Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8300, del 22-05-2018 (2018/4975)

ORDRE 18/2018, de 15 de maig, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual es regulen les instal·lacions de compostatge comunitari en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2018/05/15/18/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   8300

Data del DOGV
:   22-05-2018

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2018/4975

CVE


Data del document
:   15-05-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Dret del medi ambient](javascript:void(0))
    * [qualitat del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [dispositiu anticontaminant](javascript:void(0))
    * [eliminació de residus](javascript:void(0))
    * [política de medi ambient](javascript:void(0))
    * [contaminació](javascript:void(0))
    * [gestió de residus](javascript:void(0))
    * [abonament orgànic](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ORDRE 18/2018, de 15 de maig, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual es regulen les instal·lacions de compostatge comunitari en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana. [2018/4975]  
PREÀMBUL  
  
La Directiva 98/2008/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 19 de novembre de 2008, sobre els residus i per la qual es deroguen determinades directives (Directiva marc de residus) va ser objecte de transposició a l'ordenament jurídic intern per la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, la qual, seguint l'esperit marcat per la directiva, va identificar la prevenció com a primera opció, i va reconéixer el potencial de les pràctiques de prevenció per a reduir la generació de residus.  
Els documents comunitaris sobre bioresidus, com el Llibre verd sobre la gestió dels bioresidus en la Unió Europea, promouen el compostatge domèstic i comunitari.  
En aquest sentit, la Llei 22/2011, de 28 de juliol, va establir en l'article 15 que les administracions públiques, en els seus respectius àmbits competencials, havien d'aprovar, abans del 12 de desembre de 2013, els programes de prevenció de residus en què s'havien d'establir els objectius de prevenció, de reducció de la quantitat de residus generats i de reducció de la quantitat de substàncies perilloses o contaminants, amb la finalitat d'aconseguir la reducció del pes dels residus produïts en 2020 en un 10 per cent respecte als generats en 2010.  
  
Pel que fa al Pla estatal marc de gestió de residus 2016-2022 (PEMAR), en relació als bioresidus, proposa reforçar el foment de l'autocompostatge en aquells llocs on és fàcilment practicable (compostatge domèstic en habitatges horitzontals en entorns urbans i rurals, compostatge comunitari, autocompostatge en punts nets).  
  
Mitjançant el Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell, es va aprovar el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant PIRCV), fruit de la revisió i actualització del Pla integral de residus de 1997.  
El PIRCV respon als principis que estableix la Directiva 98/2008/ CE, abans esmentada, que constitueix el principal instrument normatiu per a canviar l'enfocament de la gestió dels residus, en centrar-ne l'objectiu en la prevenció i el reciclatge. Des de la perspectiva de la prevenció en la generació de residus, la directiva disposa la necessitat que els estats membres elaboren programes de prevenció de residus, i indica, així mateix, que els programes esmentats han d'establir els objectius de prevenció de residus i descriure les mesures de prevenció existents.  
  
D'acord amb l'anterior, el PIRCV va incorporar en el seu contingut, a més d'aquells documents exigits per l'article 26 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, altres documents, entre ells l'annex 5, en què s'inclou el Programa de prevenció.  
Aquest programa estableix diverses mesures que se sustenten en el diagnòstic realitzat de la situació existent sobre la producció i gestió dels residus, i ofereix respostes a les necessitats o mancances identificades, basant-se en un enfocament del cicle de vida dels productes i materials.  
No obstant això, per a l'aplicació adequada d'aquest programa, resulta pertinent el desplegament de les mesures que hi preveu, així com l'establiment de les especificacions que concreta, en la mesura que es puga, l'àmbit i abast d'aquestes mesures que s'han d'adoptar en el marc de la prevenció en matèria de residus, i dotar el programa aprovat dels instruments referencials que en faciliten als usuaris l'aplicació eficient.  
  
I en aquest sentit, en l'Ordre 26/2014, de 30 d'octubre, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual s'aprova el document de desenvolupament de les mesures articulades en el Programa de prevenció del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV), s'estableixen les mesures concretes que doten el programa aprovat dels instruments referencials necessaris per a facilitar als usuaris una aplicació eficient, entre les quals destaquen, en l'apartat 9.4. «El foment del compostatge comunitari en centres educatius, centres cívics, comunitats, etc. com a forma de gestió de la fracció orgànica biodegradable per a aplicar-la posteriorment al sòl, especialment en aquells municipis amb un marcat caràcter rural.»  
  
S'estableix una triple classificació que es basa en les diferents maneres en què és possible realitzar la pràctica del compostatge:  
- Compostatge domèstic o domiciliari és el tractament dels propis bioresidus que realitzen les persones o famílies individualment, en el seu habitatge, terrassa, jardí, hort, etc., i que comporta la utilització també particular del compost resultant.  
  
- Compostatge comunitari és un sistema anàleg a l'anterior en el qual diversos individus o famílies composten conjuntament els seus residus en una instal·lació comuna disposada amb aquesta finalitat.  
- Compostatge centralitzat és un sistema de gestió de bioresidus a escala municipal o supramunicipal, per a tractar-los en instal·lacions o mitjançant procediments de tipus industrial.  
Aquesta ordre centra l'àmbit d'aplicació en el compostatge comunitari, ja que el compostatge centralitzat és una activitat que requereix l'autorització de gestió de residus, regulada en la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, de llicència ambiental (o l'autorització ambiental integrada si la capacitat és superior a 75 tones diàries) i l'autorització com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera regulada en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera que ha d'emetre aquest òrgan ambiental. D'altra banda, el compostatge domèstic no és una activitat que requerisca cap intervenció administrativa.  
  
El compostatge comunitari es considera una operació de prevenció de residus en sentit ampli i no una activitat de gestió de residus, sempre que les persones promotores complisquen els llindars i les condicions determinats en aquesta ordre i que garantisquen una afectació mínima de les instal·lacions al medi ambient i a les persones.  
  
Quan l'activitat es trobe per damunt d'aqueix llindar o quan s'incomplisca alguna de les condicions establides, aquest tipus d'activitat de compostatge es considera com una operació de tractament de residus, i les persones o entitats (públiques o privades) promotores d'aquesta estan obligades a tramitar el procediment corresponent d'obtenció de l'autorització sectorial com a gestor de residus i com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera davant de l'òrgan ambiental, així com la llicència ambiental corresponent.  
  
A fi de regular el desplegament d'aquesta mesura de prevenció en la generació de residus i de dotar d'un règim legal els sistemes de compostatge comunitari, es promulga aquesta norma.  
  
En la tramitació d'aquesta norma s'ha respectat el compliment dels principis de bona regulació a què es refereix l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, s'han emés els informes i les memòries exigits per l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, i la resta de normativa aplicable. Així mateix, el projecte d'ordre s'ha sotmés a informació pública mitjançant un anunci en la web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de conformitat amb la normativa vigent sobre accés i participació en matèria de medi ambient.  
Respecte d'això, i d'acord amb els principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència, i eficiència, establits en la llei esmentada, aquesta ordre obeeix a una regulació tècnica d'una operació necessària i preferent en matèria de residus, com és la prevenció en la generació i l'autogestió.  
Addicionalment, aquesta ordre es posa en marxa com el mecanisme més eficaç i eficient, a fi d'harmonitzar els requisits tècnics dels equipaments de compostatge comunitari en els municipis de la Comunitat Valenciana. Igualment, es tracta d'una mesura proporcional, per tractar-se de requisits tècnics, respectar la competència dels ajuntaments en la matèria, i aportar seguretat jurídica a l'operació de compostatge comunitari, per la qual cosa pretén estendre aquesta pràctica de forma segura en el territori de la Comunitat.  
En relació a la transparència, queda garantit el respecte al principi esmentat a través del tràmit d'audiència pública als interessats, formalitzat durant la tramitació d'aquesta norma.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, i fent ús de les atribucions que em confereix l'article 3 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, així com l'article 28.e de la Llei del Consell que atribueix a la persona titular de la conselleria amb competències en la matèria, l'exercici de la potestat reglamentària en les matèries pròpies del seu departament.  
  
ORDENE  
  
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació  
És objecte d'aquesta ordre definir els condicionants tècnics i ambientals aplicables a les instal·lacions de compostatge comunitari de bioresidus en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, a fi de promoure'n la pràctica i mitigar els possibles impactes adversos sobre la salut humana i el medi ambient.  
L'àmbit d'aplicació d'aquesta ordre és exclusivament el compostatge comunitari, d'acord amb la definició i els condicionants especificats en aquesta. Queden expressament exclosos de l'àmbit d'aplicació d'aquesta ordre el compostatge domèstic i el compostatge centralitzat.  
  
  
Article 2. Definicions  
Compostatge comunitari: el sistema pel qual diverses persones o usuaris tracten els seus propis bioresidus en un espai comú mitjançant el compostatge, efectuat amb subjecció als llindars i condicionants definits en aquesta ordre.  
Bioresidu: residu biodegradable de jardins i parcs, residus alimentaris i de cuina procedents de llars, restaurants, serveis de restauració col·lectiva i establiments de venda al detall.  
Estructurant: bioresidu sec, habitualment aconseguit en parcs i jardins (branques de poda, fulles seques, palla i restes de plantes). L'estructurant aporta carboni al procés i redueix la humitat.  
Residus domèstics: residus generats en les llars com a conseqüència de l'activitat domèstica. Es consideren també residus domèstics els pareguts als anteriors generats en serveis i indústries.  
  
Residus d'aliments i cuina: bioresidus d'origen vegetal o animal, cuinats o crus, generats en les cuines domèstiques i semblants.  
  
Compost: esmena orgànica obtinguda a partir del tractament biològic aerobi i termòfil de residus biodegradables arreplegats separadament. No es considera compost el material orgànic obtingut de les plantes de tractament mecànic biològic de residus mesclats, que es denomina material bioestabilizat.  
Compostador: recipient on es du a terme el procés de compostatge.  
  
Punt de compostatge: lloc on es realitza el procés de compostatge comunitari. Aquest punt ha d'estar preparat degudament per a dur a terme el procés de compostatge i ha de comptar amb el compostador i els utensilis necessaris per a realitzar el compostatge.  
Compostatge: procés biològic aerobi i termòfil per a aconseguir compost mitjançant la descomposició controlada de bioresidus.  
Les fases del procés es defineixen d'acord amb el manual del Ministeri de Medi Ambient Manual de compostaje, disponible en la web del MAPAMA.  
Usuari/a: són les persones que s'encarreguen d'aportar i introduir els seus propis residus orgànics en els compostadors.  
Responsable: és la persona encarregada del seguiment del procés de compostatge en cada punt de compostatge  
Lot: conjunt de residus compostats separats físicament de la resta, tractat en el procés en un mateix període i termini de temps, en les mateixes condicions i que se suposa que té les mateixes característiques.  
  
Article 3. Règim d'intervenció ambiental de les activitats de compostatge comunitari  
Les instal·lacions de compostatge comunitari que no superen els llindars i condicions que estableix aquesta ordre no requereixen la llicència ambiental, ni l'autorització del gestor de residus regulada en la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, ni l'autorització com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera regulada en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
En aquest supòsit, el compostatge comunitari es considera una activitat subjecta al règim ambiental procedent, declaració responsable ambiental o comunicació d'activitat innòcua, en funció del compliment o no del que estableix l'annex III de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, i és l'òrgan competent l'ajuntament del municipi en què s'haja d'ubicar l'activitat.  
Aquests procediments d'intervenció ambiental estan regulats en els articles del 66 al 74 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
  
Article 4. Condicions de les instal·lacions de compostatge  
4.1. Ubicació  
Els col·lectius participants en el compostatge comunitari, han de plantejar quines són les zones adequades per a l'emplaçament de les instal·lacions de compostatge comunitari, bé establint en terrenys particulars zones comunes on instal·lar els compostadors o bé sol·licitant a l'ajuntament la cessió d'una zona pública on ubicar l'àrea de compostatge comunitari.  
Els punts de compostatge comunitari es poden implantar, per tant, en sòl públic o en sòl privat, amb les autoritzacions municipals que escaiguen, en aplicació de la legislació urbanística vigent en el municipi sempre que complisquen els requeriments de salubritat i de mínima afectació al medi ambient i a les persones. En els casos en què s'implanten en sòl privat, es requereix, prèviament, una consulta a l'ens local per a verificar-ne l'adequació.  
4.2. Condicions tècniques i llindars  
Els punts de compostatge han de disposar com a mínim de les parts següents:  
- Zona de depòsit i descomposició de residus (compostador).  
- Zona per a deixar l'estructurant que s'ha d'utilitzar en el punt de compostatge.  
- Zona per a l'emmagatzematge del compost.  
L'entrada als punts de compostatge ha d'estar dissenyada perquè els bombers i els serveis d'emergències puguen intervindre fàcilment. El camí d'entrada s'ha de mantindre net i lliure de qualsevol objecte que puga impedir-hi l'accés.  
Les plantes de compostatge comunitari han de tindre en compte, en la fase de disseny, les mesures apropiades per a evitar l'accés de rosegadors i d'altres espècies d'animals, també per a evitar la propagació de males olors, i, durant la fase de funcionament, ha de vigilar-se, i, si escau, controlar-se la presència de plagues.  
Les instal·lacions de compostatge comunitari han de ser considerades com a activitats en què es realitzen operacions de prevenció de residus en sentit ampli i no una activitat de gestió de residus sempre que es complisquen els llindars i condicions següents:  
a) La capacitat màxima de les instal·lacions no ha de superar els 20 m³. A fi de determinar la capacitat màxima de la instal·lació es computa el volum dels compostadors, així com el volum de compost, però no el material estructurant, que pot disposar, com a màxim, d'altres 10 m³ per l'emmagatzematge.  
b) Els bioresidus compostats han de procedir únicament dels domicilis o jardins de les persones usuàries, però el material estructurant pot també tindre altres procedències com són les restes de poda de parcs i jardins públics, palla, restes agrícoles o de la sega agrícola i semblants.  
  
c) Únicament s'han de compostar els residus següents:  
1. Paper i cartó (LER 200101): paper de cuina (sense estar brut de detergent o d'altres substàncies perilloses i no biodegradables).  
2. Residus biodegradables de cuina i restaurants (LER 200108): restes crues de verdures i fruites; restes de menjar preparat i pa; restes de carn i peix; closques d'ou, marisc, fruits secs i ossos de fruita; iogurts i sucs caducats; restes de café i infusions.  
3. Residus biodegradables de parcs i jardins (LER 200201): herba i fulles seques; branques de poda; herba humida de jardins i restes de plantes.  
d) El compost resultant l'han d'utilitzar exclusivament les persones usuàries de les instal·lacions en terrenys particulars. Els ajuntaments, com a usuaris d'aquestes instal·lacions, poden utilitzar el compost també en espais públics.  
  
Article 5. Condicions de funcionament dels compostadors comunitaris  
L'elaboració del compost ha de realitzar-se en condicions òptimes, i per a això s'ha de tindre una cura especial amb la temperatura, humitat, pH, oxigen, nutrients i la població microbiana. Amb aquesta finalitat, el responsable del compostador comunitari ha de fer el seguiment periòdic del procés de compostatge, com a mínim, ha de mesurar i examinar els paràmetres següents:  
- Temperatura.  
- Periodicitat de volteig.  
El compost obtingut ha d'estar higienitzat, per a la qual cosa és necessari que haja estat durant un període mínim de 14 dies consecutius a temperatures superiors a 55ºC, per a garantir l'eliminació de patògens, paràsits i llavors de males herbes. En el cas que no es mesure la temperatura algun dia (el cap de setmana per exemple), s'ha de comprovar que en el dia anterior i en el dia posterior als dies als dies en què no s'haja mesurat se supere la temperatura esmentada. Les dades dels mesuraments diaris i d'altres realitzats s'han de transcriure en un quadern d'operacions.  
L'Ajuntament en el terme del qual es realitze l'activitat de compostatge comunitari, en el marc de les seues funcions de control i inspecció d'acord amb la Llei 6/2014 o norma que la modifique o substituïsca, ha de tindre en compte les característiques exigides per aquesta ordre per a les instal·lacions de compostatge i condicions de funcionament dels compostadors comunitaris.  
Especialment en casos de funcionament anormal d'alguns dels equips de compostatge comunitari, l'ajuntament pot exigir que es realitze periòdicament el control dels paràmetres següents:  
- Humitat.  
- Proporció de material sec/material humit.  
  
Article 6. Condicions d'ús i accés als compostadors comunitaris  
  
El sistema de compostatge comunitari requereix l'existència d'una persona responsable que s'encarregue de supervisar l'ús i el funcionament del sistema i del control d'accés dels usuaris a les instal·lacions.  
  
Totes les persones usuàries del sistema que s'hi hagen adherit, abans de fer-ne ús, han d'haver rebut formació adequada sobre la pràctica del compostatge, i declarar el compromís de fer ús de les instal·lacions d'acord amb el manual de compostatge que se'ls haja facilitat.  
  
L'Ajuntament en el terme del qual es realitze l'activitat de compostatge comunitari, ha d'establir les condicions específiques d'ús i accés mitjançant el desplegament i l'aprovació d'ordenances municipals.  
  
Article 7. Control de qualitat del compost  
L'anàlisi del compost obtingut en cada punt de compostatge ubicat tant en sòl municipal públic com privat s'ha de fer a la finalització del cicle de compostatge. Si la primera anàlisi del compost obtingut compleix els paràmetres de qualitat establits en aquesta ordre, el control pot realitzar-se anualment. En qualsevol cas la periodicitat dels controls ha d'estar d'acord amb allò que determinen les ordenances municipals de l'ajuntament en el terme municipal de qual es realitze l'activitat de compostatge comunitari i de conformitat amb el Reial decret 506/2013, de 28 de juny, sobre productes fertilitzants.  
  
L'obligació del compliment de les prescripcions d'aquest article relatives al control de qualitat del compost, és de l'ajuntament on s'ubique el compostador, i aquestes entitats poden realitzar alguna de les analítiques requerides a través del personal que realitze el manteniment diari del compostador, després d'un curs de formació adequat.  
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 506/2013, referent als paràmetres fisicoquímics del compost:  
- Matèria orgànica total 35 %  
- Humitat màxima: 40 %  
- C/N < 20  
€ No pot contindre impureses ni inerts de cap tipus com ara pedres, graves, metalls, vidres o plàstics. En tot cas, s'admet un límit del 0,5 % d'impureses com a llindar acceptable. El 90 % de les partícules han de passar per la malla de 25 mm.  
Igualment, el compost generat ha de complir un límit màxim de microorganismes, i s'ha d'acreditar que no supera els nivells màxims de microorganismes següents:  
- Salmonel·la: absent en 25 g de producte elaborat.  
- Escherichia coli: < 1000 nombre més probable (NMP) per gram de producte elaborat.  
No obstant això, de forma justificada, com a conseqüència de funcionaments anòmals d'algun dels equipaments, l'ajuntament pot realitzar analítiques més grans pel que fa a salmonel·la, amb periodicitat inferior a l'anual, especialment durant el primer any de funcionament de l'equip.  
  
Quan el compost obtingut, tant el d'autoconsum municipal com l'utilitzat per les persones usuàries en terrenys particulars, no complisca els paràmetres establits s'ha de tractar com a residu. En aquest cas l'ajuntament és el responsable de gestionar adequadament aquest residu.  
  
La conselleria amb competències sobre el medi ambient té la facultat de clausurar els punts de compostatge comunitari que calga per anormal funcionament d'aquests, seguint el tràmit administratiu pertinent, i queda obligada d'aquesta manera, l'entitat local corresponent, al tractament d'aquesta fracció orgànica a través dels sistemes supramunicipals de valorització de residus existents en la seua àrea geogràfica.  
  
  
Article 8. Informació que s'ha d'aportar a la conselleria  
A fi d'atendre les obligacions d'informació que té aquesta Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, en concret, respecte als objectius de prevenció de residus a través d'aquestes instal·lacions, la direcció general ha de demanar als ajuntaments, amb caràcter anual i com a mínim, la informació següent:  
a) Nombre d'instal·lacions de compostatge comunitari existents en cada municipi  
b) Nombre de persones participants en el compostatge comunitari en el municipi.  
c) Quantitat de residus tractats en les instal·lacions de compostatge comunitari existents en el municipi.  
d) Quantitat de compost obtingut de les instal·lacions de compostatge comunitari existents en el municipi i destinació d'aquest.  
e) Dades dels controls realitzats.  
Per al compliment d'aquesta obligació s'ha de trametre als municipis un formulari tipus que incloga com a mínim la informació descrita en l'apartat anterior, i que ha d'estar a disposició dels interessats en la pàgina web de la conselleria. Aquest formulari s'ha de trametre dins del primer trimestre de cada any, amb la informació de l'any immediatament anterior.  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
Única. No-increment de la despesa pública per a la Generalitat Valenciana  
L'aplicació d'aquesta ordre no comporta increment de la despesa pública a càrrec dels pressupostos de la Generalitat Valenciana i en qualsevol cas ha de ser atesa amb els mitjans pressupostaris, materials i personals de la Generalitat Valenciana pel que fa a les seues competències.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Aplicació i execució reglamentària  
Es faculta la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat ambiental perquè establisca les prescripcions tècniques de caràcter reglamentari necessàries, per a l'aplicació i execució adequades d'aquesta ordre.  
Segona. Entrada en vigor  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de ser publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 15 de maig de 2018  
  
La consellera d'Agricultura, Medi Ambient,   
Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8300, del 22-05-2018 (2018/4975)

ORDEN 18/2018, de 15 de mayo, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se regulan las instalaciones de compostaje comunitario en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2018/05/15/18/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   8300

Fecha DOGV
:   22-05-2018

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2018/4975

CVE


Fecha del documento
:   15-05-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Derecho del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [calidad del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [dispositivo anticontaminante](javascript:void(0))
    * [eliminación de residuos](javascript:void(0))
    * [política de medio ambiente](javascript:void(0))
    * [contaminación](javascript:void(0))
    * [gestión de residuos](javascript:void(0))
    * [abono orgánico](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ORDEN 18/2018, de 15 de mayo, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se regulan las instalaciones de compostaje comunitario en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana. [2018/4975]  
PREÁMBULO  
  
La Directiva 98/2008/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 19 de noviembre de 2008, sobre los residuos y por la que se derogan determinadas directivas (Directiva marco de residuos) fue objeto de transposición al ordenamiento jurídico interno por la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, la cual, siguiendo el espíritu marcado por la directiva, identificó la prevención como la primera opción reconociendo el potencial de las practicas de prevención para reducir generación de residuos.  
Los documentos comunitarios sobre biorresiduos, como el Libro verde sobre la gestión de los biorresiduos en la Unión Europea, promueven el compostaje doméstico y comunitario.  
En este sentido, la citada Ley 22/2011, de 28 de julio, estableció en su artículo 15, que las administraciones públicas, en sus respectivos ámbitos competenciales, debían aprobar antes del 12 de diciembre de 2013, los programas de prevención de residuos en los que se estableciesen los objetivos de prevención, de reducción de la cantidad de residuos generados y de reducción de la cantidad de sustancias peligrosas o contaminantes, con la finalidad de lograr la reducción del peso de los residuos producidos en 2020 en un 10 por ciento respecto a los generados en 2010.  
En lo que respecta al Plan Estatal Marco de Gestión de Residuos 2016-2022 (PEMAR), en relación a los biorresiduos se propone Reforzar el fomento del autocompostaje en aquellos lugares donde es fácilmente practicable (compostaje doméstico en viviendas horizontales en entornos urbanos y rurales, compostaje comunitario, autocompostaje en puntos limpios).  
Mediante Decreto 81/2013, de 21 de junio, del Consell, se aprobó el Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana (en adelante PIRCV), fruto de la revisión y actualización del Plan Integral de Residuos de 1997.  
El PIRCV responde a los principios establecidos por la citada Directiva 98/2008/ CE, que constituye el principal instrumento normativo para cambiar el enfoque de la gestión de los residuos, al centrar su objetivo en la prevención y el reciclado. Desde la perspectiva de la prevención en la generación de residuos, la directiva dispone la necesidad de elaborar por los estados miembros programas de prevención de residuos, indicándose asimismo que los citados programas establecerán los objetivos de prevención de residuos y describirán las medidas de prevención existentes.  
De acuerdo con lo anterior, el PIRCV, incorporó en su contenido, además de aquellos documentos exigidos por el artículo 26 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, otros documentos, entre ellos el anexo 5, en el que se incluye el Programa de Prevención. Este programa prevé diversas medidas que se sustentan en el diagnóstico realizado de la situación existente sobre la producción y gestión de los residuos, ofreciendo respuestas a las necesidades o carencias identificadas en base a un enfoque del ciclo de vida de los productos y materiales.  
No obstante, para la adecuada aplicación de este programa, resulta pertinente el desarrollo de las medidas contempladas en el mismo, así como el establecimiento de las especificaciones que concreten, en lo posible, el ámbito y alcance de tales medidas, a adoptar en el marco de la prevención en materia de residuos, dotando al programa aprobado de los instrumentos referenciales que faciliten a los usuarios su aplicación eficiente.  
Y en este sentido, en la Orden 26/2014, de 30 de octubre, de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, por la que se aprueba el documento de desarrollo de las medidas articuladas en el Programa de Prevención del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana (PIRCV), se establecen las medidas concretas que doten al programa aprobado de los instrumentos referenciales necesarios para facilitar a los usuarios una aplicación eficiente, entre las que destacan, en el apartado 9.4. «El fomento del compostaje comunitario en centros educativos, centros cívicos, comunidades, etc. como forma de gestión de la fracción orgánica biodegradable para su posterior aplicación al suelo, especialmente en aquellos municipios con un marcado carácter rural.»  
Se establece una triple clasificación en base a las diferentes maneras en las que es posible realizar Ia práctica del compostaje:  
- Compostaje doméstico o domiciliario, es entendido como el tratamiento de los propios biorresiduos que realizan las personas o familias individualmente, en su propia vivienda, terraza, jardín, huerto, etc., y que lleva aparejada la utilización también particular del compost resultante.  
- Compostaje comunitario, sistema análogo al anterior en el cual varios individuos o familias compostan conjuntamente sus residuos en una instalación común dispuesta al efecto.  
- Compostaje centralizado, es un sistema de gestión de biorresiduos a escala municipal o supramunicipal, para su tratamiento en instalaciones o mediante procedimientos de tipo industrial.  
La presente orden centra su ámbito de aplicación en el compostaje comunitario, ya que el compostaje centralizado es un actividad que requiere de la autorización de gestión de residuos regulada en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, de licencia ambiental (o autorización ambiental integrada si su capacidad es superior a 75 toneladas diarias) y de la autorización como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera regulada en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera que debe emitir este órgano ambiental. Por otra parte, el compostaje doméstico no es una actividad que requiera intervención administrativa alguna.  
El compostaje comunitario se considera una operación de prevención de residuos en sentido amplio y no una actividad de gestión de residuos, siempre y cuando se cumplan, por parte de las personas promotoras, los umbrales y condiciones determinados en la presente orden y que garantizan una mínima afección de las instalaciones al medio ambiente y a las personas.  
Cuando la actividad se encuentre por encima de ese umbral, o cuando se incumpla alguna de las condiciones establecidas, este tipo de actividad de compostaje será considerada como una operación de tratamiento de residuos, estando obligadas las personas o entidades (públicas o privadas) promotoras de las mismas a tramitar el correspondiente procedimiento de obtención de Ia autorización sectorial como gestor de residuos y como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera ante el órgano ambiental así como la correspondiente licencia ambiental.  
Con el objetivo de regular el desarrollo de esta medida de prevención en la generación de residuos y de dotar de un régimen legal a los sistemas de compostaje comunitario, se procede a la promulgación de la presente norma.  
En la tramitación de esta norma se ha respetado el cumplimiento de los principios de buena regulación a los que se refiere el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, se han emitido los informes y memorias exigidos por el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, y restante normativa de aplicación. Asimismo, el proyecto de orden se ha sometido a información pública mediante anuncio en la web de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de conformidad con la normativa vigente sobre acceso y participación en materia de medio ambiente.  
A este respecto, y de acuerdo con los principios de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia, y eficiencia, establecidos en la citada ley, la presente orden obedece a una regulación técnica de una operación necesaria y preferente en materia de residuos, como es la prevención en la generación y la autogestión.  
Adicionalmente, la presente orden se incardina como el mecanismo más eficaz y eficiente, al objeto de armonizar los requisitos técnicos de los equipamientos de compostaje comunitario en los municipios de la Comunitat Valenciana. Igualmente, se trata de una medida proporcional, por tratarse de requisitos técnicos, respetando la competencia de los ayuntamientos en la materia, aportando seguridad jurídica a la operación de compostaje comunitario, por lo que pretende extender esta práctica de forma segura en el territorio de la Comunitat.  
En relación a la transparencia, queda garantizado el respeto al citado principio a través del trámite de una audiencia pública a interesados, formalizado durante la tramitación de la presente norma.  
Por cuanto antecede, y en uso de las atribuciones que me confiere el artículo 3 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, así como el artículo 28.e de la Ley del Consell que atribuye a la persona titular de la Conselleria con competencias en la materia, el ejercicio de la potestad reglamentaria en las materias propias de su departamento.  
  
  
ORDENO  
  
Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación  
Es objeto de la presente orden definir los condicionantes técnicos y ambientales aplicables a las instalaciones de compostaje comunitario de biorresiduos en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, con el fin de promover su práctica y mitigar los posibles impactos adversos sobre la salud humana y el medio ambiente.  
El ámbito de aplicación de la presente orden será exclusivamente el compostaje comunitario, conforme a la definición y condicionantes especificados en la presente. Quedan expresamente excluidos del ámbito de aplicación de la presente orden el compostaje doméstico y compostaje centralizado.  
  
Artículo 2. Definiciones  
Compostaje comunitario: el sistema por el cual varias personas o usuarios tratan sus propios biorresiduos en un espacio común mediante compostaje, efectuado con sujeción a los umbrales y condicionantes definidos en la presente orden.  
Biorresiduo: residuo biodegradable de jardines y parques, residuos alimenticios y de cocina procedentes de hogares, restaurantes, servicios de restauración colectiva y establecimientos de venta al por menor.  
Estructurante: biorresiduo seco, habitualmente conseguido en parques y jardines (ramas de poda, hojas secas, paja y restos de plantas). El estructurante aporta carbono al proceso y reduce la humedad.  
Residuos domésticos: residuos generados en los hogares como consecuencia de la actividad doméstica. Se consideran también residuos domésticos los similares a los anteriores generados en servicios e industrias.  
Residuos de alimentos y cocina: biorresiduos de origen vegetal o animal, cocinados o crudos, generados en las cocinas domésticas y similares.  
Compost: enmienda orgánica obtenida a partir del tratamiento biológico aerobio y termófilo de residuos biodegradables recogidos separadamente. No se considerará compost el material orgánico obtenido de las plantas de tratamiento mecánico biológico de residuos mezclados, que se denominará material bioestabilizado.  
Compostador: recipiente donde se lleva a cabo el proceso de compostaje.  
Punto de compostaje: Lugar donde se realiza el proceso de compostaje comunitario. Este punto estará debidamente acondicionado para llevar a cabo el proceso de compostaje y deberá contar con el compostador y los utensilios necesarios para realizar el compostaje.  
Compostaje: proceso biológico aerobio y termófilo para conseguir compost mediante la descomposición controlada de biorresiduos.  
Las fases del proceso se definen conforme al Manual del Ministerio de Medio Ambiente Manual de compostaje, disponible en la web del MAPAMA.  
Usuario/a: son las personas que se encargan de aportar e introducir sus propios residuos orgánicos en los compostadores.  
Responsable: es la persona encargada del seguimiento del proceso de compostaje en cada punto de compostaje  
Lote: Conjunto de residuos compostados separados físicamente del resto, tratado en el proceso en un mismo periodo y plazo de tiempo, en las mismas condiciones y que se supone que tiene las mismas características.  
  
Artículo 3. Régimen de intervención ambiental de las actividades de compostaje comunitario  
Las instalaciones de compostaje comunitario que no superen los umbrales y condiciones determinados en la presente orden no requieren licencia ambiental, ni la autorización de gestor de residuos regulada en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, ni la autorización como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera regulada en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
En este supuesto, el compostaje comunitario se considera una actividad sujeta al régimen ambiental procedente, declaración responsable ambiental o comunicación de actividad inocua, en función del cumplimiento o no de lo previsto en el anexo III de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, siendo el órgano competente el ayuntamiento del municipio en que vaya a ubicarse la actividad.  
Los citados procedimientos de intervención ambiental vienen regulados en los artículos 66 a 74 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.  
  
Artículo 4. Condiciones de las instalaciones de compostaje  
4.1. Ubicación  
Los colectivos participantes en el compostaje comunitario, plantearán cuales son las zonas adecuadas para el emplazamiento de las instalaciones de compostaje comunitario, bien estableciendo en terrenos particulares zonas comunes donde instalar los compostadores o bien solicitando del Ayuntamiento la cesión de una zona pública donde ubicar el área de compostaje comunitario.  
Los puntos de compostaje comunitario se podrán implantar, por tanto, en suelo público o en suelo privado, con las autorizaciones municipales que procedan en aplicación de la legislación urbanística vigente en el municipio y cumpliendo con los requerimientos de salubridad y de mínima afección al medio ambiente y a las personas. En los casos en que se implante en suelo privado, se requerirá una consulta previa al ente local para verificar su adecuación.  
4.2. Condiciones técnicas y umbrales  
Los puntos de compostaje deberá disponer como mínimo de las siguientes partes:  
- Zona de depósito y descomposición de residuos. (Compostador)  
- Zona para dejar el estructurante a utilizar en el punto de compostaje.  
- Zona para el almacenamiento del compost  
La entrada a los puntos de compostaje estará diseñada para que los bomberos y servicios de emergencias puedan intervenir fácilmente. El camino de entrada se mantendrá limpio y libre de cualquier objeto que pueda impedir el acceso.  
Las plantas de compostaje comunitario deberían tener en cuenta, en la fase de diseño, las medidas apropiadas para evitar el acceso de roedores y otras especies de animales, también para evitar la propagación de malos olores, y, durante la fase de funcionamiento, deberá vigilarse y en su caso controlarse la presencia de plagas.  
Las instalaciones de compostaje comunitario deberán ser consideradas como actividades en las que se realizan operaciones de prevención de residuos en sentido amplio y no una actividad de gestión de residuos siempre y cuando se cumplan los umbrales y condiciones siguientes:  
a) La capacidad máxima de las instalaciones no superaran los 20 m³. A los efectos de determinar la capacidad máxima de la instalación se computará el volumen de los compostadores, así como el volumen de compost, pero no el material estructurante, que podrá disponer, como máximo, de otros 10 m³ para su almacenamiento.  
b) Los biorresiduos compostados procederán únicamente de los domicilios o jardines de las personas usuarias de las mismas, pero el material estructurante podrá también tener otras procedencias como son los restos de poda de parques y jardines públicos, paja, restos agrícolas o de la siega agrícola y similares.  
c) Únicamente se compostarán los siguientes residuos:  
1. Papel y cartón (LER 200101): papel de cocina (sin estar sucio de detergente u otras sustancias peligrosas y no biodegradables).  
2. Residuos biodegradables de cocina y restaurantes (LER 200108): restos crudos de verduras y frutas; restos de comida preparada y pan; restos de carne y pescado; cascaras de huevo, marisco, frutos secos y huesos de fruta; yogures y zumos caducados; restos de café e infusiones.  
3. Residuos biodegradables de parques y jardines (LER 200201): hierba y hojas secas; ramas de poda; hierba húmeda de jardines y restos de plantas.  
d) El compost resultante será utilizado exclusivamente por las personas usuarias de las instalaciones en terrenos particulares. Los ayuntamientos, en cuanto usuario de dichas instalaciones, podrán utilizar el compost también en espacios públicos.  
  
Artículo 5. Condiciones de funcionamiento de los compostadores comunitarios  
La elaboración del compost deberá realizarse en condiciones óptimas, debiendo para ello tener especial cuidado con la temperatura, humedad, pH, oxígeno, nutrientes y la población microbiana. Para ello, el responsable del compostador comunitario hará el seguimiento periódico del proceso de compostaje, debiendo como mínimo, medir y examinar los parámetros siguientes:  
- Temperatura.  
- Periodicidad de volteo.  
El compost obtenido deberá de estar higienizado, para lo cual será necesario que haya estado durante un periodo mínimo de 14 días consecutivos a temperaturas superiores a 55ºC, para garantizar la eliminación de patógenos, parásitos y semillas de malas hierbas. En el caso de que no se mida la temperatura algún día (el fin de semana por ejemplo), se comprobará que en el día previo y en el día posterior a los días que no se haya realizado la medida se supere la citada temperatura. Los datos de las mediciones diarias y otras, realizadas, se trascribirán en un cuaderno de operaciones.  
El Ayuntamiento en cuyo término se realice la actividad de compostaje comunitario, en el marco de sus funciones de control e inspección de acuerdo con la Ley 6/2014 o norma que la modifique o sustituya, tendrá en cuenta las características exigidas por esta orden para las instalaciones de compostaje y condiciones de funcionamiento de los compostadores comunitarios.   
Especialmente en casos de anormal funcionamiento de algunos de los equipos de compostaje comunitario, el Ayuntamiento podrá exigir que se realice periódicamente el control de los siguientes parámetros:  
- Humedad.  
- Proporción de material seco/material húmedo.  
  
Artículo 6. Condiciones de uso y acceso a los compostadores comunitarios  
El sistema de compostaje comunitario requerirá de la existencia de una persona responsable que se encargará de supervisar el uso y funcionamiento del sistema y del control de acceso a las instalaciones por los usuarios.  
Todas las personas usuarias del sistema que se hayan adherido, previamente a hacer uso del mismo deberán haber recibido formación adecuada sobre la practica del compostaje, y declarar el compromiso de hacer uso de las instalaciones conforme al manual de compostaje que se les haya facilitado.  
El Ayuntamiento en cuyo término se realice la actividad de compostaje comunitario, establecerá las condiciones específicas de uso y acceso mediante el desarrollo y aprobación de ordenanzas municipales.  
  
Artículo 7. Control de calidad del compost  
El análisis del compost obtenido en cada punto de compostaje ubicado tanto en suelo municipal público como privado se realizará a la finalización del ciclo de compostaje. Si el primer análisis del compost obtenido cumple con los parámetros de calidad establecidos en la presente orden, el control podrá realizarse anualmente. En cualquier caso la periodicidad de los controles se realizará de acuerdo con aquello que determine en sus ordenanzas municipales el Ayuntamiento en cuyo término municipal de realice la actividad de compostaje comunitario y de conformidad con el Real decreto 506/2013, de 28 de junio, sobre productos fertilizantes.  
La obligación del cumplimiento de las prescripciones del presente artículo relativas al control de calidad del compost, será del ayuntamiento donde se ubique la compostera, pudiendo estas entidades realizar alguna de las analíticas requeridas a través del personal que realice el mantenimiento diario de la compostera, previo curso de formación adecuado.  
Se atenderá a lo dispuesto en el Real decreto 506/2013, referente a los parámetros físico-químicos del compost:  
- Materia orgánica total 35 %  
- Humedad máxima: 40 %  
- C/N < 20  
€ No podrá contener impurezas ni inertes de ningún tipo tales como piedras, gravas, metales, vidrios o plásticos. En todo caso, se admitirá un límite del 0,5 % de impurezas como umbral aceptable. El 90 % de las partículas pasarán por la malla de 25mm.  
Igualmente, el compost generado deberá cumplir con un límite máximo de microorganismos, debiendo acreditarse que no superen los siguientes niveles máximos de microorganismos:  
- Salmonella: ausente en 25 g de producto elaborado.  
- Escherichia coli: < 1000 número más probable (NMP) por gramo de producto elaborado.  
No obstante, de forma justificada, a tenor de funcionamientos anómalos de alguno de los equipamientos, el ayuntamiento podrá realizar mayores analíticas en lo referente a Salmonella, con periodicidad inferior a la anual, especialmente durante el primer año de funcionamiento del equipo.  
Cuando el compost obtenido, tanto el de autoconsumo municipal como el utilizado por las personas usuarias en terrenos particulares, no cumpla los parámetros establecidos se tratará como residuo. En este caso el Ayuntamiento será la responsable de gestionar adecuadamente este residuo.  
La conselleria competente en medio ambiente vendrá facultada a la clausura de los puntos de compostaje comunitario que correspondan por anormal funcionamiento de los mismos, siguiendo el trámite administrativo pertinente, quedando obligada de este modo, la entidad local correspondiente, al tratamiento de esta fracción orgánica a través de los sistemas supramunicipales de valorización de residuos existentes en su área geográfica.  
  
Artículo 8. Información a aportar a la Conselleria  
En orden a atender las obligaciones de información que tiene esta Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, en concreto, respecto a los objetivos de prevención de residuos a través de estas instalaciones, la Dirección General recabará de los Ayuntamientos, con carácter anual y como mínimo, Ia siguiente información:  
a) Número de instalaciones de compostaje comunitario existentes en cada municipio  
b) Número de personas participantes en el compostaje comunitario en el municipio.  
c) Cantidad de residuos tratados en las instalaciones de compostaje comunitario existentes en el municipio.  
d) Cantidad de compost obtenido de las instalaciones de compostaje comunitario existentes en el municipio y destino del mismo.  
e) Datos de los controles realizados.  
Para el cumplimiento de la presente obligación se remitirá a los municipios un formulario tipo que incluya como mínimo la información descrita en el apartado anterior, y que estará a disposición de los interesados en la página web de la Conselleria. Dicho formulario habrá de remitirse dentro del primer trimestre de cada año, con la información del año inmediatamente anterior.  
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
  
Única. No incremento del gasto público para la Generalitat Valenciana  
La aplicación de la presente orden no comporta incremento del gasto público a cargo de los presupuestos de la Generalitat Valenciana y en cualquier caso deberá ser atendido con los medios presupuestarios, materiales y personales de la Generalitat Valenciana en lo que respecta a sus competencias.  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Aplicación y ejecución reglamentaria  
Se faculta a la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental a establecer las prescripciones técnicas de carácter reglamentario necesarias, para la adecuada aplicación y ejecución de la presente orden.  
Segunda. Entrada en vigor  
La presente orden entrará en vigor al día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 15 de mayo de 2018  
  
La consellera de Agricultura, Medio Ambiente,   
Cambio Climático y Desarrollo Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI