Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6864, del 18-09-2012 (2012/8449)

RESOLUCIÓ de 17 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Vila-real i Cullera. Expedients número 8/2008 AIA i 39/09 AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6864

Data del DOGV
:   18-09-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8449

CVE


Data del document
:   17-07-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Cullera](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Vila-real i Cullera. Expedients número 8/2008 AIA i 39/09 AIA. [2012/8449]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 8/2008 AIA Vila-real i 39/09 AIA Cullera.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 08/2008-AIA.  
Títol: Modificació puntual del PGOU de Vila-real, Ronda Sud-oest i Ciutat Esportiva.  
Promotor: Ajuntament de Vila-real.  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: diversos emplaçaments al costat del nucli urbà de Vila-real, dos al sud-est d'este i el tercer al nord-est.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'este projecte és la reclassificació d'una porció de sòl de 103.230 m², classificat com a no urbanitzable, per a implantar diverses reserves de sòl dotacional, a més de realitzar dos modificacions de les normes urbanístiques del pla general.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
a) Les modificacions plantejades en el projecte, respecte a la porció de sòl no urbanitzable esmentat, són:  
- Reclassificació dels terrenys de sòl no urbanitzable a sòl urbà.  
  
- Qualificar els terrenys objecte de la reclassificació de la manera següent:  
10.360 m² qualificats com a xarxa viària de la xarxa primària de dotacions públiques, PRV (Ronda Sud-oest).  
- 9.648 m² qualificats com a equipament d'ús educativocultural, integrat també en la xarxa primària de dotacions públiques (PED)  
- 83.222 m² es qualifiquen com a dotació privada d'ús esportivorecreatiu (RD\*)  
- Incloure els terrenys de referència en l'àrea de repartiment núm. 8 que, en conseqüència, modifica la seua superfície i l'aprofitament tipus.  
- Incorporar al PGOU el traçat definitiu de la Ronda Sud-oest fixat per l'Administració de Carreteres de la Generalitat Valenciana, en el tram des de la carretera d'Onda CV-20 fins a la carretera nacional N-340, en el qual l'amplària del vial passa a tindre 24 metres. Esta modificació té reflex només en la representació del traçat en els documents gràfics del PGOU, sense afectar altres determinacions d'este.  
  
- Correcció de la contradicció existent entre les normes urbanístiques i els plànols en el Pla vigent. El nombre de plantes permés en la zona de qualificació PED, segons l'article 260 de les normes urbanístiques, és de quatre plantes.  
b) Modificació de l'article 260.4 de les normes urbanístiques del pla general, sobre condicions específiques dels sistemes generals. Sistema general esportiu (GEC-2), a fi d'establir una nova alçària màxima d'edificació per a les grades nord i sud del camp municipal de futbol El Madrigal, en previsió de la possible execució de noves llotges o amfiteatres, la qual quedarà establida en 35 metres.  
c) Modificació de l'article 260.2 de les normes urbanístiques del PGOU, sobre condicions específiques dels sistemes generals. Espais lliures (GEL), a fi d'ampliar la superfície dels sistemes generals d'espais lliures (GEL) que pot destinar-se a usos esportius i recreatius fins a un 50% de la seua superfície.  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es presenten emplaçaments alternatius, justificant l'alternativa triada per mitjà de la justificació del projecte.  
En el cas de la zona que s'ha de reclassificar, es justifica indicant que l'àrea en qüestió no posseïx valors dignes de protecció, per la qual cosa és susceptible de ser urbanitzada i a més es troba situada als voltants del sòl urbà consolidat per la urbanització i l'edificació. A més, s'indica que l'article 10 de la LUV admet la reclassificació de sòl no urbanitzable a urbà, sempre que el sòl en qüestió tinga les característiques hi establides.  
Quant a la xarxa viària es justifica per la necessitat d'ajustar les determinacions del PGOU a les previsions de l'Administració Autonòmica, en particular el traçat establit en la legislació sectorial.   
Els terrenys qualificats com a dotacional públic d'ús educativocultural seran destinats a l'ampliació de l'institut d'educació secundària.   
  
La creació de l'àrea dotacional privada d'ús esportivorecreatiu es justifica per mitjà del compliment d'un triple objectiu: integrar la Ciutat Esportiva del Villareal en el PGOU, evitar les especulacions sobre eixos terrenys i ampliar la xarxa de dotacions esportives del municipi.  
S'indica que no hi ha en el municipi una altra alternativa viable amb les característiques particulars d'esta zona.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 23 de gener de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i certificats sobre l'aprovació provisional i sobre el resultat de la informació pública relatius al Projecte de modificació puntual del PGOU de Vila-real, relativa a la Ronda Sud-oest i la Ciutat Esportiva, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Segons el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament, la modificació puntual del PGMOU va ser sotmesa a informació pública per mitjà de la publicació en el periòdic El Mundo de Castelló del dia 27 de febrer de 2007 i en el DOCV núm. 5497, de 24 d'abril de 2007.  
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Vila-real.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 15 d'abril de 2008 es realitza un requeriment de documentació al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, en el qual es requeria l'aportació de la següent documentació, a fi de completar l'expedient:  
- Informe referent a l'estudi de paisatge segons article 11 de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que haurà d'ajustar-se al seu Reglament.  
- Informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre actes i plans que afecten el règim d'aprofitament de les aigües continentals o els usos permesos en terrenys de domini públic hidràulic i en les seues zones de servitud i de policia, o que comporten noves demandes de recursos hídrics.   
- Informe en relació a l'estudi acústic, de conformitat amb l'article 25 de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
- S'ha d'aportar un informe vinculant favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de la DG de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
El 20 de maig de 2008 es reitera el requeriment de documentació realitzat, indicant que no és possible realitzar l'avaluació ambiental del projecte fins que no es presente la documentació requerida o existisca un pronunciament exprés per part dels òrgans competents sobre la no-necessitat d'aportar-los.  
En data 30 de maig de 2008 es realitza consulta al Servici de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Castelló en la qual se sol·licita informe sobre:  
- La possibilitat de realitzar la reclassificació proposada i sobre la idoneïtat de l'instrument utilitzat.  
- La resolució de l'expedient de declaració d'interés comunitari (DIC) per a la integració de la Ciutat Esportiva de l'entitat Villareal CF SAD i còpia de l'informe evacuat respecte d'això.  
El 26 de juny de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remet un informe relatiu a l'estat de tramitació d'una DIC promoguda per l'entitat Villareal CF SAD, en el qual s'indica que la sol·licitud de DIC va caducar i va ser arxivada al juny de 2007.  
Informes sectorials  
Facsa, concessionària del servici públic d'abastiment d'aigua potable.  
El dia 11 de gener de 2008 emet informe amb referència al projecte en estudi: «estimem que l'esmentada modificació no implica increment en la demanda respecte dels consums actuals, i queda garantit el subministrament d'aigua potable amb anàloga regularitat que tenen la resta de construccions del terme municipal».  
En un segon informe complementari datat el 10 de febrer de 2008, l'empresa concessionària informa:  
1r. (...) l'increment de demanda estimada per l'actuació urbanística s'estima en 1.264 m³, que són els corresponents a l'increment de sòl dotacional d'ús educativocultural previst en la modificació puntual, i es preveu cobrir per mitjà de la connexió a la xarxa general de l'abastiment, que ja existix en l'actualitat.  
3r. Quant a l'afecció a la qualitat dels recursos (...), el subministrament d'aigua per a les esmentades unitats d'execució no necessitaria cap tractament addicional de potabilització.  
Direcció General de Territori i Paisatge  
En data 3 de febrer de 2009 es realitza l'informe respecte a l'estudi de paisatge de l'instrument en estudi que conclou:  
«s'emet el present informe en què s'establix la necessitat d'aportar un estudi de paisatge amb els continguts previstos pel RPJECV, en suport paper i digital».  
Datat el 27 de març de 2009 s'emet un nou informe que conclou:  
  
«(...) vistos la sol·licitud de l'Ajuntament de Vila-real i els arguments per ell exposats, així com la documentació relativa a l'estudi de paisatge del municipi, s'emet un informe favorable a la modificació puntual del Pla General de Vila-real, Ronda Sud-oest i Ciutat Esportiva, i s'establix el condicionant següent: que els projectes que es desenrotllen a l'empara de l'esmentada modificació puntual compten amb un estudi d'integració paisatgística, per al qual haurà de realitzar-se el corresponent pla de participació pública.  
Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
El 8 de febrer de 2009 este Servici informa:   
«Després d'avaluar i valorar l'informe que s'adjunta, este servici, d'acord amb el que s'hi ha exposat, considera la documentació insuficient, per la qual cosa és recomanable completar-la amb:  
- Compatibilitat dels usos previstos del sòl en l'àmbit d'ordenació amb els nivells sonors preexistents». L'anàlisi de compatibilitat s'ha realitzat considerant l'objectiu de qualitat establit per la Llei 7/2002 per a zones d'ús terciari. S'hauria de realitzar l'anàlisi tenint en compte que en l'àmbit d'ordenació hi haurà una zona d'ús educatiu, l'objectiu de qualitat de la qual serà l'establit per la Llei 7/2002, per a zones d'ús docent.   
- Mesures correctores per a protegir l'ordenació prevista de fonts de soroll preexistents en l'entorn (i compatibilitzar l'ús previst amb els nivells sonors existents). Justificació tècnica d'estes mesures correctores.»  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX)  
Datat el 23 de febrer de 2009, la CHX emet un informe sobre l'instrument avaluat, les conclusions del qual es resumixen a continuació:  
Quant a l'afecció al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia s'informa que:  
-No hi ha en l'entorn de l'actuació cap llit.  
- En la documentació presentada no es recull adequadament la previsió sobre el sistema d'evacuació de les aigües residuals i el seu consum final, i recorda la prohibició d'abocament i la necessitat de sol·licitar l'autorització corresponent..  
- No es recull de forma adequada la previsió sobre el sistema d'evacuació d'aigües pluvials i el seu destí final i es recorda la necessitat de sol·licitar autorització quan este es realitze a llit públic.  
- Segons el PATRICOVA la zona no presenta risc d'inundació.  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics s'informa que, segons l'informe aportat per l'empresa concessionària, esta actuació no comporta consum d'aigua.  
Per tot això, s'emet un informe favorable sobre l'instrument en estudi i s'indica que en tractar-se de planejament general hi ha aspectes que no han pogut ser valorats i que, prèviament a l'aprovació del corresponent planejament de desenrotllament, s'haurà de sol·licitar un nou informe a l'organisme de conca perquè es pronuncie, sense que en cap cas puga entendre's aplicable el paràgraf 4t de l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües.  
Finalment s'indica que l'escrit no pressuposa autorització administrativa per a realitzar obres.   
Afeccions legals  
1. Després de les consultes de les cartografies temàtiques i dels estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, s'observa que l'actuació no es troba afectada per cap de les figures de protecció d'espais naturals existents.   
2. Riscos naturals. Dels consultats, la zona compta amb grau de vulnerabilitat mitjà a la contaminació d'aqüífers, una accessibilitat a les aigües subterrànies alta i una molt elevada capacitat agrològica. No es troba afectada per risc d'inundació.  
3. Jaciments arqueològics. En l'àmbit d'estudi no es troben jaciments arqueològics, no obstant això, s'ha d'obtindre informe relatiu al compliment del que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Infraestructures de transport. La infraestructura més pròxima és la carretera CV-20 a la qual s'accedirà per mitjà d'un vial d'accés. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
5. Infraestructures de transport d'energia. Hi ha una canalització de gas pertanyent a les xarxes de titularitat de gas natural que travessa el sector d'oest a est. Cal atendre al que disposa la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del Sector d'Hidrocarburs i el Reial Decret 1434/2002, de 27 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions de gas natural.  
Hi ha una línia elèctrica de 66 kV que haurà de complir el que s'ha estipulat en la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric.  
6. Rambles i llits. La zona d'actuació no afecta directament cap llit si bé les seues aigües pluvials seran abocades al barranc de Ràtils, per a la qual cosa haurà de comptar amb autorització de l'organisme de conca.  
Consideracions ambientals  
El municipi de Vila-real es localitza en la zona est de la província de Castelló, en la comarca de la Plana Baixa, a 7 km de la capital de la província. La zona d'estudi es troba formada principalment per materials detrítics quaternaris. Este ambient s'ha generat principalment arran dels materials aportats per rius i barrancs. Presenta una fisiografia completament plana.  
La zona en estudi de 103.203 m² d'extensió se situa en la vora oest del nucli urbà, emmarcada pels carrers Miralcamp, en Projecte Pinella, n-25 i la Ronda Sud-oest.   
Els terrenys afectats per la proposta són sòls d'elevada capacitat per a l'ús agrícola. La vegetació presenta un marcat caràcter nitròfil predominant espècies arvenses, ruderals i viàries. Quant a la fauna, les espècies existents en la zona són pròpies de zones antropitzades i camps de cultiu, i no s'ha detectat la presència d'espècies d'interés.  
  
Els nous usos proposats són potencialment contaminants per emissions atmosfèriques i acústiques.   
El municipi de Vila-real compta amb una situació desfavorable pel que fa a la qualitat de l'aire.   
En l'actualitat s'està duent a terme un pla de millora de la qualitat de l'aire per part d'esta Conselleria. El municipi presenta contaminació per PM10 provinent, principalment, de l'activitat industrial existent, si bé les emissions associades al trànsit suposen un percentatge significatiu de les emissions totals generades (3,4% de les emissions de PM10 i 17% de les emissions de NOx, considerant únicament els gasos de combustió i el desgast de frens i pneumàtics).  
  
S'ha aplicat com a mesura controlar la circulació de vehicles pesants per l'interior dels nuclis urbans, creant rutes alternatives, com ara la ronda que s'executarà amb el desenrotllament del present instrument.   
  
Quant a les emissions degudes a la resuspensió per la quantitat significativa de material depositat en el ferm, a causa d'altres emissions de material en partícules, es proposa realitzar una neteja del ferm de les carreteres més transitades per vehicles de transport de material pulverulent, a fi de reduir la quantitat de material depositat en el ferm i conseqüentment reduir les emissions degudes a resuspensió. Esta neteja s'hauria de dur a terme de manera periòdica i augmentar la freqüència en èpoques de sequera.  
Referent a la contaminació acústica produïda pel trànsit que circularà per la ronda s'han d'establir les corresponents mesures correctores, tal com es descriu en la part dispositiva d'esta resolució, amb la finalitat de compatibilitzar els usos previstos i existents amb els nivells sonors generats.  
En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infraestructures necessàries per al desenrotllament de l'actuació urbanística projectada (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, a este respecte en matèria d'avaluació ambiental s'establix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.  
Així mateix, la justificació de les modificacions que s'han de realitzar i la seua adequació a la legislació vigent es considera que ha de ser avaluada per l'òrgan competent en matèria d'urbanisme. Esta avaluació és de caràcter ambiental, no urbanística.  
Consideracions jurídiques  
Vist que el model territorial presentat proposa una proporcionada ocupació del sòl per als creixements urbans, una utilització racional dels recursos naturals i una adequada protecció als espais naturals existents s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental es poden aconseguir a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre. Per tot l'anteriorment exposat i actuant conforme al principi d'eficàcia procedimental i al criteri d'eficiència, establits en l'article 3 de la Llei 30/1992, i invocant els principis de seguretat jurídica i de protecció de la confiança legítima, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei. L'article 16, apartat 2, lletra m del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte de modificació del PGOU de Vila-real relatiu a la Ronda Sud-oest i la Ciutat Esportiva, del municipi de Vila-real (Castelló), promogut per l'Ajuntament de Vila-real, sempre que es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Condicionants per a l'execució d'este projecte:  
a) S'ha de sol·licitar i obtindre's l'autorització d'abocament d'aigües residuals, i s'ha d'especificar, prèviament, la previsió sobre el sistema d'evacuació de les aigües residuals i el seu consum final. Es recorda la prohibició d'abocament i la necessitat de sol·licitar l'autorització corresponent. Al seu torn, es recorda també la necessitat de sol·licitar autorització d'abocament de les aigües pluvials quan l'abocament es realitze a llit públic, i indicar la previsió sobre el sistema d'evacuació d'aigües pluvials i el seu destí final.   
b) S'ha de realitzar l'anàlisi de compatibilitat dels usos previstos del sòl en l'àmbit d'ordenació amb els nivells sonors preexistents, considerant tots els usos existents i previstos.  
S'ha de justificar tècnicament la suficiència de les mesures correctores que s'adopten amb la finalitat de compatibilitzar els usos amb els nivells sonors existents i previstos i incloure la seua valoració en els projectes d'execució els quals han d'obtindre l'informe favorable respecte d'això del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
  
El projecte d'execució de la Ronda ha de preveure les mesures específiques disposades en l'article 53 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
c) Els projectes que es realitzen a l'empara de la modificació puntual han de comptar amb un estudi d'integració paisatgística, per al qual s'ha de realitzar el corresponent pla de participació pública.  
  
d) Abans de l'inici de les obres d'urbanització del projecte, s'ha d'obtindre l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que este informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Com a mesura preventiva, si durant la realització de les obres d'urbanització o edificació apareixen restes arqueològiques o qualsevol element mereixedor de protecció, el promotor quedarà obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Patrimoni Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per a l'adopció de les mesures de protecció necessàries. En qualsevol cas, este departament establirà les mesures de protecció que considere necessàries en la Comissió Provincial d'Urbanisme de Castelló.  
e) De forma complementària el promotor ha d'adoptar una solució adequada a la situació de la línia elèctrica que creua l'àmbit d'actuació. Esta línia ha de ser soterrada o desviada fora dels límits de l'àmbit d'actuació, complint així el que establix la legislació sectorial vigent.  
  
f) S'han d'atendre les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües al gasoducte existent, així com en la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'establixen en la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del Sector d'Hidrocarburs, i la Llei 12/2007, de 2 de juliol, que la modifica, així com els reglaments que siguen d'aplicació.  
  
g) Els projectes d'urbanització han d'incorporar en el seu pressupost els costos de les mesures preventives correctores i dels controls i accions derivades del compliment del programa de vigilància ambiental, estipulat en l'estudi d'impacte ambiental, i les derivades de l'aplicació d'esta declaració, així com totes aquelles que s'estipulen en els corresponents informes sectorials.  
h) La justificació de les modificacions que s'han de realitzar ha de ser aprovada per la CTU de manera específica, de manera que s'admeta la justificació aportada per a la reclassificació de sòl no urbanitzable a urbà.  
i) En el cas d'afectar les xarxes de reg existents, s'ha de garantir la seua continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres s'han de restituir al seu estat original.  
j) Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels sòls agrícoles limítrofs.   
  
k) S'han de tindre en compte les conclusions i recomanacions referents a la contaminació produïda per les infraestructures de transports i el trànsit rodat establides en el Pla de Millora de la Qualitat de l'Aire de la zona ES1003: Millars-Penyagolosa (A. Costera) i Aglomeració ES1015: Castelló.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 14 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 39/09-AIA.  
Títol: Prolongació del desaigüe de Figases.  
Promotor: Comunitat de Regants de Cullera.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Cullera.  
Localització: Cullera (València).  
Descripció del projecte  
Les obres que s'han de realitzar estan ubicades en les partides de la Bassa Rasa i dels Sants de la Pedra en el terme municipal de Cullera, dins del Parc Natural de l'Albufera.  
L'objecte del projecte és la prolongació de la séquia de desaigüe denominada Figases fins a l'anomenat segon tossal a fi d'evitar els problemes de drenatge i acumulació d'aigua en certes àrees de l'àmbit d'actuació i que procedixen del desaigüe natural de la muntanya de Cullera, l'Alt del Cabeçol i de les zones agrícoles adjacents a l'àmbit d'actuació, i permetre millorar així el desaigüe de la zona afectada.  
La solució adoptada consistix en la construcció de dos nous trams de séquia amb una longitud total de 1.640 metres. El primer tram correspon al traçat que connecta la séquia existent de Figases amb el camí del Gramenar i el segon correspon al traçat entre el camí del Gramenar i el desaigüe del segon tossal.  
Esta séquia es realitzarà amb la construcció dos caixers de contenció d'aigua amb revestiment a base d'escullera, després de la perfilació i col·locació d'una malla reticulada protectora. La base serà de tres metres d'amplària, l'alçària d'1,50 metres i l'amplària de coronació de quatre metres.  
Els passos als camps es realitzaran per mitjà de marcs prefabricats de formigó de 2,00 x 1,50 m sobre llit d'emmacat de 15 cm de grossària i capa de 10 cm de formigó en massa HM-25 que formarà la base de suport; es disposaran galzes per a la col·locació de fustes de retenció d'aigua i connexions d'aigua i desaigüe per mitjà de comportes prefabricades de formigó.  
Esta nova séquia té la connexió amb una altra (en fase d'execució) que discorre paral·lela al camí i arriba a l'abocament del segon tossal que és el final de llit.  
Una vegada executada la canalització, els marges de les séquies es restauraran per mitjà de la reposició de la vegetació pròpia d'este hàbitat, amb aportació de terra vegetal si cal. Per a això s'aprofitarà la terra extreta del lloc durant les obres, la qual serà retirada i conservada en condicions adequades. Les espècies vegetals que s'han d'emprar en la revegetació seran les següents: Iris pseudacorus, Phragmites australis, Claudium mariscus i Kosteletzkia pentacarpos.   
Tramitació administrativa  
1. Fase de consultes prèvies  
La fase de consultes prèvies es va iniciar el dia 7 de maig de 2008.  
Es van consultar els òrgans afectats següents per la realització del projecte:  
- Servici de Conservació de la Biodiversitat de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge; es va rebre contestació el dia 26 de juny de 2008.  
- Servici d'Ordenació Sostenible del Medi; es va rebre contestació el dia 17 de setembre de 2008.  
- Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera; es va rebre contestació el dia 28 d'octubre de 2008.  
Del resultat de les distintes consultes es va remetre al promotor un informe emés pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental el dia 3 d'octubre de 2008 en el qual es van realitzar una sèrie d'observacions i es va sol·licitar la realització del tràmit d'informació pública.  
2. Informació pública. Remissió de l'expedient  
La informació pública va ser realitzada el dia 29 de novembre de 2008 per mitjà de publicació en el Butlletí Oficial de la Província de València.  
Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
L'expedient va ser remés per l'Ajuntament de Cullera, el qual va tindre entrada en els servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 5 de març de 2009.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat   
L'àmbit d'actuació proposat s'ubica dins del parc natural i zona humida de l'Albufera de València en terrenys classificats com a àrees d'ús agrícola (arrossar) d'acord amb el PRUG del Parc Natural de l'Albufera.  
El traçat de la séquia discorrerà pròxim a dos xicotets massissos muntanyosos que estan classificats com a zona de regeneració. Les obres proposades en el projecte no produiran cap alteració sobre estes.  
  
En relació amb la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres, la zona afectada pel projecte es troba dins de la zona LIC i ZEPA l'Albufera.  
  
La cartografia de la CMAAUH, mostra possible afecció als hàbitats següents:  
- Ranunculetum baudotii Br.Bl.  
- Charetum vulgaris corillion  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, ateses les característiques de la zona afectada (camps d'arròs), no s'ha detectat la presència d'hàbitats o espècies d'interés. No obstant això, es proposen una sèrie de mesures preventives i correctores per a evitar possibles impactes sobre la fauna i la flora.   
De la consulta del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana) es deduïx que els terrenys afectats per l'actuació presenten risc d'inundació de tipus 2 (zones que patixen inundacions entre 25 i 100 anys de període de retorn amb nivell superior a 80 cm).  
S'assenyala que el PATRICOVA no prohibix específicament l'activitat proposada, i justifica la ubicació del projecte per raons òbvies.  
  
Quant a la possible afecció a camins ramaders, s'assenyala l'assagador de Natzaret a Gandia sobre el qual no es produirà afecció; igual ocorre per al MUP V-3031 les Raboses.  
Informes sectorials:   
D'acord amb les afeccions legals es van emetre els informes sectorials següents:  
- Del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (en extracte):  
  
El Projecte de prolongació del desaigüe de Figases, del terme municipal de Cullera, es troba afectat pels àmbits territorials següents:  
  
- Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de l'Albufera, aprovat pel Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de l'Albufera (PRUG).  
- Zona Humida Catalogada núm. 7 del Parc Natural de l'Albufera de València, aprovat mitjançant l'acord de 10 de setembre de 2002.   
- Zona Ramsar. Conveni Internacional sobre Aiguamolls d'Importància Internacional.  
- Zona LIC l'Albufera (lloc d'interés comunitari), codi del LIC número: ES0000023.  
- Zona ZEPA l'Albufera de València (zona d'especial protecció per a les aus).  
- Àrea de Conservació de la Gavina Corsa de l'Albufera, d'acord amb el Decret 116/2005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla de Recuperació de la Gavina Corsa a la Comunitat Valenciana.  
- Àrea de Conservació del Samaruc, Parc Natural de l'Albufera, d'acord amb el Decret 265/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla de Recuperació del Samaruc.  
  
- A més, el projecte de prolongació del desaigüe de Figases al terme municipal de Cullera es troba en la zona on hi és l'hàbitat prioritari següent: codi 1150, llacunes costaneres, de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres: Ranunculetum bandotii.  
  
«La categoria de zonificació en què es troba l'actuació prevista en l'àmbit territorial del Parc Natural de l'Albufera és la següent:  
  
Àrea d'ús agrícola, article 90 del PRUG, concretament en la subcategoria d'ordenació: arrossar (A-A)».  
A continuació, l'informe descriu la caracterització que per a les zones agrícoles realitza el PRUG i descriu les condicions que han de respectar-se en zones segons el nivell d'inundació (màxim o mínim) que corresponga per zona (perellonada) i afig:  
«L'actuació que es realitza ..., una part del tram discorre per l'àmbit que es troba per davall del nivell de perellonada i una altra part del tram discorre per l'àmbit que es troba per davall del nivell de perellonada i una altra part del tram s'enclava fora del nivell de perellonada.»  
  
«L'actuació està subjecta a l'informe previ favorable, preceptiu i vinculant del Consell Directiu del Parc Natural, d'acord amb la regulació continguda en el PRUG».  
- Del Servici de Conservació de la Biodiversitat (en extracte):   
  
«...Atés que el flux de les aigües en esta zona tendix cap a la llacuna de Sant Llorenç, l'estudi d'impacte hauria d'estudiar el possible efecte de l'actuació sobre les aportacions hídriques superficials a la zona i, a més, aclarir per què no és possible una solució que dirigisca eixos fluxos cap a l'esmentada bassa»  
«D'altra banda, el PRUG de l'Albufera, vigent pel que fa a usos urbanístics, en l'article 93.2 prohibix la transformació de terrenys d'arrossar amb finalitat d'obtenció de sòls per a cultiu d'horta o altres usos no agraris per mitjà d'infraestructures o equipaments que provoquen o faciliten la dessecació permanent o temporal dels terrenys, com ara aterraments, murs, tubs i canals de drenatge, instal·lacions de bombament o qualsevol altre tipus d'obra o mecanisme, permanent o temporal. Sembla lògic que s'aplique el que disposa este article al projecte esmentat, almenys en tant que no es justifique adequadament la necessitat de la seua execució».  
- Del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera (en extracte):  
I. La zona en qüestió es troba subjecta a la normativa de sòl no urbanitzable protegit i inclosa en l'Àrea d'Ús Agrícola -arrossar- segons la zonificació del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de l'Albufera, d'ara en avant PRUG. (Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de l'Albufera).  
...V. De conformitat amb l'article 53 del PRUG, relatiu a Actuacions en els llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua.  
4. Les riberes dels canals, séquies i barrancs s'han de dedicar preferentment a ús de caràcter forestal, bé per mitjà de la regeneració amb espècies apropiades, bé per mitjà de la conservació de les espècies autòctones existents.  
5. Cal tindre especial atenció a mantindre les condicions adequades que permeten l'adequat desenrotllament i conservació dels lliris grocs (Iris pseudacorus), per tractar-se d'una espècie tradicional amb gran capacitat de subjecció dels marges, motes, séquies, i queda prohibida la seua eliminació. En cas de ser necessària la realització d'actuacions i obres que puga comportar l'eliminació d'esta espècie vegetal s'ha de trasplantar al lloc, i en les condicions que indique l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc.  
...7...Una vegada executada esta canalització, els marges de les séquies s'han de restaurar per mitjà de reposició de la vegetació pròpia d'este hàbitat, amb aportació de terra vegetal si cal. Per a això s'ha d'aprofitar la terra extreta del lloc durant les obres, la qual s'ha de retirar i conservar en condicions adequades per a la pervivència dels rizomes, llavors i altres propàguls. Les espècies vegetals que s'han d'emprar en la revegetació seran les següents: Iris pseudoacorus, Phragmites australis, Cladium mariscus i Kosteletzkya pentacarpos, així com altres espècies que acompanyen característicament les anteriors en les comunitats de vegetals palustres i de ribera.  
Les obres de canalització i els treballs de restauració subsegüents s'han de realitzar davall el seguiment de l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc.  
8. En l'àmbit per davall del nivell de perellonada està prohibida la canalització d'obra de les séquies. Únicament podran permetre's supeditades a l'informe favorable previ, preceptiu i vinculant del Consell Directiu del Parc, i amb seguiment de l'Oficina de Gestió Tècnica, actuacions de defensa en marges de séquies efectuades per mitjà de pedra d'escullera amb els requisits mínims següents:  
  
- Les actuacions han d'afectar únicament els trams de séquia necessaris per a la protecció o defensa dels marges de séquia o de les vies de comunicació.  
- Les pedres d'escullera han de tindre un diàmetre mitjà mínim de 20 cm, per a facilitar la deposició de sediments entre les juntes.  
- Sempre que siga possible segons l'amplària del llit, l'obra d'escullera en el marge de les séquies ha de formar escalons en sentit descendent cap al curs d'aigua, facilitant amb això la implantació de la vegetació i el trànsit de la fauna entre el llit i la vora.  
- S'ha d'efectuar una aportació de terra vegetal sobre la superfície superior i el talús de l'escullera en quantitat i disposició adequades per a permetre l'arrelament i el desenrotllament de la vegetació de ribera de forma estable i permanent....  
... VIII. De conformitat amb l'article 69 del PRUG, relatiu a les normes generals sobre les obres d'infraestructura:  
a) Els traçats i els emplaçaments d'estes han de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües, així com l'alteració de vessants i llits i la degradació dels hàbitats o el paisatge.  
b) Durant la realització de les obres s'han de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i els sòls, i una vegada finalitzades les obres s'ha de restaurar el sòl i la vegetació afectats. Així mateix, s'ha d'evitar la realització d'obres en aquells períodes en què es puguen afectar negativament els processos ecològics i, en particular, els cicles vitals de la fauna.  
c) Els preceptius informes del Consell Directiu del Parc Natural, requerits en forma vinculant per a l'execució de determinades obres d'infraestructura, s'han d'obtindre amb caràcter previ a l'atorgament de la corresponent llicència urbanística.  
...X. De conformitat amb l'article 92 del PRUG, relatiu als usos permesos:  
1. Amb caràcter general, es permeten els usos agrícoles practicats d'acord amb les normes generals d'este Pla, articles 8 a 11.  
...3. També es permeten les activitats compatibles complementàries amb l'ús agrari que a continuació s'indiquen:  
...f) Actuacions sobre infraestructures viàries i hidràuliques.  
...h) Actuacions en relació amb la protecció dels recursos hídrics, dels ambients humits i dels llits.  
...j) Altres activitats, instal·lacions i equipaments d'interés públic amb informe favorable del Consell Directiu del Parc i de conformitat amb les normes generals.  
L'informe prosseguix de la manera següent:  
«El reforç s'ha de realitzar seguint les condicions exposades en el projecte i EIA presentat en l'OGT PNA. Així mateix s'ha de revegetar la mota per mitjà de les següents espècies vegetals: Iris pseudacorus, Phragmites australis, Cladium mariscus i Kosteletzkya pentacarpos, així com altres espècies que acompanyen característicament les anteriors en les comunitats vegetals palustres i de ribera. A més d'això, les actuacions han de realitzar-se fora de l'època de cria, entenent-se esta el període comprés entre abril i agost, i es tindrà especial atenció en les activitats de dragatge, per a evitar qualsevol afecció a la fauna i flora existent en el llit de la séquia.   
  
Les actuacions de dragatge se supervisaran per a comprovar la no-existència de fauna sobre el fang dragat o per a la devolució al llit de la séquia».  
«A més d'això, i a causa de la proximitat de ressalts topogràfics, no s'hi permetrà l'accés de cap tipus de maquinària. Els parcs de maquinària han de situar-se fora dels límits de l'espai natural protegit».  
  
«Qualsevol alteració sobre la sol·licitud original ha de ser notificada a esta oficina de Gestió Tècnica amb anterioritat a la seua execució».   
«La Guarderia del Parc Natural de l'Albufera durà a terme la revisió de les actuacions realitzades».  
«A més d'això, el present informe no eximix el sol·licitant de l'obtenció de les corresponents autoritzacions, llicències i/o permisos que es requerisquen per a l'execució de l'actuació sol·licitada.  
Vist tot el que s'ha expressat anteriorment es proposa informar favorablement la sol·licitud avantdita, d'acord amb els condicionants expressats en el present informe tècnic».  
D'acord amb el que s'ha exposat en els distints informes sectorials i les consideracions realitzades des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el promotor amplia i avalua el projecte en els termes següents:  
2. Anàlisi d'alternatives i ampliació de documentació:  
D'acord amb l'anàlisi d'alternatives sol·licitat pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'estudi d'impacte ambiental realitza l'anàlisi següent:  
- Possibilitat d'evacuar els fluxos d'aigua cap a la llacuna de Sant Llorenç:  
El promotor manifesta el següent: «inicialment es planteja l'alternativa de desaigüe de les aigües recollides en la conca d'aportació de l'Alt del Cabeço a través de la conducció d'estes a la llacuna de Sant Llorenç».  
L'alternativa es descarta perquè «a causa de l'altimetria de la zona seria impossible evacuar per gravetat les aigües que arriben a l'àmbit de l'actuació- tenim una barrera natural entre l'àmbit de l'actuació i la bassa de Sant Llorenç que fa impossible reconduir les aigües- Per tant es desestima esta possibilitat.  
- Possibilitat de substituir el recobriment de la séquia amb pedra d'escullera per cuirassa de geomalla:  
El promotor manifesta el següent:  
«?Es disposa d'informe favorable dels servicis tècnics del Parc Natural de l'Albufera.»  
Quant a l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, el promotor aporta:  
1. Estudi de flora i fauna. Afecció a hàbitats: «En l'àmbit de l'actuació trobem vegetació que habita en zones entollades durant gran part de l'any (amb arrels dins de l'aigua i tija i fulles emergides) com ara els canyissos (Phragmites sp.), la boga (Typha sp.), la mansega (Claudium mariscos) i la trencadella (Koestelezia pentacarpos) i les mateixes espigues d'arròs.  
Quant a la fauna destaquen, entre altres, l'agró blau, l'agró roig, l'esplugabous, la garseta blanca, la polla d'aigua o la camallarga»   
  
Quant als hàbitats es destaca l'hàbitat 1150 (llacunes costaneres) i l'hàbitat 3140 (aigües dures oligomesotròfiques): «De l'estudi de camp realitzat no s'ha detectat una presència significativa d'este tipus d'hàbitats?».  
2. Calendari d'obres: s'establirà en funció dels períodes de cria de la gavina corsa. Cal evitar, per tant, realitzar cap tipus d'obra des de finals d'abril fins a principis de juliol.  
Així mateix s'aporta:  
- Compromís escrit de la societat de regants en què es manifesta el compromís de no provocar cap canvi en els cultius a causa de l'obra Projecte de prolongació del desaigüe de Figases al terme municipal de Cullera i que (l'obra) no obeirà a altres propòsits que els estrictament agraris d'acord amb la legislació vigent i el PRUG del Parc Natural de l'Albufera».   
- Estudi arqueològic: la conclusió del qual és la següent: »cap element del patrimoni cultural conegut serà afectat per l'actuació prevista. D'altra banda, atés el caràcter de sòl inundat, no es considera convenient la realització d'una prospecció arqueològica intensiva, ja que resulta inviable la seua execució i garanties.  
No obstant això, en cas d'aparició fortuïta de restes arqueològiques o etnològiques el promotor de l'actuació ho posarà en coneixement de les autoritats competents, en compliment del títol III de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià».  
Quant a l'aportació de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei anteriorment esmentada, el promotor manifesta que la Direcció General de Patrimoni Cultural ha sol·licitat informe arqueològic, el qual és l'únic tràmit necessari a causa del caràcter inundable dels terrenys. S'adjunta còpia de l'informe aportat davant d'esta Direcció General.   
  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els impactes ambientals següents (en síntesi):  
Sobre components socials: s'estima que l'execució de les obres provocarà sorolls i molèsties sobre la població, sent l'impacte temporal i reversible. Una vegada finalitzades les obres, s'espera que l'impacte siga positiu.  
- Sobre components econòmics: s'espera que l'estructura tinga efectes positius sobre l'agricultura.  
- Sobre components culturals: atés que no hi ha components culturals o de patrimoni en la zona afectada per les obres, no s'espera cap afecció sobre estos components culturals.  
- Sobre components ambientals naturals: es destaquen els possibles impactes sobre el sòl i es considera este impacte com a compatible; els impactes sobre la fauna dependran de l'època d'execució de les obres. La repercussió sobre la flora es considera escassa pel fet que es tracta de terrenys d'arrossar amb escassos components ambientals naturals.  
  
- Sobre el paisatge: este impacte pot ser rellevant; per això es planteja una solució a base d'escullera.  
- Sobre el flux de les aigües: els moviments de terra modificaran les condicions existents de drenatge natural i l'escolament de la zona, l'impacte serà negatiu, temporal i de poca importància.  
- L'impacte sobre les zones LIC i ZEPA es considera moderat ja que la principal afecció es produirà sobre l'avifauna i s'estimen una sèrie de mesures correctores que minimitzaran els impactes.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen distintes classes de mesures preventives com ara la planificació de les obres per a evitar que estes coincidisquen amb els períodes de cria de les aus, l'adequada localització de parcs de maquinària, jalonament de la vegetació de ribera, aprofitament de camins existents, mesures de contenció d'abocaments procedents de la maquinària, restauració ambiental de la zona.  
  
Quant a les mesures correctores, s'assenyala la restauració de les zones de préstecs i pedreres (en el cas que s'utilitzen), l'adequada gestió de les terres sobrants procedents de l'excavació i la reposició dels servicis afectats.  
El programa de vigilància ambiental pretén el compliment de les mesures preventives, correctores i compensatòries.  
Es realitzen les consideracions següents:   
El projecte es realitzarà en zona LIC i ZEPA, per tant, d'acord amb el RDL 1/2008, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Impacte Ambiental de projectes, han d'avaluar-se les repercussions que l'obra o l'activitat té sobre els esmentats llocs.  
Encara que l'obra es realitzarà en terrenys d'arrossar, es considera este un espai d'especial rellevància ambiental per estar inclòs en una zona humida catalogada. Per tant, des d'este punt de vista, la realització d'un procediment d'avaluació d'impacte ambiental està plenament justificada.  
D'altra banda, atés que es tracta d'una zona humida i atés que es tracta d'executar una obra que influirà en l'evacuació natural d'aigües del terreny, s'ha optat per considerar l'obra proposada dins de l'annex I, apartat 8, del Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana i, per tant, estaríem davant d'un projecte sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Quant a la proposició per part del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la utilització de la cuirassa de geomalla en la realització de la séquia s'ha de tindre en compte que qualsevol alternativa que mantinga una interacció séquia-sòl és sempre més adequada per a la flora i la fauna. La cuirassa de geomalla conserva esta relació i permet el creixement de vegetació en talussos. Esta malla metàl·lica acompanyada amb geomalla entrellaçada crea una doble xarxa que forma una barrera efectiva al pas del cranc americà i, per tant, manté l'obra en bon estat.   
  
En tot cas, el revestiment amb pedra d'escullera està acceptat per la normativa del parc natural, per tant, encara que no és rebutjable des del punt de vista mediambiental, seria una alternativa a tindre en compte llevat que condicionants tècnics ho impedisquen.  
Quant a la possibilitat d'evacuar les aigües cap a la llacuna de Sant Llorenç, proposada pel Servici de Conservació de la Biodiversitat i la finalitat de la qual és la conservació d'esta zona humida, encara que en un principi esta alternativa no sembla viable, es recomanarà un nou estudi de la zona a fi de localitzar possibles xarxes de reg que permeten evacuar les aigües cap a esta encara que siga a través de canals secundaris.   
Finalment, encara que en l'estudi d'impacte ambiental s'han considerat els impactes més importants que l'obra pot ocasionar i s'han establit mesures correctores, per l'especial rellevància dels espais afectats s'imposa una vigilància tal com la direcció del parc proposa.   
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Annex 1.8 del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que siguen d'aplicació.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot el que s'ha expressat anteriorment formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el Projecte de prolongació del desaigüe de Figases en el terme municipal de Cullera sempre que este s'execute d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'han de sol·licitar a l'Ajuntament de Cullera els permisos necessaris per a l'execució de l'obra; una vegada obtinguts estos, s'ha de comunicar a l'Oficina Tècnica del Parc Natural de l'Albufera la intenció d'iniciar l'obra a fi que s'ajuste de manera definitiva el calendari d'inici i fi d'esta.  
2. Qualsevol alteració sobre el projecte original haurà de ser notificada a l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc Natural de l'Albufera.   
3. Els parcs de maquinària s'han de situar fora dels límits de l'espai natural protegit.  
4. No es permetrà l'accés de la maquinària als ressalts topogràfics limítrofs amb la zona d'obres.  
5. En el cas que això siga possible, els fluxos d'aigua arreplegats per la prolongació del desaigüe de Figases es dirigiran a la llacuna de Sant Llorenç, a través de qualsevol ramal de séquia (principal o secundari) i d'acord amb el que s'ha exposat en l'apartat de consideracions ambientals, sempre amb la deguda vigilància de l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc.  
6. D'acord amb l'informe de l'Oficina Tècnica del Parc Natural es permet el cobriment amb pedra d'escullera sempre que les obres es realitzen d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental; no obstant això, es considerarà la possibilitat d'utilitzar únicament el revestiment de la prolongació del desaigüe de Figases amb cuirassa de geomalla; en tot cas, el pendent de les parets de la séquia serà de 3H:1V o semblant a fi de permetre l'accés i l'eixida de la fauna a esta.  
  
7. Cal integrar paisatgísticament i mediambientalment l'obra realitzada d'acord amb el que s'ha exposat en l'estudi d'impacte ambiental i les directrius de l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc.  
8. Davant de l'aparició de restes protegides per la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, s'interrompran les obres i s'actuarà d'acord amb el que s'ha exposat en el títol III de l'esmentada llei.  
9. S'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
10. A l'acabament dels treballs s'ha d'aportar un reportatge fotogràfic a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 6 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, 17 de juliol de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6864, del 18-09-2012 (2012/8449)

RESOLUCIÓN de 17 de julio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Vila-real y Cullera. Expedientes número 8/2008 AIA y 39/09 AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6864

Fecha DOGV
:   18-09-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/8449

CVE


Fecha del documento
:   17-07-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Cullera](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de julio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Vila-real y Cullera. Expedientes número 8/2008 AIA y 39/09 AIA. [2012/8449]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 8/2008 AIA Vila-real y 39/09 AIA Cullera.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 08/2008-AIA.  
Título: modificación puntual del PGOU de Vila-real, Ronda Sudoeste y Ciudad Deportiva.  
Promotor: Ayuntamiento de Vila-real.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: diversos emplazamientos junto al casco urbano de Vila-real, dos al sudeste del mismo y el tercero al noreste.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del presente proyecto es la reclasificación de una porción de suelo de 103.230 m² clasificado como no urbanizable para implantar diversas reservas de suelo dotacional, además de realizar dos modificaciones de las normas urbanísticas del plan general.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
a) Las modificaciones planteadas en el proyecto, respecto a la porción de suelo no urbanizable mencionado son:  
- Reclasificación de los terrenos de suelo no urbanizable a suelo urbano.  
- Calificar los terrenos objeto de la reclasificación del siguiente modo:  
10.360 m² calificados como red viaria de la red primaria de dotaciones públicas, PRV (Ronda Sudoeste).  
- 9.648 m² calificados como equipamiento de uso educativo-cultural, integrado también en la red primaria de dotaciones públicas (PED)  
- 83.222 m² se califican como dotación privada de uso deportivo recreativo (RD\*)  
- Incluir los terrenos de referencia en el área de reparto nº 8 que, en consecuencia, modifica su superficie y su aprovechamiento tipo.  
  
- Incorporar al PGOU el trazado definitivo de la Ronda Sudoeste fijado por la Administración de Carreteras de la Generalitat Valenciana, en el tramo desde la carretera de Onda CV-20 hasta la carretera nacional N-340, en el que el ancho del vial pasa a quedar establecido en 24 metros. Esta modificación tiene reflejo solo en la representación del trazado en los documentos gráficos del PGOU, sin afectar a otras determinaciones del mismo.  
- Corrección de contradicción existente entre las normas urbanísticas y los planos en el plan vigente. El número de plantas permitido en la zona de calificación PED, según el artículo 260 de las normas urbanísticas es de cuatro plantas.  
b) Modificación del artículo 260.4 de las normas urbanísticas del plan general, sobre condiciones específicas de los sistemas generales. Sistema General Deportivo (GEC-2), al objeto de establecer una nueva altura máxima de edificación para las gradas norte y sur del campo municipal de fútbol El Madrigal, en previsión de la posible ejecución de nuevos palcos o anfiteatros, que quedará establecida en 35 metros.  
c) Modificación del artículo 260.2 de las normas urbanísticas del PGOU, sobre condiciones específicas de los sistemas generales. Espacios libres (GEL), al objeto de ampliar la superficie de los sistemas generales de espacios libres (GEL) que puede destinarse a usos deportivos y recreativos hasta un 50% de su superficie.  
3. Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental (EsIA) no se presentan emplazamientos alternativos, justificando la alternativa escogida mediante la justificación del proyecto.  
En el caso de la zona a reclasificar, se justifica indicando que el área en cuestión no posee valores dignos de protección, por lo que es susceptible de ser urbanizada y además se encuentra situada en las inmediaciones del suelo urbano consolidado por la urbanización y la edificación. Además se indica que el artículo 10 de la LUV admite la reclasificación de suelo no urbanizable a urbano, siempre que el suelo en cuestión reúna las características allí establecidas.  
En cuanto a la red viaria se justifica por la necesidad de ajustar las determinaciones del PGOU a las previsiones de la administración autonómica, en particular el trazado establecido en la legislación sectorial.   
Los terrenos calificados como dotacional público de uso educativo-cultural, serán destinados a la ampliación del instituto de educación secundaria.   
La creación del área dotacional privada de uso deportivo recreativo se justifica mediante el cumplimiento de un triple objetivo, integrar la ciudad deportiva del Villareal en el PGOU, evitar especulaciones sobre esos terrenos y ampliar la red de dotaciones deportivas del municipio.  
Se indica que no existe en el municipio otra alternativa viable en el municipio con las características particulares de esta zona.  
Tramitación administrativa  
Información pública  
En fecha 23 de enero de 2.008 el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio remitió documentación técnica, estudio de impacto ambiental y certificados sobre la aprobación provisional y sobre el resultado de la información pública relativos al proyecto modificación puntual del PGOU de Villarreal, relativa a la Ronda Sudoeste y Ciudad Deportiva, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento la modificación puntual del PGMOU fue sometida a información pública mediante la publicación en el periódico El Mundo de Castellón del día 27 de febrero de 2007 y en el DOCV núm. 5.497 de 24 de abril de 2007.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretaría del Ayuntamiento de Vila-real.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 15 de abril de 2008 se realiza un requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, en el que se requería el aporte de la siguiente documentación, con el fin de completar el expediente:  
- Informe referente al estudio de paisaje según artículo 11 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje que deberá ajustarse a su Reglamento.  
- Informe emitido por la CHJ sobre actos y planes que afecten al régimen de aprovechamiento de las aguas continentales o a los usos permitidos en terrenos de dominio público hidráulico y en sus zonas de servidumbre y policía, o que comporten nuevas demandas de recursos hídricos.   
- Informe en relación al estudio acústico, de conformidad con el artículo 25 de la Ley 7/2002, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
- Se deberá aportar informe vinculante favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano.  
El 20 de mayo de 2008 se reitera el requerimiento de documentación realizado, indicando que no es posible realizar la evaluación ambiental del proyecto hasta que no se presente la documentación requerida o exista pronunciamiento expreso por parte de los órganos competentes sobre la no-necesidad de aportarlos.  
En fecha 30 de mayo de 2008 se realiza consulta al Servicio de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Castellón en la que se solicita informe sobre:  
- la posibilidad de realizar la reclasificación propuesta y sobre la idoneidad del instrumento utilizado.  
- la resolución del expediente de declaración de interés comunitario (DIC) para la integración de la ciudad deportiva de la entidad Villareal CF SAD y copia del informe evacuado al respecto.  
El 26 de junio de 2008 el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio remite informe relativo al estado de tramitación de una DIC promovida por la entidad Villareal CF SAD, en el que se indica que dicha solicitud de DIC fue caducada y archivada en junio de 2007.  
Informes sectoriales  
Facsa, concesionaria del servicio público de abastecimiento de agua potable.  
El día 11 de enero de 2.008 informa en referencia al proyecto en estudio: «estimamos que dicha modificación no implica incremento en la demanda respecto de los consumos actuales quedando garantizado el suministro de agua potable con análoga regularidad a la que disfrutan el resto de construcciones del término municipal»  
En un segundo informe complementario fechado el 10 de febrero de 2008, la empresa concesionaria informa:  
1º. (...) el incremento de demanda estimada por la actuación urbanística se estima en 1.264 m³, que son los correspondientes al incremento de suelo dotacional de uso educativo-cultural previsto en la modificación puntual, y se prevé cubrir mediante conexión a la red general del abastecimiento, que ya existe en la actualidad.  
3º. En cuanto afecta a la calidad de los recursos (....), el suministro de agua para las referidas unidades de ejecución no precisaría de ningún tratamiento adicional de potabilización   
Dirección General de Territorio y Paisaje  
En fecha 3 de febrero de 2009 se realiza informe respecto al estudio de paisaje del instrumento en estudio concluyendo:  
«se emite el presente informe en el que se establece la necesidad de aportar un estudio de paisaje con los contenidos previstos por el RPJECV, en soporte papel y digital»  
Fechado el 27 de marzo de 2.009 se emite nuevo informe concluyendo:  
«(...) vistos la solicitud del Ayuntamiento de Vila-real y los argumentos por él expuestos, así como la documentación relativa al estudio de paisaje del municipio, se emite informe favorable a la modificación puntual del Plan General de Vila-Real Ronda Sudoeste y Ciudad Deportiva, estableciendo el condicionante de que los proyectos que se desarrollen al amparo de la citada modificación puntal cuenten con un estudio de integración paisajística, para el que habrá de realizarse el correspondiente plan de participación pública.  
Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico  
El 8 de febrero de 2009 este servicio informa:   
«tras evaluar y valorar el informe que se adjunta, este Servicio de acuerdo con lo expuesto en el mismo, considera la documentación insuficiente, por lo que es recomendable completarla con:  
- Compatibilidad de los usos previstos del suelo en el ámbito de ordenación con los niveles sonoros preexistentes». El análisis de compatibilidad se ha realizado considerando el objetivo de calidad establecido por la Ley 7/2002 para zonas de uso terciario. Se debería realizar el análisis, teniendo en cuenta que en el ámbito de ordenación existirá una zona de uso educativo, cuyo objetivo de calidad será el establecido por la Ley 7/2002, para zonas de uso docente.  
- Medidas correctoras para proteger la ordenación prevista de fuentes de ruido preexistentes en el entorno (y compatibilizar el uso previsto con los niveles sonoros existentes). Justificación técnica de dichas medidas correctoras.»  
Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ)  
Fechado el 23 de febrero de 2009 la CHJ emite informe sobre el instrumento evaluado, las conclusiones se resumen a continuación:  
En cuanto a la afección al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía se informa que:  
- No existe en el entorno de la actuación ningún cauce.  
- En la documentación presentada no se recoge adecuadamente la previsión sobre el sistema de evacuación de las aguas residuales y su consumo final, y recuerda la prohibición de vertido y la necesidad de solicitar la autorización correspondiente..  
- No se recoge de forma adecuada la previsión sobre el sistema de evacuación de aguas pluviales y su destino final y se recuerda la necesidad de solicitar autorización cuando éste se realice a cauce público.  
- Según el Patricova la zona no presenta riesgo de inundación.  
Respecto a la disponibilidad de recursos hídricos se informa que, según informe aportado por la empresa concesionaria, esta actuación no conlleva consumo de agua.  
Por todo ello se informa favorablemente el instrumento en estudio y se indica que al tratarse de planeamiento general hay aspectos que no han podido ser valorados y que, previamente a la aprobación del correspondiente planeamiento de desarrollo se deberá solicitar nuevo informe al organismo de cuenca para que se pronuncie, sin que en ningún caso pueda entenderse aplicable el párrafo 4º del artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas.  
Por último se indica que el escrito no presupone autorización administrativa para realizar obras.   
Afecciones legales  
1. Tras las consultas de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, se observa que la actuación no se encuentra afectada por ninguna de las figuras de protección de espacios naturales existentes.   
2. Riesgos naturales. De los consultados, la zona cuenta con grado de vulnerabilidad medio a la contaminación de acuíferos, una accesibilidad a las aguas subterráneas alta y una muy elevada capacidad agrológica. No se encuentra afectada por riesgo de inundación.  
3. Yacimientos arqueológicos. En el ámbito de estudio no se encuentran yacimientos arqueológicos, no obstante, deberá obtenerse informe relativo al cumplimiento de lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. Infraestructuras de transporte. La infraestructura más próxima es la Carretera CV-20 a la que se accederá mediante un vial de acceso. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
5. Infraestructuras de transporte de energía. Existe una canalización de gas perteneciente a las redes de titularidad de Gas Natural, que atraviesa el sector, de oeste a este. Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del Sector de Hidrocarburos y en el Real Decreto 1434/2002, de 27 de diciembre, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de gas natural.  
Existe una línea eléctrica de 66 kv que deberá cumplir lo estipulado en la ley 54/1997 de 27 de noviembre del sector eléctrico.  
6. Ramblas y cauces. La zona de actuación no afecta directamente ningún cauce si bien sus aguas pluviales van a ser vertidas al barranco de Ràtils, para lo que deberá contar con autorización del organismo de cuenca.  
Consideraciones ambientales  
El municipio de Vila-real se localiza en la zona este de la provincia de Castellón en la comarca de la Plana Baixa, a 7 km de la capital de la provincia. La zona de estudio se encuentra formada principalmente por materiales detríticos cuaternarios. Este ambiente se ha generado principalmente a raíz de los materiales aportados por ríos y barrancos. Presenta una fisiografía completamente llana.  
La zona en estudio de 103.203 m² de extensión se sitúa en el borde oeste del casco urbano, enmarcada por las calles Miralcamp, en Proyecto Pinella n-25 y la Ronda sudoeste.   
Los terrenos afectados por la propuesta son suelos de elevada capacidad para el uso agrícola. La vegetación presenta un marcado carácter nitrófilo predominando especies arvenses, ruderales y viarias. En cuanto a la fauna, las especies existentes en la zona son propias de zonas antropizadas y campos de cultivo, no habiéndose detectado la presencia de especies de interés.  
Los nuevos usos propuestos son potencialmente contaminadores por emisiones atmosféricas y acústicas.   
El municipio de Vila-real cuenta con una situación desfavorable en lo que a calidad del aire se refiere.   
En la actualidad se está llevando a cabo un plan de mejora de la calidad del aire por parte de esta Conselleria. El municipio presenta contaminación por PM10 proveniente, principalmente de la actividad industrial existente, si bien las emisiones asociadas al tráfico suponen un porcentaje significativo de las emisiones totales generadas (3.4% de las emisiones de PM10 y 17% de las emisiones de NOx, considerando únicamente los gases de combustión y el desgaste de frenos y neumáticos).  
Se ha aplicado como medida controlar la circulación de vehículos pesados por el interior de los núcleos urbanos, creando rutas alternativas, como la ronda que se ejecutará con el desarrollo del presente instrumento.   
En cuanto a las emisiones debidas a resuspensión por la cantidad significativa de material depositada en el firme, debido a otras emisiones de material particulado, se propone realizar una limpieza del firme de las carreteras más transitadas por vehículos de transporte de material pulvurulento, con el fin de reducir la cantidad de material depositado en el firme y consecuentemente reducir las emisiones debidas a resuspensión. Dicha limpieza debería llevarse a cabo de manera periódica y aumentar la frecuencia en épocas de sequía.  
Referente a la contaminación acústica producida por el tráfico que circulará por la ronda se deben establecer las correspondientes medidas correctoras, tal y como se describe en la parte dispositiva de la presente resolución, con la finalidad de compatibilizar los usos previstos y existentes con los niveles sonoros generados.  
En el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte). No obstante, a este respecto en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.  
Asimismo la justificación de las modificaciones a realizar y su adecuación a la legislación vigente se considera que debe ser evaluada por el órgano competente en materia de urbanismo. Siendo la presente evaluación de carácter ambiental, no urbanístico.  
Consideraciones jurídicas  
Visto que el modelo territorial presentado propone una proporcionada ocupación del suelo para los crecimientos urbanos, una utilización racional de los recursos naturales y, una adecuada protección a los espacios naturales existentes se entiende que el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental pueden conseguirse a través del procedimiento de evaluación ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre. Por todo lo anteriormente expuesto, y, actuando conforme al principio de eficacia, procedimental y al criterio de eficiencia, establecidos en el artículo 3 de la Ley 30/1992, e, invocando los principios de seguridad jurídica y de protección de la confianza legítima, se resuelve concluir el procedimiento ambiental iniciado conforme a la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto modificación del PGOU de Vila-real relativa a la Ronda Sudoeste y Ciudad Deportiva, del municipio de Vila-Real (Castellón), promovido por el Ayuntamiento de Vila-real, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Condicionantes para el desarrollo de este proyecto:  
a) Deberá solicitarse y obtenerse autorización de vertido de aguas residuales, debiendo especificarse, previamente, la previsión sobre el sistema de evacuación de las aguas residuales y su consumo final. Se recuerda la prohibición de vertido y la necesidad de solicitar la autorización correspondiente. A su vez, se recuerda, también, la necesidad de solicitar autorización de vertido de las aguas pluviales, cuando ésta se realice a cauce público, indicando la previsión sobre el sistema de evacuación de aguas pluviales y su destino final   
b) Deberá realizarse el análisis de compatibilidad de los usos previstos del suelo en el ámbito de ordenación con los niveles sonoros preexistentes, considerando todos los usos existentes y previstos.   
Se deberá justificar técnicamente la suficiencia de las medidas correctoras que se adopten con la finalidad de compatibilizar los usos con los niveles sonoros existentes y previstos e incluir su valoración en los proyectos de ejecución que deberán obtener el informe favorable al respecto por parte del Servicio de Protección del ambiente Atmosférico.  
El proyecto de ejecución de la Ronda deberá contemplar las medidas específicas dispuestas en el artículo 53 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección Contra la Contaminación Acústica.  
c) Los proyectos que se desarrollen al amparo de la modificación puntal deben contar con un estudio de integración paisajística, para el que habrá de realizarse el correspondiente plan de participación pública.  
d) Antes del inicio de las obras de urbanización del proyecto, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
Como medida preventiva, si durante la realización de las obras de urbanización o edificación aparecieran restos arqueológicos o cualquier elemento merecedor de protección, el promotor quedará obligado a comunicarlo a la Dirección General de Patrimonio Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, para la adopción de las medidas de protección necesarias. En cualquier caso dicho departamento establecerá las medidas de protección que considere necesarias en la Comisión Provincial de Urbanismo de Castellón.  
e) De forma complementaria el promotor deberá adoptar una solución adecuada a la situación de la línea eléctrica que cruza el ámbito de actuación. Esta línea deberá ser enterrada o desviada fuera de los límites del ámbito de actuación, cumpliendo a este respecto lo que establece la legislación sectorial vigente.  
f) Se deberá atender a las limitaciones de los usos del suelo y actividades en las zonas contiguas al gasoducto existente, así como a la servidumbre, afección y línea de limitación a la edificación, que se establecen en la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del Sector de Hidrocarburos. Y la Ley 12/2007, de 2 de julio, que la modifica, así como los reglamentos que le sean de aplicación  
g) Los proyectos de urbanización deberán incorporar en su presupuesto los costes de las medidas preventivas correctoras y de los controles y acciones derivadas del cumplimiento del programa de vigilancia ambiental, estipulado en el estudio de impacto ambiental y las derivadas de la aplicación de la presente declaración, así como todas aquellas que se estipulen en los correspondientes informes sectoriales.  
h) La justificación de las modificaciones a realizar deberá ser aprobada por la CTU de manera específica, de modo que se admita la justificación aportada para la reclasificación de suelo no urbanizable a urbano  
i) En caso de afectar a las redes de riego existentes, deberá garantizarse su continuidad durante las obras, y su reposición una vez finalizadas las mismas. De igual modo, los cultivos colindantes que se vean afectados por las obras, deberán restituirse a su estado original.  
j) Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los suelos agrícolas colindantes.   
k) Deberán tenerse en cuenta las conclusiones y recomendaciones referentes a la contaminación producida por las infraestructuras de transportes y el tráfico rodado, establecidas en el Plan de Mejora de la Calidad del Aire de la zona ES1003: Mijares-Peñagolosa (A. Costera) y Aglomeración ES1015: Castelló.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 14 de abril de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 39/09-AIA.  
Título: prolongación del desagüe Figases.  
Promotor: Comunidad de Regantes de Cullera.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Cullera.  
Localización: Cullera (Valencia).  
Descripción del proyecto  
Las obras a realizar están ubicadas en las partidas de la Bassa Rasa y Sants de la Pedra en el término municipal de Cullera, dentro del parque natural de la Albufera.  
El objeto del proyecto es la prolongación de la acequia de desagüe denominada Figases hasta el llamado segundo collado con el fin de evitar los problemas de drenaje y acumulación de aguas en ciertas áreas del ámbito de actuación y que proceden del desagüe natural de la montaña de Cullera, Alt del Cabeço y de las zonas agrícolas adyacentes al ámbito de actuación permitiendo mejorar así el desagüe de la zona afectada.  
La solución adoptada consiste en la construcción de dos nuevos tramos de acequia con una longitud total de 1.640 metros; el primero de ellos corresponde al trazado que conecta la acequia existente Figases con el camino Gramenar. El segundo de ellos corresponde al trazado entre el camino del Gramenar y el desagüe del segundo collado.  
Dicha acequia se realizará construyendo dos cajeros de contención de aguas con revestimiento a base de escollera, previo perfilado y colocación de malla reticulada protectora. La base será de 3 metros de anchura, altura de 1,50 metros y ancho de coronación de 4 metros.  
  
Los pasos a los campos se realizarán mediante marcos prefabricados de hormigón de 2,00x1, 50 m. sobre lecho de encachado de 15 cm de espesor y capa de 10 cm de hormigón en masa HM-25 que formará la base de apoyo; se dispondrán galces para la colocación de maderas de retención de agua y tomas de agua y desagüe mediante compuertas prefabricadas de hormigón.  
Esta nueva acequia tiene su conexión con otra (en fase de ejecución) que discurre paralela a camino y llega al vertido del segundo collado que es el final de cauce.  
Una vez ejecutada la canalización, los márgenes de las acequias se restaurarán mediante reposición de la vegetación propia de dicho hábitat, previo aporte de tierra vegetal en caso necesario. Para ello se aprovechará la tierra extraída del lugar durante las obras, que se retirará y conservará en condiciones adecuadas. Las especies vegetales que se emplearán en la revegetación serán las siguientes:» Iris pseudacorus, Phragmites australis, Claudium mariscus y Kosteletzkia pentacarpos.   
Tramitación administrativa  
1. Fase de consultas previas  
La fase de consultas previas se inició el día 7 de mayo de 2008.  
Se consultaron a los siguientes órganos afectados por la realización del proyecto:  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad de la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda recibiéndose contestación el día 26 de junio de 2008.  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio recibiéndose contestación el día 17 de septiembre de 2008.  
- Consejo Directivo del Parque Natural de L'Albufera; se recibió contestación el día 28 de octubre de 2008.  
Del resultado de las distintas consultas se remitió al promotor un informe emitido por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental el día 3 de octubre de 2008 en el que se realizaron una serie de observaciones y se solicitó la realización del trámite de información pública.  
2. Información pública. Remisión del expediente.  
La información pública fue realizada el día 29 de noviembre de 2008 mediante publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia.  
Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
El expediente fue remitido por el Ayuntamiento de Cullera teniendo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda el día 5 de marzo de 2009.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El ámbito de la actuación propuesto se ubica dentro del parque natural y zona húmeda de L'Albufera de Valencia en terrenos clasificados como áreas de uso agrícola (arrozal) de acuerdo con el PRUG del parque natural de L'Albufera .  
El trazado de la acequia discurrirá cercano a dos pequeños macizos montañosos que están clasificados como zona de regeneración. Las obras propuestas en el proyecto no van a producir ninguna alteración sobre las mismas.  
En relación con la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres, la zona afectada por el proyecto se encuentra dentro de la zona LIC y ZEPA L'Albufera.  
La cartografía de la CMAAUV, muestra posible afección a los siguientes hábitats:  
- Ranunculetum baudotii Br.Bl.  
- Charetum vulgaris corillion  
Según el estudio de impacto ambiental, dadas las características de la zona afectada (campos de arroz), no se ha detectado la presencia de hábitats o especies de interés. No obstante se proponen una serie de medidas preventivas y correctoras para evitar posibles impactos sobre la fauna y la flora.   
De la consulta del PATRICOVA (Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana) se deduce que los terrenos afectados por la actuación presentan riesgo de inundación de tipo 2 (zonas que sufren inundaciones entre 25 y 100 años de periodo de retorno con nivel superior a 80 cm).  
Se señala que el PATRICOVA no prohibe específicamente la actividad propuesta justificándose la ubicación del proyecto por razones obvias.  
En cuanto a la posible afección a vías pecuarias, se señala la vereda de Nazaret a Gandia sobre la que no va a producirse afección; igual ocurre para el MUP V-3031 Las Zorras.  
Informes sectoriales:  
De acuerdo con las afecciones legales se emitieron los siguientes informes sectoriales:  
- Por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (en extracto):  
El proyecto de prolongación del desagüe Figases del término municipal de Cullera, se encuentra afectado por los siguientes ámbitos territoriales:  
- Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de L'Albufera, aprobado por el Decreto 259/2004, de 19 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de L'Albufera (PRUG).  
- Zona Húmeda Catalogada nº 7 Parque Natural de L'Albufera de Valencia, aprobado mediante Acuerdo de 10 de septiembre de 2002.   
- Zona Ramsar. Convenio Internacional sobre Humedales de Importancia Internacional.  
- Zona LIC L'Albufera (lugar de interés comunitario), código del LIC número: ES0000023.  
- Zona ZEPA L'Albufera de Valencia (zona de especial protección para las aves).  
- Área de Conservación de la Gaviota de Audouin de l'Albufera, de acuerdo con el Decreto 116/2005, de 17 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Recuperación de la Gaviota de Audouin en la Comunitat Valenciana.  
- Área de Conservación del Samaruc Parque Natural de L'Albufera, de acuerdo con el Decreto 265/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Recuperación del Samaruc.  
- Además el proyecto de Prolongación del desagüe Figases en el término municipal de Cullera se encuentra en la zona en la que se halla el siguiente hábitat prioritario, código: 1150 Lagunas Costeras, de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres: Ranunculetum bandotii.  
«La categoría de zonificación en la que se halla la actuación prevista en el ámbito territorial del Parque Natural de L'Albufera es la siguiente:  
Área de uso agrícola, artículo 90 del PRUG, concretamente en la subcategoría de ordenación: arrozal (A-A)».  
A continuación el informe describe la caracterización que para las zonas agrícolas realiza el PRUG y describiendo las condiciones que deben respetarse en zonas según el nivel de inundación (máximo o mínimo) que corresponda por zona (perellonada) y añade:  
«La actuación que se desarrolla..., una parte del tramo discurre por el ámbito que se encuentra por debajo del nivel de perellonada y otra parte del tramo discurre por el ámbito que se encuentra por debajo del nivel de perellonada y otra parte del tramo se enclava fuera del nivel de la perellonada.»  
«La actuación está sujeta al informe previo favorable, preceptivo y vinculante, del Consejo Directivo del parque natural, conforme a la regulación contenida en el PRUG».  
- Por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad (en extracto):   
«...Dado que el flujo de las aguas en dicha zona tiende hacia la laguna de San Lorenzo, el estudio de impacto debería estudiar el posible efecto de la actuación sobre los aportes hídricos superficiales a la zona y además aclarar por qué no es posible una solución que dirija esos flujos hacia dicha balsa»  
«Por otra parte, el PRUG de L'Albufera vigente en lo que concierne a usos urbanísticos, en su artículo 93.2 prohíbe la transformación de terrenos de arrozal con finalidad de obtención de suelos para cultivo de huerta u otros usos no agrarios mediante infraestructuras o equipamientos que provoquen o faciliten la desecación permanente o temporal de los terrenos, tales como aterramientos, muros, tubos y canales de drenaje, instalaciones de bombeo o cualquier otro tipo de obra o mecanismo, permanente o temporal. Parece lógico que se aplique lo dispuesto en este artículo al proyecto citado, al menos en tanto en cuanto no se justifique adecuadamente la necesidad de su ejecución».  
- Por el Consejo Directivo del Parque Natural de L'Albufera (en extracto):  
I. La zona en cuestión se halla sujeta a la normativa de suelo no urbanizable protegido e incluida en el área de uso agrícola - arrozal - según la zonificación del Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural de L'Albufera, en adelante PRUG. (Decreto 259/2004 de 19 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de L'Albufera).  
...V. De conformidad con el artículo 53 del PRUG, relativo a Actuaciones en los cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua.  
4. Las riberas de los canales, acequias y barrancos se dedicarán preferentemente a uso de carácter forestal, bien mediante su regeneración con especies apropiadas, bien mediante la conservación de las especies autóctonas existentes.  
5. Se tendrá especial cuidado en mantener las condiciones adecuadas que permitan el adecuado desarrollo y conservación de los lirios de marjal (Iris pseudacorus), por tratarse de una especie tradicional con gran capacidad de sujeción de los márgenes, motas, acequias, quedando prohibida su eliminación. En caso de ser necesaria la realización de actuaciones obras que pudiese comportar la eliminación de esta especie vegetal se trasplantará al lugar y en las condiciones que indique la Oficina de Gestión Técnica del Parque.  
...7...Una vez ejecutada dicha canalización, los márgenes de las acequias se restaurarán mediante reposición de la vegetación propia de dicho hábitat, previo aporte de tierra vegetal en caso necesario. Para ello se aprovechará la tierra extraída de lugar durante las obras, que se retirará y conservará en condiciones adecuadas para la pervivencia de los rizomas, semillas y otros propágulos. Las especies vegetales que se emplearán en la revegetación serán las siguientes: Iris pseudoacorus, Phragmites australis, Cladium mariscus y Kosteletzkya pentacarpos, así como otras especies que acompañen característicamente a las anteriores en las comunidades de vegetales palustres y de ribera.  
Las obras de canalización y los trabajos de restauración subsiguientes se realizarán bajo el seguimiento de la Oficina de Gestión Técnica del Parque.  
8. En el ámbito por debajo del nivel de perellonada, está prohibida la canalización de obra de las acequias. Únicamente podrán permitirse, supeditadas al previo informe favorable, preceptivo, vinculante, del Consejo Directivo del Parque, y con seguimiento de la Oficina de Gestión Técnica, actuaciones de defensa en márgenes de acequias efectuadas mediante piedra de escollera con los siguientes requisitos mínimos:  
- Las actuaciones afectarán únicamente a los tramos de acequia necesarios para la protección o defensa de los márgenes de acequia o de las vías de comunicación.  
- Las piedras de escollera tendrán un diámetro medio mínimo de 20 cm, para facilitar la deposición de sedimentos entre las juntas.  
- Dentro de lo posible según la anchura del cauce, la obra de escollera en el margen de las acequias formará escalones en sentido descendente hacia el curso de agua, facilitando con ello la implantación de la vegetación y el tránsito de la fauna entre el cauce y su orilla.  
- Se efectuará un aporte de tierra vegetal sobre la superficie superior y el talud de la escollera, en cantidad y disposición adecuadas para permitir el arraigo y el desarrollo de la vegetación de ribera de forma estable y permanente....  
... VIII. De conformidad con el artículo 69 del PRUG, relativo a Normas generales sobre obras de infraestructura:  
a) Los trazados y emplazamientos de las mismas deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas, así como la alteración de vertientes y cauces y la degradación de los hábitats o el paisaje.  
b) Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal y los suelos, debiéndose proceder una vez finalizadas las obras a la restauración del suelo y vegetación afectados. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que pueda afectarse negativamente los procesos ecológicos y, en particular, los ciclos vitales de la fauna.  
c) Los preceptivos informes del Consejo Directivo del Parque Natural, requeridos en forma vinculante para la ejecución de determinadas obras de infraestructura, deberán obtenerse con carácter previo al otorgamiento de la correspondiente licencia urbanística.  
...X. De conformidad con el artículo 92 del PRUG, relativo a usos permitidos:  
1. Con carácter general, se permiten los usos agrícolas practicados conforme a las normas generales de este plan, artículos 8 a 11.  
...3. También se permiten las actividades compatibles complementarias con el uso agrario que a continuación se relacionan:  
...f) Actuaciones sobre infraestructuras viarias e hidráulicas.  
...h) Actuaciones en relación con la protección de los recursos hídricos, de los ambientes húmedos y de los cauces.  
...j) Otras actividades, instalaciones y equipamientos de interés público informados favorablemente por el Consejo Directivo del Parque y conformes con las normas generales.  
El informe prosigue de la siguiente manera:  
«El refuerzo se realizará siguiendo las condiciones expuestas en el proyecto y EIA presentado en la OGT PNA. Asimismo se procederá a la revegetación de la mota mediante las siguientes especies vegetales: Iris pseudacorus, Phragmites australis, Cladium mariscus y Kosteletzkya pentacarpos, así como otras especies que acompañen característicamente a las anteriores en las comunidades vegetales palustres y de ribera. Además de ello, las actuaciones deberán realizarse fuera de la época de cría, entendiéndose esta el periodo comprendido entre abril y agosto, así como se tendrá especial cuidado en las actividades de dragado, para evitar cualquier afección a la fauna y flora existente en el lecho de la acequia.   
Las actuaciones de dragado se supervisarán para comprobar la no existencia de fauna sobre e fango dragado o para su devolución al cauce de la acequia».  
«Además de ello, y debido a la proximidad de resaltes topográficos no se permitirá el acceso de ningún tipo de maquinaria a los mismos, así como los parques de maquinaria deberán situarse fuera de los límites del espacio natural protegido».  
«Cualquier alteración sobre la solicitud original deberá ser notificada a este Oficina de Gestión Técnica con anterioridad a su ejecución».   
«Por parte de la guardería del Parc Natural de l'Albufera se llevará a cabo la revisión de las actuaciones realizadas».  
«Además de ello, el presente informe no exime al solicitante de la obtención de las correspondientes autorizaciones, licencias y/o permisos que se requieran para la ejecución de la actuación solicitada.  
Considerando todo lo anterior se propone, informar favorablemente la solicitud antedicha, de acuerdo con los condicionantes expresados en el presente informe técnico».  
De acuerdo con lo expuesto en los distintos informes sectoriales y las consideraciones realizadas desde el Servicio de evaluación de impacto ambiental, el promotor amplia y evalúa el proyecto en los siguientes términos:  
2. Análisis de alternativas y ampliación de documentación:  
De acuerdo con el análisis de alternativas solicitado por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el estudio de impacto ambiental realiza el siguiente análisis:  
- Posibilidad de evacuar los flujos de agua hacia la laguna de Sant Llorenç:  
El promotor manifiesta lo siguiente: «Inicialmente se plantea la alternativa de desagüe de las aguas recogidas en la cuenca de aportación del Alt del Cabeço a través de la conducción de las mismas a la Laguna de San Lorenzo».  
La alternativa se descarta porque « debido a la altimetría de la zona sería imposible evacuar por gravedad las aguas que llegan al ámbito de la actuación - tenemos una barrera natural entre el ámbito de la actuación y la Bassa de Sant Llorenç que hace imposible reconducir las aguas'Por tanto se desestima esta posibilidad.  
- Posibilidad de sustituir el recubrimiento de la acequia con piedra de escollera por coraza de geomalla:  
El promotor manifiesta lo siguiente:  
«- Se dispone de informe favorable por parte de los Servicios Técnicos del Parque Natural de la Albufera.»  
En cuanto a la ampliación del estudio de impacto ambiental, el promotor aporta:  
1. Estudio de flora y fauna. Afección a hábitats: «En el ámbito de la actuación encontramos vegetación que habita en zonas encharcadas durante gran parte del año (con raíces dentro del agua y tallo y hojas emergidas) tales como los carrizos (Phragmites sp.), las eneas (Typha sp.), la mansega (Claudium mariscos) y la trencadella (Koestelezia pentacarpos) y las propias espigas de arroz.  
Respecto a la fauna destacan entre otras, la garza real, la garza imperial, la garcilla bueyera, la garcera común, la polla de agua o la cigüeñela»   
En cuanto a los hábitats se destaca el hábitat 1150 (Lagunas costeras) y el hábitat 3140 (aguas duras oligo-mesotróficas):» Del estudio de campo realizado no se ha detectado una presencia significativa de este tipo de hábitats?».  
2. Calendario de obras: se establecerá en función de los periodos de cria de la Gaviota de Audouin, evitándose por lo tanto realizar ningún tipo de obra desde finales de abril hasta principios de julio.  
Asimismo se aporta:  
- Compromiso escrito de la Sociedad de Regantes en el que se manifiesta el compromiso de no provocar ningún cambio en los cultivos a causa de la obra «Prolongación del desagüe Figases en el término municipal de Cullera ni (que la obra) va a obedecer a otros propósitos que los estrictamente agrarios de acuerdo con la legislación vigente y el PRUG del Parque Natural de L'Albufera».   
- Estudio arqueológico: cuya conclusión es la siguiente:» Ningún elemento del patrimonio cultural conocido será afectado por la actuación prevista. Por otro lado, dado el carácter de suelo inundado no se considera conveniente la realización de una prospección arqueológica intensiva y resultando inviable su ejecución y garantías.  
No obstante, en caso de aparición fortuita de restos arqueológicos o etnológicos el promotor de la actuación lo pondrá en conocimiento de las autoridades competentes, en cumplimiento del título III de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano».  
En cuanto a la aportación del informe regulado en el artículo 11 de la ley anteriormente citada, el promotor manifiesta que la Dirección General de Patrimonio Cultural ha solicitado informe arqueológico siendo éste el único trámite necesario debido al carácter inundable de los terrenos adjuntándose copia del informe aportado ante dicha Dirección General.   
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental identifica los siguientes impactos ambientales (en síntesis):  
- Sobre componentes sociales: se estima que la ejecución de las obras provocará ruidos y molestias sobre la población siendo el impacto temporal y reversible. Una vez finalizadas las obras, se espera que el impacto sea positivo.  
- Sobre componentes económicos: se espera que la estructura presente efectos positivos sobre la agricultura.  
- Sobre componentes culturales: dado que no existen componentes culturales o de patrimonio en la zona afectada por las obras, no se espera afección ninguna sobre dichos componentes culturales.  
- Sobre componentes ambientales naturales: se destacan los posibles impactos sobre el suelo considerándose dicho impacto como compatible; los impactos sobre la fauna dependerán de la época de ejecución de las obras. La repercusión sobre la flora se considera escasa debido a que se tratan de terrenos de arrozal con escasos componentes ambientales naturales.  
- Sobre el paisaje: dicho impacto puede ser relevante; por ello se plantea una solución a base de escollera.  
- Sobre el flujo de las aguas: los movimientos de tierra modificarán las condiciones existentes de drenaje natural y la escorrentía de la zona, el impacto será negativo, temporal y de escasa importancia.  
- El impacto sobre las zonas LIC y ZEPA, se considera moderado ya que la principal afección e va a producir sobre la avifauna estimando una serie de medidas correctoras que minimizarán los impactos.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental se proponen distintas clases de medidas preventivas tales como la planificación de las obras para evitar que estas coincidan con los periodos de cría de las aves, adecuada localización de parques de maquinaria, jalonamiento de la vegetación de ribera, aprovechamiento de caminos existentes, medidas de contención de vertidos procedentes de la maquinaria, restauración ambiental de la zona.  
En cuanto a las medidas correctoras, se señala la restauración de las zonas de préstamos y canteras (en el caso que se utilicen), la adecuada gestión de las tierras sobrantes procedentes de la excavación, se repondrán los servicios afectados.  
El programa de vigilancia ambiental pretende el cumplimiento de las medidas preventivas, correctoras y compensatorias.  
Se realizan las siguientes consideraciones:   
El proyecto va a realizarse en zona LIC y ZEPA por lo que, de acuerdo con el RDL 1/2008 por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Impacto Ambiental de Proyectos, deben evaluarse las repercusiones que la obra o actividad tiene sobre los citados lugares.  
Aunque la obra se va a realizar en terrenos de arrozal, se considera éste un espacio de especial relevancia ambiental por estar incluido en zona húmeda catalogada. Por lo tanto desde este punto de vista la realización de un procedimiento de evaluación de impacto ambiental está plenamente justificada.  
Por otro lado, dado que se trata de una zona húmeda y dado que se trata de ejecutar una obra que va a influir en la evacuación natural de aguas del terreno, se ha optado por considerar a la obra propuesta dentro del Anexo I, apartado 8 del Decreto 162/1990, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental de la Comunitat Valenciana y, por lo tanto, estaríamos ante un proyecto sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
En cuanto a la proposición por parte del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la utilización de la coraza de geomalla en la realización de la acequia se debe tener en cuenta que cualquier alternativa que mantenga una interacción acequia-suelo es siempre más adecuada para la flora y la fauna. La coraza de geomalla conserva esta relación permitiendo el crecimiento de vegetación en taludes. Esta malla metálica acompañada con geomalla entrelazada crea una doble red que forma una barrera efectiva al paso del cangrejo americano, y por lo tanto manteniendo la obra en buen estado.   
En cualquier caso, el revestimiento con piedra de escollera está aceptado por la normativa del parque natural por lo que, aunque no es rechazable desde el punto de vista medioambiental, sería una alternativa a tener en cuenta salvo que condicionantes técnicos lo impidan.  
En cuanto a la posibilidad de evacuar las aguas hacia la laguna de Sant Llorenç, propuesta por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad y cuya finalidad es la conservación de dicha zona húmeda, aunque en un principio esta alternativa no parece viable, se recomendará un nuevo estudio de la zona con el fin de localizar posibles redes de riego que permitan evacuar las aguas hacia ésta aunque sea a través de canales secundarios.   
Por último, aunque en el estudio de impacto ambiental se han considerado los impactos más importantes que la obra puede ocasionar, se han establecido medidas correctoras, por la especial relevancia de los espacios afectados, se impone una vigilancia tal como la dirección del parque propone.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo1.8 del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de prolongación del desagüe Figases en el término municipal de Cullera siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se solicitarán al Ayuntamiento de Cullera los permisos necesarios para la ejecución de la obra; una vez obtenidos éstos, se comunicará a la Oficina Técnica del Parque Natural de L'Albufera la intención de su iniciación a fin de que se ajuste de manera definitiva el calendario de inicio y fin de estas obras.  
2. Cualquier alteración sobre el proyecto original deberá ser notificada a la Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural de L'Albufera.   
3. Los parques de maquinaria deberán situarse fuera de los límites del espacio natural protegido.  
4. No se permitirá el acceso de la maquinaria a los resaltes topográficos limítrofes con la zona de obras.  
5. En el caso que ello sea posible, los flujos de agua recogidos por la prolongación del desagüe Figases se dirigirán a la laguna de Sant Llorenç, a través de cualquier ramal de acequia (principal o secundario) y de acuerdo con lo expuesto en el apartado de consideraciones ambientales, siempre con la debida vigilancia de la oficina de gestión técnica del parque.  
6. De acuerdo con el informe de la Oficina Técnica del Parque Natural se permite el cubrimiento con piedra de escollera siempre que las obras se realicen de acuerdo con el estudio de impacto ambiental; no obstante, se considerará la posibilidad de utilizar únicamente el revestimiento de la prolongación del desagüe Figases con coraza de geomalla; en cualquier caso, la pendiente de las paredes de la acequia será de 3H:1V o similar con el fin de permitir el acceso y la salida de la fauna a la misma.  
7. Se integrará paisajística y medioambientalmente la obra realizada de acuerdo con lo expuesto en el estudio de impacto ambiental y las directrices de la Oficina de Gestión Técnica del Parque.  
8. Ante la aparición de restos protegidos por la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano, se interrumpirán las obras actuándose de acuerdo con lo expuesto en el título III de dicha ley.  
9. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
10. A la terminación de los trabajos se aportará reportaje fotográfico al Área de Evaluación Ambiental.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 6 de abril de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, de 17 de julio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML