Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9840, del 02-05-2024 (2024/3358)

RESOLUCIÓ de 28 de gener de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de recursos de la secció A) La Fontfallà, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2537818) 031/2022/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9840

Data del DOGV
:   02-05-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/3358

CVE


Data del document
:   28-01-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de gener de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de recursos de la secció A) La Fontfallà, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2537818) 031/2022/AIA. [2024/3358]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2537818) 031/2022/AIA.  
Títol: projecte d'explotació de recursos de la secció A) La Fontfallà.  
  
Promotor: Mineralis Lucentum, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2015/4/03.  
Localització: terme municipal de Villena (Alacant).  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
El projecte consistix en una nova explotació a cel obert que permeta extraure els recursos guixencs existents en la parcel·la 34 del polígon 41 del terme municipal de Villena, en el paratge denominat Cabezo de la Segundina o la Fontfallà, dins del perímetre delimitat en el projecte.  
  
L'objecte de l'aprofitament són els algeps blancs i grisos amb intercalacions de dolomia pertanyents al Triàsic, fàcies Keuper, considerada, segons la legislació vigent, una explotació minera de recursos de la secció A.  
b) Principals característiques del projecte  
El perímetre previst per a l'explotació ocupa una superfície de 5,9269 ha, ve definit per una poligonal tancada els vèrtexs de la qual posseïxen les següents coordenades UTM ETRS-89 referides al fus 30:  
  
Vèrtex X Y Vèrtex X Y Vèrtex X Y  
0 683901 4273978 44 683994 4273602 87 683901 4273751  
1 683908 4273971 45 683990 4273592 88 683893 4273758  
2 683915 4273964 46 683987 4273583 89 683886 4273765  
3 683923 4273957 47 683983 4273574 90 683879 4273772  
4 683929 4273950 48 683979 4273565 91 683874 4273779  
5 683936 4273942 49 683975 4273556 92 683869 4273787  
6 683942 4273934 50 683970 4273547 93 683866 4273796  
7 683948 4273927 51 683963 4273539 94 683865 4273806  
8 683955 4273919 52 683955 4273534 95 683864 4273816  
9 683961 4273911 53 683952 4273525 96 683864 4273826  
10 683965 4273902 54 683949 4273516 97 683865 4273836  
11 683970 4273893 55 683942 4273508 98 683864 4273846  
12 683975 4273884 56 683933 4273504 99 683856 4273855  
13 683979 4273876 57 683924 4273500 100 683847 4273862  
14 683984 4273867 58 683916 4273494 101 683838 4273867  
15 683990 4273859 59 683908 4273489 102 683829 4273871  
16 683996 4273851 60 683899 4273493 103 683819 4273874  
17 684002 4273843 61 683896 4273502 104 683809 4273876  
18 684010 4273837 62 683893 4273512 105 683799 4273878  
19 684018 4273831 63 683890 4273521 106 683789 4273879  
20 684024 4273823 64 683889 4273531 107 683780 4273880  
21 684030 4273815 65 683890 4273541 108 683771 4273883  
22 684034 4273806 66 683891 4273551 109 683763 4273888  
23 684036 4273796 67 683894 4273560 110 683756 4273894  
24 684037 4273786 68 683900 4273569 111 683754 4273901  
25 684038 4273776 69 683904 4273578 112 683760 4273909  
26 684038 4273766 70 683906 4273588 113 683768 4273917  
27 684038 4273756 71 683905 4273598 114 683776 4273923  
28 684039 4273746 72 683904 4273608 115 683921 4273928  
29 684039 4273736 73 683904 4273618 116 683784 4273934  
30 684039 4273726 74 683906 4273627 117 683793 4273940  
31 684039 4273716 75 683911 4273636 118 683801 4273946  
32 684039 4273706 76 683916 4273645 119 683809 4273952  
33 684039 4273696 77 683919 4273655 120 683817 4273958  
34 684039 4273686 77 683921 4273655 121 683825 4273964  
35 684036 4273677 78 683921 4273664 122 683833 4273969  
36 684028 4273670 79 683922 4273674 123 683841 4273975  
37 684026 4273661 80 683922 4273684 124 683849 4273981  
38 684024 4273978 81 683921 4273694 125 683858 4273979  
39 684022 4273641 82 683920 4273704 126 683867 4273983  
40 684017 4273632 83 683919 4273714 127 683875 4273989  
41 684012 4273624 84 683917 4273724 128 683883 4273986  
42 684004 4273618 85 683914 4273734 129 683892 4273982  
43 683997 4273611 86 683908 4273744   
  
  
L'accés a la zona d'explotació es realitza des de l'A-31 a partir de la xarxa de camins existents i la via de servici de l'AVE; no requerix l'execució de vials nous ni l'adequació dels existents, compatibles estos amb el trànsit de camions.  
L'explotació es localitza sobre una lloma amb orientació SO - NE. La cota màxima és de 555 msnm i la cota mínima se situa entorn dels 520 msnm. A l'est es localitza el serral de la Segundina, amb una cota de 581 msnm, i el Collado de Terlinques, pel qual passa el corriol de Carboneras. El pendent mitjà de les parcel·les objecte d'estudi se situa entre el 5 i el 10 %.  
El front d'excavació es desenvoluparà des de la cota màxima 544 fins a la mínima 524 msnm, sense esgotament del recurs. Presentarà una longitud de front de 510 m amb una amplària màxima de 206 m i un desnivell màxim de 20 m.  
Es programen 4 fases en les quals es compaginen els treballs d'explotació-restauració, dividint l'àmbit en 4 zones de manera que, mitjançant mineria de transferència, els estèrils generats en cada una de les zones i fases es reutilitzaran en la restauració geomorfològica, evitant, així, la formació de grans fronts d'explotació abandonats i la generació d'apilaments i runars. Cada fase presenta una duració estimada entre 1 i 2 anys, amb un termini global d'entre sis i set anys, més dos anys de plantació i reposició de falles.  
L'explotació s'iniciarà en la zona sud, amb l'actuació en cada una de les fases de sostre a peu de talús constituint un front d'explotació amb dos bancs d'altura màxima de 10 m i amplària de berma mínima de 20 m, amb angles individuals de 60°. L'arrancada de la coberta vegetal es farà amb mitjans mecànics. Per a la perforació del material guixenc serà necessària la perforació mitjançant vagó perforador i voladura, a fi d'obtindre grandàries de pedra adequades per a ser carregades mitjançant retroexcavadora sobre erugues, que alimentarà directament una planta mòbil de tractament. El material resultant després de la molta es carregarà mitjançant pala carregadora frontal a camions tipus banyera per a ser traslladat a la seua destinació.  
El material estèril sense aprofitament econòmic, inclosa la terra vegetal, s'apilarà fins a la seua reutilització en la generació del perfil de restauració o per a la fabricació de sòls in situ.  
El volum de material per extraure s'estima en 307.725 m³, dels quals 23.707 m³ seran de terra vegetal, 8.521 m³ d'estèrils i 275.497 m³ d'algeps.  
Una vegada s'avance de fase, es procedirà a la restauració morfològica de la fase abandonada, que consistirà en l'escapçat i estesa de cada un dels bancs d'explotació de 10 m, conformant 2 talussos amb 5 m de desnivell i berma intermèdia de 5-6 m amb pendent individual inferior a 35°. La plataforma d'explotació es restaurarà mitjançant depòsit dels estèrils generats durant l'explotació i l'aportació externa de 41.115 m³ de terres naturals procedents d'excavació.  
L'espai es projecta mitjançant el programari Geofluv, amb el qual es modelitzen una sèrie de geoformes i s'establixen xarxes de drenatge naturalitzades, que faciliten la revegetació i la integració paisatgística.  
L'estat litològic i edàfic de la parcel·la, després de la seua restauració, no diferirà de l'actual. Això garantix la restauració de la vegetació pròpia d'estos ambients gipsícoles i, per tant, la conservació de l'hàbitat existent.  
No es preveu l'execució d'instal·lacions fixes per al personal o maquinària. Per al control de pesatge, s'instal·larà una bàscula pont electrònica, i, per al primer tractament del material, s'instal·larà una planta de molta mòbil.  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents i contingut de l'expedient  
En data 27 de novembre de 2015, s'emet, per part del servici d'avaluació d'impacte ambiental, un document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental de projecte d'explotació de la secció A) d'aprofitament d'algeps en el TM de Villena, emés de manera conjunta respecte de tres projectes promoguts per Mineralis Lucentum, SL, amb objecte i ubicacions pròximes en el TM de Villena, entre els quals s'inclou La Fontfallà.  
  
En data 17 de febrer de 2022, el Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (STIEMA) remet una sol·licitud d'inici per a l'avaluació ambiental del projecte d'explotació de la secció A) La Fontfallà en el TM de Villena promogut per Mineralis Lucentum, SL. Este s'acompanya de projecte d'explotació, projecte de restauració integral (PRI), estudi d'impacte ambiental (EIA), estudi d'afeccions Xarxa Natura 2000, sol·licitud del promotor, certificat d'informació pública i consultes realitzades, a més d'informes de l'Ajuntament de Villena i informe desfavorable del Servici d'Ordenació i Gestió Forestal respecte del PRI (v. maig 2020).  
En data 4 d'abril de 2022, l'STIEMA remet un informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En data 28 de juny de 2022, l'STIEMA remet un informe del Servici Territorial de Cultura i Esport d'Alacant.  
En data 5 de juliol de 2022, l'STIEMA remet un informe de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emés per la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental.  
En data 17 de maig de 2023 es fa un requeriment de documentació bàsica a l'STIEMA a fi d'aportar l'última versió del PRI i informes preceptius per a la tramitació de l'avaluació ambiental.  
En data 26 de maig de 2023, l'STIEMA remet un informe desfavorable del Servici d'Ordenació i Gestió Forestal respecte del PRI (v. octubre 2022).  
En data 29 de novembre de 2023, l'STIEMA remet un informe favorable del Servici d'Ordenació i Gestió Forestal respecte de l'última versió del PRI (v. juny 2023).  
En data de 19 de desembre, l'STIEMA remet l'última versió del PRI (v. juny 2023).  
b) Informació pública  
L'STIEMA va sotmetre l'expedient a informació pública i consultes durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9.251, de 7 de gener de 2022, sense rebre-hi al·legacions.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat els següents informes i autoritzacions que formen part de l'expedient remés per l'STIEMA:  
- Durant el tràmit de determinació d'abast es va emetre un informe per part de l'Ajuntament de Villena, en data 27 de febrer de 2015, en relació amb la compatibilitat urbanística, en el qual s'indica que l'activitat és compatible amb el planejament sempre que no s'afecte cap valor específic de la flora, fauna o paisatge, i compte amb els informes favorables de les conselleries competents.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 28 de març de 2023, en el qual s'informa favorablement del projecte d'explotació de recursos de la secció A) La Fontfallà i es recorda que l'abocament a llits públics de les aigües d'escorrentia arreplegades en l'explotació requerirà autorització administrativa, que l'actuació no afecta cap zona de policia de cap llit, i que el subministrament d'aigua mitjançant camions cisterna tindrà un origen que ha d'estar emparat per un dret a l'ús privatiu.  
- Informe del Servici Territorial de Cultura i Esport d'Alacant, de data 16 de juny de 2022, informant favorablement de les mesures cautelars previstes en l'EIA, tal com s'establixen en la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
- En data de 4 de juliol de 2022, l'STIEMA remet un informe del Servici de Vida Silvestre-Xarxa Natura 2000 de la DG del Medi Natural i Avaluació Ambiental en el qual s'indica que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre esta, de conformitat amb el que establix el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
- Informe del Servici d'Ordenació i Gestió Forestal, de data 20 de novembre de 2023, en el qual s'informa favorablement de la versió de juny 2023 del PRI de l'explotació minera de recursos de la secció A) La Fontfallà, ja que garantix una possible gestió ulterior de la superfície afectada en considerar que la restauració és adequada i compatible.  
  
3. Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals  
a) Ubicació  
L'anàlisi d'alternatives inclosa en l'estudi d'impacte ambiental (EIA) conclou que la ubicació triada resulta viable per l'existència de recurs suficient, perquè es constaten activitats prèvies d'extracció d'algeps en la zona fins als anys huitanta del segle xx, i, perquè, paisatgísticament, la parcel·la es constituïx com un vessant de pendent suau i uniforme que limita amb el cabeç de la Segundina de cota 580, per la qual cosa l'activitat resulta imperceptible des del nord-oest. Des del vessant sud-est, la limitada potència dels bancs, les cotes de treball previstes i la tipologia de materials existents en l'entorn contribuïxen a minimitzar la percepció de la pedrera. Resulta, per tant, compatible amb el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
  
L'emplaçament correspon a la zona especial de protecció per a les aus (ZEPA) serra de Salinas i lloc d'interés comunitari (LIC), raó per la qual es considera Xarxa Natura 2000 i resulta d'aplicació el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell.  
En esta, segons la cartografia GVA, es troben presents els hàbitats prioritaris 6220 Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea i 1520 Estepes guixenques ibèriques (Gypsophiletalia). Representació dels hàbitats que prosperen sobre substrats salins i gipsícoles, a més de diversos tipus de matolls esclerofil·les. En l'àmbit segons l'EIA s'identifiquen de manera majoritària Matolls d'albaida (Anthyllis terniflora i A. cytisoides), amb intercalacions d'espècies com Fumana thymifolia, Eryngium campestre, Artemisia lucentica, Brachypodium retusum i Ononis tridentata. Puntualment poden aparéixer també Gypsophila strutium, Teucrium libanitis i espart (Stipa tenacissima).  
Pel que respecta a la ZEPA, alberga poblacions nidificants de fins a 15 espècies incloses en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE, entre les quals hi ha l'àguila reial (Aquila chrysaetos), falcó pelegrí (Falque peregrinus), àguila arpella (Hieraaetus pennatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), torlit comú (Burhinus oedicnemus) i gralla becvermella (Pyrrhocorax pyrrhocorax). Consultada la quadricula 1x1 del Banc de dades de la biodiversitat únicament s'identifica la presència de l'espècie prioritària cogullada fosca (Galerida theklae).  
No s'identifiquen en la zona microreserves de flora, reserves de fauna, ni espècies protegides. La parcel·la proposada ocupa 3,8 ha de terreny catalogat com a forestal, la qual cosa suposa un 64 % de la superfície d'explotació.  
La parcel·la és pròxima a la via pecuària Cañada Real de Almansa al Collado Salinas, la qual únicament es travessa en un punt per a l'accés a la pedrera.  
La zona no presenta risc natural per inundació segons el PATRICOVA, ni afecció a cursos d'aigua existents ni aqüífers. No presenta risc de lliscament o despreniments. El risc d'erosió actual i potencial de l'àmbit és alt.  
No s'han detectat altres afeccions territorials a elements naturals o culturals ni derivades d'infraestructures existents. No es localitzen habitatges aïllats o nuclis urbans a menys de 500 m de l'àmbit d'explotació.  
  
Segons el PGOU de Villena, els terrenys afectats presenten la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció especial - classe 1 (interés agrològic), amb la qual cosa l'activitat extractiva és compatible.  
b) Impactes i mesures correctores relacionades amb l'explotació-restauració  
Vist l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), el pla de restauració integral (PRI) i la resta de documentació aportada, i segons la tipologia dels treballs que s'han d'executar, s'identifiquen, es caracteritzen i es valoren les afeccions potencials inherents a les explotacions d'àrids de manera adequada, i es preveuen les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats:  
b).1 Contaminació atmosfèrica per emissió de pols en les tasques de rebuig i desbrossament de les zones verges, extracció de material mitjançant voladures i arrancada mecànica, apilament i transport de materials, operacions de molta, així com l'emissió de gasos a l'atmosfera pels motors de combustió interna i el funcionament de la maquinària.  
  
L'activitat queda subjecta al règim previst en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'establixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
Segons l'estudi EsIA, els vents predominants presenten direcció NO i SE-E on es localitzen parcel·les agrícoles. La naturalesa del material que s'extraurà i l'escassa presència de materials amb granulometria fina limiten l'emissió de partícules.  
Es preveu la distribució de depòsits d'aigua amb sistemes manuals o automàtics de reg situats en les zones amb més risc d'emissió de partícules, regs periòdics dels vials i zones de treball, control i limitació de la velocitat del trànsit, manteniment adequat dels vehicles. Les tremuges disposaran de cortines antipols i el molí de molta se sobrealimentarà per a reduir la generació de pols, s'instal·laran descensors en el dispositiu d'abocament.  
Les emanacions de SiO2 es controlaran en els diferents llocs de treball situats en la zona d'explotació. D'acord amb el programa de vigilància, es duran a terme mesuraments dels nivells d'immissió en les zones confrontants a l'explotació i en les àrees que designe l'autoritat competent, i conforme als requeriments que s'establisquen en l'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera.  
Es donarà compliment al reglament d'explosius i la IT. 10.3.01, així com la ITC. 07.1.04. Es faran regs previs que minimitzen la pols generada en les detonacions. L'EsIA preveu la planificació de les voladures perquè estes s'ajusten a les millors condicions meteorològiques.  
  
b).2 Contaminació atmosfèrica per sorolls, vibracions ocasionades pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, les voladures, la presència humana, etc.  
Segons l'EsIA, el nivell sonor produït per l'activitat, tenint en compte els límits establits per la legislació i considerant els usos dominants en el perímetre de les instal·lacions, complix el que s'establix en la legislació vigent. Les vibracions derivades de l'activitat i de les explosions previstes, segons l'EsIA, no resulten significatives.  
Es farà un manteniment preventiu de la maquinària, ús de silenciosos i organització dels treballs per a evitar el solapament de les activitats més sonores. Autocontrol de les emissions acústiques i vibracions amb la periodicitat establida en el pla de vigilància ambiental.  
  
Es disposarà d'un sistema de senyalització i ordenació del trànsit tant en vials d'accés com en l'interior de la plaça de pedrera.  
b).3 Alteració del drenatge superficial i erosionabilitat.  
La pedrera se situa en una regió semiàrida amb períodes de sequera de més de 4 mesos, amb dèficit de precipitacions i característiques d'estes de tipus torrencial, coincident amb un clima de tipus mediterrani.  
Durant la fase d'explotació s'establirà un sistema de drenatge perimetral mitjançant cuneta de guarda, que derivaran l'escorrentia a les zones de drenatge natural. No es preveu la intercepció de cap aqüífer; no s'ha detectat la seua existència en cotes superficials en els sondejos realitzats, segons s'indica en l'EsIA.  
Els desmunts produïts en l'àrea de nova explotació produiran l'alteració permanent dels drenatges superficials. Es tracta d'un impacte permanent que, amb la xarxa de drenatge projectada, es considera que tindrà un impacte compatible sobre el sistema hídric.  
La fase de restauració hidrològica de l'espai preveu bermes en contrapendent, dic al cap de talús, executat mitjançant biorotlle, cunetes perimetrals i en bermes, baixants de talussos i canals d'evacuació. S'instal·laran dissipadors d'energia en els punts de descàrrega de les baixants i en els punts de desguàs de la cuneta perimetral protegits amb emmacat de pedra. Es projecta una bassa de decantació a cota 524 i basses intermèdies aigües amunt.  
La xarxa de drenatge prevista permetrà arreplegar l'increment de sòlids en suspensió en les aigües d'escorrentia i reconduir-los a la plaça de pedrera.  
b).4 Impacte sobre les aigües superficials i subterrànies i la seua possible contaminació.  
El consum d'aigua serà necessari en els processos productius de l'explotació. Per a usos auxiliars, regs de pistes i plataformes i posterior revegetació, s'empraran aigües procedents d'origen, emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.  
b).5 Afecció i restauració de sòls.  
L'activitat no és generadora de residus, ja que es preveu l'aprofitament integral del jaciment, els materials de menys valor comercial com ara les margues, arenes i argiles s'empraran en el farciment del buit miner mitjançant mineria de transferència.  
No es produïxen residus líquids ni lixiviats contaminants en el tractament dels materials, ja que estos es transporten directament a fàbrica per a la seua transformació, per la qual cosa no es produirà cap afecció sobre les aigües subterrànies i superficials.  
Els límits de la pedrera s'abalisaran per a evitar afecció a terrenys fora dels límits autoritzats.  
La zona definida com a fase 4 s'emprarà com a zona d'apilaments temporal del material i terra vegetal retirada per a emprar-la en la restauració i revegetació. Esta es delimitarà amb cuneta perimetral per a evitar les perdudes per erosió hídrica, l'orografia d'esta la protegix de l'erosió eòlica.  
Prèviament a l'inici de les activitats d'explotació, es procedirà a la recuperació dels talussos liquènics presents en l'àmbit, es retiraran juntament amb una capa superficial de sòl d'una grossària mínima de 5 cm, les plaques de sòl es conservaran fins a la restauració de la cada fase en la zona de la fase 4, sobre geotèxtil.  
L'explotació preveu una explotació sostenible del recurs guixenc de manera que no s'arribe a l'esgotament d'este, garantint la conservació de les condicions geològiques actuals que caracteritzen l'hàbitat gipsícola.  
La plataforma es restaurarà mitjançant el depòsit dels estèrils miners generats en explotació i l'aportació externa de terres naturals procedents d'excavació.  
La restauració edàfica consistirà en la formació d'un substrat amb característiques similars al predominant en la zona (gipsisols), a partir de les margues procedents de l'explotació, mitjançant l'addició de matèria orgànica en un 10 % i algeps molt amb diverses granulometries en un 15 %. La mescla resultant s'estendrà sobre la superfície de restauració amb una grossària mitjana de 30 cm. Per a la preparació del terreny es farà un subsolatge lineal mitjançant buldòzer en bermes i talussos, conforme a les línies de nivell, i subsolatge ple en plans i plataforma mitjançant tractor.  
El pendent individual previst per als talussos de restauració, inferior a 35°, juntament amb el contrapendent de la plataforma de 2° i les mesures de restauració hidrològica propostes resulten adequades per a minimitzar la pèrdua de sòl i facilitar l'arrelament de la revegetació prevista.  
El sòl original conservat s'estendrà sobre el substrat restaurat en una grossària mínima de 2 cm, i rastellada posterior fins a una profunditat d'entre 3 i 5 cm.  
b).6 Generació de residus.  
Els residus inerts a produir seran, la majoria, argiles comunes que suposen entorn d'un 3 % del volum total per extraure. Estes s'apilaran en la zona nord de la pedrera, fase 4, en apilaments de manera prismàtica d'altura màxima de 2 m amb talussos inferiors a 45° i no es mantindran per períodes superiors als tres anys fins a la seua reutilització en el farciment del buit miner.  
Els residus urbans produïts pel personal de la plantilla seran emmagatzemats en contenidors estancs i tancats amb tapa, localitzats en una àrea reservada per a ells on no dificulten les labors mineres.  
No es produiran aigües residuals sanitàries emprant-se sistemes químics de la gestió dels quals s'encarregaran empreses especialitzades.  
El manteniment de la maquinària es farà en tallers autoritzats. El subministrament de combustible es farà mitjançant camió cisterna, sense emmagatzemar-se en l'explotació.  
L'EsIA preveu la neteja dels vials d'accés per a retirar els abocaments involuntaris. En cas de vessaments o fuites, es disposarà una barrera d'arena o material absorbent que posteriorment es retirarà gestionant-se com un residu perillós fins al seu lliurament a un gestor autoritzat, i es disposarà material net en el seu lloc.  
Les restes de desbrossament i poda de grandària reduïda, s'usaran com a mulch protector de sòls i sembres. Així, doncs, es trituraran i mesclaran amb la terra vegetal extreta, per a ser usades posteriorment durant la restauració. L'apilament i emmagatzematge temporal d'estos residus vegetals es farà prenent les mesures necessàries per a minimitzar el risc d'incendi, amb una separació almenys de 13 metres de zones amb continuïtat vegetal.  
b).7 Afecció flora i fauna. Xarxa Natura 2000. Revegetació.  
Durant la fase d'explotació, els accessos a la pedrera i a les zones limítrofes es barraran mitjançant un tancat cinegètic lliure en els primers 30 cm i amb pas de malla de 40 x 40, de manera que permeta l'eixida de fauna en cas que esta ingresse en els límits interiors de l'explotació.  
  
L'actuació se situa sobre terreny forestal, i, per tant, enfront del risc d'incendi, s'haurà de preveure la redacció d'un pla de prevenció d'incendis forestals. Este pla inclourà, entre altres mesures, les següents: extintors de pols, extintors d'aigua.  
Tal com s'indica en l'informe de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, la superfície d'explotació proposada en el projecte és resultat de les diverses converses entre el promotor i el Servici de Vida Silvestre, amb l'objectiu de minimitzar l'afecció sobre l'hàbitat 1520. Com a conclusió, únicament 2,45 ha de les incloses en la nova zona d'actuació es troben realment ocupades per l'hàbitat 1520\*, la major part d'estes (2,29 ha) en un estat de conservació desfavorable, sense haver-se detectat en cap de les àrees prospectades la presència d'espècies rellevants més enllà dels matolls característics d'esta mena de substrats dominats per formacions de Keuper.  
  
L'estudi d'afeccions quantifica raonablement que només un 1,73 % de la superfície total de la representació actual de 1520\* en el LIC es veuria afectat per l'explotació; justifica que, en cas que es duga a terme sota les condicions previstes, l'explotació proposada no hauria d'afectar de manera significativa la integritat dels llocs afectats, i que, fins i tot, podria comportar una millora de l'estat de conservació de la zona una vegada executada la restauració prevista sota la supervisió de tècnics especialistes, la qual cosa suposaria una oportunitat de dur a terme una experiència de restauració en un hàbitat sobre el qual hi ha escassa informació disponible.  
La revegetació prevista en el PRI preveu la sembra d'espècies autòctones adaptades a les característiques d'aridesa climàtica i salinitat dels sòls predominants dels hàbitats prioritaris identificats. Així, doncs, es preveu la recol·lecció de llavors de les espècies Helianthemum squamatum, Teucrium libanitis, Herniaria fruticosa, Gypsophila strutium i Ononis tridentata, en zones pròximes a la restauració i la posterior sembra manual d'estes mesclades amb arena i matèria orgànica en una proporció de 500 unitats de llavors per m², així com la recol·lecció manual de liquens de la zona i reposició manual de les plaques de sòl amb liquens i fixació de pedres, fins a esgotar les existències recol·lectades.  
  
Es proposen en l'EsIA mesures tendents a facilitar l'establiment d'espècies faunístiques: 10 bevedors per a avifauna, 50 caixes niu per a aus, caseta per a rates penades.  
b).8 Patrimoni cultural  
D'acord amb el projecte d'explotació, no s'afecta cap jaciment de caràcter patrimonial.  
L'EIA aportat assenyala que, en la zona, es localitzen dos forns tradicionals molt deteriorats, del segle xvii-xviii, que van ser emprats fins al segle xx. Per a complir el que s'establix en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la Direcció General de Cultura i Patrimoni va emetre, en data 22 de juny de 2016, una resolució favorable amb el condicionant que es documentaren els forns d'algeps del segle xix.  
b).9 Població i paisatge  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, s'espera un impacte positiu en el desenvolupament econòmic de la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta, en el sector de la construcció, que abastaria un major àmbit territorial.  
La minimització de la qualitat paisatgística de l'àrea afectada dependrà de l'adequada planificació i restauració mediambiental prevista amb el cessament de l'activitat. El programa de labors proposat preveu la restauració de manera simultània a l'explotació, per la qual cosa es reduïx el temps transcorregut des que s'explota fins que es restaura i, per tant, la possibilitat de tornar a revegetar els terrenys i reconstruir els hàbitats. El disseny de l'explotació evita la formació de depressions, mantenint el turó existent i generant mitjançant feixe descendent una esplanada amb pendents que facilita la integració paisatgística.  
  
Des dels punts d'observació més pròxims, situats a una distància superior a 5 km, l'activitat és pràcticament imperceptible. Des del punt de vista de la infraestructura verda present en la zona, l'activitat i la restauració previstes resulten compatibles amb els valors que la caracteritzen.  
b).10 Riscos  
No es preveu la formació d'apilaments, bancs o basses que puga suposar un risc greu per col·lapse o pèrdua d'integritat estructural.  
c) Pla de vigilància ambiental  
El Pla de vigilància ambiental de l'EsIA establix les pautes que cal seguir en els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran verificar la correcta execució del projecte d'explotació conforme a les condicions establides en este i en la normativa vigent, la correcta aplicació de les mesures correctores dels impactes previstos, així com la detecció de nous impactes no previstos que permeten l'aplicació de mesures noves.  
Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del pla de vigilància tindran constància escrita en forma d'informes ordinaris, especials i finals, així com en actes, lectures o butlletes d'estat. Esta documentació arreplegarà totes les dades avaluables des de l'inici de l'activitat, es comptarà amb la col·laboració dels servicis i òrgans d'inspecció i de vigilància amb competències mediambientals, i la documentació generada romandrà a la seua disposició.  
El programa continuarà en la fase postoperacional fins 2 anys després del cessament de l'activitat, mitjançant el seguiment de l'eficàcia de la restauració efectuada.  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme al: annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental, grup 3, c) extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per picament, algeps, roques ornamentals). I, en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en l'annex 1, grup 9 (altres projectes), l'epígraf a.15 del qual inclou les explotacions i els fronts d'una mateixa autorització o concessió a cel obert de jaciments minerals i altres recursos geològics de les seccions A, B, C i D, l'aprofitament dels quals està regulat per la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines i normativa complementària quan es desenvolupen en espais naturals protegits, Xarxa Natura 2000 i àrees protegides per instruments internacionals, segons la regulació de la Llei 42/2007, del patrimoni natural i de la biodiversitat.  
  
L'article 119 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que s'ha esmentat anteriorment, a proposta del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental i en ús de les atribucions que tinc, resolc:  
Primer  
En relació amb el projecte d'explotació de recursos de la secció A) La Fontfallà, promogut per Mineralis Lucentum, SL, en el terme municipal de Villena (Alacant), es resol estimar-lo acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'establix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, projecte de restauració integral i altra documentació aportada, així com els condicionants que es relacionen a continuació:  
  
1. El promotor del projecte haurà de justificar que les actuacions de restauració previstes en el Pla de restauració integral seran adequadament supervisades per personal amb coneixements tècnics específics sobre conservació de l'hàbitat afectat, hàbitat prioritari 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica de Gypsophiletalia. Igualment, i amb caràcter anual, haurà de remetre's a l'òrgan competent en medi natural un informe específic de les actuacions de restauració dutes a terme i de l'efectivitat d'estes actuacions respecte a les previsions incloses en el Pla de restauració integral.  
2. S'incorporaran al pressupost del projecte partides per a la valoració del pla de seguiment mediambiental i de les mesures correctores de l'EsIA.  
3. Hauran de respectar-se els límits de l'explotació i no podran ocupar-se terrenys fora de l'àmbit d'actuació recollit en la documentació avaluada. En la mateixa línia, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració; este ha de depositar-se en llocs que no generen afeccions ambientals sobre l'entorn.  
  
4. S'haurà de complir l'annex IX plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
5. Les restes de desbrossament i poda de grandària reduïda es trituraran i mesclaran amb la terra vegetal extreta, per a ser usades posteriorment durant la restauració. L'apilament i emmagatzematge temporal d'estos residus vegetals es farà prenent les mesures necessàries per a minimitzar el risc d'incendi, amb una separació almenys de 13 metres de zones amb continuïtat vegetal  
6. El subministrament d'aigua ha de realitzar-se des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües. D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquirix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa.  
  
7. La promotora vigilarà que la naturalesa dels materials aportats com a farciment tinguen característiques ambientalment compatibles amb els presents en la zona d'explotació, per a la qual cosa haurà de portar un llibre de registre sobre el volum i la procedència, que estarà disponible en les oficines adjuntes a l'explotació. L'aportació de residus inerts adequats (RIA) o sòls naturals excavats, d'origen externs a l'explotació, haurà de tramitar-se d'acord amb els procediments establits en el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i en l'Orde APM/1007/2017, de 10 d'octubre, o norma que les substituïsca.  
8. Si, durant l'execució de les obres, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'estes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
9. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'hauran de documentar per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia que tenen. El pla de vigilància ambiental haurà de prolongar-se almenys dos anys des de la finalització de la restauració total de la pedrera.  
En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 28 de gener de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9840, del 02-05-2024 (2024/3358)

RESOLUCIÓN de 28 de enero de 2024, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación de recursos de la sección A) La Fontfallà, en el término municipal de Villena. Expediente: (2537818) 031/2022/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9840

Fecha DOGV
:   02-05-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/3358

CVE


Fecha del documento
:   28-01-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de enero de 2024, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación de recursos de la sección A) La Fontfallà, en el término municipal de Villena. Expediente: (2537818) 031/2022/AIA. [2024/3358]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2537818) 031/2022/AIA.  
Título: Proyecto de explotación de recursos de la sección A) La Fontfallà.  
Promotor: Mineralis Lucentum, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2015/4/03.  
Localización: término municipal Villena (Alicante).  
1. Objeto y descripción del proyecto  
a) Objeto del proyecto  
El proyecto consiste en una nueva explotación a cielo abierto que permita extraer los recursos yesíferos existentes en la parcela 34 del polígono 41 del término municipal de Villena, en el paraje denominado Cabezo de la Segundina o la Fontfallà, dentro del perímetro delimitado en el proyecto.  
El objeto del aprovechamiento son los yesos blancos y grises con intercalaciones de dolomía pertenecientes al Triásico, facies Keuper, considerándose según la legislación vigente una explotación minera de recursos de la sección A.  
b) Principales características del proyecto  
El perímetro previsto para la explotación ocupa una superficie de 5,9269 ha, viene definido por una poligonal cerrada cuyos vértices poseen las siguientes coordenadas UTM ETRS-89 referidas al huso 30:  
  
Vértice X Y Vértice X Y Vértice X Y  
0 683901 4273978 44 683994 4273602 87 683901 4273751  
1 683908 4273971 45 683990 4273592 88 683893 4273758  
2 683915 4273964 46 683987 4273583 89 683886 4273765  
3 683923 4273957 47 683983 4273574 90 683879 4273772  
4 683929 4273950 48 683979 4273565 91 683874 4273779  
5 683936 4273942 49 683975 4273556 92 683869 4273787  
6 683942 4273934 50 683970 4273547 93 683866 4273796  
7 683948 4273927 51 683963 4273539 94 683865 4273806  
8 683955 4273919 52 683955 4273534 95 683864 4273816  
9 683961 4273911 53 683952 4273525 96 683864 4273826  
10 683965 4273902 54 683949 4273516 97 683865 4273836  
11 683970 4273893 55 683942 4273508 98 683864 4273846  
12 683975 4273884 56 683933 4273504 99 683856 4273855  
13 683979 4273876 57 683924 4273500 100 683847 4273862  
14 683984 4273867 58 683916 4273494 101 683838 4273867  
15 683990 4273859 59 683908 4273489 102 683829 4273871  
16 683996 4273851 60 683899 4273493 103 683819 4273874  
17 684002 4273843 61 683896 4273502 104 683809 4273876  
18 684010 4273837 62 683893 4273512 105 683799 4273878  
19 684018 4273831 63 683890 4273521 106 683789 4273879  
20 684024 4273823 64 683889 4273531 107 683780 4273880  
21 684030 4273815 65 683890 4273541 108 683771 4273883  
22 684034 4273806 66 683891 4273551 109 683763 4273888  
23 684036 4273796 67 683894 4273560 110 683756 4273894  
24 684037 4273786 68 683900 4273569 111 683754 4273901  
25 684038 4273776 69 683904 4273578 112 683760 4273909  
26 684038 4273766 70 683906 4273588 113 683768 4273917  
27 684038 4273756 71 683905 4273598 114 683776 4273923  
28 684039 4273746 72 683904 4273608 115 683921 4273928  
29 684039 4273736 73 683904 4273618 116 683784 4273934  
30 684039 4273726 74 683906 4273627 117 683793 4273940  
31 684039 4273716 75 683911 4273636 118 683801 4273946  
32 684039 4273706 76 683916 4273645 119 683809 4273952  
33 684039 4273696 77 683919 4273655 120 683817 4273958  
34 684039 4273686 77 683921 4273655 121 683825 4273964  
35 684036 4273677 78 683921 4273664 122 683833 4273969  
36 684028 4273670 79 683922 4273674 123 683841 4273975  
37 684026 4273661 80 683922 4273684 124 683849 4273981  
38 684024 4273978 81 683921 4273694 125 683858 4273979  
39 684022 4273641 82 683920 4273704 126 683867 4273983  
40 684017 4273632 83 683919 4273714 127 683875 4273989  
41 684012 4273624 84 683917 4273724 128 683883 4273986  
42 684004 4273618 85 683914 4273734 129 683892 4273982  
43 683997 4273611 86 683908 4273744   
  
  
El acceso a la zona de explotación se realiza desde la A-31 a partir de la red de caminos existentes y la vía de servicio del AVE; no requiere la ejecución de nuevos viales ni la adecuación de los existentes, siendo estos compatibles con el tráfico de camiones.  
La explotación se localiza sobre una Loma con orientación SO - NE. La cota máxima alcanza los 555 msnm y la cota mínima se sitúa en torno a los 520 msnm. Al este se localiza el collado de la Segundina con una cota de 581 msnm y el Collado de Terlinques por el que pasa la Vereda de Carboneras. La pendiente media de las parcelas objeto de estudio se sitúa entre el 5 y el 10 %.  
El frente de excavación se desarrollará desde la cota máxima 544 hasta la mínima 524 msnm, sin agotamiento del recurso. Presentará una longitud de frente de 510 m con una anchura máxima de 206 m y un desnivel máximo de 20 m.  
Se programan 4 fases donde se compaginan los trabajos de explotación-restauración, dividiendo el ámbito en 4 zonas de forma que mediante minería de transferencia, los estériles generados en cada una de las zonas y fases se reutilizarán en la restauración geomorfológica, evitando así la formación de grandes frentes de explotación abandonados y la generación de acopios y escombreras. Cada fase presenta una duración estimada entre 1 y 2 años con un plazo global de entre seis y siete años, más dos años de plantación y reposición de marras.  
La explotación se iniciará en la zona sur, actuando en cada una de las fases de techo a pie de talud constituyendo un frente de explotación con dos bancos de altura máxima 10 m y ancho de berma mínima de 20 m con ángulos individuales de 60º. El arranque de la cubierta vegetal se realizará mediante medios mecánicos. Para la perforación del material yesífero será necesaria la perforación mediante vagón perforador y voladura al objeto de obtener tamaños de piedra adecuados para su carga mediante retroexcavadora sobre orugas, que alimentará directamente a una planta móvil de tratamiento. El material resultante tras la molienda se cargará mediante pala cargadora frontal a camiones tipo bañera para su traslado a destino.  
El material estéril sin aprovechamiento económico, incluida la tierra vegetal, se acopiará hasta su reutilización en la generación del perfil de restauración o para la fabricación de suelos in-situ.  
El volumen de material a extraer se estima en 307.725 m³, de los cuales 23.707 m³ serán de tierra vegetal, 8.521 m³ de estériles y 275.497 m³ de yesos.  
Una vez se avance de fase, se procederá a la restauración morfológica de la fase abandonada que consistirá en el descabezado y tendido de cada uno de los bancos de explotación de 10 m conformando 2 taludes con 5 m de desnivel y berma intermedia de 5-6 m con pendiente individual inferior a 35º. La plataforma de explotación se restaurará mediante depósito de los estériles generados durante la explotación y el aporte externo de 41.115 m³ de tierras naturales procedentes de excavación.  
El espacio se proyecta mediante el software Geofluv, con el que se modelizan una serie de geoformas y se establecen redes de drenaje naturalizadas, que facilitan la revegetación y la integración paisajística.  
El estado litológico y edáfico de la parcela, tras su restauración, no diferirá del actual. Ello garantiza la restauración de la vegetación propia de estos ambientes gipsícolas y por tanto, la conservación del hábitat existente.  
No se prevé la ejecución de instalaciones fijas para el personal o maquinaria. Para el control de pesaje se instalará una báscula puente electrónica y para el primer tratamiento del material se instalará una planta de molienda móvil.  
2. Tramitación administrativa  
a) Antecedentes y contenido del expediente  
Con fecha 27 de noviembre de 2015, se emite por parte del servicio de evaluación de impacto ambiental documento de alcance del estudio de impacto ambiental de proyecto de explotación de la sección A) de aprovechamiento de yeso en el TM de Villena, emitido de forma conjunta respecto de tres proyectos promovidos por Mineralis Lucentum, SL, con objeto y ubicaciones próximas en el TM de Villena, entre los que se incluye La Fontfallà.  
Con fecha de 17 de febrero de 2022 el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (STIEMA) remite solicitud de inicio para la evaluación ambiental del proyecto de explotación de la sección A) La Fontfallà en el TM de Villena promovido por Mineralis Lucentum, SL. El mismo se acompaña de proyecto de explotación, proyecto de restauración integral (PRI), estudio de impacto ambiental (EIA), estudio de afecciones Red Natura 2000, solicitud del promotor, certificado de información pública y consultas realizadas, aportándose informes del Ayuntamiento de Villena e informe desfavorable del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal respecto del PRI (v. mayo 2020).  
Con fecha 4 de abril de 2022 el STIEMA remite informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Con fecha 28 de junio de 2022 el STIEMA remite informe del Servicio Territorial de Cultura y Deporte de Alicante.  
Con fecha de 5 de julio de 2022 el STIEMA remite informe de valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000 emitido por la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental.  
Con fecha de 17 de mayo de 2023 se realiza requerimiento de documentación básica al STIEMA al objeto de aportar última versión del PRI e informes preceptivos para la tramitación de la evaluación ambiental.  
Con fecha de 26 de mayo de 2023 el STIEMA remite informe desfavorable del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal respecto del PRI (v. octubre 2022).  
Con fecha de 29 de noviembre de 2023 el STIEMA remite informe favorable del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal respecto de la última versión del PRI (v. junio 2023).  
Con fecha de 19 de diciembre el STIEMA remite la última versión del PRI (v. junio 2023).  
b) Información pública  
El STIEMA sometió el expediente a información pública y consultas durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9.251, de 7 de enero de 2022, no recibiéndose alegaciones.  
c) Consultas a administraciones e informes recibidos  
En el expediente se han considerado los siguientes informes y autorizaciones que forman parte del expediente remitido por el STIEMA:  
- Durante el trámite de determinación de alcance se emitió informe por el Ayuntamiento de Villena en fecha de 27 de febrero de 2015 en relación a la compatibilidad urbanística, en el mismo se indica que la actividad es compatible con el planeamiento siempre que no se afecte a ningún valor específico de la flora, fauna o paisaje y cuente con los informes favorables de las consellerias competentes.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 28 de marzo de 2023 en el que se informa favorablemente al proyecto de explotación de recursos de la sección A) La Fontfallà y se recuerda que el vertido a cauces públicos de las aguas de escorrentía recogidas en la explotación requerirá autorización administrativa, que la actuación no afecta a zona de policía de cauce alguno, y que el suministro de agua mediante camiones cisterna tendrá un origen que debe estar amparado por un derecho al uso privativo.  
- Informe del Servicio Territorial de cultura y deporte de Alicante de fecha 16 de junio de 2022 informando favorablemente a las medidas cautelares contempladas en el EIA tal y como se establecen en la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano.  
- Con fecha de 4 de julio de 2022 el STIEMA remite informe del Servicio de Vida Silvestre-Red Natura 2000 de la DG del Medio Natural y Evaluación Ambiental en el que se indica que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la misma de conformidad con lo establecido en el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a Red Natura 2000.  
- Informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal de fecha 20 de noviembre de 2023 en el que se informa favorablemente a la versión junio 2023 del PRI de la Explotación Minera de recursos de la sección A) La Fontfallà, ya que garantiza una posible gestión ulterior de la superficie afectada al considerar que la restauración es adecuada y compatible.  
3. Análisis técnico del expediente. consideraciones ambientales  
a) Ubicación  
El análisis de alternativas incluido en el estudio de impacto ambiental (EIA) concluye en que la ubicación escogida resulta viable por la existencia de recurso suficiente, se constatan actividades previas de extracción de yesos en la zona hasta los años 80 del siglo XX, y paisajísticamente la parcela se constituye como una ladera de pendiente suave y uniforme que limita con el cabezo de la Segundina de cota 580, por lo que la actividad resulta imperceptible desde el norte-oeste. Desde la vertiente sur-este la limitada potencia de los bancos, las cotas de trabajo previstas y la tipología de materiales existentes en el entorno contribuyen a minimizar la percepción de la cantera. Resulta por tanto compatible con el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana.  
El emplazamiento corresponde a zona especial protección para las aves (ZEPA) Sierra de Salinas y Lugar de interés comunitario (LIC) por lo que se considera Red Natura 2000, resultando de aplicación el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell.  
En la misma, según la cartografía GVA, se encuentran presentes los hábitats prioritarios 6220 Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea y 1520 Estepas yesosas ibéricas (Gypsophiletalia). Representación de los hábitats que prosperan sobre sustratos salinos y gipsícolas, además de diversos tipos de matorrales esclerófilos. En el ámbito según el EIA se identifican de manera mayoritaria Matorrales de albaida (Anthyllis terniflora y A. cytisoides), con intercalaciones de especies como Fumana thymifolia, Eryngium campestre, Artemisia lucentica, Brachypodium retusum y Ononis tridentata. Puntualmente pueden aparecer también Gypsophila strutium, Teucrium libanitis y esparto (Stipa tenacissima).  
Por lo que respecta a la ZEPA, alberga poblaciones nidificantes de hasta 15 especies incluidas en el anexo I de la Directiva 79/409/CEE, entre ellas el águila real (Aquila chrysaetos), halcón peregrino (Falco peregrinus), aguililla calzada (Hieraaetus pennatus), culebrera europea (Circaetus gallicus), alcaraván común (Burhinus oedicnemus) y chova piquirroja (Pyrrhocorax pyrrhocorax). Consultada la cuadricula 1x1 del Banco de datos de la biodiversidad únicamente se identifica la presencia de la especie prioritaria Cogujada montesina (Galerida theklae).  
No se identifican en la zona microrreservas de flora, reservas de fauna, ni especies protegidas. La parcela propuesta ocupa 3,8 ha de terreno catalogado como forestal, lo cual supone un 64 % de la superficie de explotación.  
La parcela está próxima a la vía pecuaria Cañada Real de Almansa al Collado Salinas, la cual únicamente se atraviesa en un punto para el acceso a la cantera.  
La zona no presenta riesgo natural por inundación según el PATRICOVA, ni afección a cursos de agua existentes ni acuíferos. No presenta riesgo de deslizamiento o desprendimientos. El riesgo de erosión actual y potencial del ámbito es alto.  
No se han detectado otras afecciones territoriales a elementos naturales o culturales ni derivadas de infraestructuras existentes. No se localizan viviendas aisladas o núcleos urbanos a menos de 500 m del ámbito de explotación.  
Según el PGOU de Villena los terrenos afectados presentan la calificación de suelo no urbanizable de protección especial - clase 1 (interés agrológico), siendo la actividad extractiva compatible.  
b) Impactos y medidas correctoras relacionadas con la explotación-restauración  
Visto el estudio de impacto ambiental (EsIA), el plan de restauración integral (PRI) y el resto de documentación aportada, y según la tipología de los trabajos a ejecutar, se identifican, caracterizan y valoran las afecciones potenciales inherentes a las explotaciones de áridos de manera adecuada, y se contemplan las medidas preventivas y correctoras encaminadas a minimizar los impactos derivados:  
b).1 Contaminación atmosférica por emisión de polvo en las tareas de despeje y desbroce de las zonas vírgenes, extracción de material mediante voladuras y arranque mecánico, acopio y transporte de materiales, operaciones de molienda, así como la emisión de gases a la atmósfera por los motores de combustión interna y el funcionamiento de la maquinaria.  
La actividad queda sujeta al régimen previsto en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera y al Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación.  
Según el estudio EsIA los vientos predominantes presentan dirección NO y SE-E donde se localizan parcelas agrícolas. La naturaleza del material a extraer y la escasa presencia de materiales con granulometrías fina limitan la emisión de partículas.  
Se prevé la distribución de depósitos de agua con sistemas manuales o automáticos de riego situados en las zonas con mayor riesgo de emisión de partículas, riegos periódicos de los viales y zonas de trabajo, control y limitación de la velocidad del tráfico, mantenimiento adecuado de los vehículos. Las tolvas dispondrán de cortinas antipolvo y el molino de molienda será sobrealimentado para reducir la generación de polvo, se instalarán descensores en el dispositivo de vertido.  
Las emanaciones de SiO2 se controlarán en los distintos puestos de trabajo ubicados en la zona de explotación. De acuerdo al programa de vigilancia se realizarán mediciones de los niveles de inmisión en las zonas colindantes a la explotación y en las áreas que designe la autoridad competente y conforme a los requerimientos que se establezcan en la autorización administrativa de emisiones a la atmosfera.  
Se dará cumplimiento al Reglamento de explosivos y la IT. 10.3.01, así como la ITC. 07.1.04. Se realizarán riegos previos que minimicen el polvo generado en las detonaciones. El EsIA prevé la planificación de las voladuras para que estas se ajusten a las mejores condiciones meteorológicas.  
b).2 Contaminación atmosférica por ruidos, vibraciones ocasionadas por los motores de combustión interna, el funcionamiento de la maquinaria, las voladuras, la presencia humana, etc.  
Según el EsIA el nivel sonoro producido por la actividad, teniendo en cuenta los límites establecidos por la legislación y considerando los usos dominantes en el perímetro de las instalaciones, cumple lo establecido en la legislación vigente. Las vibraciones derivadas de la actividad y de las explosiones previstas, según el EsIA, no resultan significativas.  
Se realizará el mantenimiento preventivo de la maquinaria, empleo de silenciosos, organización de los trabajos para evitar el solape de las actividades más sonoras. Autocontrol de las emisiones acústicas y vibraciones con la periodicidad establecida en el plan de vigilancia ambiental.  
Se dispondrá de un sistema de señalización y ordenación del tráfico tanto en viales de acceso como en el interior de la plaza de cantera.  
b).3 Alteración del drenaje superficial y erosionabilidad.  
La cantera se ubica en una región semiárida con periodos de sequía de más de 4 meses, con déficit de precipitaciones y características de estas de tipo torrencial, coincidente con un clima de tipo mediterráneo.  
Durante la fase de explotación se establecerá un sistema de drenaje perimetral mediante cuneta de guarda, que derivarán la escorrentía a las zonas de drenaje natural. No se prevé la intercepción de ningún acuífero, no habiéndose detectado su existencia en cotas superficiales en los sondeos realizados, según se indica en el EsIA.  
Los desmontes producidos en el área de nueva explotación producirán la alteración permanente de los drenajes superficiales. Se trata de un impacto permanente que con la red de drenaje proyectada se considera tendrá un impacto compatible sobre el sistema hídrico.  
La fase de restauración hidrológica del espacio contempla bermas en contrapendiente, dique en cabeza de talud ejecutado mediante biorrollo, cunetas perimetrales y en bermas, bajantes de taludes y canales de evacuación. Se instalarán disipadores de energía en los puntos de descarga de las bajantes y en los puntos de desagüe de la cuneta perimetral protegidos con encachado de piedra. Se proyecta una balsa de decantación a cota 524 y balsas intermedias aguas arriba.  
La red de drenaje prevista permitirá recoger el incremento de sólidos en suspensión en las aguas de escorrentía y reconducirlos a la plaza de cantera.  
b).4 Impacto sobre las aguas superficiales y subterráneas y su posible contaminación.  
El consumo de agua será necesario en los procesos productivos de la explotación. Para usos auxiliares, riegos de pistas y plataformas y posterior revegetación, se emplearán aguas procedentes de origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas.  
b).5 Afección y restauración de suelos.  
La actividad no es generadora de residuos, ya que se prevé el aprovechamiento integral del yacimiento, los materiales de menor valor comercial como son las margas, arenas y arcillas se emplearán en el relleno del hueco minero mediante minería de transferencia.  
No se producen residuos líquidos ni lixiviados contaminantes en el tratamiento de los materiales ya que estos se transportan directamente a fábrica para su transformación, por lo que no se producirá afección alguna sobre las aguas subterráneas y superficiales.  
Los límites de la cantera se balizarán para evitar afección a terrenos fuera de los límites autorizados.  
La zona definida como fase 4 se empleará como zona de acopios temporal del material y tierra vegetal retirada a emplear en la restauración y revegetación. Se delimitará la misma con cuneta perimetral para evitar las perdidas por erosión hídrica, la orografía de la misma la protege de la erosión eólica.  
Previamente al inicio de las actividades de explotación se procederá a la recuperación de los talos liquénicos presentes en el ámbito, se retirarán junto con una capa superficial de suelo de espesor mínimo 5 cm, las placas de suelo se conservarán hasta la restauración de la cada fase en la zona de la fase 4, sobre geotextil.  
La explotación prevé una explotación sostenible del recurso yesífero de forma que no se llegue al agotamiento del mismo, garantizando la conservación de las condiciones geológicas actuales que caracterizan el hábitat gipsícola.  
La plataforma se restaurará mediante el depósito de los estériles mineros generados en explotación y el aporte externo de tierras naturales procedentes de excavación.  
La restauración edáfica consistirá en la formación de un sustrato con características similares al predominante en la zona (Gipsisoles), a partir de las margas procedentes de la explotación, mediante la adición de materia orgánica en un 10 % y yeso molido con diversas granulometrías en un 15 %. La mezcla resultante se extenderá sobre la superficie de restauración con un espesor medio de 30 cm. Para la preparación del terreno se realizará subsolado lineal mediante bulldozer en bermas y taludes conforme a las líneas de nivel, y subsolado pleno en llanos y plataforma mediante tractor.  
La pendiente individual prevista para los taludes de restauración, inferior a 35º, junto con la contrapendiente de la plataforma del 2º y las medidas de restauración hidrológica propuestas resultan adecuadas para minimizar la perdida de suelo y facilitar el arraigo de la revegetación prevista.  
El suelo original conservado se extenderá sobre el sustrato restaurado en un espesor mínimo de 2 cm y rastrillado posterior hasta un profundidad de entre 3 y 5 cm.  
b).6 Generación de residuos.  
Los residuos inertes a producir serán en su mayoría arcillas comunes que suponen en torno a un 3 % del volumen total a extraer. Estas se acopiarán en la zona norte de la cantera, fase 4, en acopios de forma prismática de altura máxima 2 m con taludes inferiores a 45º y no se mantendrán por periodos superiores a los tres años hasta su reutilización en el relleno del hueco minero.  
Los residuos urbanos producidos por el personal de la plantilla serán almacenados en contenedores estancos y cerrados con tapa, localizados en un área reservada para ellos donde no dificulten las labores mineras.  
No se producirán aguas residuales sanitarias empleándose sistemas químicos cuya gestión será realizada por empresas especializadas.  
El mantenimiento de la maquinaria se realizará en talleres autorizados. El suministro de combustible se realizará mediante camión cisterna no almacenándose en la explotación.  
El EsIA prevé la limpieza de los viales de acceso para retirar los vertidos involuntarios. En caso de derrames o fugas, se dispondrá barrera de arena o material absorbente que posteriormente se retirará gestionándose como un residuo peligroso hasta su entrega a gestor autorizado y se dispondrá material limpio en su lugar.  
Los restos de desbroce y poda de tamaño reducido, se usarán como mulch protector de suelos y siembras. Para ello, se triturarán y mezclarán con la tierra vegetal extraída, para su posterior uso durante la restauración. El acopio y almacenamiento temporal de estos residuos vegetales se hará tomando las medidas necesarias para minimizar el riesgo de incendio, debiendo separarse al menos 13 metros de zonas con continuidad vegetal.  
b).7 Afección flora y fauna. Red Natura 2000. Revegetación  
Durante la fase de explotación, los accesos a la cantera y zonas limítrofes se vallarán mediante vallado cinegético libre en sus primeros 30 cm y con paso de malla de 40 x 40, de forma que permita la salida de fauna en caso de que esta ingrese en los límites interiores de la explotación.  
La actuación se sitúa sobre terreno forestal, frente al riesgo de incendio se deberá contemplar la redacción de un Plan de prevención de incendios forestales. Este plan incluirá entre otras medidas las siguientes: extintores de polvo, extintores de agua.  
Tal y como se indica en el informe de repercusiones sobre la Red Natura 2000, la superficie de explotación propuesta en el proyecto es resultado de las diversas conversaciones entre el promotor y el Servicio de Vida Silvestre con el objetivo de minimizar la afección sobre el hábitat 1520. Como conclusión, únicamente 2,45 ha de las incluidas en la nueva zona de actuación se encuentran realmente ocupadas por el hábitat 1520\*, estando la mayor parte de las mismas (2,29 ha) en un estado de conservación desfavorable, no habiéndose detectado en ninguna de las áreas prospectadas la presencia de especies relevantes más allá de los matorrales característicos de este tipo de sustratos dominados por formaciones de Keuper.  
El estudio de afecciones cuantifica razonablemente que solo un 1,73 % de la superficie total de la representación actual de 1520\* en el LIC se vería afectado por la explotación; justifica que, de llevarse a cabo bajo las condiciones previstas, la explotación propuesta no debería afectar de forma significativa a la integridad de los lugares afectados, pudiendo conllevar incluso una mejora del estado de conservación de la zona una vez ejecutada la restauración prevista bajo la supervisión de técnicos especialistas, y suponiendo una oportunidad de llevar a cabo una experiencia de restauración en un hábitat sobre el que existe escasa información disponible.  
La revegetación prevista en el PRI contempla la siembra de especies autóctonas adaptadas a las características de aridez climática y salinidad de los suelos predominantes de los hábitats prioritarios identificados. Para ello se prevé la recolección de semillas de las especies Helianthemum squamatum, Teucrium libanitis, Herniaria fruticosa, Gypsophila strutium y Ononis tridentata, en zonas próximas a la restauración y su posterior siembra manual mezcladas con arena y materia orgánica en una proporción de 500 unidades de semillas por m², así como la recolección manual de líquenes de la zona y reposición manual de las placas de suelo con líquenes y fijación de piedras, hasta agotar las existencias recolectadas.  
Se proponen en el EsIA medidas tendentes a facilitar el establecimiento de especies faunísticas: 10 bebedores para avifauna, 50 cajas nido para aves, caseta para murciélagos.  
b).8 Patrimonio cultural  
De acuerdo con el proyecto de explotación no se afecta a ningún yacimiento de carácter patrimonial.  
El EIA aportado señala que en la zona se localizan dos hornos tradicionales muy deteriorados, del siglo XVII-XVIII que fueron empleados hasta el siglo XX. Para cumplir lo establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, la Dirección General de Cultura y Patrimonio emitió en fecha 22 de junio de 2016 Resolución favorable con el condicionante de que se documentasen los hornos de yeso del siglo XIX.  
b).9 Población y Paisaje  
Durante la fase de funcionamiento de la explotación, se espera un impacto positivo en el desarrollo económico de la zona, dado que se generará empleo directo en el sector de la minería y, por otro lado, de forma indirecta en el sector de la construcción, abarcando este último, un mayor ámbito territorial.  
La minimización de la calidad paisajística del área afectada dependerá de la adecuada planificación y restauración medioambiental prevista con el cese de la actividad. El programa de labores propuesto contempla la restauración de forma simultánea a la explotación, por lo que se reduce el tiempo transcurrido desde que se explota hasta que se restaura y, por tanto, la posibilidad de volver a revegetar los terrenos y reconstruir los hábitats. El diseño de la explotación evita la formación de depresiones, manteniendo el cerro existente y generando mediante banqueo descendente una explanada con pendientes que facilita la integración paisajística.  
Desde los puntos de observación más cercanos, situados a distancia superior a 5 km, la actividad es prácticamente imperceptible. Desde el punto de vista de la infraestructura verde presente en la zona, la actividad y la restauración previstas resultan compatibles con los valores que la caracterizan.  
b) 10 Riesgos  
No se prevé la formación de acopios, bancos o balsas que pueda suponer riesgo grave por colapso o perdida de integridad estructural.  
c) Plan de vigilancia ambiental  
El Plan de vigilancia ambiental del EsIA establece las pautas a seguir, en los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán verificar la correcta ejecución del proyecto de explotación conforme a las condiciones establecidas en el mismo y en la normativa vigente, la correcta aplicación de la medidas correctoras de los impactos previstos, así como la detección de nuevos impactos no previstos que permitan la aplicación de nuevas medidas.  
Todas las actuaciones y/o mediciones que se realicen en la aplicación del plan de vigilancia tendrán constancia escrita en forma de informes ordinarios, especiales y finales, así como en actas, lecturas o estadillos. Esta documentación recogerá todos los datos evaluables desde el inicio de la actividad, se contará con la colaboración de los servicios y órganos de inspección y vigilancia con competencias medioambientales, y la documentación generada permanecerá a su disposición.  
El programa continuará en la fase postoperacional hasta 2 años después del cese de la actividad realizando el seguimiento de la eficacia de la restauración efectuada.  
4. Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al: anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de impacto ambiental, grupo 3, c) extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentales). Y en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en su anexo 1, grupo 9 (otros proyectos), cuyo epígrafe a.15 incluye las explotaciones y frentes de una misma autorización o concesión a cielo abierto de yacimientos minerales y demás recursos geológicos de las secciones A, B, C y D cuyo aprovechamiento está regulado por la Ley 22/1973, de 21 de julio, de minas y normativa complementaria cuando se desarrollen en espacios naturales protegidos, Red Natura 2000 y áreas protegidas por instrumentos internacionales, según la regulación de la ley 42/2007, del patrimonio natural y de la biodiversidad.  
El artículo 119 del Decreto 112/2023, de 25 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia de evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
En relación al proyecto de explotación de recursos de la sección A) La Fontfallà promovido por Mineralis Lucentum, SL, en el término municipal de Villena (Alacant), se resuelve estimar aceptable el mismo, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, proyecto de restauración integral y demás documentación aportada, así como los condicionantes que se relacionan a continuación:  
1. El promotor del proyecto deberá justificar que las actuaciones de restauración previstas en el Plan de restauración integral serán adecuadamente supervisadas por personal con conocimientos técnicos específicos sobre conservación del hábitat afectado, hábitat prioritario 1520\* Vegetación gipsícola ibérica de Gypsophiletalia. Igualmente, y con carácter anual, deberá remitirse al órgano competente en medio natural un informe específico de las actuaciones de restauración llevadas a cabo y de la efectividad de las mismas respecto a las previsiones incluidas en el Plan de restauración integral.  
2. Se incorporarán al presupuesto del proyecto partidas para la valoración del plan de seguimiento medioambiental y de las medidas correctoras del EsIA.  
3. Deberán respetarse los límites de la explotación, no pudiéndose ocupar terrenos fuera del ámbito de actuación recogido en la documentación evaluada. En la misma línea, no debe acumularse material extraído fuera del perímetro de la explotación y restauración, debiendo depositarse en lugares que no generen afecciones ambientales sobre el entorno.  
4. Se deberá cumplir el anexo IX pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras, trabajos y aprovechamientos que se realicen en terreno forestales o en sus inmediaciones, del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
5. Los restos de desbroce y poda de tamaño reducido se triturarán y mezclarán con la tierra vegetal extraída, para su posterior uso durante la restauración. El acopio y almacenamiento temporal de estos residuos vegetales se hará tomando las medidas necesarias para minimizar el riesgo de incendio, debiendo separarse al menos 13 metros de zonas con continuidad vegetal  
6. El suministro de agua se realizará desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas. De acuerdo con el artículo 52 del texto refundido de la Ley de aguas el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición legal (art. 54) o por concesión administrativa.  
7. La promotora vigilará que la naturaleza de los materiales aportados como relleno tengan características ambientalmente compatibles a los presentes en la zona de explotación, llevando un libro de registro sobre el volumen y procedencia, que estará disponible en las oficinas adjuntas a la explotación. El aporte de residuos inertes adecuados (RIA) o suelos naturales excavados, de origen externos a la explotación, deberá tramitarse de acuerdo con los procedimientos establecidos en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, y en la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, o norma que las sustituya.  
8. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
9. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. El plan de vigilancia ambiental deberá prolongarse al menos dos años desde la finalización de la restauración total de la cantera.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 28 de enero de 2024.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML