions que transporten materials pulverulents. Addicionalment, s'instal·laran plataformes de neteja de rodes abans dels enllaços amb la xarxa de carreteres per a evitar el transport de fang i pols, es limitarà la velocitat dins de la zona d'obres i les restes vegetals es trituraran per a la reutilització en la mateixa obra o com a compost.  
Es proposa com a mesura preventiva la instal·lació d'una estació de mesura de la contaminació atmosfèrica, que s'integrarà en la xarxa de vigilància i control de la contaminació atmosfèrica, que controle els nivells d'immissió de l'àrea amb la finalitat de poder actuar de manera preventiva en el desenvolupament d'episodis no desitjats de contaminació. Cal destacar que, en l'àmbit territorial, ja hi ha implantades tres estacions de mesura, per la qual cosa la ubicació d'aquesta nova instal·lació haurà de ser representativa de la realitat de la nova àrea industrial i consensuada amb l'òrgan competent en contaminació atmosfèrica. A les instal·lacions i activitats que se situaran en l'àrea serà aplicable l'Ordenança municipal de protecció del medi ambient contra sorolls i vibracions de Sagunt respecte als requeriments acústics i les mesures preventives contra la contaminació acústica.  
A fi de reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i afavorir la lluita contra el canvi climàtic, durant la fase d'explotació, es fomentarà l'ús de transport públic i de la xarxa de carrils bici implantada per tot el sector en compliment del Pla de mobilitat del pla especial de l'àrea logística de Sagunt aprovat. Addicionalment, la plataforma intermodal fomentarà l'ús de mitjans de transports menys contaminants per al transport de mercaderies.  
Al seu torn, es limita el nombre de places públiques d'aparcament a les mínimes legalment estipulades en el TRLOTUP.   
El projecte inclou un estudi de la petjada de carboni de conformitat amb el que preveu la DATE, que ha sigut valorat favorablement pel Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic, que analitza les emissions previstes pel trànsit i el nou balanç d'embornals després de l'eliminació dels camps de cítrics i la incorporació de noves zones verdes. L'àrea del projecte passarà de tindre un balanç positiu de 1.617 t/any d'absorció de CO2 a un negatiu de 5.800 t/any, per la qual cosa s'estableixen dos mecanismes de compensació possibles: la reforestació de 604,4 ha d'ecosistemes forestals o l'aplicació de tractaments silvícoles sobre una superfície d'11.600 ha de zones forestals. El projecte tècnic preveu una partida pressupostària relativa a la repoblació forestal; no obstant això, la materialització d'aquestes actuacions s'haurà de consensuar amb l'òrgan competent en medi natural.  
• Patrimoni cultural  
S'ha realitzat una prospecció sistemàtica i visual de l'àrea afectada directament, així com d'una zona de protecció de 50 m a cada costat de la instal·lació, on s'han trobat una gran quantitat d'elements d'interés historicocultural. La prospecció de l'àmbit ha permés, d'una banda, confirmar l'existència de jaciments arqueològics ja catalogats com el del Coscollar, així com documentar noves àrees de vigilància arqueològica i una sèrie d'elements etnològics ja inventariats.  
  
S'hi han evidenciat concentracions de materials d'origen romà en les parcel·les 37 i 14 del polígon 95 associades al jaciment del Coscollar, així com zones de dispersió arqueològiques, on abunden fonamentalment elements ceràmics i troballes arqueològiques aïllades. Així mateix, s'han trobat elements etnològics tradicionals relacionats amb l'agricultura com partidors de séquies, motors d'aigües, alqueries o basses de període cronològic contemporani.  
Amb les dades obtingudes i el tipus d'afecció que es preveu associada al segellament i urbanització de la pràctica totalitat de l'àrea, s'afirma que hi ha afecció directa i severa sobre els 28 béns etnològics i els 6 jaciments arqueològics identificats amb les seues corresponents àrees de dispersió: els Rolls II, Camí de la Vinya Buida, El Coscollar, Motor del Simonet, Partida de l'Arrif i Trull dels Moros.  
Segons el document ambiental, s'aplicaran actuacions arqueològiques tant prèvies a la urbanització com simultànies a les obres necessàries per a la transformació del sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable. Entre les mesures preventives destaquen: la realització de sondejos estratigràfics en les àrees de vigilància arqueològica emprant mitjans mecànics; l'alçament fotogramètric, planialtimetries i sondejos murals, especialment en elements etnològics qualificats; seguiment arqueològic intensiu i extensiu de les obres d'esplanació i urbanització durant les diferents etapes del procés d'urbanització (desbrossament, demolicions, instal·lacions, execució de vials, etc.). Aquestes mesures compten amb pressupost incorporat al projecte.  
  
S'ha sol·licitat un informe a la Direcció General de Cultura i Patrimoni en relació amb les afeccions del projecte d'urbanització i aquest òrgan no ha rebut contestació. No obstant això, en nom del projecte de transformació agronòmica en sòl no urbanitzable de la zona 3, s'ha emés un informe favorable condicionat a l'execució de mesures correctores per aquest òrgan, als efectes patrimonials que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. Cal destacar que la zona 3 té una superfície total d'1.293.806 m², per la qual cosa falta per informar part de l'àmbit.  
  
• Medi socioeconòmic  
La implantació del parc industrial generarà un gran impacte positiu per al medi socioeconòmic de la zona, a escala local, autonòmica i nacional, degut fonamentalment a la creació de llocs de treball i la millora de l'economia per serveis terciaris.  
Es preveu la millora de les comunicacions i la creació de zones verdes i equipaments, connectats a la xarxa de camins municipals. La ubicació dels estacionaments i les parades d'autobusos serà estratègica per a afavorir una mobilitat sostenible en l'àrea, a més, es potenciaran els equipaments d'ús diari destinats a l'educació dels xiquets i a la cura o recreació de persones majors.  
Durant la fase d'obra, s'afectarà de manera provisional els propietaris dels camps de cultiu de la zona d'actuació a causa de la molèstia (soroll, alçament de pols, etc.) que generarà el moviment de terres, tràfec de maquinària i muntatge d'instal·lacions. Després de l'aplicació de mesures comunes relacionades amb la planificació del trànsit de vehicles, la correcta gestió de residus o la reposició de camins afectats, entre altres, es qualifica l'impacte com a compatible, amb la qual cosa no és necessari aplicar mesures addicionals a les exposades en el document ambiental.  
• Consum de recursos i producció de residus  
El desenvolupament del projecte d'urbanització suposarà l'ocupació d'unes 540 ha de sòl actualment ocupat per parcel·les agrícoles, així com de matèries primeres i energia. Els efectes derivats del consum de matèries i producció de residus es veuran disminuïts després de l'aplicació dels preceptes de sostenibilitat que recull el document ambiental, com el foment del reciclatge de residus procedents d'obra, les bones pràctiques ambientals o la utilització de fonts d'energia renovables.  
  
Els residus generats s'han de gestionar segons la normativa vigent en matèria de residus. Els perillosos (olis i hidrocarburs, principalment) de construcció i demolició s'han d'entregar a un gestor autoritzat; els sobrants d'excavació (terres naturals excavades) es reutilitzaran com a material de farciment o condicionament del terreny, i per als residus sòlids urbans es projecta una planta de transferència de residus i punt net, tenint en compte el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, on s'admetran envasos lleugers, paper/cartó i vidre.  
  
Abans de l'inici de les obres, es definirà la localització de les instal·lacions auxiliars i el parc de maquinària, els quals es dotaran de superfícies condicionades per a l'execució d'activitats susceptibles de produir lixiviats contaminants del sòl i aigües subterrànies. Així com punts nets per a la classificació prèvia d'enderrocs, estris, restes de poda, metalls/ferralles, per al seu lliurament a gestor autoritzat.  
Segons el pla especial, es preveu una demanda d'aigua potable d'1,79 hm³/any i d'aigua industrial de 7,14 hm³/any. Aquesta demanda no pot cobrir-se amb les aportacions de la xarxa de distribució municipal, per la qual cosa es proposen fonts procedents de la dessaladora de Sagunt, recursos del riu Palància i de bombament des de l'aqüífer existent.  
La massa d'aigua subterrània de la plana de Sagunt presenta una alta pressió actual per extracció i intrusió. És per això que, segons el document ambiental i l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX, d'ara en avant) emés en nom de la tramitació del pla especial, es prioritzarà que la principal font de subministrament per a les actuacions proposades siguen les instal·lacions de dessalació presents en l'àmbit territorial i que, una vegada esgotat aquest recurs, s'utilitzaran fonts procedents de la reserva d'aigua per a la zona prevista en el pla hidrològic de conca. En cas que fora necessari demanar l'excedent de la concessió atorgada al municipi, se sol·licitarà a través de la CHX.  
  
El projecte preveu l'optimització dels recursos hídrics destinats a reg i xarxa contra incendis implantant sistemes redundants per al subministrament dels seus respectius depòsits, connectant aquests sistemes a la xarxa d'aigües industrials i preveient la futura connexió per a l'aprofitament de l'efluent del tractament terciari de l'EDAR prevista. Per al subministrament de la xarxa de reg, es projecta, al seu torn, una impulsió que permeta trasbalsar els volums d'aigües pluvials recollits en el tanc de tempestes núm. 2 fins al depòsit de reg.  
Quant al consum d'energia, el tràfec de vehicles durant la fase d'explotació i l'ús de maquinària, tant pesant com no pesant, en les diferents fases d'execució, porta associat un consum en forma de combustibles fòssils. Es preveu també un consum elèctric associat a l'enllumenat públic, il·luminació d'instal·lacions logístiques, àrees de moviments de maquinària i mercaderies, i il·luminació arquitectònica. El disseny d'aquestes instal·lacions elèctriques complirà amb la normativa tècnica vigent, de manera que es garantisca l'eficiència energètica i la minimització de la contaminació lumínica, i les recomanacions que conté el Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana.  
  
Cada vial de la xarxa presenta seccions de ferm semiflexibles adaptades al trànsit de pesants previst, amb les quals es minimitza l'ús de recursos.  
• Espais naturals protegits  
Les obres projectades es troben enclavades entre dos espais naturals inclosos en instruments de protecció: la Marjal dels Moros, inclòs en la Xarxa Natura 2000 com a ZEPA (ES0000470) i LIC/ZEC (ES0000148), així com en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, i el Parc Natural de la Serra Calderona, inclòs en la Xarxa Natura 2000 com a ZEPA (ES5232002) i LIC/ZEC (ES5232002). Com a forma de connexió entre els dos espais, es troba un corredor territorial, que se situa parcialment en la zona qualificada, segons el pla especial, com a zona rural agrícola protegida, sobre la qual es preveu l'execució de mesures preventives, correctores i compensatòries. Addicionalment, el perímetre d'afecció de la zona humida catalogada de la marjal (500 m) es troba inclòs dins d'aquesta zona agrícola protegida.  
L'àrea que es vol urbanitzar no se situa, per tant, en l'àmbit territorial d'espai natural protegit dels que recull la Llei 11/1994, de 27 de desembre, ni espai de la Xarxa Natura 2000; no obstant això, a causa de l'envergadura del projecte, a la seua proximitat amb espais naturals en règim de protecció i a la implementació de mesures sobre el corredor territorial, es preveu una afecció indirecta sobre els espais esmentats.  
El Pla de gestió de la Marjal dels Moros, aprovat pel Decret 127/2015, de 31 de juliol, del Consell, estableix l'obligació de mantindre o restaurar els hàbitats en un estat de conservació favorable. Per a mantindre aquest estat en zones humides, s'ha d'assegurar la continuïtat de les aigües tant subterrànies com superficials.  
Hi ha 4 séquies que són interceptades per l'àmbit del sector: Braç de la Torre, Braç del Mig, séquia de Canyaret i séquia de l'Arrif. Segons la documentació presentada, es procedirà al desmantellament dels trams que conflueixen per la urbanització del projecte i a la seua reposició en àrees que no interferisquen amb el funcionament de la futura explotació. La séquia Braç de la Torre es reposarà mitjançant una canonada de PVC paral·lela al polígon Camí la Mar; les séquies Braç del Mig i Canyaret es reposaran mitjançant una canonada de PVC en el límit de l'àrea logística fins a connectar, mitjançant una arqueta, amb l'actual encreuament de la séquia sota la carretera CV-309, on finalment desembocarà amb la séquia de l'Arrif. Aquesta séquia no es veurà afectada per les obres; no obstant això, es prolongarà fins a la Marjal dels Moros, de manera que es restitueix la seua funcionalitat i la seua continuïtat.  
• Vulnerabilitat del projecte  
El document ambiental conté una anàlisi de riscos i vulnerabilitat del projecte, en el qual s'analitzen els riscos naturals (incendis, inundació, fenòmens atmosfèrics, fenòmens sísmics), riscos tecnològics (augment trànsit, transport i emmagatzematge de substàncies perilloses).  
  
El desenvolupament de noves infraestructures viàries podrà generar més barreres davant d'episodis de pluges torrencials, la qual cosa podria augmentar el risc d'inundació, especialment en l'extrem sud. L'augment del trànsit també podria generar un augment en els riscos de contaminació d'aqüífers a causa de possibles abocaments accidentals. No s'estima transcendent el risc d'erosió ni els riscos associats a processos sísmics, perquè és una zona de molt baixa activitat sísmica.  
El projecte inclou la instal·lació d'una xarxa contra incendis amb hidrants disposats en tots els vials. Els depòsits de proveïment de la xarxa disposaran de subministraments redundants com s'ha indicat en apartats precedents.  
El promotor preveu l'elaboració d'un pla de seguretat en funció de les activitats instal·lades en el sector i la seua distribució espacial. No és possible, en fase de projecte d'urbanització, definir el risc associat a les instal·lacions industrials futures. D'altra banda, les competències en protecció civil no corresponen a l'ens gestor del sector esmentat, sinó a la comunitat autònoma i a l'entitat local.  
• Pla de vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en l'IIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus, afecció sobre elements patrimonials, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com la de funcionament.  
  
Conclusió  
Considerant la magnitud dels impactes previsibles, les característiques i la destinació dels terrenys afectats i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte d'urbanització de l'àrea logística de Sagunt Parc Sagunt II constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf grup 7. Projectes d'infraestructures: a) Projectes d'urbanitzacions de polígons industrials, del seu annex II.  
  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, que preveu la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el Projecte d'urbanització de l'àrea logística de Sagunt Parc Sagunt II, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes del present informe i condicionat.  
  
(1) Les actuacions previstes per al desenvolupament dels mecanismes de compensació derivats de l'estudi de petjada de carboni s'executaran de conformitat i d'acord amb les recomanacions i instruccions de l'òrgan competent en matèria forestal.  
(2) El marc del Reglament del domini públic hidràulic (RDPH), en el seu article 126 ter. 7 estableix l'obligatorietat d'utilitzar SUDS en els nous desenvolupaments urbanístics. De la mateixa manera, el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA, en el seu annex I estableix les condicions d'adequació de les edificacions i la urbanització, amb esment exprés al foment de SUDS. En relació amb els sistemes de drenatge urbà sostenible (SUDS) proposats en projecte, es recomana augmentar la superfície dedicada a aquests, així com la tipologia, per a la qual cosa cal valorar la implementació de paviments permeables o drenants en voreres, zones de pàrquing o vials, de manera que es contribuïsca a un millor control d'escolaments, així com incrementar els sistemes d'emmagatzematge que afavorisquen la filtració al terreny o milloren la qualitat de les aigües de primera llavada de vials prèvia al seu abocament a la xarxa.  
(3) Abans de l'inici de les obres, s'haurà d'obtindre l'informe de la conselleria competent en matèria de cultura sobre la conformitat de la totalitat del projecte amb la normativa del patrimoni cultural, tal com preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(4) Es farà un seguiment arqueològic de tota l'àrea. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, es posarà el fet en coneixement de la conselleria competent en patrimoni cultural de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(5) Els residus de construcció i demolició (RCD) que es generen durant l'execució del projecte s'hauran de separar adequadament i entregar a una planta de reciclatge autoritzada per al seu tractament, i s'ha de complir, en tot cas, el que estableix el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
(6) El manteniment de la maquinària emprada en la fase de construcció s'ha de fer en zones habilitades per a tal fi o en tallers fora de la zona d'obra (canvis d'oli, filtres, etc.), evitant els possibles abocaments accidentals al medi. Els olis usats i residus perillosos que puga generar la maquinària de l'obra es recolliran i emmagatzemaran en recipients adequats per a evacuar-los i que els tracte un gestor autoritzat. En tot cas, s'ha de complir la normativa relativa a residus.  
(7) En les zones verdes i enjardinades, s'ha d'evitar l'ús d'espècies exòtiques invasores, d'acord amb el que estableix el Reial decret 360/2013, de 2 d'agost, pel qual es regula el Catàleg espanyol d'espècies exòtiques invasores.  
(8) La terra vegetal sobrant que no puga ser reutilitzada en futures actuacions del sector la tractarà un gestor autoritzat.  
(9) Si de l'informe preliminar de sòls es detectaren enclavaments de sòls contaminats, seran caracteritzats i gestionats d'acord amb la legislació vigent en matèria de sòls contaminats.  
(10) Llevat que es dispose de la prèvia autorització administrativa (article 100 del text refós de la Llei d'aigües), queda prohibit l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic. Aquestes autoritzacions d'abocament correspondran a l'administració hidràulica competent, excepte en els casos d'abocaments efectuats en qualsevol punt de la xarxa de clavegueram o de col·lectors gestionats per les administracions autonòmiques o locals o per entitats dependents d'aquestes, en els quals l'autorització correspondrà a l'òrgan autonòmic o local competent (RD llei 4/2007, pel qual es modifica el text refós de la Llei d'aigües).  
(11) D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa; per tant, el subministrament d'aigua es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de publicar-lo en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a autoritzar el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 21 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4552)

RESOLUCIÓN de 21 de febrero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de urbanización del área logística de Sagunto, Parc Sagunt II, en el término municipal de Sagunto. Expediente: (2988714) 224/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9590

Fecha DOGV
:   08-05-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/4552

CVE


Fecha del documento
:   21-02-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de febrero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de urbanización del área logística de Sagunto, Parc Sagunt II, en el término municipal de Sagunto. Expediente: (2988714) 224/2022/AIA. [2023/4552]  
«Informe de impacto ambiental.  
Expediente: (2988714) 224/2022/AIA.  
Título: Urbanización del Área Logística de Sagunto Parc Sagunt II.  
Promotor: Espacios Económicos Empresariales, SL.  
Órgano sustantivo: Dirección General de Urbanismo.  
Localización: término municipal de Sagunto.  
  
Antecedentes  
El Plan especial del Área Logística de Sagunto tiene por objeto el desarrollo de la zona reservada en el planeamiento municipal denominada Área Logística de Sagunto. El Plan especial se sometió a participación pública en marzo de 2021 (DOGV 9035, 05.03.2021).  
La declaración ambiental y territorial estratégica (DATE) del Plan especial del Área Logística de Sagunto fue emitida por acuerdo del 17 de febrero de 2022, de la Comisión de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
El 13 de julio, la Dirección General de Obras Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible inicia un nuevo proceso de información pública del Plan especial del Área Logística de Sagunto (Valencia), versión de junio de 2022, cuyo anuncio se publica en DOGV núm. 9384 de 15 de julio de 2022. El contenido de las alegaciones e informes es incorporado a una nueva versión del Plan especial del Área Logística de Sagunto de octubre de 2022.  
En sesión celebrada el 21 de noviembre de 2022, la Comisión de Evaluación Ambiental emitió la DATE complementaria a la emitida el 17 de febrero de 2022  
La Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, en fecha 30 de noviembre de 2022, adoptó el acuerdo de informar favorablemente el Plan especial del Área Logística de Sagunto y elevar la propuesta de aprobar definitivamente el citado Plan especial a la consellera de Política Territorial, obras públicas y movilidad, quien en fecha 2 de diciembre de 2022 aprobó definitivamente el Plan Especial del Área Logística de Sagunto. Con la aprobación del citado Plan especial se reclasifica este suelo no urbanizable común como suelo urbanizable con uso industrial y logístico, con las conexiones necesarias con su entorno, tanto viarias, como ferroviarias y de servicios e infraestructuras dotacionales añadiendo la protección de una superficie de suelo no urbanizable situada al sur del ámbito inicial que dará continuidad al corredor territorial y biológico Serra Calderona - Riu Palancia - Marjal dels Moros. Las ordenanzas del Plan especial aprobado establecen en su artículo 18 que el diseño de los viales y espacios libres de dominio público y de los elementos de las redes de infraestructuras sea desarrollado constructivamente mediante el correspondiente proyecto de urbanización.  
En la DATE y DATE complementaria se establece el siguiente condicionado en relación al proyecto de urbanización, en concreto en su determinación núm. 3:  
«-El Proyecto de urbanización se acompañará de un estudio donde se concrete con mayor precisión la huella de carbono, se determine la ganancia producida por las zonas verdes y la pérdida por los campos de cítricos eliminados. Para que este estudio sea preciso se deberá estudiar con detalle el ajardinamiento que se realizará en las zonas verdes y viales.  
- El estudio determinará las tm de CO2 anuales a fijar y la superficie de suelo forestal a reforestar cuyos importes se incluirán en el proyecto de urbanización.  
- El proyecto de urbanización incluirá una planificación de la reforestación (incluyendo suelos, plazos e importes) que será consensuada con el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal de la DG de Medio Natural y de Evaluación Ambiental.  
- El proyecto de urbanización deberá ser informado, al menos, por el Servicio de Coordinación de Políticas de Cambio Climático y por el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal.  
- Se incluirá en el EATE un indicador para controlar la superficie de suelo forestal reforestada y el balance de la fijación del CO2 para poder realizar el seguimiento de su evolución».  
Tramitación administrativa  
Con fecha 27 de diciembre de 2022 la Dirección General de Urbanismo remite solicitud para la evaluación de impacto ambiental del proyecto de Urbanización del Área Logística Sagunto promovido por Espacios Económicos Empresariales, SL (en adelante EEE), Sociedad Pública de la Generalitat Valenciana que actúa como agente urbanizador en el Área Logística de Sagunto, en la modalidad de gestión directa. El expediente comprende:  
- Proyecto de urbanización del Área Logística.  
- Proyecto de reparcelación.  
- Documento ambiental (incluye en anejos estudio acústico, corredor ecológico, estudio de la huella de carbono, estudio arqueológico y de patrimonio, y estudio de integración paisajística)  
- Documentación complementaria (Resolución de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad referente a la asignación de la condición de agente urbanizador del área logística Parc Sagunt II, informe sostenibilidad económica, programa de actuación integrada para el desarrollo del sector Parc Sagunt 2 y Resolución de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad de inicio de tramitación del procedimiento de programación, mediante gestión directa, de la actuación urbanística Parc -Sagunt 2)  
En DOGV de 28 de diciembre de 2022, la Dirección General de Urbanismo somete a información pública el procedimiento de programación, mediante gestión directa, de la actuación urbanística Parc Sagunt II. Recibiendo una única alegación por parte del ayuntamiento de Sagunto.  
En DOGV de fecha 16 de enero de 2023 se publica la resolución de fecha 23 de noviembre de 2022 de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible, por la que se aprueba el Plan de movilidad del plan especial del Área Logística de Sagunto.  
Dentro del procedimiento de evaluación ambiental con fecha de 29 de diciembre de 2022 por este órgano ambiental se realizan consultas a las siguientes administraciones:  
  
Solicitud Informe Administración Pública Consultada/ Empresa Suministradora / Interesados.  
X 19.01.2023 Dirección Territorial de Agricultura y Medio Ambiente  
\* ST Medio Ambiente.  
X N/C (\*) Subdirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental (competente en ordenación y gestión forestal).  
X N/C Subdirección General de Espacios Naturales Y Biodiversidad.  
X 11.01.2023 DG Calidad y Educación Ambiental: Ser. de Protección de la Atmósfera.  
X 13.01.2023 Subdg. Cambio Climático: Ser. Coordinación de Políticas de Cambio Climático.  
  
X 13.01.2023 DG Política Territorial y Paisaje.  
X 10.02.2023 DG. Obras Públicas, Transporte   
y Movilidad.  
X 20.01.2023 Entitat de Sanejament d'Aigües. (EPSAR).  
  
X N/C Subdirección General de Espacios Naturales y Biodiversidad.  
X N/C Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte: DG de Cultura y Patrimonio.  
X 11.01.2023 Conselleria de Sanidad: DG Salud Pública.  
X N/C Agencia Valenciana de Seguridad y respuesta a las Emergencias.  
X N/C Confederación Hidrográfica del Júcar.  
X 19.01.2023 ACUAMED.  
X 12.01.2023 Ayuntamiento de Sagunto.  
X 16.01.2023 Ayuntamiento de Puçol.  
X N/C Comunidad de Regantes de Sagunto.  
X 12.01.2023 Ecologistas en Acción.  
X N/C Acció Ecologistas AGRO.  
  
  
(\*) Remitido para informe por parte del Servicio Territorial de Medio Ambiente  
  
- Informe en materia de contaminación acústica y atmosférica emitido por el Servicio de Protección de la Atmósfera el 11.01.2023 en el que se hace constar:  
«De acuerdo con el artículo 22 del Real decreto 1367/2007, de 19 de octubre, por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, del ruido, en lo referente a zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas, la maquinaria utilizada en la fase de obras debe ajustarse a las prescripciones establecidas en la legislación vigente referente a emisiones sonoras de maquinaria de uso al aire libre, y en particular, cuando les sea de aplicación, a lo establecido en el Real decreto 212/2002, de 22 de febrero, por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre, y en las normas complementarias.  
Por otra parte, la actividad deberá desarrollarse de modo que en su ámbito de afección no se superen, los objetivos de calidad acústica establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica de la Comunitat Valenciana. Además, el programa de vigilancia ambiental deberá ejecutarse de acuerdo con lo previsto en la documentación ambiental relativo a las medidas de vigilancia y seguimiento de la actuación, tanto en fase de construcción como de explotación, con el fin de asegurar la correcta ejecución, desde el punto de vista ambiental, de las operaciones constructivas, realizar el seguimiento de los impactos previsibles, y verificar la aplicación y eficacia de las medidas protectoras y correctoras adoptadas en materia de protección de la calidad atmosférica y control de operaciones ruidosas.  
En virtud de lo expuesto anteriormente y examinada la documentación técnica que se halla en el expediente de evaluación ambiental simplificada del proyecto de ejecución de urbanización y a la vista de que el documento ambiental resulta correcto y se ajusta a los aspectos previstos en la normativa en vigor, se considera favorable la integración de los aspectos ambientales en la propuesta del proyecto en materia de contaminación atmosférica y ruido».  
- Informe de la Dirección General de Cambio Climático de fecha 12 de enero de 2023 en el que se indica que:  
«La documentación aportada incluye un adecuado estudio de huella de carbono, que analiza las emisiones previstas por el tráfico, así como la pérdida de un sumidero de carbono actual (campos de cítricos en estado de abandono) y el nuevo aporte de sumidero de carbono que suponen las zonas verdes que se van a desarrollar durante la urbanización. Este nuevo estudio de carbono corrige el que se incluía originalmente en el plan especial con criterios realistas y adaptados a la realidad, y establece un balance de emisiones global de 5.800 t CO2/año.  
El proyecto incluye dos opciones para la compensación de dichas emisiones. Durante la ejecución del proyecto, se deberá concretar y consensuar con el órgano competente en medio natural la combinación de reforestación y gestión silvícola de zonas forestales propuesta en la documentación aportada, que se considere más adecuada, que asegure la compensación de emisiones asociadas al tráfico, con el fin de alcanzar la mayor neutralidad carbónica posible.  
Se informa que, con las observaciones realizadas en el presente informe y teniendo en cuenta las medidas preventivas y correctoras contempladas en el documento ambiental, el proyecto no causará impacto ambiental significativo en materia de mitigación y adaptación al cambio climático, estando en línea con la Ley 6/2022, de 5 de diciembre, del cambio climático y la transición ecológica de la Comunitat Valenciana».  
- Informe del Ayuntamiento de Puzol de fecha 16 de enero de 2023, en el que se indica que:  
«La nueva zona industrial dista aproximadamente 2.000 metros del suelo calificado como urbano residencial del casco urbano de Puçol, por lo que no es previsible que las industrias que en ella se implanten puedan producir efectos negativos en el suelo urbano de Puçol.  
Debería solicitarse aclaración o justificación suficiente de que, en periodos de lluvias intensas, no se verá mermada la capacidad de desagüe que, hacia la Marjal dels Moros, se realiza por medio del sistema de acequias de Puçol. Una de las desembocaduras naturales al mar de las aguas pluviales, la denominada Gola de L'Estany, se encuentra localizada al norte de la zona litoral, lindante con el TM Sagunto y en comunicación directa con el humedal La Marjal dels Moros. Esta desembocadura carece de cualquier defensa frente al riesgo de aterramiento por efecto aportador de la dinámica litoral. Deberán tenerse en cuenta los incrementos de los caudales de agua pluvial a desaguar en los puntos receptores ya existentes (y en su caso, la ubicación de nuevos), procedentes del drenaje de las nuevas infraestructuras y zonas logística e industrial urbanizadas, y su afección aguas abajo en cantidad y calidad de las mismas en la playa de Puçol y su núcleo residencial adyacente, con riesgo de inundación de nuevas zonas por las interferencias en la escorrentía y concentración de pluviales.  
Dada la magnitud de la actuación pretendida, tanto en superficie a urbanizar, con la consiguiente edificación y actividades a implantar, así como las numerosas infraestructuras de transporte nuevas asociadas, e intensificación de uso de las actuales, deberían considerarse las acciones correctoras necesarias correspondientes de todos estos impactos ambientales significativos previsibles en el TM de Puçol, que no puedan ser evitados y que afectarán de forma negativa y permanente, principalmente durante la fase de explotación del citado parque, cuando se encuentre a pleno rendimiento y con todas las infraestructuras complementarias de mejora en funcionamiento».  
  
- Informe del Ayuntamiento de Sagunto de fecha 12 de enero de 2023, en el que se indica que:  
«1. Respecto de las apreciaciones de la DATE de 21 de noviembre de 2022 el informe de los servicios municipales destacan que el proyecto de urbanización no hace referencia a la totalidad de los extremos recogidos en la determinación núm. 3 de la misma. Incluye consideraciones respecto del ajardinamiento, los SUDS, la red de acequias y el viario.  
Adicionalmente, los servicios municipales informan respecto de las afecciones del proyecto sobre figuras de protección y patrimonio. Respecto de los elementos patrimoniales señalan que en el expediente administrativo consta el informe favorable de la Dirección General de Cultura de fecha 11 de diciembre de 2022. Indica también que la previsión de evacuación de aguas a la Marjal dels Moros mediante la utilización de las redes y balsas pluviales de Parc Sagunt I podría generar nuevos impactos ambientales negativos sobre este espacio natural y por tanto se deberían obtener nuevas autorizaciones conjuntas, adaptar en su caso las instalaciones existentes y estudiar la gestión conjunta de tales vertidos.  
Incluye también el informe otras apreciaciones por posibles incidencias medioambientales respecto a:  
- Instalaciones eléctricas: las líneas eléctricas grafiadas en planos y que exceden del ámbito del sector no se consideran como parte del proyecto y no se pueden evaluar en este procedimiento, quedando pendiente informar al respecto durante la tramitación de los proyectos correspondientes.  
- Ecoducto: indica que la reducción en la amplitud del ecoducto, previsto al sur de la actuación sobre la carretera CV-309, podría generar impactos medioambientales negativos en cuanto a los aspectos ecológicos contemplados y a la movilidad ciclista.  
- EDAR: el proyecto de urbanización contempla la conducción de las aguas residuales a un sistema de depósitos de retención conectados a una EDAR de nueva implantación en la parcela de equipamiento SQI-2, pero no contempla la ejecución de dicha infraestructura. No considera admisible disponer tramos en galería de servicios por el interior de parcelas de carácter privado.  
- Estación de transferencia de residuos y punto limpio: la idoneidad en la ubicación, la cesión de la parcela y la posterior recepción de la instalación deberá determinarse por parte del Consorcio de Vertidos Palancia - Belcaire (C3/V1)».  
- Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de fecha 19 de enero de 2023 relativo a afecciones sobre la zona húmeda y espacio Red Natura 2000 Marjal dels Moros.  
«Respecto de la restitución de acequias y adecuación de barrancos. La acequia del Braç del Mig y la del Canyaret se reconducen entubadas a la acequia de l'Arrif existente. Deberían integrarse en la jardinería sin entubarse y cruzar la CV-309, con un paso de fauna mixto. Desde el punto de vista ambiental eliminar acequias y sustituirlas por conducciones cerradas es reducir hábitats acuáticos, no se puede considerar una restitución.  
Respecto de los sistemas de drenaje sostenibles, se estima que la solución planteada no es compatible con la actual situación y capacidad de la acequia de L'Arrif.  
Actuaciones ambientales en sector ZRP-AG-1contemplan la actuación directa en la acequia de L'Arrif, que se reduce a realizar una excavación para realizar un nuevo cauce paralelo a la mota que conecte la acequia con las balsas de drenaje (presumiblemente), sustituyendo el tramo entubado en el interior de la mota de Parc Sagunt I. La recuperación de este tramo debería realizarse con una actuación blanda con un cauce natural con vegetación adecuada que permita la recuperación de hábitats de marjal y su utilización tanto para conducir escorrentías en épocas de lluvia como aguas superficiales desde la acequia de Moncada como caudales ecológicos en épocas de sequía.  
Restituir el tramo perdido en Parc Sagunt I junto a la mota (pendiente de ejecución), sí sería una mejora ambiental, ya que ayudaría a mantener los recursos hídricos y por tanto el estado de conservación favorable de la zona húmeda».  
- Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de fecha de 19 enero de 2023 en el que se hace constar que:  
«La actuación no se ubica sobre suelo forestal, pero el sellado del suelo propuesto afecta directamente a las zonas forestales colindantes, especialmente a la infiltración de agua que nutre el espacio protegido denominado Marjal dels Moros, terreno forestal protegido, perteneciente a la Generalitat Valenciana calificado como lugar de interés comunitario LIC, zona de especial protección para las aves y zona de especial conservación Red Natura 2000. Existe una gran superficie de suelo industrial disponible sin desarrollar en el entorno por lo que se considera que debería reconsiderarse esta nueva actuación industrial para evitar la afección al sistema hidrográfico de los terrenos forestales localizados en la Marjal dels Moros.  
Las plantaciones forestales y los tratamientos silvícolas en áreas alejadas de la zona que se pretende urbanizar pueden suponer un aporte para compensar las emisiones de carbono. Pero no están definidas económicamente ni en el espacio y se desconoce si el promotor se compromete a ejecutarlas y en qué período de tiempo.  
Se indica la creación de una zona que se denomina zona rural protegida como corredor ecológico, pero no se indica que titularidad tienen estos terrenos. Es necesario determinar si son terrenos que pasan a formar parte del patrimonio de la Generalitat o serán de titularidad privada puesto que para que cumplan su función como corredor deberán albergar una vegetación y un estado de conservación determinados.  
No se considera correcto que se permita en esta zona la implantación de ningún tipo de aprovechamiento de energía, ni siquiera en un 10 % de los terrenos.  
De igual modo se informa que no se afecta a vías pecuarias».  
- Informe de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje de fecha 13 de enero de 2023 donde se indica que: vista la documentación aportada en el proyecto de urbanización, en relación al riesgo de inundación y la red de drenaje proyectada, se considera que se cumplen los condicionantes establecidos en la DATE por lo que se informa favorablemente al mismo.  
- Informe de la Dirección General de Salud Pública y Adicciones de fecha 11 de enero de 2023, en el que se indica respecto de las consideraciones incluidas en la DATE:  
«Sobre las medidas incorporadas para facilitar la sostenibilidad de las zonas verdes. Consta que se empleará vegetación autóctona adaptada las condiciones edafoclimáticas, que requieran menor consumo de agua y que no produzcan los pólenes más alergénicos.  
En lo referente a la calidad del aire se concluye de las modelizaciones de las concentraciones de contaminantes que en la fase de funcionamiento no se superarán los límites para ninguno de estos. Como medida de control, se implantará dentro del parque logístico una nueva estación de medida de contaminantes atmosféricos que formará parte de la RVVCC.  
De los modelos predictivos realizados en el estudio acústico para la fase de explotación, se concluye que los niveles de ruido no superarán los límites establecidos en la normativa vigente.  
El proyecto contempla la construcción de una estación de transferencia de residuos y punto limpio para el almacenaje selectivo de residuos. Se deberá dar cumplimiento a la Ley 5/2022, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de residuos y suelos contaminados para el fomento de la economía circular en la Comunitat Valenciana y demás normativa vigente.  
En el ámbito de la prevención contra la legionelosis se deberá dar cumplimiento a la normativa vigente: Real decreto 487/2022, de 21 de junio, por el que se establecen los requisitos sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
Asimismo, con objeto de evitar la proliferación de mosquito tigre (Aedes albopictus), deberán ponerse en marcha durante la fase de obras las medidas necesarias para evitar pequeñas acumulaciones de agua que pudieran convertirse en focos de cría de la especie. En el diseño de los elementos del proyecto se evitarán estructuras que puedan dar lugar al acúmulo de agua como consecuencia de la lluvia o el riego.  
Se emite informe favorable al proyecto de urbanización del Área Logística de Sagunto Parc Sagunt II, al considerarse que no se derivan impactos significativos en la salud de la población».  
- Informe de alegaciones de la Asociación Ecologistes en Acció del País Valencià de fecha de 12 de enero de 2023, en el cual se indica que:  
«La actuación supone un sellado del suelo, que impedirá la alimentación de los acuíferos y una intensa huella de carbono, al eliminar toda la vegetación que secuestra actualmente el dióxido de carbono.  
Se propone un sistema de drenaje sostenible que se considera claramente insuficiente, pues la superficie sellada será ampliamente mayoritaria. Además, las zonas verdes son absolutamente marginales.  
El suelo que se pretende ocupar tiene un alto valor agrológico, que se puede observar en el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana.  
Ese territorio forma parte del corredor territorial y biológico Serra Calderona-Riu Palància-Marjal dels Moros, pues se sitúa casi limitando con la zona húmeda catalogada de la Marjal dels Moros. El proyecto de urbanización pretende mejorar falsamente ese corredor territorial y biológico, con una serie de actuaciones, que se resumen en pasos de animales entre los diferentes sectores de la urbanización. Ese corredor territorial y biológico se sustituye por un corredor ecológico de 2 km de longitud y 75 m de anchura ubicado en el borde noroeste de la actuación, que acogería una vía de servicio, un carril bici, atravesado por un gasoducto y líneas eléctricas de media tensión.  
Es preceptiva la realización de un estudio de afección a los espacios de la Red Natura 2000, que no se ha llevado a cabo en la tramitación de este proyecto. En la documentación ambiental sometida a información pública no se presenta esa preceptiva evaluación de las repercusiones sobre la Red Natura 2000».  
- Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR) de fecha 20 de enero de 2023, se indica:  
«Con fecha 11 de noviembre de 2022 se emitió un informe de capacidad del sistema público de saneamiento y depuración de Sagunto para tratar las aguas del Plan especial del Área Logística de Sagunto (Valencia). En dicho informe se indicaba que el desarrollo completo del plan superaba la capacidad del sistema de saneamiento y depuración existente, y en el caso de conectarse al mismo, con un caudal estimado de 3.989,86 m³/día. El sistema público de saneamiento y depuración de Sagunto está diseñado para tratar 20.664 m³/día. En la actualidad el influente es de 13.306 m³/día. El sistema tiene una reserva de 7.358 m³/día, pero tiene 4.397,41 m³/día reservados por otros desarrollos urbanísticos en su zona de afección, por lo que el caudal previsto en el desarrollo del asunto no podría tratarse en el sistema si se desarrollaran completamente todos los sectores ya informados.  
En la planificación de obras en saneamiento y depuración existente se contemplan actuaciones para modificar la localización de la EDAR de Sagunto y, en su caso, ampliar la capacidad de la misma.  
En cuanto a la compatibilidad del desarrollo urbanístico con las infraestructuras de saneamiento y depuración existentes y/o futuras, visto el referido informe elaborado a tal efecto por la asistencia técnica, se observa que el desarrollo de la figura de planeamiento referida en el asunto no presenta a priori zonas de afección a las infraestructuras de saneamiento y depuración de la Generalitat Valenciana existentes, más allá de la conexión a la nueva EDAR a desarrollar. Indicar que el proyecto del asunto sigue mencionando la posibilidad de construcción de una nueva EDAR para el sector Parc Sagunt II, lo que, según la información de la que se dispone, ha quedado totalmente descartado y la conexión va a realizarse al nuevo sistema de saneamiento y depuración de Sagunto.  
El proyecto estima 3 redes diferenciadas de recogida de aguas: la de saneamiento, la de pluviales y la de aguas grises. La tercera, recoge las aguas de los viales y, a través de unos depósitos de retención, llevan las aguas al sistema de pluviales, excepto las primeras lluvias, que las gestionará en el sistema de residuales.  
Dichas primeras lluvias no se encuentran desarrolladas en el proyecto, no existe un anejo específico y no se conoce el caudal o la composición de las mismas, por lo que se deberá definir en el documento definitivo tanto la cantidad de agua a gestionar en la EDAR, como la calidad de la misma, ya que se conoce que las primeras lluvias suelen acarrear restos de aceites e hidrocarburos, que podrían afectar a la calidad del tratamiento del resto de las aguas. Si dichas aguas no tuvieran la calidad suficiente, sería a cuenta del parque su correcto tratamiento previo al vertido.  
Se prevé reutilizar parte del agua depurada para la red contra incendios y para el riego de las zonas verdes del parque empresarial. La solución es correcta, pero será a cuenta del parque la impulsión del agua hasta los elementos de acumulación y reparto, no existiendo reparos para su uso ambiental o, incluso, industrial.  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el agente urbanizador responsable del desarrollo urbanístico que se informa, decida no resolver mediante la construcción de un sistema propio, el saneamiento y depuración de las aguas residuales generadas por la actuación urbanística que promueve, y tenga previsto resolverlo mediante la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en el sistema público de saneamiento y depuración de Sagunto, de las aguas residuales generadas por el desarrollo del área logística del municipio de Sagunto (Valencia), siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
Para que se pueda realizar la conexión efectiva, deberán estar ejecutadas las actuaciones previstas en el sistema público de saneamiento y depuración de Sagunto con el fin de que se pueda llevar a cabo un adecuado tratamiento de las aguas residuales que generen y las mismas deberán incluir en su diseño el caudal previsto en el sector del asunto.  
Será condición indispensable la comprobación de la suficiencia de la capacidad hidráulica de la red de colectores del sistema de saneamiento y depuración del sistema público de saneamiento y depuración de Sagunto.  
En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, en el modelo de Ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado de la Entidad de Saneamiento de Aguas recogido en el anexo II, al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de Ordenanza de vertidos, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
En el caso en el que se decida desarrollar una EDAR propia para el sector, se deberá plasmar en el correspondiente instrumento de planeamiento, la zonificación y ordenación del ámbito afectado a la infraestructura de saneamiento objeto de la actuación proyectada.  
Deberá definirse de forma adecuada la entrada de aguas grises al sistema de saneamiento y depuración de Sagunto, limitándose la entrada de compuestos no tratables por la depuradora. Igualmente, se deberá definir correctamente el caudal a gestionar a través del alcantarillado público, de forma que no existan posibles puntas de caudal horaria que generen problemas de tratamiento en la depuradora».  
- Informe de ACUAMED de 19 de enero de 2023 en el que se hace constar que:  
«De la documentación aportada no se dispone información sobre los puntos de vertido de los posibles efluentes derivados de los procesos industriales en el área logística ni de las plantas de tratamiento asociadas. Cualquier vertido debe tener en cuenta su área de influencia de forma que no se afecte a la calidad del agua del proceso de desalación, ya bien sea la del agua de mar de captación o bien la de producto. Si se plantean vertidos a dominio público marítimo terrestre, deberán tener en cuenta la no afección al perímetro de protección de captación de agua de mar de Naturgy, ya que también son las aguas de captación de agua de mar de la desaladora de Acuamed».  
- Informe de la Dirección General de Obras Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible de fecha 10 de febrero de 2023 en el que:  
«Se informa desfavorablemente respecto a la reposición de las acequias Braç del Mig y Canyaret, por situarse de manera paralela a la CV-309 y en la zona de reserva viaria ZRP-CR del Plan especial del Área Logística de Sagunt. Debería estudiarse otra localización para estas conducciones o justificar su trazado».  
La información contenida en el expediente y en los procedimientos precedentes aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Criterios ambientales  
Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, se han tenido en cuenta los criterios del anexo III de la misma.  
Características del proyecto  
Los trabajos previstos se resumen en:  
- Demoliciones y trabajos previos.  
- Movimiento de tierras: excavaciones y rellenos para formación de explanada.  
- Extensión de firmes y pavimentos.  
- Construcción de estructuras, en muros de contención y obras de paso en cruces con infraestructuras existentes.  
- Obras de drenaje y saneamiento.  
- Instalaciones de agua para abastecimiento y contra incendios.  
- Instalaciones eléctricas: red de media tensión, energías renovables y distribución en baja tensión.  
- Instalación de alumbrado público.  
- Tendido de las redes e instalaciones de gas y telecomunicaciones.  
- Construcción de estación de transferencia de residuos y punto limpio.  
- Colocación de mobiliario urbano.  
- Reposición de servicios afectados: acequias, caminos de acceso, instalaciones de suministro de diferentes servicios urbanos, afecciones a la línea ferroviaria de ADIF en construcción, sellado de pozos existentes.  
- Pintado de marcas viales, colocación de señalización vertical e instalación de elementos de balizamiento y defensa en viales y zonas públicas.  
- Construcción de corredor ecológico terrestre.  
- Plantaciones en zonas verdes e instalación de la red de riego necesaria.  
- Adopción e implantación de medidas ambientales y paisajísticas específicas.  
- Gestión de residuos procedentes de las obras de construcción y demolición.  
- Adopción de medidas de seguridad y salud durante la ejecución de las obras.  
La propuesta de urbanización se desarrolla sobre el suelo recalificado en el plan especial Parc Sagunt II como área logística industrial Parc Sagunt (ZND-IN) que ocupa una superficie de 5.440.941 m². Mientras el resto de las áreas del plan especial se dedican a reserva viaria y a recalificar una zona situada al sur como zona rural protegida agrícola (ZRP-AG1). En su conjunto el Plan especial del Área Logística de Sagunto afecta a una superficie de 6.208.116 m.  
La nueva plataforma ferroviaria de acceso al Puerto de Castellón divide el área logística en dos sectores, en la zona norte del mismo se reserva a zonas verdes y áreas dotacionales de infraestructuras y servicios urbanos, entre los que se encuentran la planta de transferencia y la futura EDAR. En la zona sur se concentran las parcelas destinadas a usos industriales, terciario logístico, aparcamientos y plataforma intermodal, así como parcelas para uso de infraestructuras y equipamientos y una gran zona verde perimetral.  
Las actuaciones proyectadas desarrollan la urbanización de los viales públicos, incluidas las conexiones viarias exteriores, zonas destinadas a aparcamientos públicos, zonas verdes y ajardinadas, manzanas destinadas a infraestructuras y servicios urbanos contempladas en la Ordenación pormenorizada del Plan especial aprobado del Área Logística de Sagunto.  
El proyecto establece cuatro accesos al área logística dos por el este conectado con la CV-309 y dos por el norte que permiten su conexión a través del polígono Camí la Mar con la V-23 y el núcleo urbano del Puerto de Sagunto.  
En relación a los viales internos, cabe destacar que el acceso ferroviario al Puerto de Sagunto, que divide el ámbito de Sector en dos partes, las líneas de alta tensión que discurren paralelas a este trazado de ADIF, así como el desarrollo de la zona intermodal del área logística, condicionan el trazado de los mismos tanto en planta como en alzado.  
Se prevén un total de 19 km de nuevos viales y hasta 12 rotondas. En cuanto a las estructuras a ejecutar, se prevén dos nuevos pasos inferiores a ejecutar bajo el acceso ferroviario, existe un tercero situado al oeste, ya ejecutado, por el que se repondrá el trazado del Eurovelo-8, afectado por el sector. Se ejecutará una nueva estructura de paso sobre la CV-309, que hará a su vez las funciones de ecoducto dando continuidad al corredor ecológico previsto en la franja oeste del área logística y permitirá dar continuidad al itinerario del Eurovelo-8. Así como la nueva estructura a ejecutar en el acceso este 2. A su vez, se prevé la ejecución de una nueva pasarela ciclopeatonal sobre la V-23.  
La anchura de los carriles para el tráfico de vehículos es de 4 metros. Los viales dispondrán de zonas de aparcamiento con una achura de 5 metros para los aparcamientos en batería y de 2,5 metros para aparcamientos en cordón.  
Se han reservado 9 bolsas de aparcamientos públicos, tanto para vehículos ligeros como pesados, distribuidas en los viales y en parcelas dotacionales con el fin de cumplir los estándares establecidos en el apartado 6 del punto III del anexo IV del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
Todos los viales que forman parte del eje vertebrador presentan mediana o elemento separador entre ambos sentidos de circulación y dos carriles por sentido. En el caso de los ejes que parten de la glorieta del acceso este 2, esta mediana dispondrá de un paseo central compuesto por zonas verdes, un carril bici y un itinerario peatonal.  
El resto de viales presentará un único carril por sentido sin elemento separador.  
Desde el punto de vista de la infraestructura verde interna, las propuestas pasan por la creación de una zona de huertos asimilable al paisaje actual en la zona norte al acceso ferroviario, y desarrollar una extensa zona verde perimetral para mitigar la afección visual de los ejes ferroviarios denominada SVJ-01 en la mitad sur.  
La zona de la parcela SVJ-01 que se desarrolla entre el suroeste y noroeste, dispone de un ancho mínimo de 75 m, este espacio contará con una mota ajardinada no continua y con formas naturalizadas de hasta 5 m de altura, que ejercerá de barrera visual y acústica. Sobre este mismo espacio se integrarán franjas libres de vegetación por donde discurrirán redes de servicios que incluyen el gaseoducto y líneas áreas y subterráneas de alta tensión y una vía de servicio que de acceso a las parcelas agrícolas existentes. El espacio quedará delimitado por sendas barreras de madera, de dos metros de altura, practicables en algunos puntos de acceso, para poder convertir toda la franja en un corredor ecológico. Por este mismo espacio se repondrá el itinerario del Eurovelo-8, el trazado cruzará la CV-309 por el nuevo ecoducto previsto sobre esta, continuará por la parcela SVJ-01 cruzando mediante un paso inferior, ya ejecutado, bajo el nuevo acceso ferroviario, continuará por las zonas ajardinadas del área en su zona norte y cruzará mediante una nueva pasarela ciclo-peatonal, incluida en el proyecto, sobre la V-23. El nuevo trazado tendrá una longitud total de 5.430 m y presentará una anchura de 4 m. Se ejecutará con pavimento natural liso terrizo que permitirá el uso de bicicletas y otros vehículos de movilidad personal.  
En la zona de la parcela SVJ-01 norte, interior al área logística, se dispondrán itinerarios peatonales que se integrarán y tendrán continuidad con el viario de la zona y se conectarán, mediante los pasos inferiores a ejecutar bajo el acceso ferroviario, con las zonas verdes y sectores de la zona norte del área logística.  
Tal y como se ha indicado previamente, dentro del ámbito del plan especial pero fuera del ámbito del proyecto de urbanización, se desarrolla la zona rural protegida agrícola que se conecta mediante un ecoducto con la zona verde a desarrollar en el sector, SVJ-01, constituyéndose como un corredor ecológico entre la Marjal dels Moros y La Serra Calderona, tal y como se requirió desde la Dirección General de Política Territorial y Paisaje en la tramitación del plan especial. Sobre este área se ejecutarán obras de adecuación de acequias y muros vegetales.  
Respecto de las redes de saneamiento y pluviales, el proyecto prevé 3 redes diferenciadas de recogida de aguas; la de saneamiento, la de pluviales y la de aguas grises.  
- La primera recibirá las aguas residuales generadas en el sector, y su final es la propia depuradora, a través de estaciones de bombeo. Estas aguas se consideran residuales asimilables a aguas urbanas. En este aspecto el plan especial contempla la ejecución de una EDAR propia con tratamiento terciario, que no es objeto de este proyecto.  
- La segunda recoge las aguas de lluvia de las parcelas a través de dos depósitos de tormentas y trasladará la misma a la Marjal dels Moros, mismo punto de vertido que en Parc Sagunt I. Conectándose en diversos puntos a la red existente de este último y derivándose parte de las mismas a depósitos de abastecimiento para riegos.  
- La tercera, recoge las aguas de los viales y, a través de unos depósitos de retención, llevan las aguas al sistema de pluviales, excepto las primeras lluvias, que las gestionará en el sistema de residuales.  
El sistema de tratamiento de escorrentías se complementa con la instalación de sistemas urbanos de drenaje sostenible (SUDS), que se componen de cunetas vegetadas en las zonas verdes, zanjas filtrantes como la que recorre todo el corredor ecológico, canales de drenaje en la vertiente este, y un canal para la captación de las aguas procedentes de las cuencas externas en la zona suroeste. Parte de estos sistemas vierten en balsas superficiales situadas en las zonas verdes, dotadas a su vez de pozos para facilitar la infiltración al subsuelo. En las glorietas y bulevares centrales se instalarán jardines de lluvia con sistemas de cajas drenantes.  
Se reservan tres parcelas para la ejecución de tres subestaciones eléctricas tanto para las líneas procedentes de las plantas de renovables que suministrarán al sector, como una de conexión a la red de REE conectada mediante dos líneas aéreas de 400 kV a la subestación de Gausa.  
Las obras incluyen la ejecución de todas las líneas de servicios a implantar, incluidas las obras necesarias para las acometidas a las redes existentes, así como el desvío de todas las afectadas por la urbanización. Todos los servicios se disponen de forma soterrada por los viales del ámbito.  
En este aspecto la urbanización afecta a una serie de acequias; acequia Braç de la Torre, Braç del Mig y Sequia del Canyaret, las cuales se repondrán entubadas por el perímetro del área logística. En el caso de las dos últimas se conectarán a la acequia del Arrif en el margen opuesto de la CV-309.  
La estación de transferencia de residuos y punto limpio del área logística, se implantará en parcela destinada a infraestructuras situada al norte del nuevo acceso ferroviario.  
A su vez, se contempla la adecuación de una serie de obras de drenaje en los viales del entorno del área logística para el paso de fauna, así como medidas de reducción de la velocidad en el ámbito de los mismos.  
Ubicación del proyecto  
El ámbito territorial del Plan especial del Área Logística de Sagunto, queda localizado al sur del núcleo de población del Port de Sagunt, en un área delimitada al norte por el polígono industrial Camí de la Mar, al sur y al este con la carretera CV-309 (que delimita interiormente el parque empresarial Sagunt I), y al oeste con el ferrocarril València-Barcelona.  
El proyecto se inserta en el contexto de una infraestructura verde exterior cuyos elementos más significativos son el Marjal dels Moros, zona húmeda catalogada e incluida en la Red Natura 2000, el Parque Natural de la Sierra Calderona y el paraje natural protegido La Costera, que se conectan mediante la figura de corredor terrestre.  
La parcela a urbanizar no presenta ninguna figura de protección medioambiental, encontrándose fuera del perímetro de afección de 500 m de la zona húmeda de la Marjal, a excepción de la parcela recalificada en el plan especial como zona rural protegida agrícola, que queda englobada parcialmente en el mismo.  
No se produce afección a terreno forestal PATFOR, ni discurren vías pecuarias por el ámbito.  
El suelo en el área afectada, por sus características de textura, profundidad y fertilidad tiene una capacidad de uso agrícola muy elevada. Actualmente el área se encuentra ocupada por un mosaico de cultivos frutales, en su mayoría cítricos en situación de abandono, edificaciones dispersas, multitud de acequias y canales de riego y una extensa red de caminos.  
El ámbito de afección presenta vulnerabilidad media de acuíferos. La ejecución del proyecto se realiza sobre la masa de agua subterránea. 080-128 plana de Sagunto, la cual presenta un estado global malo según los datos de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
El suelo afectado presenta permeabilidad alta, con alta accesibilidad a los acuíferos. Según el informe cartografía territorial de los suelos críticos para la recarga de acuíferos en la Comunitat Valenciana, el sector se ubica en áreas a mejorar para la recarga de acuíferos.  
El sector no afecta a ningún cauce o masa de agua superficial, ni se localiza en zonas con riesgo de inundación según el PATRICOVA, solo en el extremo suroeste aparece el Barranc del Llop, de interés para la conectividad ecológica. Aunque se trata de un cauce de aguas estacionales, en ocasiones puede soportar caudales de consideración, por lo cual ese entorno está incluido en la cartografía actualizada del PATRICOVA.  
El sector se ubica sobre terrenos con riesgo de erosión muy bajo.  
No se identifican hábitats contenidos en el anexo I de la Directiva 92/43/CE. Según los datos del Banco de datos de la biodiversidad de la Comunitat Valenciana, no se localizan especies prioritarias de fauna o flora en la zona.  
El ámbito de la zona de actuación no se considera relevante para la reproducción de ninguna especie de anfibio, aunque dada la cercanía de zonas húmedas es de esperar la presencia de estas, así como de ejemplares de reptiles y ofidios como la Culebra de herradura (Hemorrhois hippocrepis) o Culebra bastarda (Malpolon monspessulanus). En cuanto a mamíferos es de esperar la presencia de ejemplares de Erizo moruno (Atelerix algirus), Erizo europeo (Erinaceus europaeus), Musaraña gris (Crocidura russula) y especies de roedores. Las aves presentes en la zona según los datos del BDBCV son Ánade azulón (Anas platyrhynchos), Mochuelo europeo (Athene noctua), Cernícalo vulgar (Falco tinnunculus), Gaviota patiamarilla (Larus michahellis), así como especies migratorias que dada la cercanía del marjal utilicen la zona como área de alimentación.  
El área se enmarca en una zona con un elevado número de yacimientos arqueológicos y etnológicos, aunque no se afecta a elementos inventariados.  
Paisajísticamente, el sector se encuentra confinado por las infraestructuras de transporte primarias y los polígonos industriales desarrollados. El área está configurada con un parcelario de huerta tradicional irrigado a través de acequias. Las infraestructuras de transporte, las torres eléctricas y la concentración del suelo industrial más consolidado hacia el frente litoral y el límite con la población Puerto de Sagunto generan una distorsión escénica y desconexión de esta área con respecto a otros espacios similares próximos, como es la huerta de Valencia.  
  
Características del potencial impacto  
El desarrollo del proyecto de urbanización lleva implícita la implantación de usos y actividades que producen impactos ambientales negativos y positivos, los cuales han sido informados por diversos órganos durante la tramitación del plan especial y cuyas medidas correctoras han sido incorporadas para mitigar los efectos perjudiciales que el proyecto genera. Las actuaciones proyectadas para la urbanización de los viales públicos, zonas destinadas a aparcamiento, infraestructuras y servicios urbanos (excepto la correspondiente EDAR) producirán impactos asociados tanto al tráfico rodado de maquinaria, como al movimiento de tierras, producción de residuos de obra o consumo de recursos (materiales, energía, agua, etc).  
En total se prevé que se excaven aproximadamente 413.898 m³ de tierra vegetal, se prevé la reutilización parcial de la tierra vegetal extraída en la conformación de las zonas verdes. A su vez se excavarán un total de 431.190 m³ de suelos de los cuales se utilizarán los que reúnan la calidad suficiente en la conformación de la explanada de los viales y rellenos de zanjas, el material no reutilizado en obra se trasladará a gestor autorizado.  
Para la conformación de los viales se requerirá el aporte externo de un total de 859.709 m³ de suelos adecuados, 268.438 m³ de suelos seleccionados y 166.782 m³ de zahorras, que deberán proceder de canteras autorizadas. Se estima el uso de 128.998 t de mezclas bituminosas.  
Asimismo, resulta necesario analizar las acciones negativas y positivas que el propio funcionamiento y mantenimiento del parque industrial/logístico, producen sobre los elementos del medio natural con objeto de reducir la incidencia ambiental y siendo los más relevantes: la implantación de suelo industrial en detrimento de parcelas de uso fundamentalmente agrícola con incidencia sobre el paisaje, fauna y flora; la mayor presencia de tráfico rodado que supone emisión de gases contaminantes y ruidos, y la implantación de zonas verdes amortiguadoras de los efectos de las instalaciones sobre el paisaje.  
A continuación, se exponen los impactos potenciales entre los factores ambientales asociados y las acciones propias del proyecto, así como las medidas preventivas, correctoras y compensatorias previstas.  
• Flora y vegetación  
En la fase de construcción se prevé un impacto relevante sobre la flora y la vegetación asociado al movimiento de tierras y maquinaria pesada, montaje de instalaciones asociadas, así como afecciones intrínsecas como derrame de vertidos o acopio de residuos. La mayor parte del terreno se encuentra ocupado por cultivos no habiendo en el ámbito vegetación natural más allá a la existente en terrenos abandonados y márgenes. No se ha detectado presencia de especies catalogadas en instrumentos de protección ni ejemplares de árboles monumentales.  
Los árboles de porte considerable serán respetados e integrados en las zonas verdes y viales en la medida de lo posible. En desarrollo del proyecto se prevé la creación de 97,23 ha de zonas verdes y bulevares centrales donde se plantarán especies autóctonas propias de la Sierra Calderona (Pinus halepensis, Quercus Ilex, Olea europea o Celtis australis entre otros) mediante el retopografiado, tratamiento del suelo y plantación, de tal forma que se recree un paisaje de bosque mediterráneo donde se intercalen áreas de descanso y zonas inundables que faciliten la retención de escorrentías y el desarrollo de especies de flora acuática.  
Como medidas adicionales a la revegetación contemplada en el estudio de paisaje y estudio de huella de carbono, el documento ambiental propone, entre otras: la no utilización de agentes físico-químicos en zonas susceptibles de afectar a la vegetación existente, la eliminación de especies alóctonas o medidas relacionadas con el acopio de materiales, limpieza de restos de obra y controles de vehículos susceptibles de producir vertidos.  
• Fauna  
Como consecuencia de la pérdida del hábitat tras la eliminación de la cobertura vegetal, se esperan afecciones a la composición faunística del entorno, las cuales se verán incrementadas por el tránsito de vehículos o la propia presencia de infraestructuras y líneas eléctricas aéreas. Adicionalmente se producirá un incremento del efecto barrera, dificultando la conectividad entre la Marjal dels Moros y áreas como la Sierra Calderona, y un efecto trampa de canales, acequias o arquetas de no disponer de estructuras de escape.  
El estudio de Conectividad Territorial y Biológica del Corredor Terrestre Huerta-Marjal del Moros-Sierra Calderona-Río Palancia, propone medidas compensatorias y correctoras de conformidad con las directrices de la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana. Se proponen medidas preventivas relacionadas con la señalización de zonas con riesgo de atropello o la restitución de acequias y barrancos para el uso y tránsito por especies de fauna (pasos de fauna).  
Los pasos de fauna superiores e inferiores seguirán las prescripciones del Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente en cuando a su trazado, densidad y anchura. Además del mantenimiento de los pasos hasta la CV-309, se instalará un ecoducto (o paso superior) de anchura determinada, provisto de barreras laterales de madera para ocultar el tráfico a la fauna y multifuncional, permitiendo el acceso de bicicletas y peatones, así como de fauna. Se ha diseñado un vallado y un sistema de escape con el fin de impedir el paso de vertebrados grandes y medianos a las vías de comunicación y de dirigir a la fauna hasta los pasos instalados, minimizándose así el riesgo de colisión.  
Como medidas compensatorias, se proponen: la ampliación del corredor territorial hasta los límites de la CV-309 permeabilizando la zona para la fauna mediante un paso superior; la creación de zonas encharcables junto a la acequia de l'Arrif; la creación de setos vivos con especies vegetales autóctonas fructíferas que sirvan como refugio o la creación de cajas nido para especies como la lechuza común, quirópteros, aves insectívoras, etc.  
La función generadora de hábitats acuáticos de las acequias a cielo abierto se verá compensada por las zanjas drenantes, canales de drenaje y balsas previstas en las zonas ajardinadas del área logística.  
Adicionalmente se proponen medidas para la mejora de hábitats y corredores de fauna como la ejecución de pasos de fauna y la mejora de los aliviaderos en zonas de pasos de fauna terrestre (eliminando sifones y otras infraestructuras verticales) sustituyéndolas por equipamientos inferiores multifuncionales para el paso de fauna, evacuación de las aguas y renaturalización de barrancos y acequias.  
• Paisaje  
El entorno del proyecto de urbanización corresponde con cultivos de regadío próximos al frente litoral, considerándose relevantes por su valor paisajístico, estado de conservación y representatividad de acuerdo con el PAT de Infraestructura Verde y Paisaje de la Comunitat Valenciana. Se identifica el corredor de conexión entre la Serra de la Calderona y la Marjal del Moros como componente esencial para la infraestructura verde a nivel regional, debido a su valor ambiental, cultural, territorial y visual.  
Se han definido en el estudio de integración paisajística un total de ocho unidades de paisaje (UP) segregadas en agrícolas e industriales, cuyos componentes (vegetación, cobertura, uso del suelo, infraestructuras, etc) han sido valoradas paisajísticamente. El resultado de la valoración de las UP muestra que, la UP-04 Marjal dels Moros, al tratarse de un humedal, representativo y de interés de conservación donde confluyen espacios de Huerta tradicional, posee la calidad paisajística más alta. Le siguen las unidades de huerta tradicional que permanecen en explotación agrícola manteniendo elementos de riego y caminos de acceso de carácter histórico y, por último, las UP vinculadas al patrón industrial cuya valoración paisajística es baja o muy baja debido al uso del suelo y al tipo de urbanización, careciendo actualmente de medidas de integración paisajística y ambiental.  
El documento ambiental recoge tanto normas de integración paisajística que proceden de documentos y estudios específicos de la tramitación del plan especial, como directrices del propio estudio de integración.  
Por su relevancia a efectos de mitigar afecciones sobre el paisaje se proponen medidas enfocadas a la naturalización de zonas verdes y de reserva del corredor biológica con especies autóctona, creándose hábitats propensos para el desarrollo de fauna y flora, y ecoductos que den paso continuidad a la conexión ecológica del corredor terrestre Huerta-Marjal del Moros-Sierra Calderona-Río Palancia.  
  
Con el fin de incrementar la resiliencia de la infraestructura verde y mitigar el impacto por el cambio de uso, se fomentará corredores verdes perimetrales y la implantación de aparcamientos en zonas disuasorias que integren arbolado. Se integrarán dentro de la infraestructura verde toda actuación susceptible de afectar los barrancos que nacen de la ladera oriental del Monte Picayo y se rehabilitarán las redes de riego que contribuyan a la colonización de los corredores verdes manteniendo así su funcionalidad.  
Tras la última modificación de la DATE, en la cual se producen la reorganización de los usos pormenorizados, se incluyen medidas nuevas en cuanto a la integración paisajística, modificando las zonas verdes e incluyendo la formación de terraplenes con pendientes del 25 al 30 % perpendiculares a la linde con la autovía y ferrocarril, en la franja de la zona verde más próximas a ellas hasta una altura de 5 m, naturalizando con vegetación y empleando tierras propias.  
Asimismo, se proponen medidas comunes asociadas a: la movilidad; prevención de vertidos; creación de pantallas vegetales y revestimientos; minimización de la contaminación lumínica; tratamiento de fachadas, etc.  
• Hidrología y calidad de las aguas  
Se prevé que, durante la obra el movimiento de tierras sea elevado y que la compactación del suelo ocasionada por la maquinaria pesada suponga una menor porosidad del suelo. Los parques de maquinaria, así como el montaje de instalaciones pueden provocar impactos asociados a vertidos accidentales (aceites, lubricantes, combustibles) y el acopio de materiales susceptibles de ser arrastrados en caso de lluvias podrían alterar el drenaje del terreno. En cuanto a la producción de residuos, los procedentes del mantenimiento de la maquinaria (especialmente los de naturaleza líquida) pueden ocasionar la contaminación de las aguas de no aplicarse medidas correctoras y preventivas, ocasionando una afección severa sobre el medio. Se plantean medidas adicionales comunes relacionadas con el acopio de materiales y residuos, ubicación de zonas para la limpieza de maquinaria y la descompactación de terrenos mediante ripado para favorecer la infiltración de agua  
Conforme al estudio de inundabilidad elaborado por el promotor, la parcela ocupada no se ve afectada por peligrosidad de inundación. No obstante, la zona rural protegida agrícola (ZRP-AG) incluida en el ámbito del plan especial se encuentra afectada por peligrosidad de inundación geomorfológica de conformidad con la cartografía del PATRICOVA. En dicha zona se prevé la ejecución de un canal para la captación de escorrentía superficial aportada por las cuencas del área logística, que terminará confluyendo en la balsa de infiltración de la esquina sureste del sector. Dicho elemento permitirá retener las aguas portadas por el canal, recargar el acuífero y evacuar (por medio de su aliviadero) las aguas excedentarias hacia la acequia de l'Arrif, garantizando el aporte de las aguas hacia la Marjal dels Moros.  
El promotor ha elaborado un estudio hidrológico para determinar los caudales a evacuar tanto por la red de drenaje interior como aquellos que llegan al polígono desde áreas adyacentes. Los caudales aportados desde cuencas exteriores sirven para dimensionar el canal de captación perimetral y, en lo relativo a la infraestructura de drenaje, se distinguen tres redes: red de aguas grises, red de pluviales y sistemas urbanos de drenaje sostenible (SUDS).  
El órgano competente en materia de gestión territorial ha informado favorablemente la red de drenaje proyectada en relación con el riesgo de inundación y a las determinaciones normativas contempladas en el Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del PATRICOVA y al resto de normativa de aplicación.  
En cuanto al vertido de agua residual, las redes de saneamiento se han diseñado de conformidad con los parámetros técnicos normativos y caudales de vertido estimados de las instalaciones que se localizarán en el área. Conforme el informe emitido por la EPSAR, el actual sistema público de saneamiento y depuración de Sagunto tiene una reserva de 7.358 m³/día, de los cuales 4.397 m³/día ya están reservados por otros desarrollos urbanísticos, por lo que el caudal previsto en el desarrollo de la actividad no podría tratarse en el actual sistema de saneamiento.  
Siendo que se reserva una parcela en el sector para una EDAR (no incluida en el contexto del presente proyecto de urbanización) complementaria a la existente y que el margen de volumen de tratamiento es amplio, puede considerarse que se dispone de alternativas suficientes para la progresiva adaptación de las instalaciones de depuración a la evolución de las necesidades del ámbito en el que se desarrolla el sector.  
En todo caso, el diseño definitivo de las instalaciones deberá responder a las características del efluente de las actividades que se implanten y se contará con autorización de vertido a la nueva EDAR a desarrollar  
• Suelo  
Conforme la cartografía temática, la capacidad de uso agrícola del suelo en el ámbito es muy elevada (clase A) como corresponde con suelos aluviales litorales de pendiente suave, disponibilidad hídrica y buen drenaje. La mayor afección viene dada por el movimiento de tierras y la propia transformación del suelo agrícola a un uso industrial conformado fundamentalmente por viales, naves y una nueva plataforma ferroviaria. Se consideran en el documento ambiental, afecciones ya descritas relacionadas con la vegetación e hidrología como: el acopio de materiales, vertidos accidentales o reducción de la capacidad de infiltración, entre otras.  
No se prevé afección sobre afloramientos geológicos y, siendo que se trata de un relieve plano, se considera compatible la afección sobre la geomorfología tras la aplicación de medidas correctoras. Los áridos necesarios en la explotación procederán de explotaciones próximas y los residuos inertes serán usados en la propia obra como rellenos o bases para pavimento en la medida de lo posible.  
En cuanto a las afecciones sobre la edafología, se planificarán temporalmente los movimientos de la maquinaria de obra y los tiempos existentes entre la deforestación y la finalización de las obras, con el fin de minimizar los procesos erosivos en el terreno. Asimismo, se proponen medidas adicionales para evitar la pérdida de suelo fértil y reutilizar las tierras vegetales de las zonas desbrozadas sobre taludes reconformados con un espesor medio de 15 cm, los cuales se harán en tiempo y forma que evite la compactación de las tierras.  
• Calidad del aire y cambio climático  
El desarrollo del proyecto de urbanización supondrá emisiones de partículas, polvo y sustancias contaminantes asociadas al trasiego de maquinaria y movimiento de tierra. El cambio de uso de agrícola a industrial ocasionará un aumento en el número de desplazamientos de la zona, consecuencia del acceso de los trabajadores y mercancías, lo que generará una peor calidad del aire ambiente.  
Habrá un aumento de la contaminación acústica durante la fase de construcción ocasionada por la maquinaria, aporte de materiales y la propia construcción de infraestructuras. Conforme el estudio acústico aportado durante la tramitación del plan especial se ha analizado el incremento de los niveles sonoros una vez se encuentre el área a pleno rendimiento y se ha concluido que no se superarán los niveles establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica para suelos de tipo terciario e industrial.  
Para la minimización del ruido se emplearán maquinarias y procedimientos constructivos teniendo en cuenta los niveles de emisión. Se planificarán las rutas de tráfico, las operaciones de carga y descarga de material se harán en período diurno y se evitarán los trabajos nocturnos cercanos a puntos habitados. Además, se llevará un correcto mantenimiento de la maquinaria y se utilizarán revestimientos elásticos en las tolvas y cajas de los volquetes siempre que sea posible.  
En la fase de construcción toda maquinaria deberá cumplir la normativa vigente en materia de contaminación atmosférica. Se empleará maquinaria con motores de baja emisión y reguladores de gases de escape que hayan pasado la correspondiente inspección técnica de vehículos. Con el fin de controlar las emisiones asociadas a polvo y partículas: se realizarán riegos periódicos con una dosis que compense la evapotranspiración residual; se colocará una capa de zahorra de 30 cm sobre los caminos y se cubrirán con lonas los camiones que transporte materiales pulverulentos. Adicionalmente se instalarán plataformas de limpieza de ruedas antes de los enlaces con la red de carreteras para evitar el transporte de barro y polvo, se limitará la velocidad dentro de la zona de obras y los restos vegetales se triturarán para la reutilización en la propia obra o como compost.   
Se propone como medida preventiva la instalación de una estación de medida de la contaminación atmosférica que se integrará en la red de vigilancia y control de la contaminación atmosférica, que controle los niveles de inmisión del área con el fin de poder actuar de forma preventiva en el desarrollo de episodios no deseado de contaminación. Destacar que, en el ámbito territorial ya hay implantadas tres estaciones de medida, por lo que la ubicación de esta nueva instalación deberá ser representativa de la realidad de la nueva área industrial y consensuada con el órgano competente en contaminación atmosférica. Para las instalaciones y actividades que se vayan a situar en el área, será de aplicación la Ordenanza municipal de protección del medio ambiente contra ruidos y vibraciones de Sagunto respecto a los requerimientos acústicos y medidas preventivas contra la contaminación acústica.  
Con objeto de reducir las emisiones de gases de efecto invernadero y favorecer la lucha contra el cambio climático, durante la fase de explotación, se fomentará el uso de transporte público y de la red de carriles bici implantada por todo el sector en cumplimiento del Plan de movilidad del plan especial del Área Logística de Sagunto aprobado. Adicionalmente la plataforma intermodal fomentará el uso de medios de transportes menos contaminantes para el trasporte de mercancías.  
A su vez, se limita el número de plazas públicas de aparcamiento a las mínimas legalmente estipuladas en el TRLOTUP.  
El proyecto incluye un estudio de la huella de carbono de conformidad con lo previsto en la DATE, el cual ha sido valorado favorablemente por el Servicio de Coordinación de Políticas de Cambio Climático, que analiza las emisiones previstas por el tráfico y el nuevo balance de sumideros tras la eliminación de los campos de cítricos y la incorporación de nuevas zonas verdes. El área del proyecto pasará de tener un balance positivo de 1.617 t/año de absorción de CO2 a uno negativo de 5.800 t/año por lo que se establecen dos mecanismos de compensación posibles: la reforestación de 604,4 ha de ecosistemas forestales o la aplicación de tratamientos silvícolas sobre una superficie de 11.600 ha de zonas forestales. El proyecto técnico contempla una partida presupuestaria relativa a la repoblación forestal, no obstante, la materialización de estas actuaciones se deberá consensuar con el órgano competente en medio natural.  
• Patrimonio cultural  
Se ha realizado una prospección sistemática y visual del área afectada directamente, así como de una zona de protección de 50 m a cada lado de la instalación, donde se han encontrado una gran cantidad de elementos de interés histórico-cultural. La prospección del ámbito ha permitido por un lado confirmar la existencia de yacimientos arqueológicos ya catalogados como El Coscollar, así como documentar nuevas áreas de vigilancia arqueológica y una serie de elementos etnológicos ya inventariados.  
Se han evidenciado concentraciones de materiales de origen romano en las parcelas 37 y 14 del polígono 95 asociado al yacimiento de El Coscollar, así como zonas de dispersión arqueológicas donde abundan fundamentalmente elementos cerámicos y hallazgos arqueológicos aislados. Asimismo, se han encontrado elementos etnológicos tradicionales relacionados con la agricultura como: partidores de acequias, motores de aguas, alquerías o balsas de periodo cronológico contemporáneo.  
Con los datos obtenidos y el tipo de afección que se prevé asociada al sellado y urbanización de la práctica totalidad del área, se afirma que existe afección directa y severa sobre los 28 bienes etnológicos y los 6 yacimientos arqueológicos identificados junto sus correspondientes áreas de dispersión: Els Rolls II, Camí de la Vinya Buida, El Coscollar, Motor del Simonet, Partida del Arrif y Trull dels Moros.  
Conforme el documento ambiental se aplicarán actuaciones arqueológicas tanto previas a la urbanización, como simultáneas a las obras necesarias para la transformación del suelo no urbanizable común a suelo urbanizable. Entre las medidas preventivas destacan: la realización de sondeos estratigráficos en las áreas de vigilancia arqueológica empleando medios mecánicos; el levantamiento fotogramétrico, planialtimetrías y catas murales especialmente en elementos etnológicos calificados; seguimiento arqueológico intensivo y extensivo de las obras de explanación y urbanización durante las diferentes etapas del proceso de urbanización (desbroce, demoliciones, instalaciones, ejecución de viales, etc). Estas medidas cuentan con presupuesto incorporado al proyecto.  
Se ha solicitado informe a la Dirección General de Cultura y Patrimonio en relación con las afecciones del proyecto de urbanización no habiéndose recibido contestación por dicho órgano. No obstante, en aras del proyecto de transformación agronómica en suelo no urbanizable de la zona 3 se ha emitido informe favorable condicionado a la ejecución de medidas correctoras por dicho órgano, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano. Destacar que la zona 3 tiene una superficie total de 1.293.806 m² por lo que resta por informar parte del ámbito.  
• Medio socioeconómico  
La implantación del parque industrial generará un gran impacto positivo para el medio socioeconómico de la zona, a nivel local, autonómico y nacional, debido fundamentalmente a la creación de puestos de trabajo y la mejora de la economía por servicios terciarios.  
Se prevé la mejora de las comunicaciones y la creación de zonas verdes y equipamientos, conectados a la red de caminos municipales. La ubicación de los estacionamientos y paradas de autobuses, serán estratégicos para favorecer una movilidad sostenible en el área, además se potenciarán los equipamientos de uso diario destinados a la educación de los niños y al cuidado o recreo de personas mayores.  
Durante la fase de obra, se afectará de forma provisional a los propietarios de los campos de cultivo de la zona de actuación debido a la molestia (ruido, levantamiento de polvo, etc) que generará el movimiento de tierras, trasiego de maquinaria y montaje de instalaciones. Tras la aplicación de medidas comunes relacionadas con la planificación del tráfico de vehículos, la correcta gestión de residuos o la reposición de caminos afectados entre otras, se califica el impacto como compatible no siendo necesario la aplicación de medidas adicionales a las expuestas en el documento ambiental.  
• Consumo de recursos y producción de residuos  
El desarrollo del proyecto de urbanización supondrá la ocupación de alrededor de 540 ha de suelo actualmente ocupado por parcelas agrícolas, así como de materias primas y energía. Los efectos derivados del consumo de materias y producción de residuos se verán disminuidos tras la aplicación de los preceptos de sostenibilidad recogidos en el documento ambiental como: el fomento del reciclaje de residuos procedentes de obra; las buenas prácticas ambientales o la utilización de fuentes de energía renovables.  
Los residuos generados serán gestionados conforme la normativa vigente en materia de residuos. Los peligrosos (aceites e hidrocarburos principalmente) de construcción y demolición se entregarán a un gestor autorizado; los sobrantes de excavación (tierras naturales excavadas) se reutilizarán como material de relleno o acondicionamiento del terreno; y para los residuos sólidos urbanos se proyecta una planta de transferencia de residuos y punto limpio, teniendo en cuenta el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana, donde se admitirán envases ligeros, papel/cartón y vidrio.  
Antes del inicio de las obras se definirá la localización de las instalaciones auxiliares y parque de maquinaria, los cuales serán dotados de superficies acondicionadas para la ejecución de actividades susceptibles de producir lixiviados contaminantes del suelo y aguas subterráneas. Así como puntos limpios para la clasificación previa de escombros, enseres, restos de poda, metales/chatarras, para su entrega a gestor autorizado.  
Conforme el plan especial, se prevé una demanda de agua potable de 1,79 hm³/año y de agua industrial de 7,14 hm³/año. Dicha demanda no puede cubrirse con las aportaciones de la red de distribución municipal, proponiéndose fuentes procedentes de la desaladora de Sagunto, recursos del Río Palancia y de bombeo desde el acuífero existente.  
  
La masa de agua subterránea de la plana de Sagunto presenta una alta presión actual por extracción e intrusión. Es por ello que, conforme el documento ambiental y el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ en adelante) emitido en aras de la tramitación del plan especial, se priorizará que la principal fuente de suministro para las actuaciones propuestas sean las instalaciones de desalación presentes en el ámbito territorial y que, una vez agotado este recurso, se utilizarán fuentes procedentes de la reserva de agua para la zona prevista en el plan hidrológico de cuenca. En caso de que fuera necesario demandar el excedente de la concesión otorgada al municipio, se solicitará a través de la CHJ.  
El proyecto contempla la optimización de los recursos hídricos destinados a riego y red contraincendios implantando sistemas redundantes para el suministro de sus respectivos depósitos, conectando estos sistemas a la red de aguas industriales y previendo la futura conexión para el aprovechamiento del efluente del tratamiento terciario de la EDAR prevista. Para el suministro de la red de riego se proyecta a su vez, una impulsión que permita trasegar los volúmenes de aguas pluviales recogidos en el tanque de tormentas núm. 2 hasta el depósito de riego.  
En cuanto al consumo de energía, el trasiego de vehículos durante la fase de explotación y el empleo de maquinaria tanto pesada como no pesada en las diferentes fases de ejecución, lleva asociado un consumo en forma de combustibles fósiles. Se prevé también consumo eléctrico asociado al alumbrado público, iluminación de instalaciones logísticas, áreas de movimientos de maquinaria y mercancías e iluminación arquitectónica. El diseño de dichas instalaciones eléctricas cumplirá con la normativa técnica vigente de forma que se garantice la eficiencia energética y la minimización de la contaminación lumínica, y las recomendaciones contenidas en el Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana.  
Cada vial de la red presenta secciones de firme semiflexibles adaptadas al tráfico de pesados previsto, minimizando así el uso de recursos.  
• Espacios naturales protegidos  
Las obras proyectadas se encuentran enclavadas entre dos espacios naturales incluidos en instrumentos de protección: La Marjal dels Moros incluido en la Red Natura 2000 como ZEPA (ES0000470) y LIC/ZEC (ES0000148) así como en el Catálogo de zonas húmedas de la Comunitat Valenciana y el Parque Natural de Sierra Calderona, incluido en la Red Natura 2000 como ZEPA (ES5232002) y LIC/ZEC (ES5232002). Como forma de conexión entre ambos espacios se encuentra un corredor territorial, el cual se ubica parcialmente en la zona calificada conforme el plan especial como zona rural agrícola protegida, sobre la cual se prevé la ejecución de medidas preventivas, correctoras y compensatorias. Adicionalmente, el perímetro de afección de la zona húmeda catalogada del marjal (500 m) se encuentra incluido dentro de dicha zona agrícola protegida.  
El área a urbanizar no se sitúa por tanto en el ámbito territorial de espacio natural protegido de los recogidos en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, ni espacio de la Red Natura 2000, no obstante, debido a la envergadura del proyecto, a su cercanía con espacios naturales en régimen de protección y a la implementación de medidas sobre el corredor territorial, se prevé afección indirecta sobre los mencionados espacios.  
El plan de gestión de la Marjal dels Moros aprobado por el Decreto 127/2015, de 31 de julio, del Consell, establece la obligación de mantener o restaurar los hábitats en un estado de conservación favorable. Para mantener ese estado en zonas húmedas, se debe asegurar la continuidad de las aguas tanto subterráneas como superficiales.  
Existen 4 acequias que son interceptadas por el ámbito del sector: Braç de la Torre, Braç del Mig, Sequia de Canyaret y Sequia de l'Arrif. Conforme a la documentación presentada, se va a proceder al desmantelamiento de aquellos tramos que confluyen por la urbanización del proyecto y a su reposición en áreas que no interfieran con el funcionamiento de la futura explotación. La acequia Braç de la Torre se repondrá mediante una tubería de PVC paralela al polígono Camí la Mar; la acequias Braç del Mig y Canyaret se repondrán mediante una tubería de PVC en el límite del área logística hasta conectar, mediante una arqueta, con el actual cruce de la acequia bajo la carretera CV-309 donde finalmente desembocará con la acequia de l'Arrif. Dicha acequia no se verá afectada por las obras, no obstante, se prolongará hasta la Marjal dels Moros restituyendo así su funcionalidad y su continuidad.  
• Vulnerabilidad del proyecto  
El documento ambiental contiene un análisis de riesgos y vulnerabilidad del proyecto, donde se analizan los riesgos naturales (incendios, inundación, fenómenos atmosféricos, fenómenos sísmicos), riesgos tecnológicos (aumento tráfico, transporte y almacenamiento de sustancias peligrosas).  
El desarrollo de nuevas infraestructuras viarias podrá generar más barreras frente a episodios de lluvias torrenciales lo que podría aumentar el riesgo de inundación, en especial en el extremo sur. El aumento del tránsito también podría generar un aumento en los riesgos de contaminación de acuíferos debido a posibles vertidos accidentales. No se estima trascendente el riesgo de erosión, así como los riesgos asociados a procesos sísmicos, al ser una zona de muy baja actividad sísmica.  
El proyecto incluye la instalación de una red contraincendios con hidrantes dispuestos en todos los viales. Los depósitos de abastecimiento de la red contarán con suministros redundantes como se ha indicado en apartados precedentes.  
El promotor prevé la elaboración de un plan de seguridad en función de las actividades instaladas en el sector y su distribución espacial. No es posible, en fase de proyecto de urbanización, definir el riesgo asociado a las instalaciones industriales futuras. Por otra parte, las competencias en protección civil no corresponden al ente gestor del citado sector sino a la comunidad autónoma y a la entidad local.  
• Plan de vigilancia ambiental  
El plan de vigilancia ambiental propone la implantación de un plan de seguimiento en el cual, se compruebe que las obras se realizan de acuerdo con el proyecto y que se asegure del cumplimiento de la normativa ambiental, así como las medidas preventivas, correctoras y los requisitos establecidos en el IIA y en resoluciones complementarias. Adicionalmente, la información recogida en el programa se plasmará en informes periódicos (informes de estado, de control de residuos, afección sobre elementos patrimoniales, etc) y extraordinarios puntuales en caso de sucesos excepcionales tanto en la fase de implantación como la de funcionamiento.  
Conclusión  
Considerando la magnitud de los impactos previsibles, las características y destino de los terrenos afectados y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
Consideraciones jurídicas  
El Proyecto de urbanización del Área Logística de Sagunto Parc Sagunt II, constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre, en concordancia con el epígrafe grupo 7. Proyectos de infraestructuras: a) Proyectos de urbanizaciones de polígonos industriales, de su anexo II.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que el Proyecto de urbanización del Área Logística de Sagunto Parc Sagunt II, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del presente informe y condicionado.  
(1). Las actuaciones previstas para el desarrollo de los mecanismos de compensación derivados del estudio de huella de carbono se ejecutarán de conformidad y de acuerdo con las recomendaciones e instrucciones del órgano competente en materia forestal.  
(2). El marco del Reglamento del dominio público hidráulico (RDPH), en su artículo 126 ter. 7 establece la obligatoriedad de utilizar SUDS en los nuevos desarrollos urbanísticos. De igual modo el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana, PATRICOVA, en su anexo I establece las condiciones de adecuación de las edificaciones y urbanización, con mención expresa al fomento de SUDS. En relación a los sistemas de drenaje urbano sostenible (SUDS) propuestos en proyecto, se recomienda aumentar la superficie dedicada a estos, así como su tipología, valorando la implementación de pavimentos permeables o drenantes en aceras, zonas de parking o viales de forma que se contribuya a un mejor control de escorrentías, así como incrementar los sistemas de almacenamiento que favorezcan la filtración al terreno o mejoren la calidad de las aguas de primer lavado de viales previo a su vertido a la red.  
(3). Antes del inicio de las obras se deberá obtener el informe de la conselleria competente en materia de cultura cobre la conformidad de la totalidad del proyecto con la normativa del patrimonio cultural tal y como se prevé en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
(4). Se realizará un seguimiento arqueológico de toda el área. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, se pondrá el hecho en conocimiento de la conselleria competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
(5). Los residuos de construcción y demolición (RCD) que se generen durante la ejecución del proyecto, se deberán separar adecuadamente y entregar a una planta de reciclaje autorizada para su tratamiento, cumpliendo en todo caso lo establecido en el Real decreto 105/2008, de 1 de febrero, por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición.  
(6). El mantenimiento de la maquinaria empleada en la fase de construcción se realizará en zonas habilitadas para tal fin o en talleres fuera de la zona de obra (cambios de aceite, filtros, etc.), evitando los posibles vertidos accidentales al medio. Los aceites usados y residuos peligrosos que pueda generar la maquinaria de la obra se recogerán y almacenarán en recipientes adecuados para su evacuación y tratamiento por gestor autorizado. En todo caso se cumplirá la normativa relativa a residuos.  
(7). En las zonas verdes y ajardinadas, debe evitarse el empleo de especies exóticas invasoras, de acuerdo a lo establecido en el Real decreto 360/2013, de 2 de agosto, por el que se regula el Catálogo español de especies exóticas invasoras.  
(8). La tierra vegetal sobrante que no pueda ser reutilizada en futuras actuaciones del sector se tratará por gestor autorizado.  
(9). Si del informe preliminar de suelos se detectasen enclaves de suelos contaminados, serán caracterizados y gestionados de acuerdo con la legislación vigente en materia de suelos contaminados.  
(10).Salvo que se cuente con la previa autorización administrativa (art. 100 del texto refundido de la Ley de aguas) queda prohibido el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico. Dichas autorizaciones de vertido corresponderán a la Administración hidráulica competente, salvo en los casos de vertidos efectuados en cualquier punto de la red de alcantarillado o de colectores gestionados por las Administraciones autonómicas o locales o por entidades dependientes de las mismas, en los que la autorización corresponderá al órgano autonómico o local competente (RD Ley 4/2007 por el que se modifica el texto refundido de la Ley de aguas).  
(11).De acuerdo con el artículo 52 del texto refundido de la Ley de aguas el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición legal (art. 54) o por concesión administrativa, por lo tanto, el suministro de agua se realizará desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 21 de febrero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML