Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4169, del 16-01-2002 (2001/12381)

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4169

Data del DOGV
:   16-01-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/12381

CVE


Data del document
:   26-10-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Pobla de Benifassà, la](javascript:void(0))
    * [Finestrat](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/A12381]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 110/1998-AIA, 167/1999-AIA, 296/1999-AIA, 330/1998-AIA i 431/1999-AIA que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 26 d'octubre de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 110/98-AIA sobre projecte de «obertura de camins» en Coratxar al terme municipal de la Pobla de Benifassà (Castelló) el promotor del qual és el senyor José Royo Segura.
  
Resultant que l'Estudi d'Impacte Ambiental ha estat remés a través del promotor.
  
L'objecte del projecte és l'obertura de tres camins de desemboscatge que permeten l'accés a la finca propietat del promotor, de vehicles adequats per a l'extracció de la fusta procedent de l'aprofitament de la mateixa.
  
Els tres camins tenen connexió amb el Camí de la Canal:
  
- El Camí situat més a l'oest se li denominarà de la Grévola ja que discorre paral·lel al barranc del mateix nom . La longitud del camí és de 590 m.
  
- El pròxim camí seguint cap a l'est s'anomenarà com a Central per quedar en aquesta posició respecte a les altres dues vies. La longitud projectada és de 780 metres.
  
- El camí situat més a l'est es coneixerà com de la Masia. La longitud projectada és de 3.160 metres.
  
El camí de la Grévola i el central no tindran eixida, acabant en una esplanada suficient per al pas de vehicles. El camí conegut com de la Masia connectarà el Camí de la Canal amb la pista que des de Fredes arriba fins la part superior de la finca.
  
Les característiques constructives són:
  
La secció transversal estarà formada per una calçada amb un ferm de 2,5 m. d'amplària i talussos de pendent œ (horitzontal-vertical) per al desemboscament i 1/1 per al terraplé.
  
Les revoltes tindran una amplària de 3,5 m i un radi de gir mínim de 10 m.
  
El pendent longitudinal no superarà el 12% en trams rectes i 15% en revoltes.
  
El drenatge longitudinal en alguns trams de mitja vessant es resoldrà per mitjà de la disposició de cunetes en el costat del desboscament. Les cunetes seran de secció trapezoide, amb un ample en la part superior de 70 cm. i una profunditat de 40 cm. El desguàs s'efectuarà aprofitant la morfologia del terreny o per mitjà de cavallons de terra d'uns 15-20 cm. d'altura que travessaran transversalment el camí.
  
El ferm estarà format pels materials procedents de l'excavació simplement compactats. No s'aplicaran al ferm productes estabilitzants.
  
Resultant que s'ha procedit al tràmit d'informació pública de l'Estudi d'Impacte Ambiental per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.276 de data 1 de juliol de 1998.
  
El període d'informació pública, durant 30 dies hàbils, ha tingut lloc a l'Ajuntament de la Pobla de Benifassà (Castelló) i la Conselleria de Medi Ambient.
  
Segons certificats emesos per la secretaria interventora de l'Ajuntament i el Cap del Servei d'Assumptes Generals d'aquesta Conselleria durant el mencionat període d'informació pública no s'han presentat al·legacions.
  
Resultant que s'han efectuat consultes a l'Ajuntament de Pobla de Benifassà, Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Ciència i Educació; Direcció Territorial de Medi Ambient i Serveis d'Espais Naturals, Protecció d'Espècies, Gestió Forestal i Prevenció d'Incendis.
  
D'aquestes consultes ha estat remesos els informes que a continuació es reflecteixen de forma succinta:
  
L'Ajuntament de Pobla de Benifassà indica que no disposa de tècnics especialitzats en la matèria que puguen informar respecte d'això.
  
Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic:
  
Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric:
  
«Vist el projecte i consultat l'Inventari de Béns Etnològics de la Comunitat es comprova que els inventaris realitzats en aquest terme municipal, no inclou la zona afectada per aquest, per la qual cosa no es pot determina la incidència sobre el Patrimoni Etnològic.»
  
Es proposa que es contemple en l'Estudi d'Impacte Ambiental la incidència sobre el Patrimoni Etnològic.
  
Tècnic d'Arqueologia:
  
«En l'àrea afectada no es coneixen jaciments arqueològics.
  
Fins a la data s'està fent l'inventari de jaciments de la subcomarca de la Tinença de Benifassà pel qual cosa l'absència de jaciments es deu més a una falta d'informació que a una absència real.»
  
Unitat d'Inspecció de Patrimoni Artístic:
  
«Vista la documentació presentada que consta d'un estudi d'impacte ambiental d'obertura de camins de desemboscatge, al terme municipal de Coratxar, aquesta unitat d'Inspecció de Patrimoni Històric Artístic no té constància d'estar catalogat en la zona cap bé immoble d'interés cultural tal com indica la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
No obstant això, aquest informe s'emet des de la consideració del patrimoni arquitectònic, independentment s'haurà de tenir en compte els informes d'arqueologia i/o patrimoni moble.»
  
Direcció Territorial de Medi Ambient:
  
Tècnic d'Espais Naturals:
  
«- Com a mesures correctores s'estableix la formació d'una pantalla vegetal en el camí Masia, per mitjà de la plantació d'espècies arbòries procedents del viver pertanyent a aquesta Conselleria ubicat en el Font del Vidre, si bé no es contempla la recuperació d'exemplars arboris o arbustius que puguen ser trasplantats a zones concretes que pel seu fàcil accés siguen susceptibles de realitzar tasques de manteniment. Altres mesures són la no creació de grans desmuntegaments i terraplens, i si és procedent amb pendents suaus que permeten una ràpida regeneració de la vegetació en els mateixos, com també evitar la creació de punts d'abocaments de materials sobrants. En general estes mesures són considerades com acceptables.
  
En base al projecte presentat i traces per a les vies de desemboscatge proposades, el tècnic que subscriu considera que el projecte d'obertura de vies de desemboscatge en la finca Mas d'En Roda, és, des de l'aspecte mediambiental, tècnicament viable no presentant, en general, afeccions irreversibles sobre els components biòtics; si bé es recomana l'adopció de les següents mesures:
  
a. Les vies denominades «la Grévola» i «Central», s'hauran d'ajustar a les sendes o camins existents amb la finalitat d'evitar noves obertures de traçats.
  
b. S'hauran d'aplicar obres de fàbrica amb la finalitat d'evitar processos erosius en terrenys inestables, fonamentalment en la pista de «La Masia» en la qual es tendirà a reduir el moviment de terres, contemplant, fins i tot, l'aportació de materials de l'exterior.
  
c. S'hauran de respectar, fora de la traça de les vies proposades, els bancals de maçoneria en sec existents, amb la finalitat de reduir els processos erosius.
  
d. S'evitarà la creació de punts d'abocament de materials sobrers i en cas de ser necessari es procedirà a la seua restauració i revegetació.
  
e. Es recomana la recuperació d'exemplars arboris i arbustius, susceptibles d'això, que es vegen afectats per la creació de la plataforma de les diferents vies de desemboscatge, utilitzant-los per a la repoblació de zones afectades o pantalles vegetals. S'establirà per a això actuacions concretes per al seu manteniment.
  
f. La neteja de matoll en una franja de 4-4,7 metres per a la construcció de la via de desemboscatge es limitarà a l'ample de la mateixa o si és procedent no afectarà a espècies arbòries i arbustives.»
  
Tècnic de Microreserves:
  
«- L'apartat de vegetació de l'EIA presentat resulta molt generalista i a penes particularitzat per a la zona afectada. S'indica en ell la presència de grèvol (Ilex aquifolium), espècie protegida de l'Annex I de l'Ordre de 20 de desembre de 1985 de la Conselleria d'Agricultura i Pesca sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, en la part més alta de la massa forestal de la finca.
  
La vegetació de la zona correspon majoritàriament a pinars de pi negre (Pinus nigra subsp. Salzmannii), amb important participació d'alzines (Quercus ilex) en algunes zones, i amb presència dispersa d'exemplars de pi blanc (Pinus halepensis) en les parts més baixes de la finca. L'arbratge d'aquests pinars l'ocupa un matoll alt de boix (Buxus sempervivens) que en les àrees més exposades a la insolació es fa més lax i incorpora romer (Rosmarinus officinalis), bufalaga (Thymelaea tinctoria), garric (Quercus coccifera) i argilaga (Genista scorpius). Aquestes comunitats vegetals formen part majoritàriament de la sèrie de vegetació dels alzinars continentals maestracencs (Hedero helicis-Querceto rotundifoliae sigmetum), fent-se present la potencialitat de la sèrie de rouredes (Violo willkommii-Querceto fagineae sigmetum) en les ombries del Barranc de la Grévola, on apareixen exemplars dispersos d'auró (Hacer granatense) i espècies com Cytisus heterochrous, Tanacetum corymbosum, Helleborus foetidus, Hepatica nobilis i Coroneta emerus. Aquestes formacions corresponen a un hàbitat natural prioritari d'interés comunitari de la Directiva 97/62/CE, per la qual s'adapta al progrés científic i tècnic la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, definit com «Pinars (sud-)mediterranis de pins negres endèmics» (codi 9530 de Natura 2000).
  
Respecte a la presència en la zona d'espècies protegides o catalogades, cal destacar l'existència en zones que seran afectades pel traçat de les pistes d'exemplars d'alzina (Quercus ilex), roure valencià o de fulla petita (Quercus faginea), boix (Buxus sempervivens), Cytisus heterochrous (= C. Patens), te de roca (Jasonia glutinosa) i Teucrium aureum, incloses en l'annex II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985 de la Conselleria d'Agricultura i Pesca sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades, per a les quals queda sotmesa a autorització prèvia la tala o desarrelament. Es troben presents a més en la zona els endemismes iberollevantins Odontites viscosus subsp. australis, Globularia vulgaris subsp. valentina i Centaurea pinae, com també exemplars notable de càdec arbori (Juniperus oxycedrus subsp. badia)
  
A la vista de l'anterior, i en funció dels traçats proposats per als camins, es consideren viables des del punt de vista de flora i vegetació els denominats «camí de la Masia» i «camí Central», sempre que es respecten els ginebres arboris i els peus d'alzina, roure valencià i auró de major tamany; de la mateixa manera, els exemplars jóvens d'aquestes espècies, així com els arbustos de major tamany, que hagen de ser retirats del traçat de la pista, s'hauran de replantar per a la revegetació dels talussos. En aquest sentit, es contempla en l'EIA la revegetació de talussos en dos punts del «camí de la Masia», indicant que s'utilitzaran per a això les espècies Pinus nigra, Acer campestre i Buxus sempervivens procedents del viver del Font del Vidre. Acer campestre haurà de ser substituït per A. granatense, que és l'espècie que apareix en la zona.
  
No es considera viable el denominat «camí de la Grévola» per suposar una afectació greu a la porció de major valor ecològic de la finca, on es concentren principalment les espècies protegides mencionades en paràgraf anterior, amb una densitat alta de boix i presència freqüent d'exemplars de roure valencià i auró, així com exemplars de bon tamany de ginebre arbori. El traçat proposat per a aquesta pista discorre per les proximitats del barranc de la Grévola, i el creua en P125, afectant en les proximitats d'aquest encreuament als millors fragments de vegetació natural observats en la finca, que corresponen a la potencialitat de les rebolledes maestracians de Violo willkommii-Quercetum fagineae.
  
Secció de Qualitat Ambiental:
  
« ...L'actuació s'emmarca en la vessant Sud, amb poques paraules, i morfologia abrupta. El pendent transversal de la vessant se situa entre el 30-50%, encara que localment en zona de ressalt rocós el pendent pot ser superior.
  
Des del punt de vista geològic predominen els afloraments del substrat calcari del Cretaci Inferior. Segons el mapa de l'ITGE, predominen en la part baixa i escletxes del Portlandià-Valangienà, i en la part superior calcàries bioclàstiques i marges de l'Hauterivà-Barremià.
  
« ...En general la ripabilitat dels materials és baixa-molt baixa en els afloraments calcaris i moderada-alta en el substrat margós. Cal destacar també la presència de dipòsits coluvials associats a la dinàmica de vessant i de menuts cons de dejecció en l'inici de la pista núm. 2 (central), i el freqüent desenvolupament erosions associades a processos d'inestabilitat de ressalts calcaris.
  
Les aigües de vessament superficial d'aquesta zona es dirigeixen cap al S-SO i drenen als barrancs de la Canal i de la Grévola (tributari). En general els processos erosius generats per la dinàmica de les aigües superficials no són importants, mentre que si són predominants les caigudes de blocs i zones d'erosions derivades de l'elevat pendent transversal, la diaclasació de la roca i l'alternança de nivells margosos menys competents dins de la sèrie calcària.
  
Els principals impactes previsibles per a l'execució del projecte se centren en els factors de vegetació i paisatge. Els riscos geològics derivats bàsicament dels processos d'inestabilitat de les vessants es veuran escassament modificats per l'obra, sempre que no es realitzen desmuntegaments importants. En qualsevol cas persistiran els processos de caigudes de blocs i erosions actuals.
  
L'eliminació de la vegetació d'una franja de 2,5 metres es considera compatible des del punt de vista dels impactes donada l'abundància d'aquesta en tot l'entorn de la finca. Pel que fa al paisatge cal destacar la rigorosa anàlisi que sobre aquest factor desenvolupa l'Estudi d'Impacte Ambiental, estudiant els diferents aspectes que defineixen la qualitat paisatgística de la finca. En aquest sentit, cal apuntar que el principal impacte paisatgístic es preveu en la construcció del camí núm. 3 de la Masia, i sobretot el tram que afecta a la part alta de la vessant (zona de major conca visual) i que afecta a la carretera Boixar-Coratxar.
  
Sobre els moviments de terres que cal tenir en compte són aquestos més significatius en el cas del camí número 3 de la Masia, i que açò afectarà puntualment a zones d'afloraments rocosos. En el cas dels camins 2 i 3 els moviments de terres són poc significatius afectant bàsicament sòl edàfic i materials poc competents...»
  
Respecte a les mesures correctores s'indica en l'informe que:
  
«Es considera excessiu el desbrossament general d'una franja de 4-4,7 m. per a la construcció de la pista tal com proposa l'Estudi d'Impacte Ambiental. En tot cas en aquesta franja s'haurà de realitzar res més en cas necessari per motiu d'ocupació. A més es considera que la delimitació de la traça amb una cinta tindria un efecte positiu a l'hora de controlar els moviments de la maquinària.
  
La resta de mesures correctores com a formació d'una pantalla vegetal en el camí de la Masia per mitjà de la plantació arbòria, la no formació d'escombraries i les obres de control de vessament superficial es consideren adequades.
  
Com a conclusions apuntades en l'estudi cal assenyalar:
  
« - El camí núm. 1 la Grévola es planteja com una via de desemboscatge i un accés a la Masia i camps existents. La pista grafiada de color groc en el pla núm. 2 de l'Estudi es considera mediambientalment acceptable, tenint en compte que en part aprofita una senda existent. Es recomana adaptar el màxim possible a aquesta pista. La pista grafiada en color verd en el mateix sector es considera mediambientalment inadequada a causa del seu elevat pendent.
  
El camí núm. 2 Central discorre per la primera meitat seguint la senda existent, encara que en el pla núm. 2 de l'Estudi està grafiat lleugerament separada de la senda. En aquest sentit es considera mediambientalment acceptable, recomanant la seua coincidència amb la traça de la pista. En la segona meitat, en la zona on es dibuixa la revolta, la traça afecta a una zona amb freqüent aflorament rocós pel que es recomana evitar al màxim l'excavació del substrat rocós, utilitzant aportació de material sobrant d'altres parts de la via.
  
El camí núm. 3 de la Masia, a més d'estar projectada com a camí d'extracció, constitueix una via d'accés de la Masia d'en Roda en la part Sud de la finca a través del camí del Barranc de la Canal.
  
Aquest camí presenta un major volum de moviment de terres i es preveu que originarà un major impacte paisatgístic. Analitzada la traça proposada es comprova que s'ha dissenyat pels sectors de més fàcil accés, evitant els ressalts de roca. No obstant això, i vist que el camí travessa zones de despreniments i caigudes de blocs es recomana executar obres de fàbrica per a contenció de les zones d'inestabilitat a l'altura dels PK o + 700 i 0 + 900 aproximadament.
  
En qualsevol cas i vist que el camí té un cert interés com a via de comunicació es considera mediambientalment acceptable, i es reitera la necessitat de minimitzar els moviments de terra, sobretot en els trams P 550 € P 870 i P 1680 € P 2280, i aprofitar els possibles bancals existents per a executar la traça de la pista. Els talussos del terraplé s'hauran d'efectuar amb l'abocament del mínim volum de terres amb tal de reduir l'impacte paisatgístic, tenint en compte que en l'execució de la traça s'evitarà la formació i abocament de blocs calcaris, pel seu risc d'inestabilitat en la vessant.»
  
Resultant que en l'Estudi d'Impacte Ambiental es proposen les següents mesures correctores, entre d'altres:
  
Prèviament a la construcció de les pistes es delimitarà la zona a desbrossar per mitjà de la seua senyalització amb cinta.
  
La franja sobre la qual s'actuarà serà de 4 m d'ample, 4,7 m en els trams amb cuneta.
  
El sobrant del moviment de terres serà utilitzat com a rebuig de pedrera, eliminant així la possibilitat d'abocament de terra fora de la traça dels camins. Aquest sistema permet obviar els abocadors i per tant els problemes d'arrossegaments i erosions dels mateixos.
  
Els talussos projectats no superen els 2 m d'altura pel que no seran necessàries mesures d'obra civil.
  
Obertura de cunetes entre els trams P 710 i P 870 del camí de la Masia.
  
En l'encreuament del camí de la Grévola amb el barranc del mateix nom es construirà baden de formigó.
  
L'època en què s'aconsella efectuar les labors pròpies de la plantació de les revegetacions és la compresa entre mitjans de febrer i finals de març.
  
L'obertura dels camins es durà a terme unes tres setmanes abans d'iniciar la curta programada. El moment de l'any més aconsellable en aquest lloc per a executar les obres sol ser entre finals de gener i febrer.
  
Resultant que com a Programa de Vigilància Ambiental es proposa en l'Estudi d'Impacte Ambiental el següent seguiment:
  
Fase de construcció:
  
Es controlarà l'adequada qualitat de les espècies vegetals utilitzades per a la revegetació, així com la idoneïtat dels mètodes de treball emprats per a la seua realització.
  
Es vigilarà l'obertura del camí de la Grévola comprovant que aquest no queda obstruïda en cap moment.
  
S'anirà amb compte de no efectuar abocaments al llit del barranc. Així mateix es prestarà especial atenció a l'eliminació de qualsevol residus d'obra (restes de formigó, d'encofrat, etc.) en la construcció del xaragall previst.
  
Es comprovaran els efectes sobre l'erosió i els possibles arrossegaments una vegada haja conclòs l'obertura dels camins. En aquest sentit es proposaran totes les mesures siguen necessàries que per a optimar el seu estat i deixar-los en perfectes condicions.
  
Fase de funcionament:
  
Es comprovarà l'arrelament de les plantes utilitzades en la revegetació
  
Es vigilarà l'estat dels talussos, i se comprovarà si s'han empedrat de manera natural com estava previst o si al contrari, és necessari prendre mesures correctores.
  
Es comprovarà que el sistema de drenatge previst és el desitjat. La xarxa de drenatge s'haurà de mantenir lliure d'obstruccions per al seu correcte funcionament.
  
Una vegada finalitzades les obres la Direcció Tècnica emetrà un informe sobre els treballs realitzats, així com l'adopció de les mesures protectores, ressenyant les possibles incidències mediambientals que pogueren sorgir durant la fase d'execució.
  
Considerant que la zona on se situa l'actuació és la Tinença de Benifassà catalogat com de molt alt valor per a la conservació de la naturalesa d'acord amb el que preveu el Mapa Geocientífic de la Província de Castelló.
  
Destacar també que les formacions vegetals presents corresponen a un hàbitat natural prioritari d'interés comunitari de la Directiva 92/43/CE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres.
  
Pel que qualsevol actuació pot ocasionar sobre els elements del mig efectes severs i fins i tot crítics.
  
No obstant les actuacions que tendisquen a l'aprofitament racional de forest i facilitar els accessos que servisquen per a treballs de silvicultura i prevenció d'incendis, s'estima poden resultar convenients sempre que es realitzen amb el mínim impacte i s'elaboren amb un adequat disseny i amb les pertinents mesures preventives i correctores.
  
Considerant que les obres previstes de construcció de camins s'han de realitzar fora de l'època de major sensibilitat per a l'avifauna, és a dir fora del període comprés entre els mesos de febrer i juny, aquestos dos inclosos.
  
Tenint en compte que en les obres s'han d'aplicar totes les mesures preventives i correctores propostes en l'estudi, fent-se especial insistència en la senyalització de la superfície a ocupar per mitjà de cinta, i comptarà amb la presència del director tècnic a fi de garantir que les obres es desenvolupen d'acord al que preveu.
  
Vist que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5é de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique aquesta Llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes mediambientals i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de «Obertura de camins» en Coratxar del terme municipal de Pobla de Benifassà (Castelló) i el promotor del qual és el Sr. José Royo Segura, atenent al que disposa l'Estudi d'Impacte Ambiental i sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1. Es tindrà en compte que el desbrossament previst de 4-4,7 metres d'amplària es considera excessiu havent de limitar les obres a l'amplària justa del camí amb sobreamples en trams que així el permeten les característiques físiques del terreny i la vegetació existent, per a facilitar els moviments de maquinària.
  
S'haurà de procedir, prèviament a les obres, a la senyalització de la superfície a ocupar per mitjà de cinta, i des del començament de les mateixes es comptarà amb la presència del director tècnic a fi de garantir que les obres es desenvolupar d'acord al que preveu.
  
Per al camí de la Grévola (camí núm. 1), la pista grafiada de color groc en el pla núm. 2 de l'Estudi es considera mediambientalmente acceptable, tenint en compte que en part aprofita una senda existent, i recomanant-se adaptar-se el màxim possible a aquesta pista. La resta de pistes en aquest tram no es consideren viables.
  
El camí Central (núm. 2) es considera mediambientalment acceptable sempre que coincidisca amb la traça de la senda existent.
  
En el camí de la Masia (núm. 3), es recomana executar obres de fàbrica per a contenció de les zones d'inestabilitat a l'altura dels PK 0+700 i 0+900 aproximadament.
  
S'haurà de minimitzar els moviments de terra sobretot en els trams P 550 € P 870 i P 1680 € P 2280, i aprofitar els possibles bancals existents per a executar la traça de la pista.
  
2. Les obres es realitzaran fora dels períodes sensibles per a l'avifauna, és a dir, fora dels mesos de febrer a maig aquests dos inclosos.
  
3. Es procedirà a la revegetació de talussos i totes les àrees que es troben vist afectades per les obres, per mitjà de la necessària aportació terra vegetal i posteriorment es procedirà a la plantació de les espècies Pinus nigra, Acer granatense i Buxus sempervivens.
  
Es recomana la recuperació d'exemplars arboris i arbustius, susceptibles d'això, que es vegen afectats per la creació de la plataforma de les diferents vies de desemboscatge, utilitzant-los per a la repoblació de zones afectades o pantalles vegetals. S'establirà per a això actuacions concretes per al seu manteniment.
  
S'aplicaran regs periòdics i es revisarà l'estat dels plançons per si fóra necessari reposar-los.
  
4. S'arreplegarà i traslladarà a abocador controlat tots els residus generats per les obres.
  
Totes les afeccions que es pogueren derivar sobre tercers (camins, camps, etc.) es reposaran al seu estat original.
  
5. Si durant el procés de construcció de les pistes, es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació.
  
6. Es presentarà en aqueta Direcció General la restauració portada a terme per mitjà d'informe i reportatge fotogràfic passats els tres primers mesos de la realització del camí.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no hi cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'art. 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 167/99-AIA sobre el projecte d'Instal·lació d'una Planta per al preengreixament d'alevins de daurada i llobarro, promogut per l'empresa Alevines del Guardamar, SA, situada en la marge esquerra del llit vell del Riu Segura, municipi de Guardamar del Segura.
  
Resultant que, el 13 de març de 1999, és presentat per part del promotor un projecte de l'activitat de Preengreixament d'alevins de daurada i llobarro i l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'objectiu de l'activitat és l'engreixament d'alevins d'1 gr./ud. fins a aconseguir alevins de 20 gr, en un període de tres mesos, amb una producció anual 12 milions d'alevins de 20 gr. disponible a la venda. Per a esta producció s'utilitzaran 40 tancs per a l'engreixament, amb unes dimensions per d'1 de'5 m d'alt per 8 m de diàmetre.
  
La parcel·la per a esta indústria, d'una superfície de 16.100m² (700x23m), és una franja de terrenys que estan situats en la marge esquerra del llit vell del Riu Segura, actualment és el canal de desaigüe de les aigües dels assarbs. L'adequació d'estos terrenys per a poder instal·lar la planta de Preengreixament consistirà en l'execució d'un mur corregut de contenció d'aigües/terres de formigó prefabricat en el mateix límit amb el canal de desaigüe i, així aconseguir, que la cota de la parcel·la es trobe a 1'5 m sobre el nivell d'aigua del canal.
  
La planta per al preengreixament dels alevins de daurada i llobarro, a més de les instal·lacions per a l'aigua d'ús industrial, l'aigua potable i per a l'energia elèctrica necessàries, constarà de:
  
Edificació prefabricada (104 m²), amb zona d'aparcament, per a oficines laboratori lavabos, ..
  
Umbracle (75 m²) magatzem de pinso per als alevins.
  
Centre de transformació (10'6 m²).
  
Caseta grup electrogen (17'5 m²).
  
Umbracle (2.715 m²) amb coberta de ràfia negra, per als 40 depòsits d'engreixament instal·lats en dos files paral·leles al canal.
  
Quatre pous, ubicats en la parcel·la, que subministraran un cabal de 900 m³/h d'aigua de naturalesa marina per a l'engreixament dels alevins.
  
Quatre arquetes de decantació amb filtres biològics, com a sistema de tractament de les aigües residuals procedents del cultiu previ al seu abocament al canal de desaigüe dels assarbs.
  
Resultant que, en data 24 de març de 1999, es realitza consulta a l'Ajuntament de Guardamar del Segura, al Servici Territorial de Medi Ambient i al Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics de la Direcció General de Qualitat Ambiental (actualment D.G. d'Educació i Qualitat Ambiental) d'esta Conselleria.
  
Resultant que, el 20 d'abril de 1999, se rep l'informe emés pel Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics:
  
Com en el projecte no queda prou aclarit la naturalesa i el propietari dels terrenys a ocupar per la viver d'alevins, s'ha contactat amb el Servici de Planificació i Infraestructura Portuària de la COPUT, el qual ens ha informat que els terrenys són de domini públic portuàriament i possiblement d'esta Conselleria, no estant encara totalment classificat.
  
No obstant, ja que el projecte preveu una captació d'aigua de mar i posterior abocament a l'assarb, serà necessari que sol·liciten en esta Direcció General de Qualitat Ambiental l'autorització d'abocaments al mar.
  
Resultant que, en data 29 d'abril de 1999, es rep del Servici Territorial de Medi Ambient, en resposta a la nostra consulta, el següent informe tècnic:
  
No es coneixen valors mediambientals dignes de protecció que puguen vore's afectats negativament pel referit projecte, sempre que es complisquen les mesures correctores i pla de seguiment proposades en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Resultant que en la visita realitzada pel promotor el 29 d'abril de 1999 se li entrega còpia de l'informe del Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics.
  
Resultant que, el 21 de maig de 1999, es rep de l'Ajuntament de Guardamar del Segura informe favorable a l'execució del projecte.
  
Resultant que, en data 3 d'agost de 1999, es rep de la Divisió de Ports i Costes de la COPUT la següent documentació:
  
Projecte d'Execució d'Obra Civil prèvia per a la Planta de Preengreixament d'alevins 1r Fase, que determina:
  
Que l'obra civil de la 1r Fase del projecte a executar ocuparà la meitat de la parcel·la, uns 8.050 m².
  
Les obres prèvies, que es realitzaran en la marge del canal per a condicionar els terrenys, consistiran en la instal·lació de lloses de formigó que es recolzaran en una doble fila de pilotes clavades en la mateixa vora del canal i sobre un mur corregut de formigó aigües/terres que s'ubicarà a una distància de la vora de 10 metres (en el Projecte d'Instal·lació s'arreplega l'execució d'este mur en el mateix límit de la parcel·la amb el canal).
  
Informació annexa a la sol·licitud d'abocament al mar sobre les característiques de les aigües de l'abocament i les instal·lacions per al seu tractament, de la qual s'extrau:
  
Que en les aigües residuals generades en els tancs de cultiu, amb cabal de 900 m³/h que suposa 21.200 m³ diaris, s'estima que contindran: 3'73 mg/l de sòlids en suspensió constituïts principalment per restes de pinso i excrements, 0'153 mg/l de fòsfor total (fòsfor en excrements i en aigua) i 1'8 mg/l de nitrogen total (nitrogen en excrements i en l'aigua).
  
I per a l'abocament d'eixa aigua residual tractada al canal de desaigüe s'estima, suposant que després del tractament proposat s'aconseguisca una eficàcia del 90% en el procés de decantació i un 50% després del filtrat biològic: 0'37 mg/l de sòlids en suspensió, 0'06 mg/l de fòsfor total i 0'75 mg/ de nitrogen total.
  
Resultant que, en data 8 d'octubre de 1999, es rep de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, Divisió de Ports i Costes, els resultats de l'exposició pública.
  
Resultant que, han sigut exposats al públic l'Estudi d'Impacte Ambiental al costat de la sol·licitud d'Autorització administrativa per a ubicació de la instal·lació i la sol·licitud d'Autorització administrativa per a l'abocament de les aigües residuals de les instal·lacions a la dàrsena interior del port, en la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, Divisió de Ports i Costes, durant el termini de vint dies hàbils, per mitjà d'anunci publicat en el D.OGV núm. 3.553 de data 4-8-99, i que finalitzat el dit termini no s'han presentat al·legacions al mateix.
  
Resultant que, respecte a la vegetació estudiada en la zona del projecte, l'estudi d'impacte ambiental determina que de la vegetació existent en la parcel·la industrial considerable com més interessant per a la seua conservació (jonqueres i matoll halonitrófilo) només es troben unes comunitats en uns estadis prou degradats i, per consegüent, poc interessants per a la seua conservació. En canvi, la vegetació de matoll escleròfil desenrotllada davall la pineda en el terreny dunar adjacent a la parcel·la industrial si és necessària conservar-la per la seua gran riquesa faunística, encara que siga pobre en espècies i molt oberta.
  
Resultant que, segons l'estudi d'impacte ambiental, el paisatge de la desembocadura del Riu Segura es troba molt afectat per l'acció de l'home, sent més notable les actuacions existents en la ribera del riu.
  
Resultant que, per a atenuar l'efecte negatiu al paisatge, a causa de l'execució de planta de preengreixament, s'establix com a mesura correctora instal·lar una pantalla vegetal perimetral a la parcel·la utilitzant, preferentment, les espècies típiques de la zona com el canyís (Phragmites australis) o també el ciprer de Cartagena (Tetraclinis articulata) que s'ha utilitzat en repoblacions efectuades en les dunes de Guardamar. Igualment, es recomana evitar talar els eucaliptus de gran envergadura allí existents, doncs la seua antiguitat caracteritzen perfectament el paisatge de les dunes i desembocadura d Guardamar.
  
Resultant que, en l'estudi d'impacte ambiental s'establix que el material generat de l'execució del projecte, tant les restes vegetals de netejar el terreny com els originats per la construcció, seran retirats del paratge, de manera que no altere visual ni ecològicament el paratge i les dunes, i portats a abocadors controlats.
  
Resultant que les aigües residuals procedents de les lavabos seran abocades a fossa sèptica.
  
Resultant que, per al desenrotllament d'esta activitat piscícola en sistema obert, s'utilitzarà l'aigua subterrània de naturalesa marina i amb alta salinitat captada des de la parcel·la industrial. En l'estudi d'impacte ambiental s'arreplega que, d'acord als resultats de les anàlisis realitzades en la dita aigua, estes aigües es troben contaminades ja que presenten una elevada participació de nutrients (fosfats, nitrats i amoni) a causa de la seua filtració des del llit del col·lector; sent necessari reduir-li la càrrega contaminant i minimitzar la DBO per mitjà d'airejadors que l'oxigenen, abans d'usar-la en el cultiu
  
Resultant que, per a previndre el desenrotllament de malalties en els cultius dels alevins, s'usaran determinats antibiòtics que seran subministrats en el pinso, i s'exclou la seua aplicació per bany en solució de la mateixa per a evitar que arriben amb l'abocament al mitjà receptor.
  
Resultant que, en l'EIA es contempla que, en el maneig i emmagatzemament dels antibiòtics utilitzats haurà de realitzar-se amb especial precaució i prendre les mesures adequades a fi d'evitar possibles accidents, així com el portar el producte sobrant o caducat, els seus envasos i embalatges a empreses autoritzes per a la seua eliminació.
  
Resultant que, en l'estudi d'impacte ambiental, es considera que l'abocament de les aigües dels tancs de cultiu al canal de desaigüe dels assarbs no produirà un impacte negatiu, ja que esta aigua està actualment altament contaminada així confirmada en les anàlisis fisicoquímiques i microbianes realitzades.
  
Resultant que com a vigilància ambiental s'establix, a més del compliment de les mesures correctores proposades, realitzar quinzenalment anàlisi de l'aigua de mostres extretes, tant del pou com de la zona d'abocament, dels següents paràmetres: Oxigen, Temperatura, Salinitat, Nutrients (fosfats, nitrats, nitrits i amoni) i Indicadors microbiològics (Coliformes totals, Coliformes fecals i estreptococs fecals).
  
Considerant que per la catalogació de Muntanya Públic de les terrenys dunars de Guardamar, s'haurà de sol·licitar la corresponent autorització d'Ocupació de Muntanya Públic en el cas que estiga la parcel·la industrial o part de la mateixa en el mateix.
  
Considerant que, encara que el mètode de subministrament dels antibiòtics en el pinso reduïx la quantitat d'estos en l'abocament, pel fet que hi ha part de pinso no consumit arrossegat en les aigües residuals a tractar haurà d'avaluar-se el possible efecte que done lloc en el mitjà receptor les quantitats indeterminades d'estes substàncies antibiòtiques, sobretot pel destí final de les aigües del canal que afectaran a les aigües de les platges confrontants a la desembocadura, especialment les situades a l'esquerra d'esta.
  
Considerant que, en el Pla de seguiment ambiental proposat haurà de contemplar: un control de les substàncies antibiòtiques contingudes en les aigües de l'abocament, i establir un seguiment de la qualitat de les aigües del mitjà receptor ?al llarg del canal de desaigüe- que permeta determinar la incidència que verdaderament produïsquen les aigües abocades generades per esta activitat.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 36/1997, de 26 de febrer de 1997, del Consell de la Generalitat Valenciana, atribuïx a la Direcció General per al Desenrotllament Sostenible la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte d'Instal·lació d'una Planta per al preengreixament d'alevins de daurada i llobarro, promogut per l'empresa ALEVINES DEL GUARDAMAR, SA., situada en la marge esquerra del llit vell del Riu Segura, municipi de Guardamar del Segura (Alacant), en els termes que establix l'Estudi d'Impacte Ambiental, mesures correctores, Programa de Vigilància Ambiental i, sempre que, es complisquen les següents condicions:
  
1) L'empresa sol·licitarà l'Autorització d'Ocupació de Muntanya Públic en el cas que terrenys d'este siguen afectats per l'execució del projecte.
  
2) S'haurà de contemplar en el projecte una partida pressupostària que permeta portar a terme les mesures correctores i Pla de Vigilància Ambiental.
  
3) En el Programa de Vigilància Ambiental proposat, amb mostratges quinzenals per a anàlisi d'aigües, s'inclourà:
  
Els paràmetre corresponents per a controlar les substàncies antibiòtiques contingudes en les aigües de l'abocament.
  
I establir un seguiment de la qualitat de les aigües al llarg del canal de desaigüe, a fi de determinar la incidència que verdaderament produïsquen les aigües abocades generades per esta activitat.
  
Els resultats del Pla de Vigilància Ambiental es remetran a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental semestralment per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en les aigües de bany.
  
4) I altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en virtut de les autoritzacions i normatives sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 296/99-AIA sobre el projecte de granja porcina sítia en el paratge Palomera polígon 31, parcel·les 264, 265, 267, 268, i 419 en el terme municipal d'Utiel (València) i el promotor del qual és Granjas Utiel C.B.
  
Resultant que la documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i Estudi d'Impacte Ambiental ha sigut remesa a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València (Activitats Qualificades).
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
Informe Arquitecte tècnic municipal: favorable.
  
Informe de l'Enginyer Industrial municipal favorable.
  
Informe del Cap Local de Sanitat favorable (la bassa de purins ha d'estar impermeabilitzada i amb tapa).
  
Certificat d'Informació pública del Secretari de l'Ajuntament indicant que no s'han presentat al·legacions.
  
Resultant que del contingut de l'Estudi d'Impacte Ambiental es pot ressaltar el següent:
  
La capacitat de l'explotació és de 5.200 caps portant a terme l'esquer de porquets en fase intermèdia (fins a 17 kg.). Constarà de dos naus i bassa de purins de 105 m³ amb làmina de plàstic. La producció de purins serà de 409 m³ a l'any. Es disposa de 22,3 ha. de cultiu, i es calcula es necessiten 16 ha., aplicant dosi d'adob de 25 m³ per hi ha. i any. L'eliminació de cadàvers es farà per mitjà de fossa soterrada amb solera i parets impermeabilitzats.
  
Resultant que es va sol·licitar al promotor a través de l'Ajuntament ampliació de l'Estudi en una sèrie de punts i que es va rebre la requerida ampliació en els següents termes: els purins es tractaran per mitjà de complex bacterià Cobiolisier, la fossa de cadàvers serà de 3 m. x 3 m x 3,5 m. amb solera de formigó i parets de blocs de formigó farcits de formigó i lluït interiorment amb morter de ciment, els canals de dejecció seran de solera de formigó i les parets de ciment o blocs prefabricats lluïts a base de morter de ciment, la bassa de puri serà d'obra de 13 m. x 23 m x 2 m. semienterrada a base de solera de formigó i parets de blocs prefabricats farciments de formigó lluïts de morter de ciment i finalment la capacitat d'emmagatzemament total serà de 892 m³ (fosses: 392 m³ i bassa 500 m³).
  
Resultant que l'Ajuntament va remetre per fax Autorització prèvia de la COPUT concedida en data 27 d'agost de 1998.
  
Considerant necessari el tractament del purí previ al seu ús com a adob en camps de cultiu per a rebaixar la seua càrrega contaminant i d'esta forma reduir el risc de contaminació d'aigües, sòls, etc.
  
Considerant necessari comprovar l'eficàcia del tractament donat als purins.
  
Considerant necessari que tant les fosses de dejecció baix les naus, com la bassa de purí exterior a la mateixa i la fossa de cadàvers, es realitzen amb materials i de forma que es garantisca la seua impermeabilitat i atés que la solució constructiva donada a les parets a base de blocs prefabricats farcits de formigó i lluïts amb morter de ciment no garantix la impermeabilitat.
  
Considerant que la producció de purí s'ha subestimat a l'assignar 0,25 litres per animal i dia quan l'habitual és que eixa xifra estiga pròxima a 1 litre tenint en compte les aigües de neteja.
  
Considerant necessari que en l'aprofitament agrícola dels purins es tinga en compte el que disposa el Reial Decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries en la que es limita l'aportació de nitrogen no superant els 210 Kg. per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 Kg.
  
Considerant que la instal·lació ha de comptar amb totes les mesures higiènic sanitàries exigides en la legislació vigent.
  
Considerant necessària la integració paisatgística de la instal·lació en el medi.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta Llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de granja porcina sítia en el paratge Palomera polígon 31, parcel·les 264, 265, 267, 268, i 419 en el terme municipal d'Utiel (València) i el promotor del qual és Granjas Utiel C.B., sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'Estudi d'Impacte Ambiental i ampliació, sempre que no entre en contradicció amb els mateixos:
  
1. Com a tractament als purins abans de la seua aplicació com a adob en camps de cultiu s'utilitzarà complex microbià, tal com s'indica en l'Estudi. Haurà de tindre's en compte a l'hora de disposar de suficient camps de cultiu per a l'adob i per al dimensionat de basses d'emmagatzemament que s'ha subestimat la producció de purí.
  
2. Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es portaran a terme anàlisi que permeten conéixer l'eficàcia del mateix, almenys durant el primer any, realitzant a més una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Estes anàlisis, que s'efectuaran per empresa col·laboradora de l'administració, es presentaran davant d'esta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, Ntotal, Namoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
3. La dosi d'adob no superarà els 210 Kg de nitrogen per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 Kg, d'acord amb el Reial Decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrat procedents de fonts agràries. L'adobament amb el purí tractat només es realitzarà sobre parcel·les dedicades a cultius, rebutjant-se la resta de parcel·les. Durant la seua aplicació, o posteriorment a ella, se soterrarà el purí per mitjà de llaurat.
  
4. Les parets de les fosses de dejecció baix les naus, bassa de purí exterior i fossa de cadàvers es construiran amb materials i de forma que quede garantida la seua impermeabilitat, atés que la solució constructiva plantejada no ho garantix. La fossa de cadàvers disposarà de tapa hermètica.
  
5. L'explotació comptarà amb tanca perimetral, gual sanitari, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
6. Integració de l'activitat en el medi per mitjà d'acabat de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn. Perimetralment a l'explotació s'efectuarà pantalla vegetal amb espècies pròpies de la zona: Olea europaea (Olivera), Pinus halepensis (Pi carrasca), Quercus ilex subsp. rotundifolia (Carrasca), i arbustives: Juniperus oxycedrus (cade o ginebre de miera), Juniperus phoenicea (savina negral) i Rhamnus lycioides (arç negre).
  
7. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en el posterior destí dels residus es comunicarà a esta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no cap cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 330/98-AIA, referent al projecte d'explotació de la gravera «Alfara», que afecta una superfície aproximada de 8 ha situades en les parcel·les 17,20 i 21, del polígon 8, del terme municipal d'Alfara d'Algímia (el Camp de Morvedre) i que n'és promotora l'empresa Luís Batalla SA.
  
Vist que en data 6 de juliol de 1998, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet un exemplar del corresponent estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat de la informació pública.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, van ser rebudes, en les dates indicades, els següents informes:
  
Informe etnològic tramés per la Direcció General de Patrimoni Artístic (28 de gener de 1999), del qual no es desprèn cap inconvenient per a la prossecució de l'expedient.
  
Informe de la Unitat d'Inspecció de Patrimoni, també remés des de la Direcció General de Patrimoni Artístic (11 de març de 1999), on manifesta que en les rodalies de l'emplaçament del projecte es coneix l'existència d'alguns jaciments arqueològics, concretament els anomenats Riera, Riera II i Riera III, amb una adscripció cultural a l'edat del Bronze i a l'època ibèrica, en els quals s'ha documentat una gran dispersió de material ceràmic en superfície. En el cas de Riera III, la futura explotació podria arribar a afectar-lo d'una manera directa. Per altra part, recorda que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar àrees amb possibles restes arqueològiques o paleontològiques, han de comptar amb l'autorització deguda d'aqueixa Direcció General d'acord amb allò que hi preveu la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià.
  
Tres informes tramesos pel director Territorial de Medi Ambient (1 d'abril de 1999), realitzats, respectivament, pel Tècnic de Medi Natural, la Unitat de Vies Pecuàries i la Secció Forestal. Tots tres tenen caràcter favorable, encara que, el primer hi destaca la necessitat de controlar la tipologia dels residus amb què es pretén restaurar el clot miner originat per l'extracció de graves.
  
Vist que l'Estudi d'Impacte Ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant anunci publicat en el BOP de València número 187, de data 8 d'agost de 1998, sense que es presentara cap al·legació, segons fa constar el corresponent certificat del director Territorial de la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç rebut en data 24 de setembre de 1998.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons resulta de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Emetre Declaració d'Impacte Ambiental favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular la preceptiva llicència d'activitat municipal i l'autorització de l'organisme de Conca, l'explotació de la gravera anomenada «Alfara», al terme municipal d'Alfara d'Algímia, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'Estudi d'Impacte Ambiental i les modificacions introduïdes per les condicions següents:
  
Per tal de preveure la no afecció al jaciment arqueològic Riera III, ni cap altre conegut en la zona, el promotor haurà de disposar d'una autorització o informe favorable per part de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic. Aquest requisit serà condició necessària i prèvia a qualsevol autorització de l'activitat. A més d'això, si durant el procés d'explotació de la gravera es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, se li recorda al promotor l'obligació de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Els materials de rebliment per a la restauració de la pedrera hauran de ser, en principi, exclusivament terres naturals excedents d'obres públiques o d'excavacions, però no s'hauran d'admetre «estèrils» miners procedents d'altres pedreres que són citades en l'estudi d'impacte ambiental. Aquests materials estèrils deuen ser emprats en les tasques de restauració de llurs pedreres d'origen. No obstant, si s'optara per incorporar residus inerts (runams de demolició d'edificis i semblants), es recorda al promotor la necessitat d'adequar prèviament el vas d'abocament amb una bona impermeabilització i les respectives xarxes de control de lixiviats i escolament superficial, per a la qual cosa hauria d'obtenir abans les autoritzacions pertinents com abocador controlat de residus sòlids inerts (llicència d'activitat, amb prèvia estimació d'impacte ambiental favorable). En tot cas, el promotor haurà de procedir al tancament efectiu de les parcel·les ocupades per l'activitat, per tal d'evitar possibles abocaments incontrolats aliens a la propietat.
  
També se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò que preveu la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de Residus Tòxics i Perillosos.
  
El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de Restauració-Estudi d'Impacte Ambiental i en la present Declaració d'Impacte Ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 431/99-AIA referent al projecte de «Construcció de Via Forestal», en partida els Cremats, al terme municipal de Finestrat (Alacant), el promotor del qual és l'empresa Danaide, SA.
  
Resultant que l'Estudi d'Impacte Ambiental ha estat presentat a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient a Alacant.
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un camí forestal de 120 metres de longitud i 3,5 metres d'amplària, amb la finalitat de millorar l'accés a terrenys de la propietat.
  
Segons la documentació presentada l'entorn pel qual discorrerà la via esta constituïda per una zona de bancals dedicats a l'agricultura en temps passats i l'abandonament del qual ha originat la colonització dels mateixos per vegetació forestal com: Pinus halepensis, Erica sp., Rhamnus lycioides, Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Osyris alba, Lavandula latifolia, Thymus vulgaris, i alguns exemplars de Ceratonia siliqua i Prunus dulcis.
  
La superfície coberta per la vegetació ja siga arbòria, arbustiva o herbàcia s'estima en el 75%. Segueix indicant l'estudi que en el traçat de la via s'ha evitat l'encreuament amb exemplars madurs de les espècies citades.
  
Resultant que s'han efectuat consultes a l'Ajuntament de Finestrat, a la Direcció General de Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Ciència i Educació, Direcció Territorial de Medi Ambient, i Serveis de Protecció d'Espècies i de Prevenció d'Incendis.
  
D'aquestes consultes han estat remesos els informes que a continuació es reflecteixen de manera succinta:
  
Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic:
  
Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic: s'indica en l'informe que en la documentació presentada es contempla la incidència del projecte sobre el Patrimoni Etnològic, però que no es pot contrastar en la seua totalitat en no tenir inventari complet de la zona on es desenvoluparà el camí.
  
Direcció Territorial de Cultura: s'indica als informes remesos que es recomana un exhaustiu seguiment arqueològic dels moviments de terra.
  
Direcció Territorial de Medi Ambient:
  
S'indica que a l'estudi no es justifica suficientment la finalitat del camí.
  
Resultant que s'ha procedit al tràmit d'informació pública a través d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.579 de data 9 de setembre de 1999, i durant un període de trenta dies hàbils comptats a partir del següent a la seua publicació.
  
El període d'informació pública ha tingut en l'Ajuntament de Finestrat i en la Conselleria de Medi Ambient.
  
I segons certificat emés per la secretària interventora de l'Ajuntament de Finestrat i informe emés per la Cap del Servei de Gestió d'aquesta Conselleria durant el període d'informació pública no s'hi ha presentat al·legacions.
  
Resultant que a l'estudi d'impacte ambiental presentat s'indica que després de la identificació i valorització d'impactes els més destacats en la fase de construcció són els relatius al deteriorament del sòl i paisatge seguits per l'erosió i en la fase d'explotació sent el paisatgístic el major impacte negatiu.
  
Pel que fa als impactes positius destaca l'estudi els beneficis que reporta l'obertura del camí tant al propietari com en la facilitat d'accés a les brigades forestals d'extinció d'incendis i per als treballs de silvicultura per a la prevenció d'incendis forestals, entre d'altres com l'ús esportiu, senderisme. etc.
  
Les mesures correctores que es proposen a l'estudi són, entre d'altres, les següents:
  
Cada 25 metres es crearà un cavalló oblic-transversal a l'eix de la via amb el fi de què derive les aigües de pluja fins al marge exterior per a evitar produir arrossegaments. En el mateix sentit d'atenuar l'erosió actuarà el bombeig del 2% que s'haurà de donar a la via fina al marge exterior.
  
La terra vegetal procedent de les obres del camí s'apilaran en els marges de la via amb la finalitat de facilitar la instal·lació de nous exemplars de les espècies vegetals existents, millorar el paisatge per un major ocultació de la via per la vegetació que es desenvolupe, disminució de l'erosió per major espessor vegetal, etc.
  
Considerant que si bé l'estudi d'impacte ambiental presentat no conté la suficient informació pel que a descripció del projecte, descripció del medi on es desenvolupa i les mesures protectores i correctores precises i detallades que li siguen d'aplicació, a causa de la poca longitud del traçat, fer èmfasi en el fet que el traçat s'hi haurà d'ajustar a les curvatures de nivell i aprofitar el traçat d'algun dels bancals existents i a la documentació consultada en aquesta Conselleria es pot admetre la tramitació de l'expedient.
  
La seua resolució, no obstant això, exigeix l'estudi detallat de l'aplicació de les mesures protectores i correctores que minimitzen l'aparició d'efectes negatius.
  
Considerant que d'acord amb el que s'exposa a l'estudi d'impacte ambiental, les obres d'execució van a potenciar els processos erosius de la zona afectades donades les característiques dels materials que conformen el substrat. Per tant caldrà fer èmfasi en la minimització d'aquests efectes mitjançant la creació de sistemes de recollides d'aigües pluvials com la realització de cunetes i la revegetació de les superfícies nues creades per l'obertura del camí.
  
Vist que es procedirà a la revegetació de talussos mitjançant aportació de terra vegetal i posteriorment, es procedirà a la plantació d'espècies tals com el Chamaerops humilis, Rosmarinus officinalis, Stipa tenacissima, etc. amb una densitat de 4 unitats/m², i hidrosembra.
  
S'aplicaran regs periòdics i es revisarà l'estat dels plançons per si fóra precís repondre'ls.
  
La plantació i hidrosembra es realitzarà en època adequada com pot se a principis de la tardor.
  
Considerant que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Tenint en compte que a l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i a la resta de disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article cinqué de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta Llei.
  
Vist que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes mediambientals i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de «Construcció de Via Forestal» del terme municipal de Finestrat (Alacant) i el promotor del qual és DANAIDE, SA atenent al que disposa l'Estudi d'Impacte Ambiental i sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1. Es dissenyarà el traçat següent les curvatures de nivell i aprofitant la plataforma dels bancals existents amb la finalitat que el moviment de terres siga mínim i es limite pràcticament a la preparació de la plataforma del mateix.
  
2. Es procedirà a la revegetació de talussos i totes les àrees que s'hagen vist afectades per les obres, mitjançant la necessària aportació de terra vegetal i posteriorment es procedirà a la plantació d'espècies tals com Chamaerops humilis, Rosmarinus officinalis, Stipa tenacissima, etc. amb una densitat de 4 unitats/m², i hidrosembra.
  
S'aplicaran regs periòdics i es revisarà l'estat dels plançons per si fóra necessari repondre'ls.
  
3. Es recollirà i es traslladarà a abocador controlat tots els residus generats per les obres.
  
4. Si durant el procés de construcció del camí, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològics, el titular haurà de posar en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació.
  
5. Es presentarà en aquesta Direcció General la restauració duta a terme mitjançant informe i reportatge fotogràfic passats els tres primers mesos de la realització del camí.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que s'estimen pertinents en defensa del seu dret.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'art. 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4169, del 16-01-2002 (2001/12381)

RESOLUCIÓN de 26 de octubre de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4169

Fecha DOGV
:   16-01-2002

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2001/12381

CVE


Fecha del documento
:   26-10-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Pobla de Benifassà, la](javascript:void(0))
    * [Finestrat](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de octubre de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2001/A12381]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, resuelvo:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 110/1998-AIA, 167/1999-AIA, 296/1999-AIA, 330/1998-AIA y 431/1999-AIA, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 26 de octubre de 2001.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 110/1998-AIA sobre proyecto de apertura de caminos en Coratxar, término municipal de La Pobla de Benifassà (Castellón), cuyo promotor es don José Royo Segura.
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido remitido a través del promotor.
  
El objeto del proyecto es la apertura de tres caminos de desembosque que permitan el acceso a la finca propiedad del promotor, de vehículos adecuados para la extracción de la madera procedente del aprovechamiento de la misma.
  
Los tres caminos tienen conexión con el Camí de la Canal:
  
- El camino situado más al oeste se le denominará de La Grévola ya que discurre paralelo al barranco del mismo nombre. La longitud del camino es de 590 m.
  
- El próximo camino siguiendo hacia el este se nombrará como Central por quedar en esta posición respecto a las otras dos vías. La longitud proyectada es de 780 metros.
  
- El camino situado más al este se conocerá como de la Masia. La longitud proyectada es de 3.160 metros.
  
El camino de La Grévola y el central no tendrán salida, acabando en una explanada suficiente para el paso de vehículos. El camino conocido como de la Masia conectará el Camí de la Canal con la pista que desde Fredes llega hasta la parte superior de la finca.
  
Las características constructivas son:
  
La sección transversal estará formada por una calzada con un firme de 2,5 m. de anchura y taludes de pendiente œ (horizontal-vertical) para el desmonte y 1/1 para el terraplén.
  
Las curvas tendrán una anchura de 3,5 m. y un radio de giro mínimo de 10 m.
  
La pendiente longitudinal no superará el 12% en tramos rectos y 15% en curvas.
  
El drenaje longitudinal en algunos tramos de media ladera se resolverá mediante la disposición de cunetas en el lado del desmonte. Las cunetas serán de sección trapezoide, con un ancho en la parte superior de 70 cm. y una profundidad de 40 cm. El desagüe se efectuará aprovechando la morfología del terreno o mediante caballones de tierra de unos 15-20 cm. de altura que atravesarán transversalmente el camino.
  
El firme estará formado por los materiales procedentes de la excavación simplemente compactados. No se aplicarán al firme productos estabilizantes.
  
Resultando que se ha procedido al trámite de información pública del Estudio de Impacto Ambiental mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.276 de fecha 1 de julio de 1998.
  
El periodo de información pública, durante 30 días hábiles, ha tenido lugar en el Ayuntamiento de La Pobla de Benifassà (Castellón) y la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Según certificados emitidos por la secretaria interventora del Ayuntamiento y el Jefe del Servicio de Asuntos Generales de esta Conselleria durante el mencionado periodo de información pública no se han presentado alegaciones.
  
Resultando que se han efectuado consultas al Ayuntamiento de La Pobla de Benifassà, Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Ciencia y Educación; Dirección Territorial de Medio Ambiente y Servicios de Espacios Naturales, Protección de Especies, Gestión Forestal y Prevención de Incendios.
  
De estas consultas ha sido remitidos los informes que a continuación se reflejan de forma sucinta:
  
El Ayuntamiento de La Pobla de Benifassà indica que no dispone de técnicos especializados en la materia que puedan informar al respecto.
  
Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico:
  
Servicio de Patrimonio Arqueológico, Etnológico e Histórico:
  
«Visto el proyecto y consultado el Inventario de Bienes Etnológicos de la Comunidad se comprueba que los inventarios realizados en este término municipal, no incluye la zona afectada por éste, por lo que no se puede determina la incidencia sobre el Patrimonio Etnológico.»
  
Se propone que se contemple en el Estudio de Impacto Ambiental la incidencia sobre el Patrimonio Etnológico.
  
Técnico de Arqueología:
  
«En el área afectada no se conocen yacimientos arqueológicos.
  
Hasta la fecha se está haciendo el inventario de yacimientos de la subcomarca de La Tinença de Benifassà por lo que la ausencia de yacimientos se debe más a una falta de información que a una ausencia real.»
  
Unidad de Inspección de Patrimonio Artístico:
  
«Vista la documentación presentada que consta de un estudio de impacto ambiental de apertura de caminos de desembosque, en el término municipal de Coratxar, esta unidad de Inspección de Patrimonio Histórico Artístico no tiene constancia de estar catalogado en la zona ningún bien inmueble de interés cultural tal como indica la LEY 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
No obstante este informe se emite desde la consideración del patrimonio arquitectónico, independientemente deberá tenerse en cuenta los informes de arqueología y/o patrimonio mueble.»
  
Dirección Territorial de Medio Ambiente:
  
Técnico de Espacios Naturales:
  
«- Como medidas correctoras se establece la formación de una pantalla vegetal en el camino Masia, mediante la plantación de especies arbóreas procedentes al vivero perteneciente a esta Conselleria ubicado en el Font del Vidre, si bien no se contempla la recuperación de ejemplares arbóreos o arbustivos que puedan ser transplantados a zonas concretas que por su fácil acceso sean susceptibles de realizar tareas de mantenimiento. Otras medidas son la no creación de grandes desmontes y terraplenes, y en su caso con pendientes suaves que permitan una rápida regeneración de la vegetación en los mismos, así como evitar la creación de puntos de vertidos de materiales sobrantes. En general estas medidas son consideradas como aceptables.
  
En base al proyecto presentado y trazas para las vías de desembosque propuestas, el técnico que suscribe considera que el proyecto de apertura de vías de desembosque en la finca Mas d'En Roda, es, desde el aspecto medioambiental, técnicamente viable no presentando, en general, afecciones irreversibles sobre los componentes bióticos; si bien se recomienda la adopción de las siguientes medidas:
  
Las vías denominadas «La Grévola» y «Central», deberán ajustarse a las sendas o caminos existentes con la finalidad de evitar nuevas aperturas de trazados.
  
Deberán aplicarse obras de fábrica con la finalidad de evitar procesos erosivos en terrenos inestables, fundamentalmente en la pista de la «La Masia» en la que se tenderá a reducir el movimiento de tierras, contemplando incluso el aporte de materiales del exterior.
  
Deberán respetarse, fuera de la traza de las vías propuestas, los bancales de mampostería en seco existentes, con la finalidad de reducir los procesos erosivos.
  
Se evitará la creación de puntos de vertido de materiales sobrantes y en caso de ser necesario se procederá a su restauración y revegetación.
  
Se recomienda la recuperación de ejemplares arbóreos y arbustivos, susceptibles de ello, que se vean afectados por la creación de la plataforma de las diferentes vías de desembosque, utilizándolos para la repoblación de zonas afectadas o pantallas vegetales. Se establecerá para ello actuaciones concretas para su mantenimiento.
  
La limpieza de matorral en una franja de 4-4,7 metros para la construcción de la vía de desembosque se limitará al ancho de la misma o en su caso no afectará a especies arbóreas y arbustivas.»
  
Técnico de Microrreservas:
  
«- El apartado de vegetación del EIA presentado resulta muy generalista y apenas particularizado para la zona afectada. Se indica en él la presencia de acebo (Ilex aquifolium), especie protegida del Anexo I de la Orden de 20 de diciembre de 1985 de la Conselleri9a de Agricultura y Pesca sobre protección de especies endémicas o amenazadas, en la parte más alta de la masa forestal de la finca.
  
La vegetación de la zona corresponde mayoritariamente a pinares de pino negral (Pinus nigra subsp. Salzmannii), con importante participación de encinas (Quercus ilex) en algunas zonas, y con presencia dispersa de ejemplares de pino carrasco (Pinus halepensis) en las partes más bajas de la finca. El sotobosque de estos pinares lo ocupa un matorral alto de boj (Buxus sempervirens) que en las áreas más expuestas a la insolación se hace más laxo e incorpora romero (Rosmarinus officinalis), bufalaga (Thymelaea tinctoria), coscoja (Quercus coccifera) y aliaga (Genista scorpius). Estas comunidades vegetales forman parte mayoritariamente de la serie de vegetación de los encinares continentales maestracenses (Hedero helicis-Querceto rotundifoliae sigmetum), haciéndose presente la potencialidad de la serie de quejigares (Violo willkommii-Querceto fagineae sigmetum) en las umbrías del Barranco de La Grévola, donde aparecen ejemplares dispersos de arce (Hacer granatense) y especies como Cytisus heterochrous, Tanacetum corymbosum, Helleborus foetidus, Hepatica nobilis y Coronilla emerus. Estas formaciones corresponden a un hábitat natural prioritario de interés comunitario de la Directiva 97/62/CE, por la que se adapta al progreso científico y técnico la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, definido como «Pinares (sud-)mediterráneos de pinos negros endémicos» (código 9530 de Natura 2000).
  
Respecto a la presencia en la zona de especies protegidas o catalogadas, hay que destacar la existencia en zonas que serán afectadas por el trazado de las pistas de ejemplares de encina (Quercus ilex), quejigo o reboll (Quercus faginea), boj (Buxis sempervirens), Cytisus heterochrous (= C. Patens), té de roca (Jasonia glutinosa) y Teucrium aureum, incluídas en el anexo II de la Orden de 20 de diciembre de 1985 de la Conselleria de Agricultura y Pesca sobre protección de especies endémicas y amenazadas, para las cuales queda sometida a autorización previa la tala o desarraigo. Se encuentran presentes además en la zona los endemismos iberolevantinos Odontites viscosus subsp. autralis, Globularia vulgaris subsp. valentina y Centarurea pinae, así como ejemplares notable de enebro arbóreo (Juniperus oxycedrus subsp. badia)
  
A la vista de lo anterior, y en función de los trazados propuestos para los caminos, se consideran viables desde el punto de vista de flora y vegetación los denominados «camino de la Masia» y «camino central», siempre que se respeten los enebros arbóreos y los pies de encina, quejigo y arce de mayor porte; del mismo modo, lo ejemplares jóvenes de estas especies, así como los arbustos de mayor porte, que deban ser retirados del trazado de la pista, se deberán replantar para la revegetación de los taludes. En este sentido, se contempla en el EIA la revegetación de taludes en dos puntos del «camino de la Masia», indicando que se utilizarán para ello las especies Pinus nigra, Acer campestre y Buxus sempervirens procedentes del vivero del Font del Vidre. Acer campestre deberá ser sustituido por A. grantense, que es la especie que aparece en la zona.
  
No se considera viable el denominado «camino de La Grévola» por suponer una afectación grave a la porción de mayor valor ecológico de la finca, donde se concentran principalmente las especies protegidas mencionadas en párrafo anterior, con una densidad alta de boj y presencia frecuente de ejemplares de quejigo y arce, así como ejemplares de buen porte de enebro arbóreo. El trazado propuesto para esta pista discurre por las proximidades del barranco de La Grévola, y lo cruza en P125, afectando en las proximidades de este cruce a los mejores fragmentos de vegetación natural observados en la finca, que corresponden a la potencialidad de los rebollares maestracenses de Violo willkommii-Quercetum fagineae.
  
Sección de Calidad Ambiental:
  
«... La actuación se enmarca en la vertiente Sur, a grandes rasgos, y morfología abrupta. La pendiente transversal de la vertiente se sitúa entre el 30-50%, aunque localmente en zona de resalte rocoso la pendiente puede ser superior.
  
Desde el punto de vista geológico predominan los afloramientos del sustrato calizo del Cretácico Inferior. Según el mapa del ITGE, predominan en la parte baja y brechas del Portlandiense-Valangienense, y en la parte superior calizas bioclásticas y margas del Hauterivense-Barremiense.
  
«...En general la ripabilidad de los materiales es baja-muy baja en los afloramientos calizos y moderada-alta en el sustrato margoso. Cabe destacar también loa presencia de depósitos coluviales asociados a la dinámica de vertiente y de pequeños conos de deyección en el inicio de la pista nº 2 (central), y el frecuente desarrollo derrubios asociados a procesos de inestabilidad de resaltes calizos.
  
Las aguas de escorrentía superficial de esta zona se dirigen hacia el S-SW y drenan a los barrancos de la Canal y de La Grévola (tributario). En general los procesos erosivos generados por la dinámica de las aguas superficiales no son importantes, mientras que si son predominantes las caídas de bloques y zonas de derrubios derivados de la elevada pendiente transversal, la diaclasación de la roca y la alternancia de niveles margosos menos competentes dentro de la serie caliza.
  
Los principales impactos previsibles para la ejecución del proyecto se centran en los factores de vegetación y paisaje. Los riesgos geológicos derivados basicamente de los procesos de inestabilidad de las vertientes se verán escasamente modificados por la obra, siempre y cuando no se realicen desmontes importantes. En cualquier caso persistirán los procesos de caídas de bloques y derrubios actuales.
  
La eliminación de la vegetación de una franja de 2,5 metros se considera compatible desde el punto de vista de los impactos dada la abundancia de ésta en todo el entorno de la finca. Por lo que respecta al paisaje cabe destacar el riguroso análisis que sobre este factor desarrolla el Estudio de Impacto Ambiental, estudiando los diferentes aspectos que definen la calidad paisajística de la finca. En este sentido, cabe apuntar que el principal impacto paisajístico se prevé en la construcción del camino nº 3 de la Masia, y sobre todo el tramo que afecta a la parte alta de la vertiente (zona de mayor cuenca visual) y que afecta a la carretera Boixar-Coratxar.
  
Sobre los movimientos de tierras se debe tener en cuenta que estos son más significativos en el caso del camino número 3 de la Masia, y que esto afectará puntualmente a zonas de afloramientos rocosos. En el caso de los caminos 2 y 3 los movimientos de tierras son poco significativos afectando básicamente suelo edáfico y materiales poco competentes...»
  
Respecto a las medidas correctoras se indica en el informe que:
  
«Se considera excesivo el desbroce general de una franja de 4-4,7 m. para la construcción de la pista tal y como propone el Estudio de Impacto Ambiental. En todo caso esta franja se deberá realizar nada más en caso necesario por motivo de ocupación. Además se considera que la delimitación de la traza con una cinta tendría un efecto positivo a la hora de controlar los movimientos de la maquinaria.
  
Las demás medidas correctoras como formación de una pantalla vegetal en el camino de la Masia mediante la plantación arbórea, la no formación de escombreras y las obras de control de escorrentía superficial se consideran adecuadas.
  
Como conclusiones apuntadas en el estudio hay que señalar:
  
« - El camino nª1 La Grévola se plantea como una vía de desembosque y un acceso a la Masia y campos existentes. La pista grafiada de color amarillo en el plano nº 2 del Estudio se considera mediambientalmente aceptable, teniendo en cuenta que en parte aprovecha una senda existente. Se recomienda adaptarse lo máximo posible a esta pista. La pista grafiada en color verde en el mismo sector se considera mediambientalmente inadecuada debido a su elevada pendiente.
  
El camino nº 2 Central discurre por la primera mitad siguiendo la senda existente, aunque en el plano nº 2 del Estudio está grafiado ligeramente separada de la senda. En este sentido se considera medioambientalmente aceptable, recomendando su coincidencia con la traza de la pista. En la segunda mitad, en la zona donde se dibuja la curva, la traza afecta a una zona con frecuente afloramiento rocoso por lo que se recomienda evitar al máximo la excavación del sustrato rocoso, utilizando aporte de material sobrante de otras partes de la vía.
  
El camino nº 3 de la Masia, además de estar proyectada como camino de saca, constituye una vía de acceso de la Masia d'En Roda en la parte Sur de la finca a través del camino del Barranco de la Canal.
  
Este camino presenta un mayor volumen de movimiento de tierras y se prevé que originará un mayor impacto paisajístico. Analizada la traza propuesta se comprueba que se ha diseñado por los sectores de más fácil acceso, evitando los resaltes de roca. No obstante, y visto que el camino atraviesa zonas de desprendimientos y caídas de bloques se recomienda ejecutar obras de fábrica para contención de las zonas de inestabilidad a la altura de los PK o + 700 i 0 + 900 aproximadamente.
  
En cualquier caso y visto que el camino tiene un cierto interés como vía de comunicación se considera mediambientalmente aceptable, reiterando la necesidad de minimizar los movimientos de tierra, sobre todo en los tramos P 550 € P 870 y P 1680 € P 2280, y aprovechar los posibles bancales existentes para ejecutar la traza de la pista. Los taludes del terraplén deberán efectuarse con el vertido del mínimo volumen de tierras con tal de reducir el impacto paisajítico, teniendo en cuenta que en la ejecución de la traza se evitará la formación y vertido de bloques calizos, por su riesgo de inestabilidad en la vertiente.«
  
Resultando que en el Estudio de Impacto Ambiental se proponen las siguientes medidas correctoras, entre otras:
  
Previamente a la construcción de las pistas se delimitará la zona a desbrozar mediante su señalización con cinta .
  
La franja sobre la que se actuará será de 4 m. de ancho, 4,7 m. en los tramos con cuneta.
  
El sobrante del movimiento de tierras será utilizado como recebo, eliminando así la posibilidad de vertido de tierra fuera de la traza de los caminos. Este sistema permite obviar los vertederos y por tanto los problemas de arrastres y erosiones de los mismos.
  
Los taludes proyectados no superan los 2 m. de altura por lo que no serán necesarias medidas de obra civil.
  
Apertura de cunetas entre los tramos P 710 y P 870 del camino de la Masia.
  
En el cruce del camino de La Grévola con el barranco del mismo nombre se construirá badén de hormigón.
  
La época en que se aconseja efectuar las labores propias de la plantación de las revegetaciones es la comprendida entre mediados de febrero y finales de marzo.
  
La apertura de los caminos se llevará a cabo unas tres semanas antes de iniciar la corta programada. El momento del año más aconsejable en este lugar para ejecutar las obras suele ser entre finales de enero y febrero.
  
Resultando que como Programa de Vigilancia Ambiental se propone en el Estudio de Impacto Ambiental el siguiente seguimiento:
  
Fase de construcción:
  
Se controlará la adecuada calidad de las especies vegetales utilizadas para la revegetación, así como la idoneidad de los métodos de trabajo empleados para su realización.
  
Se vigilará la apertura del camino de La Grévola comprobando que este no queda obstruido en ningún momento.
  
Se cuidará de no efectuar vertidos al lecho del barranco. Así mismo se prestará especial atención a la eliminación de cualquier residuos de obra (restos de hormigón, de encofrado, etc.) en la construcción del badén previsto.
  
Se comprobarán los efectos sobre la erosión y los posibles arrastres una vez haya concluido la apertura de los caminos. En este sentido se propondrán cuantas medidas sean necesarias para optimizar su estado y dejarlos en perfectas condiciones.
  
Fase de funcionamiento:
  
Se comprobará el arraigo de las plantas utilizadas en la revegetación
  
Se vigilará el estado de los taludes, comprobando si se han empadrizado de modo natural como estaba previsto o si por el contrario, es necesario tomar medidas correctoras.
  
Se comprobará que el sistema de drenaje previsto es el deseado. La red de drenaje deberá mantenerse libre de obstrucciones para su correcto funcionamiento.
  
Una vez finalizadas las obras la Dirección Técnica emitirá un informe sobre los trabajos realizados, así como la adopción de las medidas protectoras, reseñando las posibles incidencias medioambientales que pudieran surgir durante la fase de ejecución.
  
Considerando que la zona donde se sitúa la actuación es La Tinença de Benifassà, catalogado como de muy alto valor para la conservación de la naturaleza de acuerdo con lo previsto en el Mapa Geocientífico de la Provincia de Castellón.
  
Destacar también que las formaciones vegetales presentes corresponden a un hábitat natural prioritario de interés comunitario de la Directiva 92/43/CE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de fauna y flora silvestres.
  
Por lo que cualquier actuación puede ocasionar sobre los elementos del medio efectos severos e incluso críticos.
  
No obstante las actuaciones tendentes al aprovechamiento racional de monte y facilitar los accesos que sirvan para trabajos de silvicultura y prevención de incendios, se estima pueden resultar convenientes siempre que se realicen con el mínimo impacto y se elaboren con un adecuado diseño y con las pertinentes medidas preventivas y correctoras.
  
Considerando que las obras previstas de construcción de caminos deben realizarse fuera de la época de mayor sensibilidad para la avifauna, es decir fuera del periodo comprendido entre los meses de febrero y junio, ambos inclusive.
  
Considerando que en las obras deben aplicarse todas las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio, haciéndose especial hincapié en la señalización de la superficie a ocupar mediante cinta, y contará con la presencia del director técnico con el fin de garantizar que las obras se desarrollen de acuerdo a lo previsto.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio de 1999, del Gobierno Valenciano atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Apertura de caminos» en Coratxar del término municipal de Pobla de Benifassà (Castellón) y cuyo promotor es D. José Royo Segura, atendiendo a lo dispuesto en el Estudio de Impacto Ambiental y siempre que se cumplan las siguientes condiciones:
  
1. Se tendrá en cuenta que el desbroce previsto de 4-4,7 metros de anchura se considera excesivo debiéndose limitar las obras a la anchura justa del camino con sobreanchos en tramos que así lo permitan las características físicas del terreno y la vegetación existente, para facilitar los movimientos de maquinaria.
  
Deberá procederse, previamente alas obras, a la señalización de la superficie a ocupar mediante cinta, y desde el comienzo de las mismas se contará con la presencia del director técnico con el fin de garantizar que las obras se desarrollen de acuerdo a lo previsto.
  
Para el camino de La Grévola (camino nº 1), la pista grafiada de color amarillo en el plano nº 2 del Estudio se considera mediambientalmente aceptable, teniendo en cuenta que en parte aprovecha una senda existente, y recomendándose adaptarse lo máximo posible a esta pista. El resto de pistas en este tramo no se consideran viables.
  
El camino Central (nº 2) se considera medioambientalmente aceptable siempre que coincida con la traza de la senda existente.
  
En el camino de la Masia (nº 3), se recomienda ejecutar obras de fábrica para contención de las zonas de inestabilidad a la altura de los PK 0+700 y 0+900 aproximadamente.
  
Se deberá minimizar los movimientos de tierra sobre todo en los tramos P 550 € P 870 y P 1680 € P 2280, y aprovechar los posibles bancales existentes para ejecutar la traza de la pista.
  
2. Las obras se realizarán fuera de los periodos sensibles para la avifauna, es decir, fuera de los meses de febrero a mayo ambos inclusive.
  
3. Se procederá a la revegetación de taludes y todas las áreas que se hallan visto afectadas por las obras, mediante el necesario aporte tierra vegetal y posteriormente se procederá a la plantación de las especies Pinus nigra, Acer granatense y Buxus sempervirens.
  
Se recomienda la recuperación de ejemplares arbóreos y arbustivos, susceptibles de ello, que se vean afectados por la creación de la plataforma de las diferentes vías de desembosque, utilizándolos para la repoblación de zonas afectadas o pantallas vegetales. Se establecerá para ello actuaciones concretas para su mantenimiento.
  
Se aplicarán riegos periódicos y se revisará el estado de los plantones por si fuese necesario reponerlos.
  
4. Se recogerá y trasladará a vertedero controlado todos los residuos generados por las obras.
  
Todas las afecciones que pudiesen derivarse sobre terceros (caminos, campos, etc.) se repondrán a su estado original.
  
5. Si durante el proceso de construcción de las pistas, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación.
  
6. Se presentará en esta Dirección General la restauración llevada a cabo mediante informe y reportaje fotográfico pasados los tres primeros meses de la realización del camino.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el art. 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 23 de noviembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 167/99-AIA sobre el proyecto de Instalación de una Planta para el preengorde de alevines de dorada y lubina, promovido por la empresa Alevines del Guardamar, SA., situada en la margen izquierda del cauce viejo del Río Segura, municipio de Guardamar del Segura.
  
Resultando que, el 13 de marzo de 1999, es presentado por parte del promotor un proyecto de la actividad de Preengorde de alevines de dorada y lubina y el estudio de impacto ambiental.
  
El objetivo de la actividad es el engorde de alevines de 1 gr./ud. hasta conseguir alevines de 20 gr, en un periodo de tres meses, con una producción anual 12 millones de alevines de 20 gr. disponible a la venta. Para esta producción se utilizarán 40 tanques para el engorde, con unas dimensiones por tanque de 1'5 m de alto por 8 m de diámetro.
  
La parcela para esta industria, de una superficie de 16.100m² (700x23m), es una franja de terrenos que están situados en la margen izquierda del cauce viejo del Río Segura, actualmente es el canal de desagüe de las aguas de los azarbes. La adecuación de estos terrenos para poder instalar la planta de Preengorde consistirá en la ejecución de un muro corrido de contención de aguas/tierras de hormigón prefabricado en el mismo límite con el canal de desagüe y, así conseguir, que la cota de la parcela se encuentre a 1'5 m sobre el nivel de agua del canal.
  
La planta para el preengorde de los alevines de dorada y lubina, además de las instalaciones para el agua de uso industrial, el agua potable y para la energía eléctrica necesarias, constará de:
  
Edificación prefabricada (104 m²), con zona de aparcamiento, para oficinas laboratorio aseos, ..
  
Umbráculo (75 m²) almacén de pienso para los alevines.
  
Centro de transformación (10'6 m²).
  
Caseta grupo electrógeno (17'5 m²).
  
Umbráculo (2.715 m²) con cubierta de rafia negra, para los 40 depósitos de engorde instalados en dos filas paralelas al canal.
  
Cuatro pozos, ubicados en la parcela, que suministrarán un caudal de 900 m³/h de agua de naturaleza marina para el engorde de los alevines.
  
Cuatro arquetas de decantación con filtros biológicos, como sistema de tratamiento de las aguas residuales procedentes del cultivo previo a su vertido al canal de desagüe de los azarbes.
  
Resultando que, en fecha 24 de marzo de 1999, se realiza consulta al Ayuntamiento de Guardamar del Segura, al Servicio Territorial de Medio Ambiente y al Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos de la Dirección General de Calidad Ambiental (actualmente D.G. de Educación y Calidad Ambiental) de esta Conselleria.
  
Resultando que, el 20 de abril de 1999, se recibe el informe emitido por el Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos:
  
Como en el proyecto no queda suficientemente aclarado la naturaleza y el propietario de los terrenos a ocupar por el criadero de alevines, se ha contactado con el Servicio de Planificación e Infraestructura Portuaria de la COPUT, el cual nos ha informado que los terrenos son de dominio público portuario y posiblemente de esta Conselleria, no estando aún totalmente clasificado.
  
Sin embargo, ya que el proyecto prevé una captación de agua de mar y posterior vertido al azarbe, será necesario que soliciten en esta Dirección General de Calidad Ambiental la autorización de vertidos al mar.
  
Resultando que, en fecha 29 de abril de 1999, se recibe del Servicio Territorial de Medio Ambiente, en respuesta a nuestra consulta, el siguiente informe técnico:
  
No se conocen valores medioambientales dignos de protección que puedan verse afectados negativamente por el referido proyecto, siempre que se cumplan las medidas correctoras y plan de seguimiento propuestas en el estudio de impacto ambiental.
  
Resultando que en la visita realizada por el promotor el 29 de abril de 1999 se le entrega copia del informe del Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos.
  
Resultando que, el 21 de mayo de 1999, se recibe del Ayuntamiento de Guardamar del Segura informe favorable a la ejecución del proyecto.
  
Resultando que, en fecha 3 de agosto de 1999, se recibe de la División de Puertos y Costas de la COPUT la siguiente documentación:
  
Proyecto de Ejecución de Obra Civil previa para la Planta de Preengorde de alevines 1º Fase, que determina:
  
Que la obra civil de la 1º Fase del proyecto a ejecutar ocupará la mitad de la parcela, unos 8.050 m².
  
Las obras previas, que se realizarán en la margen del canal para acondicionar los terrenos, consistirán en la instalación de losas de hormigón que se apoyarán en una doble fila de pilotes hincados en la misma orilla del canal y sobre un muro corrido de hormigón aguas/tierras que se ubicará a una distancia de la orilla de 10 metros (en el Proyecto de Instalación se recoge la ejecución de este muro en el mismo límite de la parcela con el canal).
  
Información anexa a la solicitud de vertido al mar sobre las características de las aguas del vertido y las instalaciones para su tratamiento, de la cual se extrae:
  
Que en las aguas residuales generadas en los tanques de cultivo, con caudal de 900 m³/h que supone 21.200 m³ diarios, se estima que contendrán: 3'73 mg/l de sólidos en suspensión constituidos principalmente por restos de pienso y heces, 0'153 mg/l de fósforo total (fósforo en heces y en agua) y 1'8 mg/l de nitrógeno total (nitrógeno en heces y en el agua).
  
Y para el vertido de esa agua residual tratada al canal de desagüe se estima, suponiendo que tras el tratamiento propuesto se consiga una eficacia del 90% en el proceso de decantación y un 50% tras el filtrado biológico: 0'37 mg/l de sólidos en suspensión, 0'06 mg/l de fósforo total y 0'75 mg/ de nitrógeno total.
  
Resultando que, en fecha 8 de octubre de 1999, se recibe de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, División de Puertos y Costas, los resultados de la exposición pública.
  
Resultando que, han sido expuestos al público el Estudio de Impacto Ambiental junto a la solicitud de Autorización administrativa para ubicación de la instalación y la solicitud de Autorización administrativa para el vertido de las aguas residuales de las instalaciones a la dársena interior del puerto, en la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, División de Puertos y Costas, durante el plazo de veinte días hábiles, mediante anuncio publicado en el DOGV. núm. 3.553 de fecha 4-8-99, y que finalizado dicho plazo no se han presentado alegaciones al mismo.
  
Resultando que, respecto a la vegetación estudiada en la zona del proyecto, el estudio de impacto ambiental determina que de la vegetación existente en la parcela industrial considerable como más interesante para su conservación (juncales y matorral halonitrófilo) sólo se encuentran unas comunidades en unos estadíos bastantes degradados y, por consiguiente, poco interesantes para su conservación. En cambio, la vegetación de matorral esclerófilo desarrollada bajo la pinada en el terreno dunar adyacente a la parcela industrial si es necesaria conservarla por su gran riqueza faunística, aunque sea pobre en especies y muy abierta.
  
Resultando que, según el estudio de impacto ambiental, el paisaje de la desembocadura del Río Segura se encuentra muy afectado por la acción del hombre, siendo más notable las actuaciones existentes en la ribera del río.
  
Resultando que, para atenuar el efecto negativo al paisaje, debido a la ejecución de planta de preengorde, se establece como medida correctora el instalar una pantalla vegetal perimetral a la parcela utilizando, preferentemente, las especias típicas de la zona como el carrizo (Phragmites australis) o también el ciprés de Cartagena (Tetraclinis articulata) que se ha utilizado en repoblaciones efectuadas en las dunas de Guardamar. Igualmente, se recomienda evitar talar los eucaliptos de gran envergadura allí existentes, pues su antigüedad caracterizan perfectamente el paisaje de las dunas y desembocadura d Guardamar.
  
Resultando que, en el estudio de impacto ambiental se establece que el material generado de la ejecución del proyecto, tanto los restos vegetales de limpiar el terreno como los originados por la construcción, serán retirados del paraje, de modo que no altere visual ni ecológicamente el paraje y las dunas, y llevados a vertederos controlados.
  
Resultando que las aguas residuales procedentes de los aseos serán vertidas a fosa séptica.
  
Resultando que, para el desarrollo de esta actividad piscícola en sistema abierto, se utilizará el agua subterránea de naturaleza marina y con alta salinidad captada desde la parcela industrial. En el estudio de impacto ambiental se recoge que, de acuerdo a los resultados de los análisis realizados en dicha agua, estas aguas se encuentran contaminadas ya que presentan una elevada participación de nutrientes (fosfatos, nitratos y amonio) debido a su filtración desde el cauce del colector; siendo necesario reducirle la carga contaminante y minimizar la DBO mediante aireadores que la oxigenen, antes de usarla en el cultivo
  
Resultando que, para prevenir el desarrollo de enfermedades en los cultivos de los alevines, se usarán determinados antibióticos que serán suministrados en el pienso, y se excluye su aplicación por baño en solución de la misma para evitar que lleguen con el vertido al medio receptor.
  
Resultando que, en el EIA se contempla que, en el manejo y almacenamiento de los antibióticos utilizados deberá realizarse con especial precaución y tomar las medidas adecuadas con el fin de evitar posibles accidentes, así como el llevar el producto sobrante o caducado, sus envases y embalajes a empresas autorizas para su eliminación.
  
Resultando que, en el estudio de impacto ambiental, se considera que el vertido de las aguas de los tanques de cultivo al canal de desagüe de los azarbes no producirá un impacto negativo, ya que esta agua está actualmente altamente contaminada así confirmada en los análisis físico-químicos y microbianos realizados.
  
Resultando que como vigilancia ambiental se establece, además del cumplimiento de las medidas correctoras propuestas, realizar quincenalmente análisis del agua de muestras extraídas, tanto del pozo como de la zona de vertido, de los siguientes parámetros: Oxígeno, Temperatura, Salinidad, Nutrientes (fosfatos, nitratos, nitritos y amonio) e Indicadores microbiológicos (Coliformes totales, Coliformes fecales y estreptococos fecales).
  
Considerando que por la catalogación de Monte Público de las terrenos dunares de Guardamar, se deberá solicitar la correspondiente autorización de Ocupación de Monte Público en el caso de que esté la parcela industrial o parte de la misma en el mismo.
  
Considerando que, aunque el método de suministro de los antibióticos en el pienso reduce la cantidad de éstos en el vertido, por el hecho de que existe parte de pienso no consumido arrastrado en las aguas residuales a tratar deberá evaluarse el posible efecto que dé lugar en el medio receptor las cantidades indeterminadas de estas sustancias antibióticas, sobre todo por el destino final de las aguas del canal que afectarán a las aguas de las playas colindantes a la desembocadura, especialmente las situadas a la izquierda de ésta.
  
Considerando que, en el Plan de seguimiento ambiental propuesto deberá contemplar: un control de las sustancias antibióticas contenidas en las aguas del vertido, y establecer un seguimiento de la calidad de las aguas del medio receptor ?a lo largo del canal de desagüe- que permita determinar la incidencia que verdaderamente produzcan las aguas vertidas generadas por esta actividad.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 36/1997, de 26 de febrero de 1997, del Consell de la Generalitat Valenciana, atribuye a la Dirección General para el Desarrollo Sostenible la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Instalación de una Planta para el preengorde de alevines de dorada y lubina, promovido por la empresa Alevines del Guardamar, SA, situada en la margen izquierda del cauce viejo del Río Segura, municipio de Guardamar del Segura (Alicante), en los términos que establece el Estudio de Impacto Ambiental, medidas correctoras, Programa de Vigilancia Ambiental y, siempre y cuando, se cumplan las siguientes condiciones:
  
1) La empresa solicitará la Autorización de Ocupación de Monte Público en el caso de que terrenos de éste sean afectados por la ejecución del proyecto.
  
Se deberá contemplar en el proyecto una partida presupuestaria que permita llevar a cabo las medidas correctoras y Plan de Vigilancia Ambiental.
  
En el Programa de Vigilancia Ambiental propuesto, con muestreos quincenales para análisis de aguas, se incluirá:
  
Los parámetro correspondientes para controlar las sustancias antibióticas contenidas en las aguas del vertido.
  
Y establecer un seguimiento de la calidad de las aguas a lo largo del canal de desagüe, con el fin de determinar la incidencia que verdaderamente produzcan las aguas vertidas generadas por esta actividad.
  
Los resultados del Plan de Vigilancia Ambiental se remitirán a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental semestralmente para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en las aguas de baño.
  
Y otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en virtud de las autorizaciones y normativas sectoriales que le sean de aplicación.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 23 de noviembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 296/99-AIA sobre el proyecto de granja porcina sita en el paraje Palomera polígono 31, parcelas 264, 265, 267, 268, y 419 en el término municipal de Utiel (Valencia) y cuyo promotor es Granjas Utiel C.B.
  
Resultando que la documentación formada por el expediente municipal, proyecto de actividad y Estudio de Impacto Ambiental ha sido remitida a través de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia (Actividades Calificadas).
  
En el expediente municipal se han llevado a cabo las siguientes actuaciones:
  
Informe Arquitecto técnico municipal: favorable.
  
Informe del Ingeniero Industrial municipal favorable.
  
Informe del Jefe Local de Sanidad favorable (la balsa de purines debe estar impermeabilizada y con tapa).
  
Certificado de Información pública del Secretario del Ayuntamiento indicando que no se han presentado alegaciones.
  
Resultando que del contenido del Estudio de Impacto Ambiental se puede resaltar lo siguiente:
  
La capacidad de la explotación es de 5.200 cabezas llevando a cabo el cebo de lechones en fase intermedia (hasta 17 kg.). Constará de dos naves y balsa de purines de 105 m³ con lámina de plástico. La producción de purines será de 409 m³ al año. Se dispone de 22,3 ha. de cultivo, y se calcula se necesitan 16 ha., aplicando dosis de abonado de 25 m³ por ha. y año. La eliminación de cadáveres se hará mediante fosa enterrada con solera y paredes impermeabilizados.
  
Resultando que se solicitó al promotor a través del Ayuntamiento ampliación del Estudio en una serie de puntos y que se recibió la requerida ampliación en los siguientes términos: los purines se tratarán mediante complejo bacteriano Cobiolisier, la fosa de cadáveres será de 3 m. x 3 m. x 3,5 m. con solera de hormigón y paredes de bloques de hormigón rellenos de hormigón y enlucido interiormente con mortero de cemento, los canales de deyección serán de solera de hormigón y las paredes de cemento o bloques prefabricados enlucidos a base de mortero de cemento, la balsa de purines será de obra de 13 m. x 23 m. x 2 m. semienterrada a base de solera de hormigón y paredes de bloques prefabricados rellenos de hormigón enlucidos de mortero de cemento y por último la capacidad de almacenamiento total será de 892 m³ (fosas: 392 m³ y balsa 500 m³).
  
Resultando que el Ayuntamiento remitió por fax Autorización previa de la COPUT concedida en fecha 27 de agosto de 1998.
  
Considerando necesario el tratamiento del purín previo a su uso como abono en campos de cultivo para rebajar su carga contaminante y de esta forma reducir el riesgo de contaminación de aguas, suelos, etc.
  
Considerando necesario comprobar la eficacia del tratamiento dado a los purines.
  
Considerando necesario que tanto las fosas de deyección bajo las naves, como la balsa de purines exterior a la misma y la fosa de cadáveres, se realicen con materiales y de forma que se garantice su impermeabilidad y dado que la solución constructiva dada a las paredes a base de bloques prefabricados rellenos de hormigón y enlucidos con mortero de cemento no garantiza la impermeabilidad.
  
Considerando que la producción de purines se ha subestimado al asignar 0,25 litros por animal y día cuando lo habitual es que esa cifra esté próxima a 1 litro teniendo en cuenta las aguas de limpieza.
  
Considerando necesario que en el aprovechamiento agrícola de los purines se tenga en cuenta lo dispuesto en el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedente de fuentes agrarias en la que se limita el aporte de nitrógeno no superando los 210 Kg. por hectárea y año de forma temporal, para rebajar a 170 Kg.
  
Considerando que la instalación debe contar con todas las medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente.
  
Considerando necesaria la integración paisajística de la instalación en el medio.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de granja porcina sita en el paraje Palomera polígono 31, parcelas 264, 265, 267, 268, y 419 en el término municipal de Utiel (Valencia) y cuyo promotor es Granjas Utiel C.B., siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes, además de lo dispuesto en el Estudio de Impacto Ambiental y ampliación, siempre que no entre en contradicción con los mismos:
  
1. Como tratamiento a los purines antes de su aplicación como abono en campos de cultivo se utilizará complejo microbiano, tal como se indica en el Estudio. Deberá tenerse en cuenta a la hora de disponer de suficiente campos de cultivo para el abonado y para el dimensionado de balsas de almacenamiento que se ha subestimado la producción de purines.
  
2. Una vez puesto en marcha el tratamiento de los purines se llevarán a cabo análisis que permitan conocer la eficacia del mismo, al menos durante el primer año, realizando además un análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis, que se efectuarán por empresa colaboradora de la administración, se presentarán ante esta Dirección General y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, Ntotal, Namoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
3. La dosis de abonado no superará los 210 Kg de nitrógeno por hectárea y año de forma temporal, para rebajar a 170 Kg, de acuerdo con el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitrato procedentes de fuentes agrarias. El abonado con el purín tratado sólo se realizará sobre parcelas dedicadas a cultivos, desechándose el resto de parcelas. Durante su aplicación, o posteriormente a ella, se enterrará el purín mediante arado.
  
4. Las paredes de las fosas de deyección bajo las naves, balsa de purines exterior y fosa de cadáveres se construirán con materiales y de forma que quede garantizada su impermeabilidad, dado que la solución constructiva planteada no lo garantiza. La fosa de cadáveres dispondrá de tapa hermética.
  
5. La explotación contará con vallado perimetral, vado sanitario, malla en huecos que impida el acceso al interior de las instalaciones de animales que puedan ser vectores de enfermedades, y demás medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.
  
6. Integración de la actividad en el medio mediante acabado de paramentos exteriores con materiales y colores propios del entorno. Perimetralmente a la explotación se efectuará pantalla vegetal con especies propias de la zona: Olea europaea (Olivo), Pinus halepensis (Pino carrasco), Quercus ilex subsp. rotundifolia (Carrasca), y arbustivas: Juniperus oxycedrus (cade o enebro de miera), Juniperus phoenicea (sabina negral) y Rhamnus lycioides (espino negro).
  
7. Cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento como en el posterior destino de los residuos se comunicará a esta Dirección General.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 23 de noviembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 330/98-AIA, referente al proyecto de explotación de la cantera de gravas «Alfara», que afecta una superficie aproximada de 8 ha situadas en las parcelas 17,20 y 21, del polígono 8, del término municipal de Alfara de Algimia (El Camp de Morvedre) y cuya promotora es la empresa Luís Batalla SA.
  
Visto que en fecha 6 de julio de 1998, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite un ejemplar del correspondiente estudio de impacto ambiental y plan de restauración, quedando pendiente la remisión, en su momento, del resultado de la información pública.
  
Visto que, en contestación a las consultas realizadas, fueron recibidas, en las fechas indicadas, los siguientes informes:
  
Informe etnológico trasmitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico (28 de enero de 1999), del que no se desprende ningún inconveniente para la prosecución del expediente.
  
Informe de la Unidad de Inspección de Patrimonio, también remitido desde la Dirección General de Patrimonio Artístico (11 de marzo de 1999), donde manifiesta que en las cercanías del emplazamiento del proyecto se conoce la existencia de algunos yacimientos arqueológicos, concretamente los llamados Riera, Riera II y Riera III, con una adscripción cultural a la edad del Bronce y a la época ibérica, en los que se ha documentado una gran dispersión de material cerámico en superficie. En el caso de Riera III, la futura explotación podría llegar a afectarlo de una manera directa. Por otra parte, recuerda que todas aquellas remociones de tierras que puedan afectar áreas con posibles restos arqueológicos o paleontológicos, han de contar con la autorización debida de esta Dirección General de acuerdo con lo previsto en la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tres informes trasmitidos por el director Territorial de Medio Ambiente (1 de abril de 1999), realizados, respectivamente, por el Técnico de Medio Natural, la Unidad de Vías Pecuarias y la Sección Forestal. Los tres tienen carácter favorable, aunque, el primero le destaca la necesidad de controlar la tipología de los residuos con el que se pretenden restaurar el hoyo minero originado por la extracción de gravas.
  
Visto que el Estudio de Impacto Ambiental ha sido sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía, a través de anuncio publicado en el BOP de Valencia número 187, de data 8 de agosto de 1998, sin que se presentara ninguna alegación, según hace constar el correspondiente certificado del director Territorial de la Conselleria de Ocupación, Industria y Comercio recibido en fecha 24 de septiembre de 1998.
  
Atendiendo que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que es necesario formular una declaración de impacto ambiental con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del proyecto, según resulta del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Visto que en el expediente han estado observados los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y el resto de disposiciones que le sean de aplicación.
  
Dado que el artículo 5 de la Ley 2/1989 establece que corresponde al órgano ambiental la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Atendiendo que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por el Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y haciendo uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Emitir Declaración de Impacto Ambiental favorable, al efecto ambiental y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular, la preceptiva licencia de actividad municipal y la autorización del organismo de Cuenca, la explotación de la cantera de gravas llamada «Alfara», en el término municipal de Alfara de Algimia, siempre que la actividad se desarrolla de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental y las modificaciones introducidas por las condiciones siguientes:
  
Con el fin de prever la no afección al yacimiento arqueológico Riera III, ni ninguno otro conocido en la zona, el promotor deberá disponer de una autorización o informe favorable por parte de la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico. Este requisito será condición necesaria y previa a cualquier autorización de la actividad. Además de eso, si durante el proceso de explotación de la cantera se encontraron restos paleontológicos, arqueológicos o etnológicos, se le recuerda al promotor la obligación de comunicarlo a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Los materiales de rellenado para la restauración de la cantera deberán de ser, en principio, exclusivamente tierras naturales excedentes de obras públicas o de excavaciones, pero no se han de admitir «estériles» mineros procedentes de otras canteras que son citadas en el estudio de impacto ambiental. Estos materiales estériles deben ser utilizados en las tareas de restauración de sus canteras de origen. No obstante, si se optara por incorporar residuos inertes (montones de escombros de edificios y semejantes), se le recuerda al promotor la necesidad de adecuar previamente el vaso de vertido con una buena impermeabilización y las respectivas redes de control de lixiviados y corriente superficial, para la que habría de obtener antes las autorizaciones pertinentes como vertedero controlado de residuos sólidos inertes (licencia de actividad, con previa estimación de impacto ambiental favorable). En todo caso, el promotor habrá de proceder al cierre efectivo de las parcelas ocupadas por la actividad, con el fin de evitar posibles vertidos incontrolados ajenos a la propiedad.
  
También se le recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, particularmente, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde queden recogidos el balance y el estado actual de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechados, con los rellenados realizados y con la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración-Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto ambiental, así como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgida a lo largo de la actividad. Este servicio deberá remitir una de las copias a esta Dirección General.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra esta resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer ningún recurso; lo que no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios que se estimen oportunos para defender su derecho y sus intereses.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del mencionado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 23 de noviembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 431/99-AIA referente al proyecto de «Construcción de Vía Forestal», en partida Els Cremats, término municipal de Finestrat (Alicante), cuyo promotor es la empresa DANAIDE, SA.
  
Resultando que Estudio de Impacto Ambiental ha sido presentado a través de la Dirección Territorial de Medio Ambiente en Alicante.
  
El objeto del proyecto es la construcción de un camino forestal de 120 metros de longitud y 3,5 metros de anchura, con la finalidad de mejorar el acceso a terrenos de la propiedad.
  
Según la documentación presentada el entorno por el que discurrirá la vía está constituido por una zona de bancales dedicados a la agricultura en tiempos pasados y cuyo abandono ha originado la colonización de los mismos por vegetación forestal como: Pinus halepensis, Erica sp., Rhamnus lycioides, Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Osyris alba, Lavandula latifolia, Thymus vulgaris, y algunos ejemplares de Ceratonia siliqua y Prunus dulcis.
  
La superficie cubierta por la vegetación ya sea arbórea, arbustiva o herbácea se estima en el 75%. Sigue indicando el estudio que en el trazado de la vía se ha evitado el cruce con ejemplares maduros de las especies citadas.
  
Resultando que se han efectuado consultas al Ayuntamiento de Finestrat, a la Dirección general de Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Ciencia y Educación, Dirección Territorial de Medio Ambiente, y Servicios de Protección de Especies y de Prevención de Incendios.
  
De estas consultas han sido remitidos los informes que a continuación se reflejan de forma sucinta:
  
Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico:
  
Servicio de Patrimonio Arqueológico y Etnológico: se indica en el informe que en la documentación presentada se contempla la incidencia del proyecto sobre el Patrimonio Etnológico, pero que no se puede contrastar en su totalidad al carecer de inventario completo de la zona donde se desarrollará el camino.
  
Dirección Territorial de Cultura: se indica en los informes remitidos que se recomienda un exhaustivo seguimiento arqueológico de los movimientos de tierra.
  
Dirección Territorial de Medio Ambiente:
  
Se indica que en el estudio no se justifica suficientemente la finalidad del camino.
  
Resultando que se ha procedido al trámite de información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.579 de fecha 9 de septiembre de 1999, y durante un periodo de treinta días hábiles contados a partir del siguiente a su publicación.
  
El periodo de información pública ha tenido en el Ayuntamiento de Finestrat y en la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Según certificado emitido por la secretaria interventora del Ayuntamiento de Finestrat e informe emitido por la Jefa del Servicio de Gestión Administrativa de esta Conselleria durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones.
  
Resultando que en el estudio de impacto ambiental presentado se indica que tras la identificación y valoración de impactos los más destacados en la fase de construcción son los relativos al deterioro del suelo y paisaje seguidos por la erosión, y en la fase de explotación sigue siendo el paisajístico el mayor impacto negativo.
  
En cuanto a los impactos positivos destaca el estudio los beneficios que reporta la apertura del camino tanto al propietario como en la facilidad de acceso a las brigadas forestales de extinción de incendios y para los trabajos de silvicultura para la prevención de incendios forestales, entre otros como el uso deportivo, senderismo, etc.
  
Las medidas correctoras que se proponen en el estudio son, entre otras, las siguientes:
  
Cada 25 metros se creará un caballón oblicuo-transversal al eje de la vía con el fin de que derive las aguas de lluvia hacia el margen exterior para evitar producir arrastres. En el mismo sentido de atenuar la erosión actuará el bombeo del 2% que deberá darse a la vía hacia el margen exterior.
  
La tierra vegetal procedente de las obras del camino se acopiará en los márgenes de la vía con el fin de facilitar la instalación de nuevos ejemplares de las especies vegetales existentes, mejorar el paisaje por un mayor ocultamiento de la vía por la vegetación que se desarrolle, disminución de la erosión por mayor espesura vegetal, etc.
  
Considerando que si bien el estudio de impacto ambiental presentado no contiene la suficiente información en cuanto a descripción del proyecto, descripción del medio donde se desarrolla y las medidas protectoras y correctoras precisas y detalladas que serían de aplicación, debido a la poca longitud del trazado, hacer hincapié que el trazado debe ajustarse a las curvas de nivel y aprovechar el trazado de alguno de los bancales existentes y a la documentación consultada en esta Conselleria puede admitirse la tramitación del expediente.
  
Su resolución, no obstante, exige su estudio detallado de la aplicación de las medidas protectoras y correctoras que minimicen la aparición de efectos negativos.
  
Considerando que de acuerdo con lo expuesto en el estudio de impacto ambiental, las obras de ejecución van a potenciar los procesos erosivos de la zona afectada dadas las características de los materiales que conforman el sustrato. Por tanto debe hacerse hincapié en la minimización de estos efectos mediante la creación de sistemas de recogidas de aguas pluviales como la realización de cunetas y la revegetación de las superficies desnudas creadas por la apertura del camino.
  
Considerando que se procederá a la revegetación de taludes mediante aporte tierra vegetal y posteriormente se procederá a la plantación de especies tales como Chamaerops humilis, Rosmarinus officinalis, Stipa tenacissima, etc. con una densidad de 4 unidades/m², e hidrosiembra.
  
Se aplicarán riegos periódicos y se revisará el estado de los plantones por si fuese necesario reponerlos.
  
La plantación e hidrosiembra se realizará en época adecuada como puede ser a principios del otoño.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio de 1999, del Gobierno Valenciano atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Construcción de Vía Forestal» del término municipal de Finestrat (Alicante) y cuyo promotor es Danaide, SA, atendiendo a lo dispuesto en el Estudio de Impacto Ambiental y siempre que se cumplan las siguientes condiciones:
  
1. Se diseñará el trazado siguiendo las curvas de nivel y aprovechando la plataforma de los bancales existentes con el fin de que el movimiento de tierras sea mínimo y se limite prácticamente a la preparación de la plataforma del mismo.
  
2. Se procederá a la revegetación de taludes y todas las áreas que se hallan visto afectadas por las obras, mediante el necesario aporte tierra vegetal y posteriormente se procederá a la plantación de especies tales como Chamaerops humilis, Rosmarinus officinalis, Stipa tenacissima, etc. con una densidad de 4 unidades/m², e hidrosiembra.
  
Se aplicarán riegos periódicos y se revisará el estado de los plantones por si fuese necesario reponerlos.
  
3. Se recogerá y trasladará a vertedero controlado todos los residuos generados por las obras.
  
Todas las afecciones que pudiesen derivarse sobre terceros (caminos, campos, etc.) se repondrán a su estado original.
  
4. Si durante el proceso de construcción del camino, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación.
  
5. Se presentará en esta Dirección General la restauración llevada a cabo mediante informe y reportaje fotográfico pasados los tres primeros meses de la realización del camino.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el art. 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML