Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8142, del 05-10-2017 (2017/8329)

RESOLUCIÓ de 8 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 114/13-AIA Alacant.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8142

Data del DOGV
:   05-10-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/8329

CVE


Data del document
:   08-09-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 114/13-AIA Alacant. [2017/8329]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 114/13-AIA Alacant.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 114/13-AIA.  
Títol: Legalització i ampliació d'explotació minera en la concessió d'explotació de recursos de la secció C, de la Llei de mines, denominada Serreta Llarga núm. 2355, al terme municipal d'Alacant.  
  
Promotor: CEMEX España, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
Localització: parcel·la 3, del polígon 43, del terme municipal d'Alacant.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte es redacta amb l'objecte de legalitzar, d'acord amb la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, i, simultàniament, ampliar l'activitat extractiva en la pedrera Serreta Llarga, al terme municipal d'Alacant.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
L'empresa CEMEX España, SA, és titular de la concessió d'explotació de recursos de la secció C, calcàries, i margues, denominada Serreta Llarga, núm. 2355, situada en el paratge conegut com la Serreta, al terme municipal d'Alacant. El títol de la concessió minera derivada del permís d'investigació denominat Serreta Llarga, núm. 2355, va ser sol·licitat en 1988 per la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, i atorgada en 1993, i comprén una superfície de 16 quadrícules mineres.  
  
En una part dels terrenys que comprén la concessió minera Serreta Llarga núm. 2355, s'ubica una explotació minera, oberta des de fa dècades. El mineral obtingut, margues fonamentalment, es destina a la fabricació de ciment gris en la factoria annexa a l'explotació que l'empresa posseeix al municipi de Sant Vicent del Raspeig (Alacant). Per a continuar proveint de matèria primera la factoria, es pretén legalitzar i ampliar l'activitat extractiva en l'esmentada pedrera.  
  
Situació  
L'explotació es localitza a la parcel·la 3, del polígon 43, del terme municipal d'Alacant, en el paratge conegut com la Serreta, a l'oest del municipi d'Alacant i a una distància lineal d'aquest d'uns 2,5 km. La superfície total d'aquesta parcel·la, segons el certificat cadastral de data 29 de maig de 2009 és d'1.723.974 m². De tota aquesta superfície, 58 hectàrees corresponen al perímetre delimitat per a l'explotació dins de la concessió.  
Les coordenades UTM més representatives del perímetre que defineix el límit de la zona actual d'explotació i la seua zona d'ampliació, dins de la concessió, en el sistema de coordenades UTM etrs89, es mostren en la taula següent:  
  
Accés  
Per a accedir a la pedrera es tria com a referència l'autovia A-7 al seu pas pel municipi de Sant Vicent del Raspeig. Des de l'autovia A-7 s'ha de prendre l'eixida senyalitzada com a polígon industrial Pla de la Vallonga (prop del PK 17), des d'on es prendrà, després de passar una altra rotonda, la carretera que dóna accés a la fàbrica de ciments de CEMEX i que porta el nom de camí del Portell de la Serreta, i passa per sota de l'esmentada autovia. Després de recórrer uns 530 m es localitza una bifurcació de camins, hem de prendre el segon camí a mà dreta, que voreja la zona d'estudi pel lateral nord-oest. Uns 140 m després es prendrà una eixida de la carretera a mà esquerra, que dóna accés als terrenys propietat de la mercantil. Ja dins de la propietat, s'utilitza un vial que discorre paral·lel a la instal·lació de trituració en uns 770 m. A partir d'aquest vial intern, i continuant recte cap al sud, es localitzen els fronts d'explotació actuals i la zona d'ampliació en el lateral est.  
  
Recurs a explotar  
S'exploten calcàries i margues de manera mixta, entre l'ús d'explosiu i l'arrancada per mitjà de buldòzer, concretament s'extrauen calcarenites amb orbitolines de l'Albià inferior i calcàries margoses. Els materials obtinguts una vegada arrancats se sotmeten a trituració a fi d'obtindre la matèria primera adequada per a la utilització en diversos processos. La planta de trituració es localitza fora de l'àmbit de la zona d'estudi, i del perímetre que comprén l'explotació projectada en la concessió Serreta Llarga. En aquesta planta també es manufactura mineral provinent d'altres pedreres propietat de l'empresa peticionària.  
  
  
Descripció de l'estat actual  
Una part de la concessió ja ha sigut explotada i restaurada, mentre que una altra gran part encara està en explotació, i es vol ampliar la zona d'explotació cap als bancals de cultiu propietat de la promotora. S'han definit tres zones d'explotació en l'àmbit de la concessió. Es tracta de la zona W-SW, la zona N i la zona objecte d'ampliació.  
  
En la zona W-SW hi ha actualment 6 fronts d'explotació oberts. La superfície total afectada pels fronts d'explotació en aquesta zona és aproximadament d'unes 19,22 ha. Les característiques d'aquests fronts són les següents:  
- Plaça de la pedrera: comprén una superfície aproximada de 5 ha i la cota varia entre 90 i 93 msnm.  
- Front 0: té una longitud de 445 m i la cota en la capçalera de talús oscil·la entre 93 msnm al punt més baix pròxim a la pista d'accés principal i la cota 101 msnm al punt més alt, al SO de la pedrera en la zona que limita amb la serra.  
- Front 1: amb una longitud aproximada d'uns 484 m i cota en la capçalera de talús d'uns 105 msnm, sobretot, en la part central del banc i en els punts pròxims a la pista d'accés principal.  
- Front 2: de longitud aproximada total d'uns 698 m i cota mitjana en capçalera de talús d'uns 115 msnm en la zona central mentre que en la zona més al SO pròxima a la serra és de 114 msnm. Aquest front està format per dos bancs que no tenen continuïtat i queden separats en la zona sud.  
- Front 3: aquest front es localitza al llarg de la zona W de la pedrera. Té una longitud d'uns 308 m, i la cota a peu de talús oscil·la entre 119 msnm al punt més baix pròxim a la pista d'accés principal que comunica amb la carretera i la cota 129 msnm al punt més alt que es localitza per sota del front 4.  
- Fronts 4, 5 i 6: es tracta de fronts molt xicotets ja que es localitzen molt pròxims a la zona verge de la serra, just en el límit d'explotació delimitat, les longituds del qual són 100 m, 136 m i 40 m respectivament i les cotes de les quals en la capçalera de talús per a cada uns d'aquests fronts són de 135, 147 i 154 msnm respectivament.  
En la zona nord hi ha tres fronts. Es tracta de la continuació dels fronts en la zona W i SO però separats per la pista d'accés principal que comunica amb el camí del Portell de la Serreta. La superfície total afectada per aquests fronts és d'aproximadament unes 9,77 ha. A continuació es realitza una descripció d'aquests fronts en el seu estat actual:  
  
- Front 1: té una longitud d'uns 658 m i la cota en la capçalera de talús oscil·la entre 100 i 107 msnm, aquesta última comunica amb la pista d'accés principal. La plaça de la pedrera en aquesta zona es localitza a cota 91 msnm.  
- Front 2: aquest front de treball té una longitud aproximada d'uns 515 m i la cota mitjana en la capçalera de talús és d'uns 117 msnm.  
- Front 3: té una longitud aproximada total d'uns 300 m i la cota mitjana en la capçalera de talús és d'uns 132 msnm.  
Zona d'ampliació: els terrenys on es pretén dur a terme l'ampliació de la superfície d'explotació dins de la concessió Serreta Llarga núm. 2.355, formen part de la finca de cultiu agrícola denominada el Clotet i estan plantats de mandariners i tarongers. La zona destinada a l'ampliació de la superfície d'explotació dins de la concessió és aproximadament d'unes 28,94 ha. A mesura que avance l'explotació, la terra vegetal que es retire s'anirà amuntegant progressivament en la zona destinada a aquest efecte, localitzada als voltants del límit definit per a l'explotació. Els amuntegaments de terres vegetals es faran en muntons de 2 metres i se sembraran i regaran per a mantindre o incrementar la seua fertilitat fins al moment de la incorporació durant la restauració. Prèviament a l'estesa d'aquesta terra, serà necessari realitzar una anàlisi a fi de comprovar que compleix els paràmetres edàfics mínims per a poder emprar-la.  
Mètode d'explotació  
Les labors d'explotació són les següents:  
1) Arrancada: és la primera labor a realitzar per a aconseguir el moviment de la roca consolidada. Consisteix en la fragmentació d'aquesta a una grandària manejable per a la seua càrrega i transport. Es tracta d'una arrancada mixta, en la qual s'alternen voladures de baix consum (120 g d'explosiu per tona) amb l'arrancada per mitjà d'un buldòzer model D9. El material arrancat es tractarà posteriorment en la planta de trituració contigua a la fàbrica de ciment i a la pedrera Serreta Llarga, per a la fabricació de ciment gris on la roca es redueix a grandàries adequades.  
2) Càrrega: es tracta de la càrrega del tot-u procedent de l'arrancada mixta, i s'empra per a això maquinària pesant del tipus pala carregadora o pala retroexcavadora.  
3) Transport: està previst que el tot-u arrancat, siga transportat pels bancs i camins d'accés fins a la planta de tractament propietat del promotor i contigua a la pedrera, on serà descarregat sobre les tremuges de recepció per al processament. S'empraran també les cintes transportadores per al transport del material fins a la fàbrica de ciment.  
  
Actuacions, criteris i paràmetres de restauració  
Amb el mètode d'explotació dut a terme s'aconsegueix el perfil final de restauració, i no és necessari realitzar altres labors com ara el desdoblament de bancs. Les actuacions en què es divideix la restauració geomorfològica són les següents:  
1. Refinat o reperfilat de talussos: s'aconsegueix per mitjà de l'última voladura a disparar en el front abans de la restauració. Consisteix a disparar una sola fila de barrines i resulta un talús prou sanejat, que pot ser reperfilat per mitjà de retroexcavadora si fóra necessari.  
2. Recreació de la serra per mitjà de rebliments: en la zona de serra localitzada a l'oest de l'explotació es procedirà al reblert de la part superior de la serra intentant donar continuïtat a aquesta, s'augmenta la seua naturalitat i per tant, es redueix l'impacte paisatgístic. Aquesta recreació es durà a terme per mitjà d'estèrils procedents de la pedrera Serra Mitjana.  
3. Construcció d'accessos: es tracta de la construcció de nous accessos o pistes interiors als bancs segons l'avanç de les fases a fi de comunicar-los entre si, i es permet la realització de les labors d'explotació restauració simultànies, o bé el condicionament per al pas de maquinària en els accessos ja construïts per mitjà de l'eixamplament, o canvi de peralt, etc.  
Els paràmetres geomètrics de disseny fonamentals per a l'obtenció de la geomorfologia final en la restauració, adoptats a fi de maximitzar els criteris de restauració clau: l'estabilitat geotècnica, el control de l'erosió i la integració paisatgística han sigut els següents:  
- Diferència màxima de cota entre bermes o alçària de banc 7 metres.  
- Amplària mínima de berma 5 metres.  
- Inclinació de talús individual 30º.  
- Inclinació de talús final en restauració respecte de l'horitzontal 21º.  
D'altra banda, per a la recreació per mitjà del reblert amb estèrils de la part de la serra afectada per l'explotació en el límit oest des de la cota 154 els paràmetres seran diferents, ja que tindrà un pendent màxim de 20-23º, amb la qual cosa es busca assegurar la seua estabilitat i la revegetació, a més d'imitar la morfologia natural de la serra.  
Maquinària i infraestructures  
En el perímetre delimitat com a pedrera Serreta Llarga, dins de la concessió, no hi ha maquinària fixa instal·lada, únicament es disposa de maquinària mòbil: una perforadora, dues pales carregadores, una retroexcavadora, un buldòzer, 15 camions per al transport tot-u i un camió cisterna.  
Tampoc hi ha cap infraestructura vinculada a l'ús miner. No obstant això, es localitzen algunes edificacions vinculades a l'ús agrari en la nova zona d'ampliació:  
- Una nau on està el capçal de filtratge.  
- Dues casetes d'apers.  
- Nau a manera de menjador i oficines de la plantació agrícola, i utilitzada pels operaris agrícoles.  
- Moll de càrrega.  
- Sala de bombament, carregador de camió cisterna i centre de transformació.  
Les instal·lacions generals com ara lavabos, recepció i oficines estan situades en la parcel·la contigua, integrades en la instal·lació de trituració.  
Càlcul de reserves i duració de l'activitat.  
El perímetre delimitat té unes 15.600.000 tones aproximades de reserves. El ritme de producció és d'unes 520.000 t/any, per la qual cosa la vida útil estimada serà de 30 anys.  
Planificació de l'explotació restauració  
L'explotació s'ha projectat en 5 fases d'una duració aproximada de 6 anys cada una.  
- Fase 1: l'explotació avança en sentit descendent des dels bancs actuals de treball en la meitat W fins a la zona E d'ampliació, des de la cota 120 fins a la cota 72, on es localitza la plaça de la pedrera. S'estableixen unes quantes plataformes o fronts de treball a diferents cotes 100, 93, 86, 79 que, en fases posteriors, es recularan per a l'extracció del mineral i es convertiran, finalment, en bancs de restauració després de disparar l'última voladura en el front. En la zona N s'explota en sentit descendent fins a la cota 92. En aquesta primera fase s'inicia la restauració de la superfície que fita amb la serra (recreació de la serra per mitjà de rebliments) fins a la cota 113.  
- Fase 2: durant aquesta fase s'elimina el camí intern que separa les dues places de la pedrera i continua l'avanç de l'explotació amb la reculada dels fronts de la zona W, de manera que al final d'aquesta es formen dos nous bancs, la morfologia dels quals és equivalent a la de restauració, per la qual cosa es podran iniciar les labors de revegetació. Seran també objecte de revegetació aquelles superfícies de banc localitzades a l'est i oest la morfologia final de les quals siga la definitiva.  
  
- Fase 3: continua l'avanç de l'explotació amb la reculada dels fronts indicats en la fase 2 fins a formar un nou banc la morfologia del qual és equivalent a la de restauració, per la qual cosa es podran iniciar en aquest les labors de revegetació, i es finalitzarà la revegetació dels bancs que va començar en la fase anterior. Mentrestant, s'inicia l'explotació de la superfície d'ampliació localitzada al sud del perímetre a cotes 68, 67 i 66 msnm.  
- Fase 4: l'explotació avança amb la reculada dels bancs per a anar conformant l'estat final restaurat. La superfície de revegetació es correspon amb aquella superfície de banc la morfologia final de la qual és ja la definitiva.  
- Fase 5: finalitza l'explotació amb la reculada de bancs a cotes 92, 85 i 78 msnm i la formació de les plataformes a cotes 78, 71, 70 i 68 m. En aquesta última fase finalitza la revegetació de la superfície afectada per l'explotació.  
El resultat final després de la restauració, és un sistema de bancs d'alçària 7 m, angle 30º i bermes intermèdies de 5 m, des de la cota 120 m fins a la cota 71 m, a partir de la qual es formen plataformes a cotes 85, 78, 71, 70, 68 i 67 m, la revegetació de la qual es durà a terme amb espècies agrícoles de la finca el Clotet, mentre que en la resta de bancs es durà a terme una revegetació típica forestal de la zona de serra.  
A fi de maximitzar la captació d'aigua per la vegetació que s'instaure, reduir la velocitat d'escolament i, per tant, la força erosiva de l'aigua, es confereix a les bermes una lleugera inclinació cap a l'interior del banc d'un 2 %.  
La grossària del sòl en zones planes serà de 0,70 m en bermes i de 0,90 m en plataformes agrícoles, mentre que, en talussos la inclinació dels quals siga igual o inferior a 30º la grossària serà de 0,50 m, i la grossària mínima necessària per a albergar espècies arbustives o arbòries és de 0,40 m.  
  
Control de l'erosió  
- Construcció de rases: es construiran rases de drenatge perimetrals vorejant la zona d'explotació, sempre que siga factible econòmicament i mecànicament, de manera que evite l'arrossegament del substrat i la seua conseqüent pèrdua, així com la formació de xaragalls per escolaments superficials. A més, es construiran rases de drenatge en camins d'accés i en les vores de les plataformes agrícoles, el drenatge de les quals serà interior a fi de no afectar tercers.  
- Formació de microconques en talussos: la metodologia de preparació del sòl estableix com una altra de les mesures per al control de l'erosió la formació d'unes microconques en talussos que permeten arreplegar l'aigua procedent de l'escolament, al mateix temps que és aprofitada per a les espècies implantades.  
- Implantació d'espècies: en funció de la morfologia final de la pedrera, així com dels antecedents ecològics estudiats, s'han determinat dos tipus de revegetació:  
a) Revegetació de tipus forestal: es tracta de la implantació de les espècies vegetals autòctones determinades per mitjà de la metodologia de l'autoecologia paramètrica i d'acord amb l'entorn forestal circumdant.  
b) Revegetació de tipus agrícola: es tracta de la revegetació en les plataformes de cultiu per mitjà d'espècies agrícoles.  
  
Restauració hidrològica  
L'explotació de la pedrera en una part de la serra Serreta Llarga ha comportat una modificació substancial de la morfologia d'aquesta, amb la consegüent modificació en l'escolament natural, sense afectar, no obstant això, a cap llit d'aigua superficial, atés que aquests estan a més de 100 m de distància de la pedrera.  
A fi de reconduir les aigües de pluja que circulen pel vessant est de la serra, i evitar la lliure circulació d'aquestes per les zones restaurades, s'ha optat per la construcció de rases de drenatge perimetrals per on siga factible la seua ubicació, que desemboquen en punts concrets, dins de les parcel·les propietat del promotor.  
A més d'aquestes rases perimetrals, s'han dissenyat unes altres rases per a l'evacuació de les aigües pluvials en la cara interna de la plataforma agrícola a la cota 71 i els seus accessos. Aquestes rases es podran construir a mesura que avance l'explotació restauració durant la fase 5, per al cas de les plataformes agrícoles.  
Sempre que siga possible, les rases en els accessos es construiran en la cara interior d'aquests (a causa del peralt) per mitjà de la utilització d'una retropala mixta.  
El llit de les rases estarà recobert o pavimentat de grava de diàmetre 10-15 mm, per a evitar l'erosió.  
Encara que en la resta de bermes no es construïsquen rases de drenatge, aquestes tindran una lleugera contrapendent cap a l'interior a fi que, tant les aigües de pluja com les de reg, romanguen en la berma el màxim temps possible per al seu aprofitament per la vegetació implantada.  
D'altra banda, s'han establit set punts de desaigüe, ubicats sobre el pla de planta en l'estat final restaurat en funció de: les dimensions de les zones definides per a la revegetació (forestal i agrícola) i de la ubicació de les rases perimetrals. D'aquesta manera, l'aigua arreplegada per les rases que no s'haja infiltrat durant la canalització d'aquestes, arribarà amb poca velocitat als punts de desaigüe, on romandran fins a la seua infiltració al subsòl, i podran recarregar tant l'aqüífer de Sant Vicent del Raspeig com el de Fontcalent, fet que ocorrerà de forma natural, atés que es tracta d'aigües lliures de contaminants, els sediments de les quals decanten gradualment.  
Revegetació amb espècies de tipus forestal  
S'ha realitzat una diferenciació quant a zones a revegetar amb espècies forestals, alternant entre zones planes i zones de pendent. Les zones planes es corresponen amb les bermes dels bancs mentre que les plataformes es corresponen amb aquelles superfícies de major amplària que les bermes, concretament es tracta d'una plataforma ubicada en la zona W-SW i a la cota 113. D'altra banda, les zones de pendent equivalen als talussos amb inclinació igual o inferior a 30º.  
Es combinarà la plantació amb llenyoses en bermes i plataforma forestal a la cota 113, i la plantació i sembra d'herbàcies en talussos.  
Es farà una avaluació de les espècies compatibles amb les característiques ecològiques de la zona d'estudi per a emprar en la restauració, perseguint la creació d'una coberta vegetal amb densitat adequada, complexitat possible i funció principalment protectora.  
Les espècies seleccionades han sigut: Anthyllis cytisoides, Dorycnium pentaphyllum, Cistus albidus, Retama sphaerocarpa, Brachypodium retusum, Stipa tenacissima, Lygeum spartum, Rosmarinus officinalis, Pinus halepensis, Ceratonia siliqua, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Rhamnus lycioides i Ephedra fragilis.  
Revegetació amb espècies de tipus agrícola  
En el cas de les plataformes agrícoles resultants després de la remodelació topogràfica en la zona d'ampliació de la pedrera, es continuarà amb l'explotació agrícola que fins al moment es realitza en la finca el Clotet, amb el cultiu de tarongers i mandariners.  
  
Rehabilitació d'accessos  
Els camins externs al perímetre d'afectació (pedrera i zona d'ampliació) no seran objecte de cap tipus d'actuació, atés que són necessaris per a continuar amb la labor industrial/agrícola de l'empresa CEMEX España Operaciones, SLU.  
No obstant això, els camins d'accés interiors a les zones ja restaurades del dit perímetre, seran preparats per mitjà de la compactació i el reg a humitat òptima per a mantindre la seua integritat física, però en cap cas seran asfaltats, o revegetats.  
Rehabilitació dels serveis i de les instal·lacions annexos a l'explotació de recursos minerals.  
Dins de la zona d'estudi no hi ha cap planta de tractament del mineral objecte d'extracció. Les instal·lacions d'ús comunitari com ara lavabos, recepció i oficines, s'ubiquen també fora del perímetre de la pedrera dins de la concessió, igual que la planta de trituració i la fàbrica de ciment.  
D'altra banda, en la zona d'ampliació, on es localitzen els cultius agrícoles, hi ha algunes edificacions vinculades a l'ús agrari. Per això, segons avance l'explotació restauració d'aquestes zones, les edificacions hauran de ser traslladades a una altra zona dins dels límits de la finca el Clotet, però en cap cas serà necessària l'eliminació definitiva d'aquestes, ja que l'activitat agrària continua en actiu.  
  
Instal·lacions de residus miners  
Tenint en compte les definicions de residu miner i instal·lació de residu miner del Reial decret 975/2009 i del Reial decret 777/2012, l'explotació no genera cap tipus d'estèrils (residu miner) que haja de ser emmagatzemat, ja que s'aprofita el tot-u explotable, de manera que per a aquest cas concret no està prevista cap instal·lació de residus miners en la zona d'estudi.  
D'altra banda, el material extret del front, i una vegada carregat, serà transportat a la planta de trituració propietat de l'empresa promotora, i no hi ha tampoc amuntegaments d'aquest material en la plaça de la pedrera o plataformes de treball.  
L'únic material que podria considerar-se com a residu miner són les terres vegetals retirades abans de l'explotació i que són amuntegades en monticles de 2 m d'alçària màxima; si bé, es tracta d'un residu miner inert, exempt de contaminants, denominat pel Reial decret 975/2009, com a sòl no contaminat. Si el temps de permanència fóra superior a tres anys, es consideraria instal·lació de residu miner, però en el cas de Serreta Llarga, el decapatge d'aquestes terres es realitzarà segons avancen les labors d'explotació, per la qual cosa la reutilització en les labors de restauració es realitzarà tan ràpidament com siga possible, encara que, en tot cas, no serà necessari realitzar cap tipus de construcció per al manteniment d'aquest sòl, sinó que es realitzarà a l'aire lliure però a sotavent dels vents, en la zona destinada a aquest efecte i en les condicions indicades.  
Per a la recreació de la zona de serra s'empraran estèrils procedents d'una pedrera pròxima, denominada Serra Mitjana, propietat de la promotora. Per a aquesta labor es necessitaran uns 84.650 m³, que podran ser coberts amb aquests excedents d'estèrils que es destinen a vendes.  
  
Planificació de la restauració  
S'han programat cinc fases de treball amb una duració temporal per a cada una d'uns 6 anys aproximadament. La programació d'aquestes fases s'ha projectat de tal manera que la realització de les labors de restauració s'inicie en el mínim de temps possible, a fi de procedir a una restauració progressiva i simultània a l'explotació minera.  
  
D'altra banda, i amb el mateix fi de reduir el temps per a executar les labors de revegetació, l'explotació dels bancs es durà a terme tenint en compte la morfologia final de restauració, de manera que per mitjà del sistema d'explotació previst, el perfil final d'explotació serà coincident amb el de restauració.  
La taula següent mostra el programa d'actuacions a realitzar en cada una de les fases projectades.  
  
  
Totes aquestes actuacions es realitzaran en funció del ritme d'explotació restauració programat que dependrà fonamentalment de les necessitats de subministrament de matèria primera per a la fabricació de ciment gris en la fàbrica contigua a la pedrera Serreta Llarga, així com de l'avanç de l'explotació restauració en sentit descendent o de l'accessibilitat als fronts i a les plataformes.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 3 d'octubre de 2013, amb la remissió, pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant d'una còpia del projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística i el pla de restauració integral, així com el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Alacant, còpia dels informes emesos per Patrimoni, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, certificat del resultat de la informació pública, còpia de les al·legacions formulades per Esquerra Unida del País Valencià i resposta del promotor a aquestes.  
El 16 de febrer de 2015 es realitzen consultes al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i al Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació.  
El 23 de març de 2015 es rep l'informe del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació.  
El 23 d'abril es rep l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
El 7 d'agost de 2015 es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, la documentació complementària.  
El 20 de juny de 2016 el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet la documentació sol·licitada, presentada pel promotor, en format CD.  
El 8 de novembre de 2016 es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, la remissió de la documentació aportada en format paper.  
El 28 de novembre de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet la documentació sol·licitada en format paper.  
  
El 22 de febrer de 2017 es realitza consulta al Servei de Vida Silvestre, en relació amb la possible presència de l'espècie protegida Aquila fasciata, així com amb els possibles hàbitats existents en la zona afectada per la pedrera.  
El 23 de febrer de 2017 es realitzen les consultes següents: al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, sobre el nou estudi acústic presentat pel promotor; i al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal sobre el nou projecte de restauració integral presentat pel promotor.  
  
El 2 de març de 2017 el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal remet la comunicació i indica que no s'estima procedent realitzar un nou informe sobre el pla de restauració integral modificat i que, des del seu punt de vista, es pot prosseguir amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 27 de març de 2017 es rep l'informe del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb l'informe acústic que els va ser remés.  
El 22 de juny de 2017 es rep l'informe favorable del Servei de Vida Silvestre.  
  
Informació pública  
La direcció territorial d'Alacant, de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i ho va anunciar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 6360, de 22 de setembre de 2010.  
El director territorial d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació d'Alacant, amb data 17 de setembre de 2013, certifica que durant el termini concedit es van rebre al·legacions formulades per Esquerra Unida del País Valencià (EUPV), que van ser contestades per mitjà d'un escrit presentat amb data 23 de novembre de 2010 per la societat CEMEX España, SA.  
Es resumeixen a continuació les dites al·legacions, atés el seu caràcter ambiental, junt amb la resposta del promotor a aquestes:  
- Al·legació primera: «De la consulta de la documentació sotmesa a informació pública es desprén que la sol·licitud de llicència ha sigut presentada a causa de la inspecció de pedreres a cel obert realitzada pel SEPRONA a l'abril de l'any passat 2009 com a conseqüència d'una ordre de la Fiscalia de Medi Ambient i Urbanisme del Tribunal Suprem (?). L'Ajuntament realitza quatre dies després de rebre l'acta una visita de comprovació per mitjà de la Unitat de Disciplina Urbanística i Activitats de la Policia Local, en l'acta de la qual consta que l'activitat de la pedrera no té la preceptiva llicència d'obertura, i s'emet un decret d'alcaldia el passat 30 de setembre pel qual es requereix a CEMEX que suspenga de forma immediata l'activitat de la pedrera fins que dispose de la preceptiva llicència ambiental i d'obertura, i es concedeix un mes a la mercantil perquè sol·licite llicència ambiental, sol·licitud que CEMEX presenta en termini. És a dir, el seu Ajuntament i la Conselleria de Medi Ambient han consentit des de 1993 el funcionament il·legal de la pedrera de CEMEX en la Serreta Llarga, una pedrera que a més de no tindre llicència municipal, no ha sigut sotmesa fins al moment al preceptiu procés d'avaluació d'impacte ambiental (?). Tot això ha suposat que es produïsca un greu impacte negatiu des del punt de vista ambiental i paisatgístic a una serra, la Serreta Llarga, que junt amb les serres de Fontcalent i Mitjana ja han sigut prou castigades per l'obertura de pedreres. Per tot això exigim que es denegue la llicència i que s'obligue la mercantil CEMEX España, SA, a escometre immediatament les labors de restauració definides en el pla de restauració de la pedrera».  
  
- Resposta de CEMEX España, SA, a l'al·legació primera: «El representant d'EUPV es limita a abocar opinions personals, basades en errònies conjectures i suposicions, que res tenen a veure amb la realitat (?). Per a posar de manifest la falsedat d'aquestes afirmacions basta assenyalar que el tràmit inicial del procediment per a l'obtenció de llicència ambiental, previst en l'article 47 de la Llei 2/2006 (GV), consistent en la sol·licitud del preceptiu certificat de compatibilitat urbanística, va ser instat per CEMEX España, SA, per mitjà d'un escrit que va entrar en el Registre de la Gerència Municipal d'Urbanisme, amb data 5 de juny de 2007 (?). Quant a l'exigència de denegació de la llicència que, sense més motiu que la simple pretensió de l'al·legant, convé recordar a aquest que la concessió d'una llicència és un acte de caràcter reglat pel qual es reconeix a l'administrat el dret a fer alguna cosa que està dins dels límits de l'ordenament jurídic (?). Per definició, la llicència és un acte degut en quant que necessàriament «s'ha d'atorgar» si l'actuació pretesa s'ajusta a la normativa aplicable. Com a tal acte reglat, no permet cap discrecionalitat.»  
  
- Al·legació segona: «La documentació sotmesa a informació pública no especifica res sobre les tones de material extretes fins al moment i les que es pretenen extraure fins al final de l'activitat (?). Exigim per això que les dites dades s'incorporen a la documentació de manera que es reitere el tràmit d'informació pública.»  
- Resposta de CEMEX España, SA, a l'al·legació segona: «Contràriament al que afirma l'al·legant, el contingut dels projectes presentats compleix els requisits exigits per la normativa d'aplicació, per la qual cosa aquesta al·legació ha de ser desestimada. Basta assenyalar que l'Estudi d'Impacte Ambiental, en l'apartat 5.2, «Càlcul de reserves. Vida útil», p. 23 reflecteix tant el volum anual previst d'extracció com les reserves estimades, i considerar una vida útil de la pedrera amb la seua zona d'ampliació d'uns 30 anys. De la mateixa manera, el corresponent projecte d'explotació presentat davant de l'òrgan substantiu amb data 04.05.2010, conté informació detallada amb les dades més representatives de l'activitat econòmica que suposa la posada en marxa del projecte sol·licitat.»  
- Al·legació tercera: «L'estudi d'impacte ambiental planteja una falsa disjuntiva entre l'opció de no regularitzar l'activitat i procedir al seu abandó i la clausura i l'opció de regularitzar l'activitat que és l'única que permetria la restauració de la pedrera. Hi ha una tercera alternativa que consisteix en no concedir llicència perquè s'escometen immediatament les labors de restauració que és obligat realitzar al disposar la pedrera de títol de concessió d'explotació des del 15 de gener de 1993. Aquesta tercera alternativa no ha sigut valorada en l'estudi d'impacte ambiental, una valoració que exigim que es produïsca en el procés d'avaluació d'impacte ambiental de l'activitat.»  
- Resposta de CEMEX España, SA, a l'al·legació tercera: «Resulta incomprensible que es plantege la «no concessió de llicència amb l'objectiu de restaurar», quan l'execució de tota obra de restauració requereix la prèvia obtenció de la corresponent llicència urbanística que done cobertura a la dita actuació, i pot ser bé la que es proposa en els projectes i estudis realitzats o una altra distinta, però en tot cas, l'actuació de restauració haurà de ser la més idònia tant des del punt de vista mediambiental com econòmic de l'empresa. Cal assenyalar a més que, atenent als termes d'aquesta al·legació, pareix que només hi ha una alternativa, quan l'estudi d'impacte ambiental preveu, almenys, tres alternatives possibles.»  
- Al·legació quarta: «La restauració de la pedrera ha de realitzar-se de manera que sobre els terrenys cartografiats per la Conselleria de Medi Ambient com a hàbitats d'interés comunitari es restauren els dits hàbitats davant de la proposta de l'empresa d'ocupar-los amb cultius agrícoles de regadiu (?). D'altra banda, respecte a la resta de terrenys considerem més adequat implantar cultius agrícoles de secà que de regadiu, a causa del seu menor consum hídric i a la seua vinculació històrica al paisatge de la partida de Fontcalent.»  
- Resposta de CEMEX España, SA, a l'al·legació quarta: «(?) En la superfície afectada per l'ampliació de la pedrera, a penes hi ha una xicoteta superfície ocupada per aquests hàbitats, i la majoria de la superfície està ocupada per bancals agrícoles, motiu pel qual, en l'estat final restaurat de la pedrera, es planteja la plantació agrícola en les plataformes de cultius, i mantindre posteriorment la dita plantació a través de la finca agrícola el Clotet, en la qual quedarà integrada, mentre que en les zones de talussos ja restaurats (bancs i bermes) es revegetarà amb espècies que habitualment es localitzen en els hàbitats identificats. No obstant això, l'òrgan substantiu a què competeix l'aprovació del corresponent pla de restauració integral, serà l'encarregat de valorar, entre altres, els aspectes que es qüestionen en aquesta al·legació quarta.»  
  
- Al·legació cinquena: «L'inventari ambiental que forma part de l'estudi d'impacte ambiental té importants carències, de les quals destacarem l'absència de l'àguila cuabarrada Hieraaetus fasciatus, que nidifica en la veïna serra de Fontcalent i l'àrea de campeig de la qual sens dubte inclou la Serreta Llarga. D'altra banda no se cita l'existència en l'entorn de la pedrera de la zona humida del Saladar de Fontcalent, a pesar que l'ombria de la Serreta Llarga forma part de la seua conca hidrològica i paisatgística.»  
- Resposta de CEMEX España, SA, a l'al·legació cinquena: «Efectuada l'oportuna consulta al Banc de Dades de la Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, es va poder comprovar l'existència de l'àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus) en la quadrícula de 10x10 km, localitzada al sud de la Serreta Llarga, i designada amb el codi 30SYH14. Aquesta quadrícula, que comprén una superfície de 100 km², es considera prou àmplia com per a assegurar la nidificació de l'àguila cuabarrada a la serra de Fontcalent. En les successives eixides de camp realitzades a fi de preparar l'estudi d'impacte ambiental no es va observar l'existència d'aquesta au ni es van trobar vestigis de la seua presència (?) l'activitat extractiva en la Serreta Llarga, que executa des de fa dècades, no suposa una amenaça per a aquesta espècie atés que la Serreta no és el seu lloc de nidificació (?) l'estudi d'impacte ambiental, en l'apartat Mesures Protectores (p. 200) especifica que es realitzarà una «avaluació del perill real per a les cries els nius de les quals estan dins de l'àrea afectada, i es prendrà les mesures oportunes per a preservar la prole». Quant al Saladar de Fontcalent (?) no ostenta la categoria de zona humida sinó que està catalogat com a Microreserva de Flora, s'ha realitzat la corresponent descripció d'aquesta en la pàgina 128 de l'estudi d'impacte ambiental.»  
  
- Al·legació sisena: «No hem trobat en la documentació sotmesa a informació pública ni el preceptiu estudi d'integració paisatgística ni el corresponent pla de participació pública (?). Per això sol·licitem (?) que es reitere el dit tràmit amb la documentació completa inclòs el preceptiu estudi d'integració paisatgística i el pla de participació pública.»  
  
- Resposta de CEMEX España, SA, a l'al·legació sisena: «(?) estem en condicions d'acreditar la seua presentació pel Registre d'Entrada, per a la incorporació a l'expedient, en les dates que s'indiquen a continuació: 12 de novembre de 2009. Presentació del document previ a l'estudi d'integració paisatgística com a annex a la sol·licitud de llicència ambiental. 15 de gener de 2010. Sol·licitud d'iniciació del pla de participació pública que l'Ajuntament va portar a efecte l'1 de març de 2010 durant un període de 20 dies hàbils. A la seua conclusió, es van realitzar les corresponent enquestes i es va procedir a redactar l'estudi d'integració paisatgística. 7 de maig de 2010. Presentació de 4 exemplars de l'estudi d'integració paisatgística com a documentació complementària de l'expedient.»  
  
Consultes a les administracions i informes considerats  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos per l'òrgan substantiu, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afectacions detectades.  
  
a) Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (6.07.2009).  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emet l'informe favorable d'actuació als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
b) Informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer (2.10.2009).  
L'organisme de conca emet informe favorable l'explotació i restauració de la pedrera Serreta Llarga i la seua zona d'ampliació al terme municipal d'Alacant, sense perjuí de les determinacions que, com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament s'han d'obtindre d'aquest organisme. En el projecte d'explotació modificat, de data maig 2016, s'indica que les modificacions derivades de l'informe del Servei d'Impacte Ambiental, afecten la morfologia final aprovada per l'organisme de conca en el seu informe favorable, de manera que, es notificarà a aquest organisme als efectes oportuns».  
c) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (9.02.2012).  
  
La Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, en resposta a la consulta realitzada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, remet amb data 23 d'abril de 2015 còpia de l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge amb data 9 de febrer de 2012, ja que l'estudi d'integració paisatgística és el mateix que es va informar per a la tramitació de la declaració d'interés comunitari de l'activitat. El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe favorable, sense perjuí del que establisca l'anàlisi que corresponga en relació amb l'habitatge existent en la franja de 500 metres pròxima al voltant de l'àmbit de la pedrera (art. 451 del ROGTU).  
d) Informe del Servei de Gestió Forestal (24.07.2013).  
El Servei de Gestió Forestal emet informe favorable el pla de restauració integral del projecte, només als efectes forestals i de conformitat amb el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana i segons el que estableix el Reial decret 975/2009.  
Atés que, amb data 20 de juny de 2016, el promotor va presentar modificacions al projecte i al pla de restauració integral com a conseqüència del requeriment realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, es va sol·licitar un nou informe del PRI modificat.  
El Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, per mitjà de nota de règim intern de data 2 de març de 2017, va comunicar al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental que no s'estimava procedent realitzar un nou informe, donada l'escassa afectació de l'explotació a terreny forestal i el retard que suposaria per al promotor en la resolució de l'expedient, per la qual cosa, des del seu punt de vista, podia continuar-se amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
e) Informe del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (20.03.2015).  
En aquest informe s'indica que si la finalitat de l'expedient és avaluar l'impacte acústic de l'activitat de la pedrera, s'hauria de presentar un nou estudi, d'acord amb l'article 17 del Decret 266/2004. No obstant això, afig que si l'estudi està inclòs en un instrument de planejament i s'ajusta al contingut mínim establit pel Decret 104/2006, i és responsabilitat del tècnic que el firme la veracitat del seu contingut i de l'òrgan promotor l'execució d'aquest, el servei no tindrà res a objectar.  
  
f) Informe del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera (21.03.2017).  
Aquest servei conclou que l'estudi acústic presentat s'ajusta a les directrius establides en el Decret 266/2004, i és responsabilitat del tècnic que el firma la veracitat del seu contingut i de l'òrgan promotor l'execució d'aquest, no tenint el servei res a objectar. No obstant això, es detallen una sèrie de mesures a fi de minimitzar l'impacte acústic sobre el seu entorn més enllà del mer compliment amb la normativa en matèria de contaminació acústica.  
- Ús de màquines amb baix nivell de soroll.  
- Modificació o substitució dels components dels equips sorollosos.  
  
- Estudiar i controlar les fonts de soroll i aquells agents que pogueren ser afectats tant en l'interior com en l'exterior de la instal·lació.  
- Aprofitar atenuacions de superfícies suaus, com ara enderrocs revegetats empleats com a pantalla acústica que absorbeixen energia sonora rebent els nivells de soroll.  
- Disminució de les altures de caiguda lliure dels materials.  
- Processos de treball menys sorollosos: reduir el nombre d'equips, disminuir la freqüència de les operacions, etc.  
- Construcció de cordons de terra i pantalles vegetals perimetrals.  
  
- Utilitzar revestiments de goma resistent en les caixes dels dúmpers i en les tremuges.  
- Apagar els equips i vehicles si no s'estan utilitzant.  
- Mantindre tancat el capó dels equips quan estiguen en funcionament.  
- Realitzar un manteniment intensiu dels equips, components i elements sotmesos a fregament. Verificar el correcte greixatge dels equips.  
  
- Comprovar que no es produeixen sorolls anormals procedents de la maquinària.  
- Comprovar que els nivells de soroll són acceptables abans de comprar un equip i no després.  
- Realitzar un correcte manteniment de la maquinària segons les especificacions del fabricant.  
- Mantindre en bon estat els sistemes d'aire condicionat en camions, per a evitar treballar amb les finestres o les portes obertes.  
- Comprovar que els coixinets i els silenciadors dels equips funcionen adequadament.  
- Tancar els elements giratoris (corrioles, corretges de transmissió, etc.) per a confinar el soroll.  
Si és possible, substituir els equips mòbils per altres que produïsquen menys sorolls.  
- Informar, formar i sensibilitzar els treballadors perquè participen activament.  
g) Informe del Servei de Vida Silvestre (16.06.2017).  
Aquest servei, basant-se en l'anàlisi del contingut de la documentació aportada, i tenint en compte les dades de què disposa respecte al projecte i als hàbitats d'interés comunitari i espècies prioritàries de flora i fauna presents en l'àrea potencialment afectada per l'execució d'aquest, realitza les consideracions següents:  
- L'ampliació es localitza fora de la Xarxa Natura 2000.  
- La consulta al Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana confirma que no es té constància de la presència d'espècies prioritàries de flora i fauna. Només inclou referències a l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata), però la seua inclusió és conseqüència de la restricció establida per a aquesta espècie. La revisió de les dades de nidificació confirma l'absència de possibles afectacions relacionades amb l'actuació objecte d'aquest informe per localitzar-se a més de 3,5 km de distància.  
- Els hàbitats d'interés comunitari existents (5330 matolls termomediterranis i preestèpics, 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea) es localitzen en un perímetre que s'estén per l'àrea que està actualment en explotació. Per tant, en l'actualitat, els hàbitats indicats no estan presents en el perímetre de la zona actual d'explotació i en la seua zona d'ampliació. L'àrea prevista per a l'ampliació correspon en la seua totalitat a zones d'explotació agrícola que no alberguen espècies ni hàbitats d'interés per a la conservació.  
  
Conclou aquest informe considerant que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre els hàbitats i les espècies presents en la zona.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Emplaçament del projecte  
L'activitat s'exercirà en la parcel·la 3, del polígon 43, del terme municipal d'Alacant. D'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament, de data 6 de maig de 2008, la dita parcel·la té la qualificació urbanística de sòl no urbanitzable comú i, en el cas de concedir-se la DIC, es considerarà apte l'emplaçament per a l'activitat sol·licitada.  
2n. Contrastada la parcel·la en què es pretén ubicar l'activitat amb la informació subministrada per la cartografia disponible en el web de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, s'observa que:  
- Una xicoteta part dins de la concessió, localitzada a l'oest, s'emplaça en terreny forestal. En conseqüència, haurà de considerar-se el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
  
- Dins de la franja de 500 m al voltant de la zona d'explotació, es detecta l'existència de diverses edificacions, una de les quals, en concret, és un habitatge ubicat al sud de l'explotació sobre sòl urbà, la qual cosa podria suposar una incompatibilitat d'ús amb la pedrera, segons estableix l'article 197, apartat c, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana. No obstant això, l'activitat disposa del certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Alacant, per la qual cosa es considera que el desenvolupament de l'explotació d'àrids no és incompatible amb la presència d'una edificació habitada sempre que, amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores adequades, no es produïsquen riscos ni molèsties, principalment per sorolls, en l'esmentat habitatge.  
  
La distància entre l'explotació i el mencionat habitatge és d'uns 480 metres, i està entre l'habitatge i la pedrera la nova línia ferroviària d'alta velocitat. Considerant els anteriors factors i les mesures protectores que proposa adoptar el promotor, no es preveu que es produïsquen molèsties per emissió de pols i generació de sorolls en el dit habitatge.  
  
D'altra banda, dins de la franja de 500 metres, però a l'est de la pedrera també s'observen edificis aïllats sobre sòl no urbanitzable que podrien ser habitatges. Aquests edificis estan en el vessant oposat de la serra en què es durà a terme l'explotació, la qual cosa suposa una barrera natural a la dispersió de les emissions tant acústiques com de partícules. Considerant que, a més, l'ús d'explosius es realitzarà de forma puntual i que la circulació de camions es realitzarà per l'interior del perímetre de l'explotació, i tenint en compte les mesures protectores adoptades pel promotor, no es preveuen grans molèsties per sorolls o partícules en suspensió en els possibles habitatges situats en aquesta última ubicació.  
- La localització del projecte no afecta camins ramaders, microreserves de flora, espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altre tipus d'espai natural protegit.  
- Respecte als Hàbitats d'Interés Comunitari localitzats en l'àmbit de la zona d'estudi, cal indicar que la Serreta Llarga alberga dos hàbitats d'interés comunitari, identificats com 5330 i 6220\* (hàbitat prioritari), però no així la zona d'ampliació, és a dir, els terrenys que es pretén explotar en un futur. L'àrea de serra explotada serà objecte de restauració. La resta de la serra no ha sigut explotada ni ho serà, ja que en aquesta es localitzen els esmentats hàbitats.  
- Segons el BDB, a l'entorn immediat del projecte apareix l'espècie prioritària Aquila fasciata. No obstant això, el Servei de Vida Silvestre informa que la seua inclusió és conseqüència de la restricció establida per a aquesta espècie i que la revisió de les dades de nidificació confirma l'absència de possibles afectacions relacionades amb l'explotació de la pedrera per localitzar-se a més de 3,5 km de distància.  
- Amb poques paraules, la zona d'estudi es localitza en la conca hidrogràfica del Xúquer, i a menor detall, en la subconca de la Rambla del Pepió del Rambutxar, més coneguda com a barranc de les Ovelles, fora de la zona d'afectació a domini públic hidràulic i a les seues zones de servitud i policia. A més, hi ha una sèrie de tàlvegs i barranqueres que sorgeixen, majoritàriament, de la Serra de Fontcalent i Serra Mitjana, però que tampoc es veuran afectades. L'actuació disposa d'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. No obstant això, les modificacions derivades de l'informe del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental afecten la morfologia final aprovada per l'organisme de conca en el seu informe favorable, de manera que es notificaran a aquest organisme als efectes oportuns.  
- L'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació i presenta una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana baixa. Tampoc hi ha afectacions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o d'infraestructures humanes.  
- L'empresa peticionària va encarregar la realització de l'estudi arqueològic corresponent a un tècnic competent per a comprovar les possibles afectacions sobre el patrimoni historicocultural. La conclusió a què s'arriba després de l'anàlisi de la zona d'estudi és la següent: «en la zona d'ampliació de l'explotació i en les àrees adjacents més pròximes, així com en les àrees d'accés, no hi ha evidències ni restes materials, ni elements constructius ni estructurals pel que fa a matèria arqueològica, etnogràfica i paleontològica que es puguen veure afectats». L'actuació disposa d'informe favorable de la Direcció General de Cultura, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Per tot l'anterior, es conclou que, de la ubicació de la pedrera, no es derivaran afectacions significatives al medi ambient.  
3t. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar (fase de funcionament).  
Els impactes més significatius derivats de l'execució del projecte es produeixen sobre l'aire, per l'augment del soroll i de les partícules sòlides en suspensió; la geomorfologia, quant a la variació de la topografia original; l'edafologia, per la destrucció i l'alteració de les característiques del sòl; la vegetació, ja que es destrueix i danya la coberta vegetal; els processos hidrològics, perquè la modificació del relleu afecta drenatges i la taxa d'erosió/sedimentació; i el paisatge, i es produeix un impacte visual significatiu.  
a) Afectació a l'atmosfera:  
a.1) Emissió de partícules: les labors d'eliminació de la cobertura vegetal, així com de l'horitzó orgànic i dels horitzons més superficials que no seran objecte d'explotació han de realitzar-se amb maquinària pesant, font de soroll, gasos contaminants i pols, per la qual cosa es produirà una afectació directa sobre la qualitat de l'atmosfera (tant qualitat de l'aire com nivell sonor). Així mateix, l'extracció del material, la construcció d'accessos, la gestió d'amuntegaments i el transport i descàrrega del material en la planta d'insistència també generarà un increment de partícules en suspensió i l'emissió de gasos de combustió.  
  
Les mesures protectores que s'establiran per a pal·liar aquest efecte sobre l'atmosfera, vegetació, etc. són les següents:  
- Utilització de captadors de pols durant la perforació de les barrines per mitjà de sistema humit o sec.  
- Reg periòdic (mínim una vegada a la setmana) de les pistes més freqüentades i camins de trànsit dels camions. Amb aquesta acció es persegueix previndre l'existència de partícules de pols en suspensió.  
- Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport del material.  
- Reducció de la velocitat de circulació, i evitar els encreuaments de pistes.  
- Col·locació de la corresponent lona de protecció en els camions tipus banyera que transporten el material, no així en els xicotets bolquets o dúmpers que es mouen únicament dins dels límits de l'explotació minera i la seua zona d'ampliació.  
- Utilització de silenciosos en els tubs d'escapament, i col·locació d'aquests en la part superior de les cabines de la maquinària, i minimitzar la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny, la qual cosa augmentaria la quantitat de pols en suspensió i la deposició de partícules i agents contaminants sobre les fulles de les plantes.  
- Realització de mesuraments de pols quadrimestrals (una per quadrimestre i lloc de treball), tal com especifica la legislació en matèria de seguretat i higiene.  
- Mesuraments dels nivells d'immissió de partícules PM10 en les zones contigües a l'explotació, si els organismes competents ho consideraren necessari. Si aquests nivells d'immissió superaren els establits per la legislació vigent, i la seua causa són les labors d'explotació en la pedrera, s'actuarà segons el que disposen els organismes de control competents.  
Atés que, en la franja de 500 metres contigus al perímetre de l'explotació, hi ha edificis aïllats i habitatges, a fi de garantir la qualitat atmosfèrica als habitants d'aquests, es considera necessària la realització de mesuraments periòdics de concentració de partícules en suspensió en l'aire en l'entorn de les residències. En el cas que se superaren els nivells màxims permesos, segons la normativa vigent, haurà de revisar-se l'eficàcia de les mesures correctores proposades i modificar-les o establir mesures addicionals en cas necessari (per exemple, canviar la ubicació d'amuntegaments, augmentar la freqüència dels regs o instal·lar una barrera artificial).  
Respecte a l'impacte produït pels gasos de combustió emesos per la maquinària i els vehicles, aquests se sotmetran a les revisions periòdiques corresponents per a garantir que els nivells d'emissió se situen dins dels límits establits per la normativa.  
a.2) Generació de sorolls: durant el procés d'explotació, i com a conseqüència de les voladures que es realitzen de forma puntual, la utilització de maquinària i el posterior transport del material, es generen nivells de soroll de vegades elevats, i es pot pal·liar aquest impacte negatiu, segons proposa el promotor, amb les mesures protectores següents:  
- Minimitzar la càrrega d'explosiu per unitat de microretard, i reduir el diàmetre de perforació, acurtar la longitud de les barrines, seccionar les càrregues dins d'aquest i iniciar-les en temps distints o utilitzar un nombre més gran de detonadors.  
- Reduir el nombre de barrines amb detonadors instantanis.  
- Triar els temps de retard de manera que la voladura progresse al llarg del front d'una velocitat inferior a la del so en l'aire.  
- Evitar la utilització de cordó detonant a l'aire lliure i, si s'empra, cobrir-lo amb arena fina.  
- Manteniment preventiu, i adequat a la normativa vigent en matèria de nivells sonors, dels tubs d'escapament de la maquinària empleada i dels elements susceptibles d'ocasionar soroll, substituir aquells components més sorollosos.  
- Reduir el nombre d'activitats sonores solapades.  
- Reduir la velocitat de circulació dels vehicles. Racionalitzar el trànsit rodat.  
- Reduir les altures de caiguda dels materials.  
- Revestir la caixa dels camions amb goma resistent.  
- Realització de mesuraments dels nivells de soroll, quan es necessite.  
D'altra banda, el promotor aporta un estudi acústic realitzat d'acord amb els continguts exigits en l'article 17, del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis. El dit article desplega l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
En aquest estudi s'estableixen tres estacions de mostreig acústic, a fi d'analitzar la interacció de l'activitat amb l'entorn actual i previst, així com la compatibilitat acústica entre els usos de l'activitat. S'indica que l'activitat s'exercirà exclusivament en horari diürn. En l'estació de mostreig núm. 2, corresponent als habitatges situats al sud de l'explotació, els valors obtinguts, en totes les opcions, entren dins dels paràmetres fixats per la llei. En l'estació de mostreig núm. 3, ubicada en el front de l'explotació, els valors registrats arriben als 75,53 dB, a causa de la proximitat de la voladura. Segons estableix el dit estudi, açò no és una dada preocupant ni anòmala tenint en compte que el soroll és de molt poca duració i esporàdic. Finalment, es conclou en l'estudi que els nivells d'immissió sonora en l'ambient exterior, tenint en compte els límits establits per la legislació i considerant els usos dominants en el perímetre de les instal·lacions, compleix el que estableix la legislació vigent.  
  
  
No obstant això, en el moment en què s'inicie l'explotació es realitzarà una auditoria acústica als voltants dels habitatges ubicats en la franja de 500 metres contigua al perímetre de l'explotació, a fi de comprovar que les mesures protectores adoptades són suficients i que no se sobrepassen els nivells de soroll màxims permesos per la legislació vigent. En cas contrari s'hauran d'establir mesures correctores complementàries, com per exemple la instal·lació d'una barrera acústica.  
  
b) Alteració de la topografia  
L'impacte sobre la geomorfologia es produeix amb l'extracció de material que modifica el relleu original del terreny. La major modificació sobre el relleu original es va produir en el passat, amb l'explotació d'una part de la serra Serreta Llarga. L'última versió del pla de restauració integral proposat, modificat arran del requeriment realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, proposa restaurar la zona de la serra localitzada a l'oest de l'explotació per mitjà del reblert de la part superior intentant donar continuïtat a aquesta, augmentar la seua naturalitat i per tant, reduir l'impacte paisatgístic. Aquesta recreació es durà a terme per mitjà d'estèrils procedents de la pedrera serra Mitjana. La resta de la serra que ja ha sigut explotada serà restaurada per mitjà de la remodelació topogràfica dels bancs d'explotació, i es dotarà de talussos amb una inclinació inferior als 30º per a garantir la revegetació. El reperfilat d'aquests talussos haurà de limitar-se a l'eliminació dels elements que puguen constituir un risc per a l'estabilitat d'aquests o perill de despreniment, i es deixarà la superfície el més rugosa possible amb la finalitat d'afavorir la infiltració de l'aigua i l'arrelament de la vegetació. La revegetació es realitzarà emprant espècies forestals típiques de la zona, a fi d'integrar la zona en l'entorn, reduir l'impacte visual i tornar-li el seu ús forestal inicial. A més, en aquesta segona versió del PRI, s'elimina el camí intern que separa les dues places de la pedrera, i dóna una major continuïtat visual al conjunt, queden grans plataformes a manera de bancals que seran plantats amb distintes espècies de cítrics, que és el cultiu existent actualment en la zona d'ampliació. Amb totes aquestes actuacions es busca la màxima integració amb l'entorn, per la qual cosa es considera acceptable el pla de restauració proposat.  
  
  
c) Afecció a sòls  
c.1) Pèrdua de sòl  
Com a conseqüència de l'eliminació del sòl vegetal es veuran modificades de forma directa les característiques edàfiques, enteses aquestes com a estructura edàfica, capacitat d'infiltració, nivell de compactació del sòl, percentatge de macro i microporus, de matèria orgànica (?). De la mateixa manera, el desbrossament que s'origina majoritàriament en la zona d'ampliació, ja que en la zona actual d'explotació el desbrossament resulta mínim, provoca un canvi en l'ús del sòl, i passa d'ús agrícola a miner, si bé es tracta d'un impacte recuperable a mitjà termini per mitjans humans ja que, una vegada finalitzada la restauració de la zona d'ampliació, i introduir espècies agrícoles, l'ús del sòl tornarà a ser l'inicial.  
El promotor proposa les següents mesures per a minimitzar aquest impacte:  
- Retirada del sòl vegetal i de les capes superficials de sòl d'aquelles zones encara no explotades, i depositar-lo en lloc apropiat i senyalitzat, en monticles de 2 metres d'alçària màxima, per a servir com a material de cobertura a aportar en les labors de restauració.  
- Manteniment dels amuntegaments de terra vegetal per a evitar la pèrdua o minva de les seues propietats físiques. Els amuntegaments de terres vegetals se sembraran i regaran per a mantindre o incrementar la seua fertilitat fins al moment de la incorporació durant la restauració. Prèviament a l'estesa d'aquesta terra, serà necessari realitzar una anàlisi a fi de comprovar que compleix els paràmetres edàfics mínims per a poder emprar-la.  
- Evitar el pas de maquinària en les zones no sotmeses a explotació i en els llocs destinats a l'amuntegament de la terra vegetal, per a evitar compactacions.  
D'altra banda, el sistema de drenatges previst en el pla de restauració proposat respecta la hidrologia original i incorpora elements de dissipació d'energia.   
Les mesures anteriors es consideren suficients per a garantir que no es produiran pèrdues de sòl, ni en quantitat per processos erosius, ni en qualitat per pèrdua d'estructura.  
c.2) Contaminació de sòls  
Les possibles contaminacions de sòls es deuen a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Com a mesura protectora es proposa l'ús d'una zona preparada on es realitzen les tasques de manteniment de la maquinària, ompliment de gasoil, canvis d'olis i bateries, etc. Així mateix, es realitzarà l'emmagatzematge, la identificació correcta i la gestió adequada dels olis i de les bateries usats per un gestor autoritzat.  
S'hauran d'especificar tant les característiques tècniques com la ubicació dins de l'explotació de la dita zona de manteniment, ja que no s'ha indicat en el projecte d'explotació. La zona habilitada per a realitzar el manteniment de la maquinària haurà de disposar de solera impermeable dotada dels pendents adequats per a l'arreplega d'abocaments i d'aigües pluvials en un depòsit estanc. El contingut del dit depòsit haurà de retirar-se periòdicament per gestor autoritzat. Així mateix, amb l'objecte de garantir que aquest tipus d'operacions se circumscriu a aquesta àrea, s'haurà de dimensionar adequadament, i abalisar el seu perímetre. Aquestes instal·lacions hauran d'ubicar-se dins del perímetre de l'explotació, sense afectar terreny forestal. Al finalitzar l'explotació, s'haurà de desmantellar per complet l'àrea de manteniment de maquinària, i gestionar d'acord amb la legislació vigent els residus resultants.  
d) Afectació a les aigües  
d.1) Contaminació d'aigües superficials. Es deu, d'una banda, al possible arrossegament de sediments per l'aigua d'escolament, que augmentaria la terbolesa de les aigües, i d'una altra, a eventuals fugues de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, es considera adequat el disseny hidrològic de l'àrea afectada, amb la construcció de rases de drenatge perimetrals i en la cara interna de les plataformes agrícoles. Els dits canals de drenatge es construeixen per a canalitzar les aigües d'escolament fora de la zona actual d'explotació, cap a zones d'infiltració natural localitzades en l'interior de la pedrera, i no es dirigiran en cap moment a llits d'aigua naturals, ni afectaran tercers.  
No obstant això, segons indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, respecte a l'abocament d'aigües pluvials a llits públics es recorda que, prèviament a l'actuació, s'haurà d'obtindre l'autorització administrativa per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del reglament de domini públic hidràulic, Reial decret 849/1986).  
Respecte a la contaminació per abocaments eventuals de fluids, aquest aspecte ja s'ha tractat en l'apartat de contaminació de sòls.  
d.2) Contaminació d'aqüífers. D'acord amb la documentació aportada, sota la zona d'ubicació de la pedrera no és probable l'existència de cap aqüífer d'interés, encara que se situe pròxim l'aqüífer de Sant Vicent del Raspeig. A pesar de la proximitat del mencionat aqüífer, a causa de la innocuïtat de l'activitat projectada en relació amb la producció d'abocaments líquids nocius i que en la zona d'estudi afloren materials impermeables, no es preveu que les aigües subterrànies es vegen afectades.  
e) Vegetació  
La zona d'estudi presenta una diferenciació quant a superfícies: per un costat l'àrea que actualment està sotmesa a explotació (fronts actuals en Serreta Llarga) i per un altre la zona que serà objecte d'explotació en un futur (zona d'ampliació dins del perímetre delimitat per a la concessió).  
La primera es caracteritza per estar en la serra, on hi ha una predominança de les espècies de port arbustiu típiques del matoll mediterrani; a més d'existir un estrat herbaci on destaquen les espècies de ràpid creixement i sistema radicular fasciculat com són Brachypodium retusum, Lygeum spartum i Stipa tenacissima. La Serreta Llarga alberga dos hàbitats d'interés comunitari (5330 i 6220\*), catalogats en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, com a «hàbitat natural d'interés comunitari la conservació del qual requereix la designació de zona d'especial conservació». Una part de la serra ha sigut explotada i serà objecte de restauració, mentre que la resta no ha sigut explotada ni ho serà, ja que ací es localitzen els esmentats hàbitats. Les espècies triades per a revegetar la zona a restaurar són les següents: Anthyllis cytisoides, Dorycnium pentaphyllum, Cistus albidus, Retama sphaerocarpa, Brachypodium retusum, Stipa tenacissima, Lygeum spartum, Rosmarinus officinalis, Pinus halepensis, Ceratonia siliqua, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Rhamnus lycioides i Ephedra fragilis. Es realitzarà un reg d'arrelament i cinc regs de manteniment. El Servei de Gestió Forestal va informar favorablement la revegetació amb aquestes espècies.  
  
En tot cas, les espècies forestals utilitzades hauran de complir les disposicions de qualitat i procedència especificades en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
La zona d'ampliació està dedicada a cultius agrícoles (tarongers i mandariners) i després de l'explotació es replantarà amb les mateixes espècies.  
f) Fauna  
La utilització de maquinària i l'eliminació de la cobertura vegetal actuaran de manera indirecta sobre la fauna perquè aquesta, a més d'espantar-se pel soroll generat, es veurà desproveïda de la seua font d'aliment i recer. Com a mesures protectores es proposen:  
- Avaluació del perill real per a les cries els nius de les quals estiguen dins de l'àrea afectada, i es prendran les mesures oportunes per a preservar la prole.  
- Establiment d'una coberta vegetal que cree l'hàbitat perquè les espècies animals puguen colonitzar-la novament i fer ús dels seus recursos.  
g) Paisatge  
La pedrera Serreta Llarga està en la mateixa serra que porta el seu nom. En l'actualitat hi ha una gran part d'aquesta explotada. Una vegada realitzat l'estudi de la conca visual, es conclou que la pedrera és visible des de pràcticament tots els punts en què s'han pres les fotografies. Açò es deu al fet que, en estar localitzada en la serra és fàcilment observable des de quasi qualsevol punt. El que es pretén en l'actualitat és restaurar aquesta zona i no continuar amb l'explotació en la superfície de la serra que roman inalterada, i d'aquesta manera es veu afavorit el paisatge respecte a la situació actual una vegada es duguen a terme les labors d'integració (recreació de la serra) establides pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
Pel fet que es pretén ampliar la superfície d'explotació dins de la concessió, s'ha delimitat un perímetre, en terrenys propietat de la promotora, en el qual una part de la superfície està en l'actualitat cultivada amb arbres fruiters. Com el paisatge està dominat en certa manera per la Serreta Llarga i altres formacions muntanyoses de la zona, l'explotació d'aquests terrenys i la posterior restauració no suposarà un gran impacte en el medi. A més, aquesta zona d'ampliació es localitza a peu de serra i no pot ser observada des de molts punts de la conca visual, perquè queda a cota inferior i en pla. No obstant això, al tractar-se d'una àmplia superfície, mentre s'estiguen duent a terme les activitats extractives s'originarà un impacte visual de relativa importància, que quedarà minimitzat al realitzar-se aquest per fases, i l'explotació i la restauració són simultaniejades en el temps. Cal indicar en aquest punt que, excepte causa de força major que haurà de ser degudament justificada davant dels òrgans substantiu i ambiental, abans de començar l'extracció de cada nova fase haurà de quedar totalment restaurada la superfície de restauració establida en la fase prèvia, segons la planificació de l'explotació restauració indicada en la fase expositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental, en cas contrari la dita declaració perdrà la seua validesa. Segons la documentació aportada, l'obtenció d'un resultat favorable derivat de l'aplicació dels criteris de restauració donarà lloc a la integració paisatgística de la pedrera Serreta Llarga i la seua zona d'ampliació en l'entorn que la rodeja.  
  
La documentació inclou un projecte d'integració paisatgística amb informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
h) Gestió de residus  
Els residus de tipus orgànic, procedents dels menjars dels treballadors, seran eliminats per mitjà de bosses de plàstic tancades, i aquestes s'arreplegaran pel servei municipal d'arreplega de fems per al posterior trasllat a l'abocador.  
Respecte als residus perillosos procedents del manteniment de la maquinària seran retirats per gestor autoritzat.  
i) Consum d'aigua  
En l'informe de l'organisme de conca s'indica que el consum màxim d'aigua anual estimat durant la fase d'explotació serà de 196.930 m³/any (8.300 m³/any per al reg de camins i pistes, 188.630 m³/any per al reg de les plantacions agrícoles), i durant la fase de restauració de 377.000 m³.  
De la documentació presentada es dedueix que l'origen de l'aigua amb què es pretén satisfer l'increment de demanda previst per l'actuació és aigua residual depurada, l'origen de la qual és la comunitat de regants Alacant-Nord, de la qual l'empresa és sòcia.  
L'organisme de conca conclou que la comunitat de regants Alacant-Nord posseeix una concessió per a reg, al terme municipal d'Alacant, suficient per a garantir el volum mínim anual que l'empresa CEMEX España, SA, té contractat amb aquesta (715.000 m³). Així mateix, s'indica en l'informe que s'ha comprovat que l'increment de demanda generat per l'actuació no supera el volum mínim contractat i que, per tant, l'increment de demanda previst pot ser atés des del dit origen.  
j) Afectació a infraestructures existents  
Entre les mesures correctores establides pel promotor s'inclouen:  
  
- Reducció del trànsit de vehicles pels camins no preparats amb aquest fi.  
- Prohibició de circulació dels vehicles fora dels camins d'accés.  
  
- Reparació dels deterioraments causats en les infraestructures pròximes, a conseqüència del trasbals dels camions durant el transport extern del material, per part de l'empresa peticionària.  
L'accés a l'explotació es realitzarà per un camí existent. Es considera que l'increment de trànsit, derivat de l'activitat minera, afegit al fet que els vehicles que transitaran pel dit camí seran vehicles pesants, suposa un deteriorament d'aquest, el manteniment del qual haurà d'assumir el promotor. En conseqüència, el programa de vigilància ambiental haurà d'incloure un pla de manteniment de camins.  
  
k) Patrimoni historicocultural  
En el cas que durant el procés d'explotació es produïra alguna troballa casual, es procedirà tal com s'indica en l'article 65.3 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià: «(?) aquells objectes l'extracció dels quals requerisca remoció de terres, (...) quedaran en el lloc on es troben fins que la Conselleria acorde allò que corresponga. Una vegada comunicat el descobriment, i fins que els objectes siguen entregats al centre o museu que designe la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, el descobridor quedarà subjecte a les normes del depòsit necessari, d'acord amb el que disposa el Codi Civil, llevat que els entregue a un museu públic (...)».  
Pel que les mesures correctores proposades per a aquest supòsit són:  
  
- Paralització del front d'explotació.  
- Senyalització de l'element afectat.  
- Posada en coneixement de forma immediata a la Conselleria de Cultura.  
- Excavació d'aquest, si fóra requerit per la dita conselleria.  
4t. Programa de vigilància ambiental  
El PVA elaborat, que es durà a terme durant l'explotació restauració de la pedrera i durant els 24 mesos següents a la finalització d'aquesta, concreta bé els mesuraments i els controls a realitzar en determinats aspectes, però deixa altres qüestions sense definir correctament. En concret:  
- S'haurà de comprovar periòdicament l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada per al manteniment de la maquinària.  
- S'hauran d'incloure les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent. En tot cas, a l'inici de l'explotació, haurà de realitzar-se una auditoria acústica que incloga mesuraments en l'entorn dels habitatges situats en la franja dels 500 m des del perímetre de l'explotació.  
- S'haurà de comprovar periòdicament l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afectacions fora de la zona d'explotació, en especial en la zona tocant a terreny forestal.  
- Haurà de revisar-se periòdicament l'estat del camí d'accés a l'explotació.  
Quant a la documentació generada en el desenvolupament del programa de vigilància ambiental, aquesta ha de romandre en tot cas a disposició de l'autoritat ambiental competent.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de legalització i ampliació d'explotació minera en la concessió d'explotació de recursos de la secció C, de la Llei de mines, denominada Serreta Llarga núm. 2355, promogut per CEMEX España Operaciones, SLU, i ubicada en la parcel·la 3 del polígon 43 del terme municipal d'Alacant, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, així com en totes les seues modificacions i complisca les condicions establides a continuació:  
  
1. Excepte causa de força major que haurà de ser degudament justificada davant dels òrgans substantiu i ambiental, abans de començar l'extracció de cada nova fase es restaurarà completament la superfície de restauració establida en la fase prèvia, segons la planificació de l'explotació restauració indicada en la fase expositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental, en cas contrari la declaració perdrà la seua validesa.  
2. Durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
3. La maquinària i els vehicles se sotmetran a les revisions periòdiques corresponents per a garantir que els seus nivells d'emissió de gasos se situen dins dels límits establits per la normativa vigent.  
4. Respecte a la zona destinada a realitzar el manteniment de la maquinària, s'especificaran:  
4.1. Les característiques tècniques de les instal·lacions. En tot cas, aquesta zona haurà de disposar de solera impermeable dotada dels pendents adequats per a possibilitar l'amuntegament d'abocaments i d'aigües pluvials en un depòsit estanc. Així mateix, amb l'objecte de garantir que aquest tipus d'operacions se circumscriu a aquesta àrea, haurà de tindre unes dimensions adequades, i s'abalisarà perimetralment.  
  
4.2. La ubicació exacta de la dita zona de manteniment. En tot cas, haurà d'estar dins del perímetre de l'explotació i no afectar terreny forestal.  
4.3. La destinació que es donarà als fluids arreplegats en les operacions de manteniment. Aquests fluids es retiraran periòdicament per gestor autoritzat.  
Al finalitzar l'explotació, es desmantellarà per complet l'àrea de manteniment de maquinària, i es gestionaran d'acord amb la legislació vigent els residus resultants.  
5. Respecte a les característiques de la restauració geomorfològica i d'integració en l'entorn, les mesures correctores i protectores del projecte es complementaran amb les següents:  
5.1. El reperfilat dels talussos es limitarà a l'eliminació dels elements que puguen constituir un risc per a l'estabilitat d'aquests o perill de despreniment, i es deixarà la superfície el més rugosa possible amb la finalitat d'afavorir la infiltració de l'aigua i l'arrelament de la vegetació.  
  
5.2. Les espècies forestals utilitzades compliran les disposicions de qualitat i procedència especificades en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
  
6. Segons indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, respecte a l'abocament d'aigües pluvials a llits públics es recorda que, prèviament a l'actuació, s'haurà d'obtindre l'autorització administrativa per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, Reial decret 849/1986).  
7. El descobriment de restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres es comunicarà immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural i es complirà el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
8. El programa de vigilància ambiental es completarà en els aspectes següents:  
8.1. Es comprovarà periòdicament l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada per al manteniment de la maquinària.  
8.2. S'inclouran en aquest les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent. En tot cas, en el moment en què s'inicie l'explotació es realitzarà una auditoria acústica als voltants dels habitatges ubicats en la franja de 500 metres contigua al perímetre de l'explotació, a fi de comprovar que les mesures protectores adoptades són suficients i que no se sobrepassen els nivells de soroll màxims permesos per la legislació vigent. En cas contrari s'establiran mesures correctores complementàries, com per exemple la instal·lació d'una barrera acústica.  
8.3. Es realitzaran mesuraments periòdics de la concentració de partícules PM10 en l'entorn de les residències ubicades en la franja de 500 metres contigua al perímetre de l'explotació. En el cas que se superaren els llindars permesos en la normativa vigent, s'informarà les autoritats competents en cas necessari i, en tot cas, es revisarà l'eficàcia de les mesures preventives i correctores proposades, es modificaran aquestes o s'establiran mesures addicionals en cas necessari (per exemple, canvi de la ubicació d'amuntegaments, augment de la freqüència dels regs o instal·lació d'una barrera artificial).  
8.4. Es comprovarà periòdicament l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afectacions fora de la zona d'explotació, en especial en la zona tocant a terreny forestal.  
8.5. Es revisarà periòdicament l'estat del camí d'accés a l'explotació.  
Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Aquest registre inclourà a més el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'abocaments d'aigües residuals i emissions. Tota la documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
9. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç de les labors mineres, per la seua condició d'espais naturals protegits, serà comunicat immediatament a la Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, a fi que siguen inspeccionades, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la Llei 21/2013, és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 14 de juliol de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
València, 8 de setembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8142, del 05-10-2017 (2017/8329)

RESOLUCIÓN de 8 de septiembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente número 114/13-AIA Alicante.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8142

Fecha DOGV
:   05-10-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/8329

CVE


Fecha del documento
:   08-09-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de septiembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente número 114/13-AIA Alicante. [2017/8329]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 114/13-AIA Alicante.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 114/13-AIA.  
Título: Legalización y ampliación de explotación minera en la concesión de explotación de recursos de la sección C, de la Ley de minas, denominada Serreta Larga núm. 2355, en el término municipal de Alicante.  
Promotor: CEMEX España, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
Localización: parcela 3, del polígono 43, del término municipal de Alicante.  
  
Descripción del proyecto.  
1. Objeto del proyecto.  
El proyecto se redacta con el objeto de legalizar, de acuerdo con la Ley 22/1973, de 21 de julio, de minas, y, simultáneamente, ampliar la actividad extractiva en la cantera Serreta Larga, en el término municipal de Alicante.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
La empresa CEMEX España, SA, es titular de la concesión de explotación de recursos de la sección C, calizas y margas, denominada Serreta Larga núm. 2355, situada en el paraje conocido como La Serreta, en el término municipal de Alicante. El título de la concesión minera derivada del permiso de investigación denominado Serreta Larga, núm. 2355, fue solicitado en 1988 por la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, y otorgada en 1993, abarcando una superficie de 16 cuadrículas mineras.  
En parte de los terrenos que abarca la concesión minera Serreta Larga, núm. 2355, se ubica una explotación minera, abierta desde hace décadas. El mineral obtenido, margas fundamentalmente, se destina a la fabricación de cemento gris en la factoría anexa a la explotación que la empresa posee en el municipio de San Vicente del Raspeig (Alicante). Para continuar abasteciendo de materia prima a la factoría, se pretende legalizar y ampliar la actividad extractiva en la citada cantera.  
  
Situación.  
La explotación se localiza en la parcela 3, del polígono 43, del término municipal de Alicante, en el paraje conocido como «La Serreta», al oeste del municipio de Alicante y a una distancia lineal del mismo de unos 2,5 km. La superficie total de esta parcela, según certificado catastral de fecha 29 de mayo de 2009 es de 1.723.974 m². De toda esta superficie, 58 hectáreas corresponden al perímetro delimitado para la explotación dentro de la concesión.  
Las coordenadas UTM más representativas del perímetro que define el límite de la zona actual de explotación y su zona de ampliación, dentro de la concesión, en el sistema de coordenadas UTM etrs89, se muestran en la siguiente tabla:  
  
Acceso  
Para acceder a la cantera se elige como referencia la autovía A-7 a su paso por el municipio de San Vicente del Raspeig. Desde la autovía A-7 se debe tomar la salida señalizada como «polígono industrial Pla de la Vallonga» (cerca del PK 17), desde donde se tomará, tras pasar otra rotonda, la carretera que da acceso a la fábrica de cementos de CEMEX y que lleva el nombre de Camí del Portel de la Serreta, pasando por debajo de la citada autovía. Tras recorrer unos 530 m se localiza una bifurcación de caminos, debiendo tomar el segundo camino a mano derecha, que bordea la zona de estudio por el lateral noroeste. Unos 140 m después se tomará una salida de la carretera a mano izquierda, que da acceso a los terrenos propiedad de la mercantil. Ya dentro de la propiedad, se utiliza un vial que discurre paralelo a la instalación de trituración en unos 770 m. A partir de este vial interno, y continuando recto hacia el sur, se localizan los frentes de explotación actuales y la zona de ampliación en el lateral este.  
Recurso a explotar.  
Se explotan calizas y margas de manera mixta entre el uso de explosivo y el arranque mediante bulldozer, concretamente se extraen calcarenitas con orbitolinas del Albiense inferior y calcáreas margosas. Los materiales obtenidos una vez arrancados se someten a machaqueo con el fin de obtener la materia prima adecuada para su empleo en diversos procesos. La planta de machaqueo se localiza fuera del ámbito de la zona de estudio, y del perímetro que abarca la explotación proyectada en la concesión Serreta Larga. En esta planta también se manufactura mineral proveniente de otras canteras propiedad de la empresa peticionaria.  
  
Descripción del estado actual.  
Parte de la concesión ya ha sido explotada y restaurada, mientras que otra gran parte todavía está en explotación, y se quiere ampliar la zona de explotación hacia los bancales de cultivo propiedad de la promotora. Se han definido tres zonas de explotación en el ámbito de la concesión. Se trata de la zona W-SW, la zona N y la zona objeto de ampliación.  
En la zona W-SW existen actualmente 6 frentes de explotación abiertos. La superficie total afectada por los frentes de explotación en esta zona es de aproximadamente unas 19,22 ha. Las características de estos frentes son las siguientes:  
- Plaza de cantera: abarca una superficie aproximada de 5 ha y su cota varía entre 90 y 93 msnm.  
- Frente 0: tiene una longitud de 445 m y la cota en cabecera de talud oscila entre 93 msnm en su punto más bajo cercano a la pista de acceso principal y la cota 101 msnm en su punto más alto, al SW de la cantera en la zona que limita con la sierra.  
- Frente 1: con una longitud aproximada de unos 484 m y cota en cabecera de talud de unos 105 msnm, sobre todo en la parte central del banco y en los puntos cercanos a la pista de acceso principal.  
- Frente 2: de longitud aproximada total de unos 698 m y cota media en cabecera de talud de unos 115 msnm en la zona central mientras que en la zona más al SW cercana a la sierra es de 114 msnm. Este frente está formado por dos bancos que no tienen continuidad y quedan separados en la zona sur.  
- Frente 3: este frente se localiza a lo largo de la zona W de la cantera. Tiene una longitud de unos 308 m, oscilando la cota a pie de talud entre 119 msnm en su punto más bajo cercano a la pista de acceso principal que comunica con la carretera y la cota 129 msnm en su punto más alto que se localiza por debajo del frente 4.  
- Frentes 4, 5 y 6: se trata de frentes muy pequeños ya que se localizan muy cercanos a la zona virgen de la sierra, justo en el límite de explotación delimitado, cuyas longitudes son 100 m, 136 m y 40 m respectivamente y cuyas cotas en cabecera de talud para cada uno de estos frentes son de 135, 147 y 154 msnm respectivamente.  
En la zona Norte existen tres frentes. Se trata de la continuación de los frentes en la zona W y SW pero separados por la pista de acceso principal que comunica con el Camí del Portel de la Serreta. La superficie total afectada por estos frentes es de aproximadamente unas 9,77 ha. A continuación se realiza una descripción de estos frentes en su estado actual:  
- Frente 1: tiene una longitud de unos 658 m y la cota en cabecera de talud oscila entre 100 y 107 msnm, esta última comunica con la pista de acceso principal. La plaza de cantera en esta zona se localiza a cota 91 msnm.  
- Frente 2: este frente de trabajo tiene una longitud aproximada de unos 515 m y la cota media en cabecera de talud es de unos 117 msnm.  
- Frente 3: tiene una longitud aproximada total de unos 300 m y cota media en cabecera de talud de unos 132 msnm.  
Zona de ampliación: los terrenos donde se pretende llevar a cabo la ampliación de la superficie de explotación dentro de la concesión Serreta Larga núm. 2.355, forman parte de la finca de cultivo agrícola denominada El Clotet y están plantados de mandarinos y naranjos. La zona destinada a la ampliación de la superficie de explotación dentro de la concesión es de aproximadamente unas 28,94 ha. A medida que avance la explotación, la tierra vegetal que se vaya retirando se irá acopiando progresivamente en la zona destinada a tal efecto, localizada en las inmediaciones del límite definido para la explotación. Los acopios de tierras vegetales se harán en montones de 2 metros y se sembrarán y regarán para mantener o incrementar su fertilidad hasta el momento de su incorporación durante la restauración. Previo al extendido de esta tierra, será necesario realizar un análisis con el fin de comprobar que cumple los parámetros edáficos mínimos para poder emplearla.  
Método de explotación.  
Las labores de explotación son las siguientes:  
1) Arranque: es la primera labor a realizar para conseguir el movimiento de la roca consolidada. Consiste en la fragmentación de esta a un tamaño manejable para su carga y transporte. Se trata de un arranque mixto, en el cual se alternan voladuras de bajo consumo (120 g de explosivo por tonelada) con el arranque mediante un bulldozer modelo D9. El material arrancado se tratará posteriormente en la planta de trituración contigua a la fábrica de cemento y a la cantera Serreta Larga, para la fabricación de cemento gris donde la roca se reduce a tamaños adecuados.  
2) Carga: se trata de la carga del todo uno procedente del arranque mixto, empleando para ello maquinaria pesada del tipo pala cargadora o pala retroexcavadora.  
3) Transporte: está previsto que el todo uno arrancado, sea transportado por los bancos y caminos de acceso hasta la planta de tratamiento propiedad del promotor y contigua a la cantera, donde será descargado sobre las tolvas de recepción para su procesamiento. Se emplearán también las cintas transportadoras para el transporte del material hasta la fábrica de cemento.  
Actuaciones, criterios y parámetros de restauración.  
Con el método de explotación llevado a cabo se consigue el perfil final de restauración, no siendo necesario realizar otras labores como el desdoblado de bancos. Las actuaciones en que se divide la restauración geomorfológica son las siguientes:  
1. Refinado o reperfilado de taludes: se consigue mediante la última voladura a disparar en el frente antes de su restauración. Consiste en disparar una sola fila de barrenos resultando un talud bastante saneado, pudiendo ser reperfilado mediante retroexcavadora si fuese necesario.  
2. Recreación de la sierra mediante rellenos: en la zona de sierra localizada al oeste de la explotación se procederá al relleno de la parte superior de la sierra intentando dar continuidad a esta, aumentando su naturalidad y por ende, reduciendo su impacto paisajístico. Esta recreación se llevará a cabo mediante estériles procedentes de la cantera Sierra Mediana.  
3. Construcción de accesos: se trata de la construcción de nuevos accesos o pistas interiores a los bancos según el avance de las fases con el fin de comunicarlos entre sí, permitiendo la realización de las labores de explotación-restauración simultáneas, o bien el acondicionamiento para el paso de maquinaria en los accesos ya construidos mediante el ensanche, o cambio de peralte, etc.  
Los parámetros geométricos de diseño fundamentales para la obtención de la geomorfología final en la restauración, adoptados con el fin de maximizar los criterios de restauración clave: la estabilidad geotécnica, el control de la erosión y la integración paisajística han sido los siguientes:  
- Diferencia máxima de cota entre bermas o altura de banco 7 metros.  
- Anchura mínima de berma 5 metros.  
- Inclinación de talud individual 30º.  
- Inclinación de talud final en restauración respecto de la horizontal 21º.  
Por otro lado, para la recreación mediante el relleno con estériles de la parte de la sierra afectada por la explotación en el límite oeste desde cota 154 los parámetros serán diferentes, ya que tendrá una pendiente máxima de 20-23º, con lo que se busca asegurar su estabilidad y su revegetación, además de imitar la morfología natural de la sierra.  
Maquinaria e infraestructuras.  
En el perímetro delimitado como cantera Serreta Larga, dentro de la concesión, no existe maquinaria fija instalada, únicamente se cuenta con maquinaria móvil: una perforadora, dos palas cargadoras, una retroexcavadora, un bulldozer, 15 camiones para el transporte todo uno y una cuba de agua.  
Tampoco existe infraestructura alguna vinculada al uso minero. Sin embargo, se localizan algunas edificaciones vinculadas al uso agrario en la nueva zona de ampliación:  
- Una nave donde se encuentra el cabezal de filtrado.  
- Dos casetas de aperos.  
- Nave a modo de comedor y oficinas de la plantación agrícola, y utilizada por los operarios agrícolas.  
- Muelle de carga.  
- Sala de bombeo, cargadero de cubas y centro de transformación.  
  
Las instalaciones generales tales como aseos, recepción y oficinas están situadas en la parcela contigua, integradas en la instalación de trituración.  
Cálculo de reservas y duración de la actividad.  
El perímetro delimitado cuenta con unos 15.600.000 toneladas aproximadas de reservas. El ritmo de producción es de unas 520.000 t/año, por lo que la vida útil estimada será de 30 años.  
Planificación de la explotación-restauración.  
La explotación se ha proyectado en 5 fases de una duración aproximada de 6 años cada una.  
- Fase1: la explotación avanza en sentido descendente desde los bancos actuales de trabajo en la mitad W hasta la zona E de ampliación, desde la cota 120 hasta la cota 72, donde se localiza la plaza de cantera. Se establecen varias plataformas o frentes de trabajo a diferentes cotas 100, 93, 86, 79 que, en fases posteriores, se retranquearán para la extracción del mineral convirtiéndose, finalmente, en bancos de restauración tras disparar la última voladura en el frente. En la zona N se explota en sentido descendente hasta la cota 92. En esta primera fase se inicia la restauración de la superficie que linda con la sierra (recreación de la sierra mediante rellenos) hasta la cota 113.  
- Fase 2: durante esta fase se elimina el camino interno que separa las dos plazas de cantera y continúa el avance de la explotación con el retranqueo de los frentes de la zona W, de manera que al término de esta se forman dos nuevos bancos cuya morfología es equivalente a la de restauración, por lo que se podrán iniciar las labores de revegetación. Serán también objeto de revegetación aquellas superficies de banco localizadas al este y oeste cuya morfología final sea la definitiva.  
- Fase 3: continúa el avance de la explotación con el retranqueo de los frentes indicados en la fase 2 hasta formar un nuevo banco cuya morfología es equivalente a la de restauración, por lo que se podrán iniciar en el mismo las labores de revegetación, y se finalizará la revegetación de los bancos que comenzó en la fase anterior. Mientras tanto, se inicia la explotación de la superficie de ampliación localizada al sur del perímetro a cotas 68, 67 y 66 msnm.  
  
- Fase 4: la explotación avanza con el retranqueo de los bancos para ir conformando el estado final restaurado. La superficie de revegetación se corresponde con aquella superficie de banco cuya morfología final es ya la definitiva.  
- Fase 5: finaliza la explotación con el retranqueo de bancos a cotas 92, 85 y 78 msnm y la formación de las plataformas a cotas 78, 71, 70 y 68 m. En esta última fase finaliza la revegetación de la superficie afectada por la explotación.  
El resultado final tras la restauración, es un sistema de bancos de altura 7 m, ángulo 30º y bermas intermedias de 5 m, desde la cota 120 m hasta la cota 71 m, a partir de la cual se forman plataformas a cotas 85, 78, 71, 70, 68 y 67 m, cuya revegetación se llevará a cabo con especies agrícolas de la finca El Clotet, mientras que en el resto de bancos se llevará a cabo una revegetación típica forestal de la zona de sierra.  
Con el fin de maximizar la captación de agua por la vegetación que se instaure, reducir la velocidad de escorrentía y, por ende, la fuerza erosiva del agua, se confiere a las bermas una ligera inclinación hacia el interior del banco de un 2 %.  
El espesor del suelo en zonas llanas será de 0,70 m en bermas y de 0,90 m en plataformas agrícolas, mientras que, en taludes cuya inclinación sea igual o inferior a 30º el espesor será de 0,50 m, siendo el espesor mínimo necesario para albergar especies arbustivas o arbóreas de 0,40 m.  
  
Control de la erosión.  
- Construcción de zanjas: se construirán zanjas de drenaje perimetrales bordeando la zona de explotación, siempre y cuando sea factible económica y mecánicamente, de manera que evite el arrastre del sustrato y su consecuente pérdida, así como la formación de cárcavas por escorrentías superficiales. Además, se construirán zanjas de drenaje en caminos de acceso y en los bordes de las plataformas agrícolas, cuyo drenaje será interior con el fin de no afectar a terceros.  
- Formación de microcuencas en taludes: la metodología de preparación del suelo establece como otra de las medidas para el control de la erosión la formación de unas microcuencas en taludes que permitan recoger el agua procedente de la escorrentía, a la vez que es aprovechada para las especies implantadas.  
- Implantación de especies: en función de la morfología final de la cantera, así como de los antecedentes ecológicos estudiados, se han determinado dos tipos de revegetación:  
a) Revegetación de tipo forestal: se trata de la implantación de las especies vegetales autóctonas determinadas mediante la metodología de la autoecología paramétrica y acorde al entorno forestal circundante.  
  
b) Revegetación de tipo agrícola: se trata de la revegetación en las plataformas de cultivo mediante especies agrícolas.  
  
Restauración hidrológica.  
La explotación de la cantera en parte de la sierra Serreta Larga ha conllevado una modificación sustancial de la morfología de esta, con la consiguiente modificación en la escorrentía natural, sin afectar, sin embargo, a ningún cauce de agua superficial, dado que estos se encuentran a más de 100 m de distancia de la cantera.  
Con el fin de reconducir las aguas de lluvia que circulen por la ladera este de la sierra, evitando la libre circulación de estas por las zonas restauradas, se ha optado por la construcción de zanjas de drenaje perimetrales por donde sea factible su ubicación, que desemboquen en puntos concretos, dentro de las parcelas propiedad del promotor.  
Además de estas zanjas perimetrales, se han diseñado otras zanjas para la evacuación de las aguas pluviales en la cara interna de la plataforma agrícola a cota 71 y sus accesos. Estas zanjas se podrán construir a medida que avance la explotación-restauración durante la fase 5, para el caso de las plataformas agrícolas.  
Siempre que sea posible, las zanjas en los accesos se construirán en la cara interior de estos (debido al peralte) mediante el empleo de una retropala mixta.  
El lecho de las zanjas estará recubierto o encachado de grava de diámetro 10-15 mm, para evitar la erosión.  
Aunque en el resto de bermas no se vayan a construir zanjas de drenaje, estas tendrán una ligera contrapendiente hacia el interior con el fin de que, tanto las aguas de lluvia como las de riego, permanezcan en la berma el máximo tiempo posible para su aprovechamiento por la vegetación implantada.  
Por otro lado, se han establecido siete puntos de desagüe, ubicados sobre el plano de planta en el estado final restaurado en función de: las dimensiones de las zonas definidas para la revegetación (forestal y agrícola) y de la ubicación de las zanjas perimetrales. De esta manera, el agua recogida por las zanjas que no se haya infiltrado durante el encauzamiento de estas, llegará con poca velocidad a los puntos de desagüe, donde permanecerán hasta su infiltración al subsuelo, pudiendo recargar tanto el acuífero de San Vicente como el de Fontcalent, hecho que ocurrirá de forma natural, dado que se trata de aguas libres de contaminantes, cuyos sedimentos decantan gradualmente.  
Revegetación con especies de tipo forestal  
Se ha realizado una diferenciación en cuanto a zonas a revegetar con especies forestales, alternando entre zonas llanas y zonas de pendiente. Las zonas llanas se corresponden con las bermas de los bancos mientras que las plataformas se corresponden con aquellas superficies de mayor anchura que las bermas, concretamente se trata de una plataforma ubicada en la zona W-SW y a cota 113. Por otro lado, las zonas de pendiente equivalen a los taludes con inclinación igual o inferior a 30º.  
Se combinará la plantación con leñosas en bermas y plataforma forestal a cota 113, y plantación y siembra de herbáceas en taludes.  
Se hará una evaluación de las especies compatibles con las características ecológicas de la zona de estudio para emplear en la restauración, persiguiendo la creación de una cubierta vegetal con densidad adecuada, complejidad posible y función principalmente protectora.  
Las especies seleccionadas han sido: Anthyllis cytisoides, Dorycnium pentaphyllum, Cistus albidus, Retama sphaerocarpa, Brachypodium retusum, Stipa tenacissima, Lygeum spartum, Rosmarinus officinalis, Pinus halepensis, Ceratonia siliqua, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Rhamnus lycioides y Ephedra fragilis.  
Revegetación con especies de tipo agrícola.  
En el caso de las plataformas agrícolas resultantes tras la remodelación topográfica en la zona de ampliación de la cantera, se continuará con la explotación agrícola que hasta el momento se realiza en la finca El Clotet, con el cultivo de naranjos y mandarinos.  
  
Rehabilitación de accesos.  
Los caminos externos al perímetro de afección (cantera y zona de ampliación) no serán objeto de ningún tipo de actuación, dado que son necesarios para continuar con la labor industrial/agrícola de la empresa CEMEX España Operaciones, SLU.  
Sin embargo, los caminos de acceso interiores a las zonas ya restauradas de dicho perímetro, serán acondicionados mediante la compactación y el riego a humedad óptima para mantener su integridad física, pero en ningún caso serán asfaltados, o revegetados.  
Rehabilitación de los servicios e instalaciones anejos a la explotación de recursos minerales.  
Dentro de la zona de estudio no existe ninguna planta de tratamiento del mineral objeto de extracción. Las instalaciones de uso comunitario como aseos, recepción y oficinas, se ubican también fuera del perímetro de la cantera dentro de la concesión, al igual que la planta de trituración y la fábrica de cemento.  
Por otro lado, en la zona de ampliación, donde se localizan los cultivos agrícolas, se encuentran algunas edificaciones vinculadas al uso agrario. Por lo que conforme avance la explotación-restauración de estas zonas, estas edificaciones deberán ser trasladadas a otra zona dentro de los límites de la finca El Clotet, pero en ningún caso será necesaria la eliminación definitiva de estas, puesto que la actividad agraria continúa en activo.  
Instalaciones de residuos mineros.  
Teniendo en cuenta las definiciones de residuo minero e instalación de residuo minero del Real decreto 975/2009 y Real decreto 777/2012, la explotación no genera ningún tipo de estériles (residuo minero) que deba ser almacenado, puesto que se aprovecha el todo uno explotable, de modo que para este caso concreto no está prevista ninguna instalación de residuos mineros en la zona de estudio.  
Por otro lado, el material extraído del frente, y una vez cargado, será transportado a la planta de trituración propiedad de la empresa promotora, no existiendo tampoco acopios de este material en la plaza de cantera o plataformas de trabajo.  
El único material que podría considerarse como residuo minero son las tierras vegetales retiradas antes de la explotación y que son acopiadas en montículos de 2 m de altura máxima; si bien, se trata de un residuo minero inerte, exento de contaminantes, denominado por el Real decreto 975/2009 como suelo no contaminado. Si el tiempo de permanencia fuera superior a tres años se consideraría instalación de residuo minero, pero en el caso de Serreta Larga, el decapado de estas tierras se realizará conforme avancen las labores de explotación, por lo que su reutilización en las labores de restauración se realizará a la mayor brevedad posible, aunque, en cualquier caso, no será necesario realizar ningún tipo de construcción para el mantenimiento de este suelo, sino que se realizará al aire libre pero a sotavento de los vientos, en la zona destinada a tal efecto y en las condiciones indicadas.  
Para la recreación de la zona de sierra se emplearán estériles procedentes de una cantera próxima, denominada Sierra Mediana, propiedad de la promotora. Para esta labor se necesitarán unos 84.650 m³, que podrán ser cubiertos con estos excedentes de estériles que se destinan a ventas.  
Planificación de la restauración.  
Se han programado cinco fases de trabajo con una duración temporal para cada una de ellas de unos 6 años aproximadamente. La programación de estas fases se ha proyectado de tal manera que la realización de las labores de restauración se inicie en el menor tiempo posible, con el fin de proceder a una restauración progresiva y simultánea a la explotación minera.  
Por otro lado, y con el mismo fin de reducir el tiempo para ejecutar las labores de revegetación, la explotación de los bancos se llevará a cabo teniendo en cuenta la morfología final de restauración, de manera que mediante el sistema de explotación previsto, el perfil final de explotación será coincidente con el de restauración.  
La siguiente tabla muestra el programa de actuaciones a realizar en cada una de las fases proyectadas.  
  
  
Todas estas actuaciones se realizarán en función del ritmo de explotación-restauración programado que dependerá fundamentalmente de las necesidades de suministro de materia prima para la fabricación de cemento gris en la fábrica contigua a la cantera Serreta Larga, así como del avance de la explotación-restauración en sentido descendente o de la accesibilidad a los frentes y plataformas.  
  
Tramitación administrativa  
El expediente se inicia el 3 de octubre de 2013, con la remisión, por el Servicio Territorial de Energía de Alicante de una copia del proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística y plan de restauración integral, así como certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Alicante, copia de los informes emitidos por Patrimonio, Confederación Hidrográfica del Júcar, y Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, certificado del resultado de la información pública, copia de las alegaciones formuladas por Esquerra Unida del País Valenciano y respuesta del promotor a las mismas.  
El 16 de febrero de 2015 se realizan consultas al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje y al Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación.  
El 23 de marzo de 2015 se recibe informe del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación.  
El 23 de abril se recibe informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
El 7 de agosto de 2015 se requiere al promotor, a través del Servicio Territorial de Energía de Alicante, documentación complementaria.  
El 20 de junio de 2016 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante remiten la documentación solicitada, presentada por el promotor, en formato CD.  
El 8 de noviembre de 2016 se requiere al promotor, a través del Servicio Territorial de Energía de Alicante, la remisión de la documentación aportada en formato papel.  
El 28 de noviembre de 2016, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante remite la documentación solicitada en formato papel.  
El 22 de febrero de 2017 se realiza consulta al Servicio de Vida Silvestre, en relación con la posible presencia de la especie protegida Aquila fasciata, así como con los posibles hábitats existentes en la zona afectada por la cantera.  
El 23 de febrero de 2017 se realizan las siguientes consultas: al Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, sobre el nuevo estudio acústico presentado por el promotor; y al Servicio de Ordenación y Gestión Forestal sobre el nuevo proyecto de restauración integral presentado por el promotor.  
El 2 de marzo de 2017 el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal remite comunicación indicando que no se estima procedente realizar un nuevo informe sobre el plan de restauración integral modificado y que, desde su punto de vista, se puede proseguir con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
El 27 de marzo de 2017 se recibe informe del Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, en relación con el informe acústico que les fue remitido.  
El 22 de junio de 2017 se recibe informe favorable del Servicio de Vida Silvestre.  
  
Información pública  
La dirección territorial de Alicante de la Conselleria de Industria, Comercio e Innovación sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 6360, de 22 de septiembre de 2010.  
El director territorial de Economía, Industria, Turismo y Empleo de Alicante, en fecha 17 de septiembre de 2013, certifica que durante el plazo concedido se recibieron alegaciones formuladas por Esquerra Unida del País Valencià (EUPV), que fueron contestadas mediante escrito presentado en fecha 23 de noviembre de 2010 por la sociedad CEMEX España, SA.  
Se resumen a continuación dichas alegaciones, dado su carácter ambiental, junto con la respuesta del promotor a las mismas:  
- Alegación primera: «De la consulta de la documentación sometida a información pública se desprende que la solicitud de licencia ha sido presentada debido a la inspección de canteras a cielo abierto realizada por el SEPRONA en abril del pasado año 2009 como consecuencia de una orden de la Fiscalía de Medio Ambiente y Urbanismo del Tribunal Supremo (?). El Ayuntamiento realiza cuatro días después de recibir ese acta una visita de comprobación mediante la unidad de disciplina urbanística y actividades de la Policía Local, en cuya acta consta que la actividad de la cantera carece de la preceptiva licencia de apertura, emitiéndose un decreto de alcaldía el pasado 30 de septiembre por el que se requiere a CEMEX a suspender de forma inmediata la actividad de la cantera hasta que disponga de la preceptiva licencia ambiental y de apertura, concediéndose un mes a la mercantil para que solicite licencia ambiental, solicitud que CEMEX presenta en plazo. Es decir, su Ayuntamiento y la Conselleria de Medio Ambiente han consentido desde 1993 el funcionamiento ilegal de la cantera de CEMEX en la Serreta Llarga, una cantera que además de no contar con licencia municipal, no ha sido sometida hasta el momento al preceptivo proceso de evaluación de impacto ambiental (?). Todo ello ha supuesto que se produzca un grave impacto negativo desde el punto de vista ambiental y paisajístico a una sierra, la Serreta Llarga, que junto a las sierras de Fontcalent y Mitjana ya han sido suficientemente castigadas por la apertura de canteras. Por todo ello exigimos que se deniegue la licencia y que se obligue a la mercantil CEMEX España, SA, a acometer de inmediato las labores de restauración definidas en el plan de restauración de la cantera».  
- Respuesta de CEMEX España, SA, a la alegación primera: «El representante de EUPV se limita a verter opiniones personales, basadas en erróneas conjeturas y suposiciones, que nada tienen que ver con la realidad, (?). Para poner de manifiesto la falsedad de tales afirmaciones basta señalar que el trámite inicial del procedimiento para obtención de licencia ambiental, previsto en el art. 47 de la Ley 2/2006 (GV), consistente en la solicitud del preceptivo certificado de compatibilidad urbanística, fue instado por Cemex España, SA, mediante escrito que tuvo entrada en registro de la Gerencia Municipal de Urbanismo en fecha 5 de junio de 2007 (?). En cuanto a la exigencia de denegación de la licencia que, sin más motivo que la simple pretensión del alegante, conviene recordar a este que la concesión de una licencia es un acto de carácter reglado por el que se reconoce al administrado el derecho a hacer algo que se encuentra dentro de los límites del ordenamiento jurídico (?). Por definición, la licencia es un acto debido en cuanto que necesariamente «debe» otorgarse si la actuación pretendida se ajusta a la normativa aplicable. Como tal acto reglado, no permite discrecionalidad alguna.»  
- Alegación segunda: «La documentación sometida a información pública no especifica nada sobre las toneladas de material extraídas hasta el momento y las que se pretenden extraer hasta el final de la actividad (?). Exigimos por ello que dichos datos se incorporen a la documentación de modo que se reitere el trámite de información pública.»  
- Respuesta de CEMEX España, SA, a la alegación segunda: «Contrariamente a lo que afirma el alegante, el contenido de los proyectos presentados cumple los requisitos exigidos por la normativa de aplicación, por lo que esta alegación debe ser desestimada. Basta señalar que el Estudio de Impacto Ambiental, en su apartado 5.2, «Cálculo de reservas. Vida útil», pág 23 refleja tanto el volumen anual previsto de extracción como las reservas estimadas, considerando una vida útil de la cantera con su zona de ampliación de unos 30 años. De igual modo, el correspondiente proyecto de explotación presentado ante el órgano sustantivo en fecha 04.05.2010, contiene información detallada con los datos más representativos de la actividad económica que supone la puesta en marcha del proyecto solicitado.»  
- Alegación tercera: «El estudio de impacto ambiental plantea una falsa disyuntiva entre la opción de no regularizar la actividad y proceder a su abandono y clausura y la opción de regularizar la actividad que es la única que permitiría la restauración de la cantera. Existe una tercera alternativa que consiste en no conceder licencia para que se acometan de inmediato las labores de restauración que es obligado realizar al disponer la cantera de título de concesión de explotación desde el 15 de enero de 1993. Esa tercera alternativa no ha sido valorada en el estudio de impacto ambiental, una valoración que exigimos que se produzca en el proceso de evaluación de impacto ambiental de la actividad.»  
- Respuesta de CEMEX España, SA, a la alegación tercera: «Resulta incomprensible que se plantee la no concesión de licencia con el objetivo de restaurar, cuando la ejecución de toda obra de restauración requiere la previa obtención de la correspondiente licencia urbanística que dé cobertura a dicha actuación, pudiendo ser bien la que se propone en los proyectos y estudios realizados u otra distinta, pero en todo caso, la actuación de restauración deberá ser la más idónea tanto desde el punto de vista medioambiental como económico de la empresa. Cabe señalar además que, atendiendo a los términos de esta alegación, parece que solo existe una alternativa, cuando el estudio de impacto ambiental contempla al menos tres alternativas posibles.»  
- Alegación cuarta: «La restauración de la cantera ha de realizarse de modo que sobre los terrenos cartografiados por la propia Conselleria de Medio Ambiente como hábitats de interés comunitario se restauren dichos hábitats frente a la propuesta de la empresa de ocuparlos con cultivos agrícolas de regadío (?). Por otra parte, respecto al resto de terrenos consideramos más adecuado implantar cultivos agrícolas de secano que de regadío, debido a su menor consumo hídrico y a su vinculación histórica al paisaje de la partida de Fontcalent.»  
- Respuesta de CEMEX España, SA, a la alegación cuarta: «(?) En la superficie afectada por la ampliación de la cantera, apenas existe una pequeña superficie ocupada por estos hábitats, siendo la mayoría de la superficie ocupada por bancales agrícolas, motivo por el cual, en el estado final restaurado de la cantera, se plantea la plantación agrícola en las plataformas de cultivos manteniendo posteriormente dicha plantación a través de la finca agrícola El Clotet, en la que quedará integrada, mientras que en las zonas de taludes ya restaurados (bancos y bermas) se revegetará con especies que habitualmente se localizan en los hábitats identificados. No obstante, el órgano sustantivo al que compete la aprobación del correspondiente Plan de Restauración Integral, será el encargado de valorar, entre otros, los aspectos que se cuestionan en esta alegación cuarta.»  
- Alegación quinta: «El inventario ambiental que forma parte del estudio de impacto ambiental tiene importantes carencias, de las que vamos a destacar la ausencia del águila-azor perdicera Hieraaetus fasciatus, que nidifica en la vecina Serra de Fontcalent y cuya área de campeo sin duda incluye a la Serreta Llarga. Por otra parte no se cita la existencia en el entorno de la cantera del humedal del Saladar de Fontcalent, pese a que la umbría de la Serreta Llarga forma parte de su cuenca hidrológica y paisajística.»  
- Respuesta de CEMEX España, SA, a la alegación quinta: «Efectuada la oportuna consulta al Banco de Datos de la Biodiversidad de la Comunidad Valenciana, se pudo comprobar la existencia del águila-azor perdicera (Hieraaetus fasciatus) en la cuadrícula de 10x10 km, localizada al sur de la Serreta Larga, y designada con el código 30SYH14. Esta cuadrícula, que abarca una superficie de 100 km², se considera lo suficientemente amplia como para asegurar la nidificación del águila-azor perdicera en la Sierra de Fontcalent. En las sucesivas salidas de campo realizadas al objeto de preparar el Estudio de Impacto Ambiental no se observó la existencia de este ave ni se hallaron vestigios de su presencia (?) la actividad extractiva en la Serreta Larga, que viene ejecutándose desde hace décadas, no supone una amenaza para esta especie dado que la Serreta no es su lugar de nidificación (?) el estudio de impacto ambiental, en su apartado «Medidas Protectoras» (pág 200) especifica que se realizará una «evaluación del peligro real para las crías cuyos nidos se encuentren dentro del área afectada, tomando las medidas oportunas para preservar la prole». En cuanto al Saladar de Fontcalent (?) no ostenta la categoría de Humedal sino que está catalogado como Microrreserva de Flora, habiéndose realizado la correspondiente descripción de la misma en la página 128 del estudio de impacto ambiental.»  
- Alegación sexta: «No hemos encontrado en la documentación sometida a información pública ni el preceptivo estudio de integración paisajística ni su correspondiente plan de participación pública (?). Por ello solicitamos (?) que se reitere dicho trámite con la documentación completa incluyendo el preceptivo estudio de integración paisajística y su plan de participación pública.»  
- Respuesta de CEMEX España, SA, a la alegación sexta: «(?) estamos en condiciones de acreditar su presentación por registro de entrada, para la incorporación al expediente, en las fechas que se indican a continuación: 12 de noviembre de 2009. Presentación del Documento Previo al Estudio de Integración Paisajística como anexo a la solicitud de Licencia Ambiental. 15 de enero de 2010. Solicitud de iniciación del Plan de Participación Pública que el Ayuntamiento llevó a efecto el 1 de marzo de 2010 durante un período de 20 días hábiles. A su conclusión, se realizaron las correspondiente encuestas y se procedió redactar el Estudio de Integración Paisajística.7 de mayo de 2010. Presentación de 4 ejemplares del Estudio de Integración Paisajística como documentación complementaria del expediente.»  
  
Consultas a administraciones e informes considerados.  
En el expediente se han considerado tanto los informes remitidos por el órgano sustantivo, como los solicitados por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en atención a las posibles afecciones detectadas.  
a) Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano (6.07.2009).  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano informa favorablemente la actuación a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
b) Informe de Confederación Hidrográfica del Júcar (2.10.2009).  
El organismo de cuenca informa favorablemente la explotación y restauración de la cantera Serreta Larga y su zona de ampliación en el término municipal de Alicante, sin perjuicio de las determinaciones que, como consecuencia de estudios más detallados o nueva documentación se puedan establecer en las autorizaciones que preceptivamente se deben obtener de este organismo. En el proyecto de explotación modificado, de fecha mayo 2016, se indica que «las modificaciones derivadas del Informe del Servicio de Impacto Ambiental, afectan a la morfología final aprobada por el organismo de cuenca en su informe favorable, de manera que, se notificará a este organismo a los efectos oportunos».  
c) Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (9.02.2012).  
La Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas, en respuesta a la consulta realizada por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, remite en fecha 23 de abril de 2015 copia del informe emitido por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en fecha 9 de febrero de 2012, ya que el estudio de integración paisajística es el mismo que se informó para la tramitación de la declaración de interés comunitario de la actividad. El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje emite informe favorable, sin perjuicio de lo que establezca el análisis que corresponda en relación con la vivienda existente en la franja de 500 metros próxima alrededor del ámbito de la cantera (art. 451 del ROGTU).  
d) Informe del Servicio de Gestión Forestal (24.07.2013).  
El Servicio de Gestión Forestal informa favorablemente el plan de restauración integral del proyecto, a los solos efectos forestales y de conformidad con el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana y según lo establecido en el Real decreto 975/2009.  
Dado que, en fecha 20 de junio de 2016, el promotor presentó modificaciones al proyecto y al plan de restauración integral como consecuencia del requerimiento realizado por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, se solicitó un nuevo informe del PRI modificado.  
El Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, mediante nota de régimen interno de fecha 2 de marzo de 2017, comunicó al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental que no se estimaba procedente realizar un nuevo informe, dada la escasa afección de la explotación a terreno forestal y el retraso que supondría para el promotor en la resolución del expediente, por lo que, desde su punto de vista, podía continuarse con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
e) Informe del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación (20.03.2015).  
En este informe se indica que si la finalidad del expediente es evaluar el impacto acústico de la actividad de la cantera, se debería presentar un nuevo estudio, de acuerdo con el artículo 17 del Decreto 266/2004. No obstante, añade que si el estudio está incluido en un instrumento de planeamiento y se ajusta al contenido mínimo establecido por el Decreto 104/2006, siendo responsabilidad del técnico que lo firme la veracidad de su contenido y del órgano promotor la ejecución del mismo, este servicio no tendrá nada que objetar.  
f) Informe del Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera (21.03.2017).  
Este servicio concluye que el estudio acústico presentado se ajusta a las directrices establecidas en el Decreto 266/2004, siendo responsabilidad del técnico que lo firma la veracidad de su contenido y del órgano promotor la ejecución del mismo, no teniendo este servicio nada que objetar. No obstante, se detallan una serie de medidas con objeto de minimizar el impacto acústico sobre su entorno más allá del mero cumplimiento con la normativa en materia de contaminación acústica.  
- Uso de máquinas con bajo nivel de ruido.  
- Modificación o sustitución de los componentes de los equipos ruidosos.  
- Estudiar y controlar las fuentes de ruido y aquellos agentes que pudieran ser afectados tanto en el interior como en el exterior de la instalación.  
- Aprovechar atenuaciones de superficies suaves, como escombreras revegetadas empleadas como pantalla acústica que absorben energía sonora recibiendo los niveles de ruido.  
- Disminución de las alturas de caída libre de los materiales.  
- Procesos de trabajo menos ruidosos: reducir el número de equipos, disminuir la frecuencia de las operaciones, etc.  
- Construcción de cordones de tierra y pantallas vegetales perimetrales.  
- Utilizar revestimientos de goma resistente en las cajas de los dumpers y en las tolvas.  
- Apagar los equipos y vehículos si no van a ser utilizados.  
- Mantener cerrado el capó de los equipos cuando estén en funcionamiento.  
- Realizar un mantenimiento intensivo de los equipos, componentes y elementos sometidos a rozamiento. Verificar el correcto engrase de los equipos.  
- Comprobar que no se producen ruidos anormales procedentes de la maquinaria.  
- Comprobar que los niveles de ruido son aceptables antes de comprar un equipo y no después.  
- Realizar un correcto mantenimiento de la maquinaria según las especificaciones del fabricante.  
- Mantener en buen estado los sistemas de aire acondicionado en camiones, para evitar trabajar con las ventanas o las puertas abiertas.  
- Comprobar que los cojinetes y los silenciadores de los equipos funcionan adecuadamente.  
- Cerrar los elementos giratorios (poleas, correas de transmisión, etc.) para confinar el ruido.  
Si es posible, sustituir los equipos móviles por otros que produzcan menos ruidos.  
- Informar, formar y sensibilizar a los trabajadores para que participen activamente.  
g) Informe del Servicio de Vida Silvestre (16.06.2017).  
Este servicio, en base al análisis del contenido de la documentación aportada, y teniendo en cuenta los datos de que dispone respecto al proyecto y a los hábitats de interés comunitario y especies prioritarias de flora y fauna presentes en el área potencialmente afectada por la ejecución del mismo, realiza las siguientes consideraciones:  
- La ampliación se localiza fuera de la Red Natura 2000.  
- La consulta al banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana confirma que no se tiene constancia de la presencia de especies prioritarias de flora y fauna. Sólo incluye referencias al águila-azor perdicera (Aquila fasciata), pero su inclusión es consecuencia de la restricción establecida para esta especie. La revisión de los datos de nidificación confirma la ausencia de posibles afecciones relacionadas con la actuación objeto de este informe por localizarse a más de 3,5 km de distancia.  
- Los hábitats de interés comunitario existentes (5330 matorrales temomediterráneos y pre-estépicos, 6220\* zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea) se localizan en un perímetro que se extiende por el área que se encuentra actualmente en explotación. Por lo tanto, en la actualidad, los hábitats indicados no están presentes en el perímetro de la zona actual de explotación y en su zona de ampliación. El área prevista para la ampliación corresponde en su totalidad a zonas de explotación agrícola que no albergan especies ni hábitats de interés para la conservación.  
Concluye este informe considerando que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre los hábitats y las especies presentes en la zona.  
  
Consideraciones ambientales.  
1.º Emplazamiento del proyecto.  
La actividad se desarrollará en la parcela 3, del polígono 43, del término municipal de Alicante. De acuerdo con el certificado de compatibilidad urbanística del ayuntamiento, de fecha 6 de mayo de 2008, dicha parcela tiene la calificación urbanística de suelo no urbanizable común y, en el caso de concederse la DIC, se considerará apto el emplazamiento para la actividad solicitada.  
2.º Contrastada la parcela en la que se pretende ubicar la actividad con la información suministrada por la cartografía disponible en la web de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, se observa que:  
- Una pequeña parte dentro de la concesión, localizada al oeste, se emplaza en terreno forestal. En consecuencia, deberá considerarse lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
- Dentro de la franja de 500 m en torno a la zona de explotación, se detecta la existencia de diversas edificaciones, una de las cuales, en concreto, es una vivienda ubicada al sur de la explotación sobre suelo urbano, lo que podría suponer una incompatibilidad de uso con la cantera, según establece el artículo 197, apartado c, de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana. No obstante, la actividad cuenta con el certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Alicante, por lo que se considera que el desarrollo de la explotación de áridos no es incompatible con la presencia de una edificación habitada siempre que, con la aplicación de las medidas preventivas y correctoras adecuadas, no se produzcan riesgos ni molestias, principalmente por ruidos, en la citada vivienda.  
La distancia entre la explotación y la mencionada vivienda es de unos 480 metros, encontrándose entre la vivienda y la cantera la nueva línea ferroviaria de alta velocidad. Considerando los anteriores factores y las medidas protectoras que propone adoptar el promotor, no se prevé que se produzcan molestias por emisión de polvo y generación de ruidos en dicha vivienda.  
Por otra parte, dentro de la franja de 500 metros, pero al este de la cantera también se observan edificios aislados sobre suelo no urbanizable que podrían ser viviendas. Estos edificios se encuentran en la ladera opuesta de la sierra en la que se va a llevar a cabo la explotación, lo que supone una barrera natural a la dispersión de las emisiones tanto acústicas como de partículas. Considerando que, además, el uso de explosivos se realizará de forma puntual y que la circulación de camiones se realizará por el interior del perímetro de la explotación, y teniendo en cuenta las medidas protectoras adoptadas por el promotor, no se prevén grandes molestias por ruidos o partículas en suspensión en las posibles viviendas situadas en esta última ubicación.  
- La localización del proyecto no afecta a vías pecuarias, microrreservas de flora, espacios de la Red Natura 2000, ni a ningún otro tipo de espacio natural protegido.  
- Con respecto a los Hábitats de Interés Comunitario localizados en el ámbito de la zona de estudio, cabe indicar que la Serreta Larga alberga dos hábitats de interés comunitario, identificados como 5330 y 6220\* (hábitat prioritario), pero no así la zona de ampliación, es decir, los terrenos que se pretende explotar en un futuro. El área de sierra explotada será objeto de restauración. El resto de la sierra no ha sido explotada ni lo va a ser, puesto que en ella se localizan los citados hábitats.  
- Según el BDB, en el entorno inmediato del proyecto aparece la especie prioritaria Aquila fasciata. No obstante, el Servicio de Vida Silvestre informa que su inclusión es consecuencia de la restricción establecida para esta especie y que la revisión de los datos de nidificación confirma la ausencia de posibles afecciones relacionadas con la explotación de la cantera por localizarse a más de 3,5 km de distancia.  
- A grandes rasgos, la zona de estudio se localiza en la cuenca hidrográfica del Júcar, y a menor detalle, en la subcuenca de la Rambla del Pepior de Rambuchar, más conocida como Barranco de las Ovejas, fuera de la zona de afección a dominio público hidráulico y a sus zonas de servidumbre y policía. Además, existen una serie de vaguadas y barranqueras que surgen, en su mayoría, de la Sierra de Fontcalent y Sierra Mediana, pero que tampoco se verán afectadas. La actuación cuenta con informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar. No obstante, las modificaciones derivadas del informe del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental afectan a la morfología final aprobada por el organismo de cuenca en su informe favorable, de manera que se notificarán a este organismo a los efectos oportunos.  
- El emplazamiento propuesto no está sometido a riesgos por inundación y presenta una media-baja vulnerabilidad de acuíferos. Tampoco existen afecciones territoriales derivadas de la proximidad de elementos naturales o de infraestructuras humanas.  
- La empresa peticionaria encargó la realización del correspondiente estudio arqueológico a un técnico competente para comprobar las posibles afecciones sobre el patrimonio histórico-cultural. La conclusión a la que se llega tras el análisis de la zona de estudio es la siguiente: «en la zona de ampliación de la explotación y en las áreas adyacentes más próximas, así como en las áreas de acceso, no existen evidencias ni restos materiales, ni elementos constructivos ni estructurales en lo que a materia arqueológica, etnográfica y paleontológica se refiere que se puedan ver afectados». La actuación cuenta con el informe favorable de la Dirección General de Cultura, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Por todo lo anterior, se concluye que, de la ubicación de la cantera, no se derivarán afecciones significativas al medio ambiente.  
3.º Consideraciones relacionadas con la actividad a desarrollar (fase de funcionamiento).  
Los impactos más significativos derivados de la ejecución del proyecto se producen sobre el aire, por el aumento del ruido y de las partículas sólidas en suspensión; la geomorfología, en cuanto a la variación de la topografía original; la edafología, por la destrucción y la alteración de las características del suelo; la vegetación, ya que se destruye y daña la cubierta vegetal; los procesos hidrológicos, pues la modificación del relieve afecta a drenajes y a la tasa de erosión/sedimentación; y el paisaje, produciéndose un impacto visual significativo.  
a) Afección a la atmósfera:  
a.1) Emisión de partículas: Las labores de eliminación de la cobertura vegetal, así como del horizonte orgánico y de los horizontes más superficiales que no van a ser objeto de explotación han de realizarse con maquinaria pesada, fuente de ruido, gases contaminantes y polvo, por lo que se producirá una afección directa sobre la calidad de la atmósfera (tanto calidad del aire como nivel sonoro). Asimismo, la extracción del material, la construcción de accesos, la gestión de acopios y el transporte y descarga del material en la planta de machaqueo también generará un incremento de partículas en suspensión y la emisión de gases de combustión.  
Las medidas protectoras que se establecerán para paliar este efecto sobre la atmósfera, vegetación, etc. son las siguientes:  
- Empleo de captadores de polvo durante la perforación de los barrenos mediante sistema húmedo o seco.  
- Riego periódico (mínimo una vez a la semana) de las pistas más frecuentadas y caminos de tránsito de los camiones. Con esta acción se persigue prevenir la existencia de partículas de polvo en suspensión.  
- Planificación y control del tráfico de los vehículos de transporte del material.  
- Reducción de la velocidad de circulación, evitando los cruces de pistas.  
- Colocación de la correspondiente lona de protección en los camiones tipo bañera que transporten el material, no así en los pequeños volquetes o dumpers que se mueven únicamente dentro de los límites de la explotación minera y su zona de ampliación.  
- Empleo de silenciosos en los tubos de escape, y colocación de estos en la parte superior de las cabinas de la maquinaria, minimizando la generación de polvo producida por la expulsión de gases contaminantes directamente sobre el terreno, lo que aumentaría la cantidad de polvo en suspensión y la deposición de partículas y agentes contaminantes sobre las hojas de las plantas.  
- Realización de mediciones de polvo cuatrimestrales (una por cuatrimestre y puesto de trabajo), tal y como especifica la legislación en materia de seguridad e higiene.  
- Mediciones de los niveles de inmisión de partículas PM10 en las zonas colindantes a la explotación, si los organismos competentes lo considerasen necesario. Si estos niveles de inmisión superasen los establecidos por la legislación vigente, siendo su causa las labores de explotación en la cantera, se actuará según lo dispuesto por los organismos de control competentes.  
Dado que, en la franja de 500 metros colindante al perímetro de la explotación, existen edificios aislados y viviendas, con objeto de garantizar la calidad atmosférica a los habitantes de las mismas, se considera necesaria la realización de mediciones periódicas de concentración de partículas en suspensión en el aire en el entorno de las residencias. En el caso de que se superasen los niveles máximos permitidos, según la normativa vigente, deberá revisarse la eficacia de las medidas correctoras propuestas y modificarlas o establecer medidas adicionales en caso necesario (por ejemplo, cambiar la ubicación de acopios, aumentar la frecuencia de los riegos o instalar una barrera artificial).  
Respecto al impacto producido por los gases de combustión emitidos por la maquinaria y vehículos, estos se someterán a las correspondientes revisiones periódicas para garantizar que sus niveles de emisión se sitúen dentro de los límites establecidos por la normativa.  
a.2) Generación de ruidos: durante el proceso de explotación, y como consecuencia de las voladuras que se realizan de forma puntual, el empleo de maquinaria y el posterior transporte del material, se generan niveles de ruido en ocasiones elevados, pudiendo ser paliado este impacto negativo, según propone el promotor, con las siguientes medidas protectoras:  
- Minimizar la carga de explosivo por unidad de microrretardo, reduciendo el diámetro de perforación, acortando la longitud de los barrenos, seccionando las cargas dentro de este e iniciándolas en tiempos distintos o utilizando un mayor número de detonadores.  
- Reducir el número de barrenos con detonadores instantáneos.  
- Elegir los tiempos de retardo de modo que la voladura progrese a lo largo del frente a una velocidad inferior a la del sonido en el aire.  
- Evitar el empleo de cordón detonante al aire libre y, si se emplea, cubrirlo con arena fina.  
- Mantenimiento preventivo, y adecuado a la normativa vigente en materia de niveles sonoros, de los tubos de escape de la maquinaria empleada y de los elementos susceptibles de ocasionar ruido, sustituyendo aquellos componentes más ruidosos.  
- Reducir el número de actividades sonoras solapadas.  
- Reducir la velocidad de circulación de los vehículos. Racionalizar el tráfico rodado.  
- Reducir las alturas de caída de los materiales.  
- Revestir la caja de los camiones con goma resistente.  
- Realización de mediciones de los niveles de ruido, cuando se precise.  
Por otra parte, el promotor aporta un estudio acústico realizado de acuerdo a los contenidos exigidos en el artículo 17, del Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios. Dicho artículo desarrolla el artículo 36 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de protección contra la contaminación acústica.  
En este estudio se establecen tres estaciones de muestreo acústico, al objeto de analizar la interacción de la actividad con el entorno actual y previsto, así como la compatibilidad acústica entre los usos de la propia actividad. Se indica que la actividad se desarrollará exclusivamente en horario diurno. En la estación de muestreo núm. 2, correspondiente a las viviendas situadas al sur de la explotación, los valores obtenidos, en todas las opciones, entran dentro de los parámetros fijados por la ley. En la estación de muestreo núm. 3, ubicada en el frente de la explotación, los valores registrados alcanzan los 75,53 dB, debido a la cercanía de la voladura. Según establece dicho estudio, esto no es un dato preocupante ni anómalo teniendo en cuenta que el ruido es de muy poca duración y esporádico. Finalmente, se concluye en el estudio que los niveles de inmisión sonora en el ambiente exterior, teniendo en cuenta los límites establecidos por la legislación y considerando los usos dominantes en el perímetro de las instalaciones, cumple lo establecido en la legislación vigente.  
No obstante lo anterior, en el momento en que se inicie la explotación se realizará una auditoría acústica en las inmediaciones de las viviendas ubicadas en la franja de 500 metros colindante al perímetro de la explotación, al objeto de comprobar que las medidas protectoras adoptadas son suficientes y que no se sobrepasan los niveles de ruido máximos permitidos por la legislación vigente. En caso contrario se deberán establecer medidas correctoras complementarias, como por ejemplo la instalación de una barrera acústica.  
b) Alteración de la topografía.  
El impacto sobre la geomorfología se produce con la extracción de material que modifica el relieve original del terreno. La mayor modificación sobre el relieve original se produjo en el pasado, con la explotación de una parte de la sierra Serreta Larga. La última versión del plan de restauración integral propuesto, modificado a raíz del requerimiento realizado por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, propone restaurar la zona de la sierra localizada al oeste de la explotación mediante el relleno de la parte superior intentando dar continuidad a esta, aumentando su naturalidad y por ende, reduciendo su impacto paisajístico. Esta recreación se llevará a cabo mediante estériles procedentes de la cantera Sierra Mediana. El resto de la sierra que ya ha sido explotada será restaurada mediante la remodelación topográfica de los bancos de explotación, dotándolos de taludes con una inclinación inferior a los 30º para garantizar su revegetación. El reperfilado de estos taludes deberá limitarse a la eliminación de los elementos que puedan constituir un riesgo para la estabilidad de los mismos o peligro de desprendimiento, dejando la superficie lo más rugosa posible con la finalidad de favorecer la infiltración del agua y el enraizamiento de la vegetación. La revegetación se realizará empleando especies forestales típicas de la zona, con el fin de integrar la zona en el entorno, reducir el impacto visual y devolverle su uso forestal inicial. Además, en esta segunda versión del PRI, se elimina el camino interno que separa las dos plazas de cantera, dando una mayor continuidad visual al conjunto, quedando grandes plataformas a modo de bancales que serán plantados con distintas especies de cítricos, que es el cultivo existente actualmente en la zona de ampliación. Con todas estas actuaciones se busca la máxima integración con el entorno, por lo que se considera aceptable el plan de restauración propuesto.  
c) Afección a suelos.  
c.1) Pérdida de suelo.   
Como consecuencia de la eliminación del suelo vegetal se verán modificadas de forma directa las características edáficas, entendidas estas como estructura edáfica, capacidad de infiltración, nivel de compactación del suelo, porcentaje de macro y microporos, de materia orgánica (?). Del mismo modo, el desbroce que se origina mayoritariamente en la zona de ampliación, ya que en la zona actual de explotación el desbroce resulta mínimo, provoca un cambio en el uso del suelo, pasando de uso agrícola a minero, si bien se trata de un impacto recuperable a medio plazo por medios humanos ya que, una vez finalizada la restauración de la zona de ampliación, introduciendo especies agrícolas, el uso del suelo volverá a ser el inicial.  
El promotor propone las siguientes medidas para minimizar este impacto:  
- Retirada del suelo vegetal y de las capas superficiales de suelo de aquellas zonas aún no explotadas, depositándolo en lugar apropiado y señalizado, en montículos de 2 metros de altura máxima, para servir como material de cobertura a aportar en las labores de restauración.  
- Mantenimiento de los acopios de tierra vegetal para evitar la pérdida o merma de sus propiedades físicas. Los acopios de tierras vegetales se sembrarán y regarán para mantener o incrementar su fertilidad hasta el momento de su incorporación durante la restauración. Previo al extendido de esta tierra, será necesario realizar un análisis con el fin de comprobar que cumple los parámetros edáficos mínimos para poder emplearla.  
- Evitar el paso de maquinaria en las zonas no sometidas a explotación y en los lugares destinados al acopio de la tierra vegetal, para evitar compactaciones.  
Por otro lado, el sistema de drenajes contemplado en el plan de restauración propuesto respeta la hidrología original e incorpora elementos de disipación de energía.  
La medidas anteriores se consideran suficientes para garantizar que no se producirán pérdidas de suelo, ni en cantidad por procesos erosivos, ni en calidad por pérdida de estructura.  
c.2) Contaminación de suelos.  
Las posibles contaminaciones de suelos se deben a vertidos eventuales de fluidos procedentes de vehículos y maquinaria.  
Como medida protectora se propone el uso de una zona acondicionada donde se realicen las tareas de mantenimiento de la maquinaria, llenado de gasoil, cambios de aceites y baterías, etc. Asimismo, se realizará el almacenamiento, identificación correcta y gestión adecuada de los aceites y baterías usados por un gestor autorizado.  
Se deberán especificar tanto las características técnicas como la ubicación dentro de la explotación de dicha zona de mantenimiento, ya que no se ha indicado en el proyecto de explotación. La zona habilitada para realizar el mantenimiento de la maquinaria deberá disponer de solera impermeable dotada de las pendientes adecuadas para la recogida de vertidos y de aguas pluviales en un depósito estanco. El contenido de dicho depósito deberá retirarse periódicamente por gestor autorizado. Asimismo, con el objeto de garantizar que este tipo de operaciones se circunscribe a este área, se deberá dimensionar adecuadamente, y balizar su perímetro. Estas instalaciones deberán ubicarse dentro del perímetro de la explotación, sin afectar a terreno forestal. Al finalizar la explotación, se deberá desmantelar por completo el área de mantenimiento de maquinaria, gestionando conforme a la legislación vigente los residuos resultantes.  
d) Afección a las aguas.  
d.1) Contaminación de aguas superficiales. Se debe, por una parte, al posible arrastre de sedimentos por el agua de escorrentía, que aumentaría la turbidez de las aguas, y por otra, a eventuales fugas de fluidos procedentes de vehículos y maquinaria.  
En cuanto al arrastre de sedimentos, se considera adecuado el diseño hidrológico del área afectada, con la construcción de zanjas de drenaje perimetrales y en la cara interna de las plataformas agrícolas. Dichos canales de drenaje se construyen para encauzar las aguas de escorrentía fuera de la zona actual de explotación, hacia zonas de infiltración natural localizadas en el interior de la cantera, no dirigiéndose en ningún momento a cauces de agua naturales, ni afectando a terceros.  
No obstante, según indica el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, respecto al vertido de aguas pluviales a cauces públicos se recuerda que, previamente a la actuación, se deberá obtener autorización administrativa para el vertido de las aguas pluviales (art. 9 del reglamento de dominio público hidráulico, Real decreto 849/1986).  
Respecto a la contaminación por vertidos eventuales de fluidos, este aspecto ya se ha tratado en el apartado de contaminación de suelos.  
d.2) Contaminación de acuíferos. De acuerdo con la documentación aportada, bajo la zona de ubicación de la cantera no es probable la existencia de acuífero de interés alguno, aunque se sitúe cercano el acuífero de San Vicente. A pesar de la proximidad del mencionado acuífero, debido a la inocuidad de la actividad proyectada en relación a la producción de vertidos líquidos nocivos y a que en la zona de estudio afloran materiales impermeables, no se prevé que las aguas subterráneas se vean afectadas.  
e) Vegetación.  
La zona de estudio presenta una diferenciación en cuanto a superficies: por un lado el área que actualmente se encuentra sometida a explotación (frentes actuales en Serreta Larga) y por otro la zona que será objeto de explotación en un futuro (zona de ampliación dentro del perímetro delimitado para la concesión).  
La primera se caracteriza por encontrarse en la misma sierra, donde existe una predominancia de las especies de porte arbustivo típicas del matorral mediterráneo; además de existir un estrato herbáceo donde destacan las especies de rápido crecimiento y sistema radicular fasciculado como son Brachypodium retusum, Lygeum spartum y Stipa tenacissima. La Serreta Larga alberga dos hábitats de interés comunitario (5330 y 6220\*), catalogados en el anexo I de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, como «hábitat natural de interés comunitario cuya conservación requiere la designación de zona de especial conservación». Una parte de la sierra ha sido explotada y será objeto de restauración, mientras que el resto no ha sido explotada ni lo va a ser puesto que en ella se localizan los citados hábitats. Las especies elegidas para revegetar esta zona a restaurar son las siguientes: Anthyllis cytisoides, Dorycnium pentaphyllum, Cistus albidus, Retama sphaerocarpa, Brachypodium retusum, Stipa tenacissima, Lygeum spartum, Rosmarinus officinalis, Pinus halepensis, Ceratonia siliqua, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Rhamnus lycioides y Ephedra fragilis. Se realizará un riego de arraigo y cinco riegos de mantenimiento. El Servicio de Gestión Forestal informó favorablemente la revegetación con estas especies.  
En cualquier caso, las especies forestales utilizadas deberán cumplir las disposiciones de calidad y procedencia especificadas en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción.  
La zona de ampliación está dedicada a cultivos agrícolas (naranjos y mandarinos) y tras la explotación se replantará con las mismas especies.  
f) Fauna.  
El empleo de maquinaria y la eliminación de la cobertura vegetal van a actuar de modo indirecto sobre la fauna pues esta, además de ahuyentarse por el ruido generado, se verá desprovista de su fuente de alimento y cobijo. Como medidas protectoras se proponen:  
- Evaluación del peligro real para las crías cuyos nidos se encuentren dentro del área afectada, tomando las medidas oportunas para preservar la prole.  
- Establecimiento de una cubierta vegetal que cree el hábitat para que las especies animales puedan colonizarla de nuevo y hacer uso de sus recursos.  
g) Paisaje.  
La cantera Serreta Larga se encuentra en la misma sierra que lleva su nombre. En la actualidad existe gran parte de la misma explotada. Una vez realizado el estudio de la cuenca visual, se concluye que la cantera es visible desde prácticamente todos los puntos en los que se han tomado las fotografías. Esto se debe a que, al encontrarse localizada en la propia sierra es fácilmente observable desde casi cualquier punto. Lo que se pretende en la actualidad es restaurar esta zona y no continuar con la explotación en la superficie de la sierra que permanece inalterada, viéndose favorecido de este modo el paisaje con respecto a la situación actual una vez se lleven a cabo las labores de integración (recreación de la sierra) establecidas por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Debido a que se pretende ampliar la superficie de explotación dentro de la concesión, se ha delimitado un perímetro, en terrenos propiedad de la promotora, en el que parte de la superficie se encuentra en la actualidad cultivada con árboles frutales. Como el paisaje se encuentra dominado en cierto modo por la Serreta Larga y otras formaciones montañosas de la zona, la explotación de estos terrenos y posterior restauración de los mismos no supondrá un gran impacto en el medio. Además, esta zona de ampliación se localiza a pie de sierra y no puede ser observada desde muchos puntos de la cuenca visual, pues queda a cota inferior y en llano. No obstante, al tratarse de una amplia superficie, mientras se estén llevando a cabo las actividades extractivas se originará un impacto visual de relativa importancia, que quedará minimizado al realizarse esta por fases, siendo la explotación y restauración simultaneadas en el tiempo. Cabe indicar en este punto que, salvo causa de fuerza mayor que deberá ser debidamente justificada ante los órganos sustantivo y ambiental, antes de comenzar la extracción de cada nueva fase deberá quedar totalmente restaurada la superficie de restauración establecida en la fase previa, según la planificación de la explotación-restauración indicada en la fase expositiva de la presente declaración de impacto ambiental, en caso contrario dicha declaración perderá su validez. Según la documentación aportada, la obtención de un resultado favorable derivado de la aplicación de los criterios de restauración dará lugar a la integración paisajística de la cantera Serreta Larga y su zona de ampliación en el entorno que la rodea.  
La documentación incluye un proyecto de integración paisajística con informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
h) Gestión de residuos.  
Los residuos de tipo orgánico, procedentes de las comidas de los trabajadores, serán eliminados mediante bolsas de plástico cerradas, siendo estas recogidas por el servicio municipal de recogida de basuras para su posterior traslado a vertedero.  
Respecto a los residuos peligrosos procedentes del mantenimiento de la maquinaria serán retirados por gestor autorizado.  
i) Consumo de agua.  
En el informe del organismo de cuenca se indica que el consumo máximo de agua anual estimado durante la fase de explotación será de 196.930 m³/año (8.300 m³/año para el riego de caminos y pistas, 188.630 m³/año para el riego de las plantaciones agrícolas), y durante la fase de restauración de 377.000 m³.  
De la documentación presentada se deduce que el origen del agua con la que se pretende satisfacer el incremento de demanda previsto por la actuación es agua residual depurada, cuyo origen es la comunidad de regantes Alicante-Norte, de la que la empresa es socia.  
El organismo de cuenca concluye que la comunidad de regantes Alicante-Norte posee una concesión para riego, en el término municipal de Alicante, suficiente para garantizar el volumen mínimo anual que la empresa CEMEX España, SA, tiene contratado con ella (715.000 m³). Asimismo, se indica en el informe que se ha comprobado que el incremento de demanda generado por la actuación no supera el volumen mínimo contratado y que, por lo tanto, el incremento de demanda previsto puede ser atendido desde dicho origen.  
j) Afección a infraestructuras existentes.  
Entre las medidas correctoras establecidas por el promotor se incluyen:  
- Reducción del tránsito de vehículos por los caminos no acondicionados a tal fin.  
- Prohibición de circulación de los vehículos fuera de los caminos de acceso.  
- Reparación de los deterioros causados en las infraestructuras cercanas, a consecuencia del trasiego de los camiones durante el transporte externo del material, por parte de la empresa peticionaria.  
El acceso a la explotación se realizará por un camino existente. Se considera que el incremento de tránsito, derivado de la actividad minera, añadido al hecho de que los vehículos que transitarán por dicho camino serán vehículos pesados, supone un deterioro del mismo, cuyo mantenimiento deberá asumir el promotor. En consecuencia, el programa de vigilancia ambiental deberá incluir un plan de mantenimiento de caminos.  
k) Patrimonio histórico-cultural.  
En el caso de que durante el proceso de explotación se produjera algún hallazgo casual, se procederá tal y como se indica en el artículo 65.3 de la Ley 4/1998 de patrimonio cultural valenciano: «(?) aquellos objetos cuya extracción requiera remoción de tierras, (...) quedarán en el lugar donde se hallen hasta que la Conselleria acuerde lo procedente. Una vez comunicado el descubrimiento, y hasta que los objetos sean entregados al centro o museo que designe la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, el descubridor quedará sujeto a las normas del depósito necesario, conforme a lo dispuesto en el Código Civil, salvo que los entregue a un museo público (...)».  
Por lo que las medidas correctoras propuestas para este supuesto son:  
- Paralización del frente de explotación.  
- Señalización del elemento afectado.  
- Puesta en conocimiento de forma inmediata a la Conselleria de Cultura.  
- Excavación del mismo, si fuese requerido por dicha Conselleria.  
4.º Programa de vigilancia ambiental.  
El PVA elaborado, que se llevará a cabo durante la explotación-restauración de la cantera y durante los 24 meses siguientes a la finalización de esta, concreta bien las mediciones y controles a realizar en determinados aspectos, pero deja otras cuestiones sin definir correctamente. En concreto:  
- Se deberá comprobar periódicamente el estado de la impermeabilización de la zona habilitada para el mantenimiento de la maquinaria.  
- Se deberán incluir las auditorías acústicas pertinentes de acuerdo con la legislación vigente. En todo caso, al inicio de la explotación, deberá realizarse una auditoría acústica que incluya mediciones en el entorno de las viviendas situadas en la franja de los 500 m desde el perímetro de la explotación.  
- Se deberá comprobar periódicamente el estado del jalonamiento perimetral para evitar eventuales afecciones fuera de la zona de explotación, en especial en la zona lindante con terreno forestal.  
- Deberá revisarse periódicamente el estado del camino de acceso a la explotación.  
En cuanto a la documentación generada en el desarrollo del programa de vigilancia ambiental, esta debe permanecer en todo caso a disposición de la autoridad ambiental competente.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 3.c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización y ampliación de explotación minera en la concesión de explotación de recursos de la sección C), de la Ley de minas, denominada Serreta Larga núm. 2355, promovido por CEMEX España Operaciones, SLU, y ubicada en la parcela 3 del polígono 43 del término municipal de Alicante, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación aportada, así como en todas sus modificaciones y cumpla con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Salvo causa de fuerza mayor que deberá ser debidamente justificada ante los órganos sustantivo y ambiental, antes de comenzar la extracción de cada nueva fase se restaurará completamente la superficie de restauración establecida en la fase previa, según la planificación de la explotación-restauración indicada en la fase expositiva de la presente declaración de impacto ambiental, en caso contrario la declaración perderá su validez.  
2. Durante la actividad de la cantera se observará lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
3. La maquinaria y vehículos se someterán a las correspondientes revisiones periódicas para garantizar que sus niveles de emisión de gases se sitúen dentro de los límites establecidos por la normativa vigente.  
4. Respecto a la zona destinada a realizar el mantenimiento de la maquinaria, se especificarán:  
4.1. Las características técnicas de las instalaciones. En todo caso, esta zona deberá disponer de solera impermeable dotada de las pendientes adecuadas para posibilitar la recogida de vertidos y de aguas pluviales en un depósito estanco. Asimismo, con el objeto de garantizar que este tipo de operaciones se circunscribe a este área, deberá tener unas dimensiones adecuadas, y se balizará perimetralmente.  
4.2. La ubicación exacta de dicha zona de mantenimiento. En todo caso, deberá estar dentro del perímetro de la explotación y no afectar a terreno forestal.  
4.3. El destino que se dará a los fluidos recogidos en las operaciones de mantenimiento. Estos fluidos se retirarán periódicamente por gestor autorizado.  
Al finalizar la explotación, se desmantelará por completo el área de mantenimiento de maquinaria, gestionando conforme a la legislación vigente los residuos resultantes.  
5. Respecto a las características de la restauración geomorfológica y de integración en el entorno, las medidas correctoras y protectoras del proyecto se complementarán con las siguientes:  
5.1. El reperfilado de los taludes se limitará a la eliminación de los elementos que puedan constituir un riesgo para la estabilidad de los mismos o peligro de desprendimiento, dejando la superficie lo más rugosa posible con la finalidad de favorecer la infiltración del agua y el enraizamiento de la vegetación.  
5.2. Las especies forestales utilizadas cumplirán las disposiciones de calidad y procedencia especificadas en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción.  
6. Según indica el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, respecto al vertido de aguas pluviales a cauces públicos se recuerda que, previamente a la actuación, se deberá obtener autorización administrativa para el vertido de las aguas pluviales (art. 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, Real decreto 849/1986).  
7. El descubrimiento de restos arqueológicos, paleontológicos, etnológicos o arquitectónicos durante la ejecución de las obras se comunicará de inmediato al órgano competente en materia de patrimonio cultural y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de patrimonio cultural valenciano.  
8. El programa de vigilancia ambiental se completará en los siguientes aspectos:  
8.1. Se comprobará periódicamente el estado de la impermeabilización de la zona habilitada para el mantenimiento de la maquinaria.  
8.2. Se incluirán en el mismo las auditorías acústicas pertinentes de acuerdo con la legislación vigente. En todo caso, en el momento en que se inicie la explotación se realizará una auditoría acústica en las inmediaciones de las viviendas ubicadas en la franja de 500 metros colindante al perímetro de la explotación, al objeto de comprobar que las medidas protectoras adoptadas son suficientes y que no se sobrepasan los niveles de ruido máximos permitidos por la legislación vigente. En caso contrario se establecerán medidas correctoras complementarias, como por ejemplo la instalación de una barrera acústica.  
8.3. Se realizarán mediciones periódicas de la concentración de partículas PM10 en el entorno de las residencias ubicadas en la franja de 500 metros colindante al perímetro de la explotación. En el caso de que se superasen los umbrales permitidos en la normativa vigente, se informará a las autoridades competentes en caso necesario y, en todo caso, se revisará la eficacia de las medidas preventivas y correctoras propuestas, modificando las mismas o estableciendo medidas adicionales en caso necesario (por ejemplo, cambio de la ubicación de acopios, aumento de la frecuencia de los riegos o instalación de una barrera artificial).  
8.4. Se comprobará periódicamente el estado del jalonamiento perimetral para evitar eventuales afecciones fuera de la zona de explotación, en especial en la zona lindante con terreno forestal.  
8.5. Se revisará periódicamente el estado del camino de acceso a la explotación.  
Se llevará un registro documentado del programa de vigilancia ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Este registro incluirá además el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles en el control de vertidos de aguas residuales y emisiones. Toda la documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
9. El descubrimiento de simas o cuevas durante el avance de las labores mineras, por su condición de espacios naturales protegidos, será comunicado inmediatamente a la Dirección General del Medio Natural y de Evaluación Ambiental, a fin de que sean inspeccionadas, de acuerdo con el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
València, 14 de julio de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
València, 8 de septiembre de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML