Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4230, del 17-04-2002 (2002/3265)

RESOLUCIÓ de 5 de març de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 078/96-AIA; 125/99-AIA; 242/99-AIA; 057/99-AIA i 601/99-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4230

Data del DOGV
:   17-04-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/3265

CVE


Data del document
:   05-03-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Palma de Gandía](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Sant Vicent del Raspeig](javascript:void(0))
    * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Castellonet de la Conquesta](javascript:void(0))
    * [Oliva](javascript:void(0))
    * [Alfauir](javascript:void(0))
    * [Beniarjó](javascript:void(0))
    * [Font d'en Carròs, la](javascript:void(0))
    * [Beniflá](javascript:void(0))
    * [Potries](javascript:void(0))
    * [Llocnou de Sant Jeroni](javascript:void(0))
    * [Ròtova](javascript:void(0))
    * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Almiserà](javascript:void(0))
    * [Terrateig](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 de març de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 078/96-AIA; 125/99-AIA; 242/99-AIA; 057/99-AIA i 601/99-AIA. [2002/F3265]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 078/96-AIA, 125/99-AIA, 242/99-AIA, 057/99-AIA i 601/99-AIA, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 és obligat publicar.
  
València, 5 de març de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
«Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 078/96-AIA sobre el projecte bàsic Autovia Gandia'El Morquí C-320 i nou accés a Oliva, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports i que afecta els termes municipals d'Alfauir, Almiserà, Beniarjó, Beniflá, Castellonet de la Conquesta, la Font d'En Carròs, Llocnou de Sant Jeroni, Oliva, Palma de Gandía, Potríes, Rótova i Terrateig.
  
Vist que, en data 6 de març de 1996, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a les obres de desdoblament de la C-320. Autovia Gandia'El Morquí i nou accés a Oliva. Clau: 11-V-1179(2).
  
Vist que en data 14 de març de 1996 s'efectua consulta a la llavors Direcció General de Conservació del Medi Natural pertanyent a aquesta conselleria, així com a tots els ajuntaments afectats per les obres projectades. Així mateix en data 21 del mateix mes es va consultar a les conselleries d'Administració Pública i de Cultura (a la qual es va remetre informació addicional en data 12 d'abril de 1996).
  
Vist que en data 16 d'abril de 1996 es rep informe del Servei d'Espais Naturals d'aquesta conselleria en què s'assenyala que aquesta actuació no afecta a cap espai natural protegit ni en tràmit de protecció, i que està un poc allunyada de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Valls de Pego. Tampoc sembla afectar a cap espai d'interés natural.
  
Vist que en data 6 de maig de 1996 es rep informe desfavorable de l'Ajuntament d'Alfauir en el qual es detallen una sèrie de possibles impactes relatius a:
  
?La creació d'una barrera física al llarg de tot el traçat.
  
- Afecció de gran extensió de terrenys de cultiu amb forta pèrdua de recursos econòmics.
  
- Requeriment de gran quantitat de materials de préstecs.
  
- Afeccions a les séquies de reg.
  
?Afeccions a activitats econòmiques de la zona
  
- Afecció del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística situat al nord de la carretera.
  
Vist que en data 6 de maig de 1996 es rep de l'Ajuntament de Castellonet de la Conquesta informe desfavorable per considerar que suposa una gran barrera per al municipi i provoca el seu aïllament. Al mateix temps remet còpia de les al·legacions presentades per dos particulars en relació amb les afeccions del projecte sobre la Venda Andreu. Per tota la qual cosa es proposen una sèrie de modificacions i canvis en el projecte amb objecte fonamentalment de millorar l'accessibilitat i permeabilitat de l'obra.
  
Vist que en data 20 de juny de 1996 es rep informe de la Direcció General de Patrimoni en què els tècnics d'arqueologia i etnologia assenyalen que, encara que el projecte contempla la incidència sobre el Patrimoni Arqueològic i Etnològic, s'ha omès l'apartat «Pla de vigilància ambiental en matèria de protecció del patrimoni», així com les recomanacions al dit pla. Documents que formen part de l'informe tècnic sobre l'impacte al patrimoni arqueològic i etnològic (annex 4 de l'estudi d'impacte ambiental) i còpia dels quals incorpora al seu informe la Direcció General de Patrimoni, que proposa que les determinacions contingudes en aquests s'incloguen en la declaració d'impacte ambiental.
  
Vist que en data 8 de juliol de 1996 es rep informe de la Secció de Vies Pecuàries de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, en el que es posa de manifest que el traçat proposat afecta les següents vies pecuàries:
  
- Terme municipal de Potríes: afecta la via pecuària Assagador de Villalonga (8 m), coincident amb la carretera VP-1061.
  
- Terme municipal de Palma de Gandía: afecta la via pecuària Assagador d'Alquibla (7 m), coincident amb el riu Vernissa, així com també a l'Assagador del Camí Vell de Gandia.
  
Vist que en data 7 d'octubre de 1996 es rep informe de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Presidència, en el que s'assenyala que el criteri seguit per a calcular els diferents períodes de retorn és correcte, ja que s'ha optat per establir capacitats per a períodes de retorn de 500 anys en els principals llits, així com quan una secció menor pot afectar a poblacions. No obstant, no se cita el barranc de Marxuquera com un dels passos transversals sobre el qual es construirà un pont. Es considera que l'esmentat barranc té la suficient entitat com per a ser necessària la seua construcció. Així mateix es posa de manifest que les aportacions del drenatge de cunetes a llits naturals i séquies produeixen en ocasions un augment de cabal que pot ser causa d'inundacions en cascos urbans, fet aquest que ve observant-se des de diversos ajuntaments. Per això se sol·licita es tinga en compte aquest aspecte en el disseny dels dits drenatges.
  
Vist que en data 11 de novembre de 1996 es rep informe favorable de la Direcció General de Desenvolupament Forestal, en tractar-se fonamentalment de terrenys agrícoles i sense afeccions a forests declarades d'utilitat pública.
  
Vist que en data 20 d'octubre de 1997 la Direcció General de Patrimoni remet informe favorable de la Unitat d'Inspecció de Patrimoni, ja que en la zona de traçat no n'hi ha cap bé immoble afectat per expedient de bé d'interés cultural, encara que es troba molt pròxim el monestir de Sant Jeroni de Cotalba en el terme d'Alfauir, declarat BIC pel Decret 93/1994, de 24 de maig.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte bàsic Autovia Gandia'El Morquí C-320 i nou accés a Oliva, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports publicat en el Boletín Oficial del Estado, número 67, de 18 de març, de 1996, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.712, de data 20 de març de 1996, havent presentat, segons certificat de l'Oficina del Pla de Carreteres remesa en data 21 d'octubre de 1996, diverses al·legacions i informes, del contingut del qual resulten amb caràcter mediambiental les següents qüestions que resumim a continuació:
  
1. Es critica el contingut de l'estudi d'impacte ambiental per considerar-lo un document justificatiu de la bondat del projecte, sense realitzar una vertadera anàlisi de l'impacte ambiental.
  
2. Malgrat ser una zona d'interés per a la conservació de la productivitat agrícola i del paisatge d'acord amb el Mapa Geocientífic de la Província de València, no es té en compte l'impacte sobre la superfície agrícola i el mode de vida de la població, fortament lligada al medi físic que la sosté.
  
3. No s'avalua l'opció de no executar el desdoblament, limitant l'actuació a una simple millora de l'actual C-320.
  
4. Se critica l'estudi de fauna efectuada. I assenyala l'efecte de tall o partició que suposa la infraestructura projectada sobre la fauna, que com els eriçons, raboses i porcs senglars, travessen la zona baixant de les forests pròximes, i ja que s'han dissenyat molt pocs passos de fauna i molt mal distribuïts.
  
5. Així mateix es critica el fet que no es tinga en compte la barrera que suposa per a la població, tant vianants com trànsit agrícola.
  
6. Respecte als impactes sonors es critica el fet que no s'estudie la necessitat d'instal·lar apantallaments acústics, deixant aquesta per a la fase d'explotació i únicament si es comprova que són necessaris.
  
7. Respecte als impactes sobre el patrimoni es destaca el que no s'haja tingut en compte el Camí Reial Xàtiva-Dénia, una antiga via de comunicació d'origen romà, i que es troba en funcionament en alguns trams com a camí rural.
  
8. Es critica el que tampoc l'estudi d'impacte ambiental analitze la necessitat de materials per a l'execució de les obres, amb un dèficit de terra superior als 400.000 metres cúbics.
  
9. S'acusa l'estudi d'impacte ambiental de falta de rigor objectiu en la identificació i valoració d'impactes, amb mesures correctores que no minimitzen els impactes realment produïts.
  
Atés que les obres projectades, amb un desenvolupament de 18.212 metres, persegueixen l'objectiu general de crear una nova via ràpida d'accessos restringits que permeta connectar les comarques de l'interior amb la xarxa viària existent i amb els principals nuclis costaners. Per a això es projecta el desdoblament de la carretera C-320 entre el Morquí i la població de Palma de Gandía, així com la seua prolongació com a carretera convencional de nova construcció des de l'esmentada població fins a Oliva, adoptant-se les següents seccions tipus:
  
Tram 1: des del Morquí a Palma de Gandía: dues calçades de dos carrils de secció 7/10,5.
  
Tram 2: de Palma de Gandía a Beniflá: una calçada de dos carrils de secció 7/10.
  
Tram 3: de Beniflá a Oliva: una calçada de dos carrils de secció 6/8.
  
Atés que es projecta així mateix l'execució de camins de servei a un costat i a l'altre de la carretera, així com una pista ciclista que discorre al llarg de la traça i que es projecta amb calçada pròpia bidireccional de tres metres d'amplària i segregada de la resta de camins i carreteres.
  
Atés que en la declaració d'impacte ambiental del II Pla de Carreteres de la Comunitat Valenciana es va considerar l'actuació com d'impacte previsible greu indicant que:
  
La vall que separa les serres del Montdúber-Marxuquera i Ador-la Cuta actua com un corredor ambiental entre ambdues, per la qual cosa el traçat previsible representaria un important efecte de barrera que caldrà evitar amb l'adopció de mesures correctores o de traçat.
  
Per tant resulta imprescindible adoptar les mesures necessàries per a evitar aquest efecte de tall o partició, i es consideren adequats tant els objectius contemplats respecte d'això en l'estudi d'impacte ambiental, i que són:
  
- Reduir al màxim l'efecte barrera que afecta les espècies terrestres en els seus moviments per satisfer les seues necessitats vitals (territori, alimentació, reproducció).
  
- Millorar els coneixements científics sobre els impactes de les infraestructures lineals sobre certs animals i fer avançar la metodologia dels estudis d'impacte.
  
Com els mitjans proposats així mateix en l'estudi d'impacte ambiental per a la consecució d'aquests objectius:
  
1. Confirmar els llocs on s'han de contemplar els passos de fauna.
  
2. Establir les recomanacions adequades per al bon funcionament de certs passos.
  
3. Promoure la informació a les poblacions locals, en particular als caçadors.
  
4. Realitzar estudis detallats relatius al pas de la fauna, definint:
  
- El nombre de passos necessaris.
  
- Les posicions exactes.
  
- Les característiques geomètriques òptimes de tal manera que s'indicaran les tècniques d'ordenació necessàries per al bon funcionament: plantacions, etc.
  
Ara bé, manca de sentit la proposta de l'estudi d'impacte ambiental de deixar a càrrec de les labors de vigilància ambiental l'elaboració dels necessaris estudis detallats respecte d'això, ja que de les conclusions que es deriven dels esmentats estudis pot resultar necessària l'adopció de mesures que suposen modificacions importants de projecte, que en cap cas es poden executar una vegada en funcionament la infraestructura projectada, sinó que hauran d'incorporar-se en el seu propi projecte de construcció.
  
Atés que en analitzar el soroll en el seu apartat 3.6, l'estudi d'impacte ambiental conclou que per als diferents punts habitats i propers al traçat s'ha considerat la necessitat de realitzar mesures d'apantallament en el PK 10+360 (habitatge rural), en el PK 15+380 (habitatges de segona residència) i en el PK 16+400 (habitatges de segona residència).
  
No obstant, el projecte presentat no recull la construcció cap apantallament acústic, ni en plans ni en pressupost i únicament s'adopta com a mesura correctora deixar la possible construcció de barreres acústiques en funció dels resultats de l'estudi sònic a realitzar dins del Programa de Vigilància Ambiental, és a dir, una vegada entre en funcionament la infraestructura, la qual cosa es considera del tot inadequat, quan ja en fase de projecte l'estudi de soroll realitzat posa de manifest la necessitat d'alguns d'aquests apantallaments.
  
Atés que per a l'execució del tram 3 s'escull una solució, la nord, que a més d'evitar l'afecció al complex arquitectònic de la Foia, suposa una minimització de l'impacte visual de la traça en construir-se en la pròpia zona d'influència de la A-7 al costat del terraplè de l'autopista. Ara bé al contrari l'acostament de la traça a les forests de la Foia pot donar lloc a la creació d'impactes visuals importants per l'execució en els dits munts de talussos que poden resultar molt visibles, la qual cosa fa necessari minimitzar aquests i procedir a una adequada restauració de les superfícies afectades.
  
Atés que a pesar d'assenyalar-se en les taules del capítol IV de l'estudi d'impacte ambiental la necessitat de reestablir la funcionalitat de les vies pecuàries existents en els termes municipals afectats, no es grafien aquestes vies ni les reposicions proposades per a la seua continuïtat en la documentació gràfica presentada, ni en els plans de projecte ni en l'estudi d'impacte ambiental. Únicament s'assenyala en l'annex 6 d'«Afeccions i reposició de serveis» que es mantindrà la seua continuïtat reposant-les mitjançant vies de servei de 5,00 metres d'amplària amb sobreexpropiació de fins a un màxim de 8 metres, però sense assenyalar les localitzacions concretes per a cada un dels casos.
  
Atés que la traça de la carretera afecta en la seua major part terrenys agrícoles, fonamentalment camps de cítrics, sent escassos els enclavaments amb vegetació natural i corresponent aquests a un matoll o bosc de rebrot amb algun enclavament de Pinus halepensis.
  
Atés que es preveu l'execució de murs de contenció de terraplens que poden arribar a tenir 7 metres d'altura, als quals s'haurà de donar un tractament superficial a fi d'integrar aquests en el medi circumdant i evitar el seu impacte visual sobre l'entorn.
  
Tenint en compte que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental en relació a les afeccions al patrimoni historicoartístic i cultural es fonamenten en les determinacions del «Pla de vigilància ambiental en matèria de protecció del patrimoni», pla que no s'incorpora a la documentació tramitada, la qual cosa no permet conéixer l'abast del seu contingut i per tant difícilment es pot garantir l'execució de les mesures correctores contemplades en aquest.
  
Així mateix l'estudi d'impacte ambiental recull la necessitat de:
  
1. Requerir que amb anterioritat a la redacció del projecte constructiu, un equip tècnic haja portat a terme el procés de documentació i planifique les intervencions pertinents davall la supervisió de la Conselleria de Cultura de la Generalitat.
  
2. Realitzar una prospecció arqueològica al llarg del traçat, prèviament a l'inici de les obres, a fi d'evitar danys irreparables.
  
No obstant això, el projecte presentat no recull cap partida pressupostària per a la realització d'estudis de detall o prospeccions arqueològiques, ni tan sols s'estimen dotacions per a les intervencions arqueològiques necessàries com és el cas de l'afecció sobre el jaciment arqueològic La Sort, ja destruït parcialment per la circumval·lació de Rótova executada en el seu dia i que es localitza en les proximitats del PK 16+350, l'existència i afecció del qual s'assenyala en l'informe arqueològic incorporat com a annex a l'estudi d'impacte ambiental.
  
Atés que les coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies es troben protegides dins de la Comunitat Valenciana segons prescriu l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'haurà de vigilar la possible aparició d'alguna cavitat durant la fase de construcció (moviment de terres, explotació de pedreres o préstecs, etc.), ja que qualsevol troballa donaria lloc a la necessitat de procedir a la seua valoració i la seua catalogació si es dona el cas.
  
Tenint en compte que les obres d'execució de la carretera projectada comporten l'explotació de pedreres i l'obtenció de materials de préstec, atés que es preveu com a mínim un dèficit de terres d'aproximadament uns 418.800 metres cúbics de material per a terraplé. No obstant en la documentació presentada no es localitzen els llocs per a l'extracció de materials per a la construcció.
  
De la mateixa manera, tampoc es localitza cap lloc per a l'abocament de materials sobrants produïts per les obres (incloent restes de demolició de ferms, de construccions i murs, etc.).
  
Per tant, no es pot incloure en la present declaració d'impacte ambiental la preceptiva avaluació d'impacte ambiental de les citades activitats d'extracció i abocament.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons que es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Tenint en compte que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només als efectes ambientals, el projecte bàsic Autovia Gandia'el Morquí C-320 i nou accés a Oliva, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que es duguen a terme les següents condicions, així com totes les especificacions i mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental incloent el Programa de Vigilància Ambiental, i que no entren en contradicció amb aquests:
  
1. El llast per a bases i subbases, els materials de farciment (terraplens i pedraplens) i les esculleres que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
No es permetran en cap cas i sota cap concepte extraccions o abocaments de materials de forma indiscriminada i sense l'obtenció dels preceptius permisos legals, incloent els derivats del compliment de la legislació d'impacte ambiental.
  
2. Es donarà adequat compliment a les previsions del «Pla de vigilància ambiental en matèria de protecció del patrimoni» i les recomanacions a aquest contingudes en l'informe tècnic sobre l'impacte en el patrimoni arqueològic i etnològic del traçat de l'autovia el Morquí'Gandia. S'haurà d'incorporar l'esmentat pla i les seues recomanacions a la documentació integrant de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Així, doncs, es realitzarà una prospecció arqueològica prèvia general, com també els estudis de detall necessaris per a determinar la importància dels elements del patrimoni cultural existents en les proximitats; jaciments arqueològics, elements etnològics i/o arquitectònics, etc., de manera que es concreten i porten a terme, sota la supervisió de la Conselleria de Cultura i Educació, tant les labors de documentació necessàries com les intervencions arqueològiques pertinents. Tot això amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte de construcció, a fi d'adaptar aquest de manera que incorpore les modificacions que s'estimen necessàries en funció de les conclusions de les dites prospeccions i estudis de detall.
  
Si a pesar de les intervencions arqueològiques efectuades i la resta de mesures de protecció adoptades, es trobaren de forma casual durant la construcció de les obres restes arqueològiques no inventariades, es paralitzaran aquestes obres i es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
3. Previ a l'aprovació definitiva del projecte de construcció se sol·licitaran, davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, les autoritzacions pertinents per a l'aprovació, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, de les reposicions dels passos de les vies pecuàries classificades en els termes municipals travessats per la infraestructura i que es troben afectades per les obres projectades. S'han d'assenyalar correctament en projecte la localització de les esmentades vies pecuàries i les seues reposicions, incorporant així mateix la senyalització vial necessària d'acord a la legislació vigent.
  
4. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció, el promotor haurà d'elaborar un estudi de permeabilitat de la infraestructura projectada en el qual s'analitzarà l'efecte barrera d'aquesta tant sobre la població (vianants, trànsit agrícola) com sobre la fauna i les determinacions i les conclusions finals dels quals s'hauran d'incorporar a l'esmentat projecte de construcció.
  
Per a l'anàlisi de l'efecte de tall sobre la població es tindran en compte les propostes efectuades des dels diversos ajuntaments travessats per la infraestructura, a fi d'adoptar solucions que garantisquen una adequada accessibilitat en el territori afectat.
  
Per a l'anàlisi de l'efecte barrera sobre la fauna, l'estudi a realitzar seguirà les previsions especificades en l'estudi d'impacte ambiental (apt. 3.1.4.1 del Programa de Vigilància Ambiental) i analitza les característiques, suficiència i funcionalitat de les obres a condicionar com a punts de pas per a la fauna, i establir les mesures correctores necessàries per al seu correcte funcionament: dimensions, adequació vegetal dels seus voltants, etc.
  
En particular, s'analitzarà la possibilitat d'augmentar les dimensions de les obres de drenatge previstes en el tram 1. Especialment, i a més dels passos en estructura sobre els llits travessats (barranc del Morquí, barranc Cosí, riu Vernissa, barranc de Marxuquera i riu Serpis), es condicionaran com a passos de fauna els localitzats en les proximitats dels següents punts quilomètrics: 10+565 (barranc de Xetà), 13+280 (vall de la Costera), 13+350 (vall de Mortadell), 13+800 (vall de Castellonet) i 15+550 (connexió del tàlveg existent amb el barranc de la Bassa).
  
5. Durant la fase d'execució de les obres, es prohibirà la realització de treballs que puguen perjudicar el descans nocturn de la població, tant per impactes sonors com per vibracions molestes, o per elevada lluminositat.
  
El ferm de les calçades s'executarà amb revestiment asfàltic porós donada l'eficàcia d'aquest tipus de paviment com a mesura per a la reducció i atenuació del soroll emés des de les vies de circulació de vehicles.
  
Així mateix s'executaran les pantalles acústiques que han sigut considerades necessàries d'acord amb les conclusions de l'estudi de soroll incorporat a l'estudi d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, ja en fase de funcionament i com a part del Programa de Vigilància Ambiental es duran a terme els controls necessaris per a comprovar que els impactes acústics generats per la nova infraestructura no sobrepassen els valors assumibles per la població (65 dBA Leq. Diürns i 55 dBA Leq. Nocturns mesurats a dos metres de la façana exterior dels edificis), havent d'instal·lar, en funció dels resultats que s'obtinguen, les barreres acústiques complementàries de les ja construïdes, que s'estimen necessàries per a corregir situacions inadequades.
  
6. L'execució de les obres es realitzarà de forma respectuosa amb la vegetació existent de manera que es limite al màxim la franja de treball minimitzant l'afecció de les obres de construcció sobre els exemplars singulars d'espècies naturals que pogueren existir en la zona.
  
Així mateix es procedirà a l'adequada restauració paisatgística de l'entorn afectat, per la qual cosa es procedirà a la revegetació i restauració de totes les àrees afectades seguint les determinacions proposades en l'estudi d'impacte ambiental amb les següents condicions:
  
- Es procedirà a la retirada selectiva de la terra vegetal existent, la qual s'apilarà adequadament per a la seua posterior reutilització en les labors de revegetació projectades, és a dir la seua aportació tant en rotondes i mitjanes com en terraplens i altres àrees afectades per les obres (parcs de maquinària, amuntegaments de materials, etc.).
  
- Aquesta aportació de terra vegetal es realitzarà sobre totes les àrees esmentades i al llarg de tota la infraestructura incloent les zones en què aquesta travessa terrenys de cultiu. Només es podrà prescindir, al costat d'aquestes zones de cultiu, de l'hidrosembra projectada tal com proposa l'estudi d'impacte ambiental, si l'altura dels terraplens és inferior als 5 metres de desnivell, ja que si és major es procedirà així mateix a l'hidrosembra de la seua superfície.
  
- En relació amb les plantacions a executar:
  
· S'escolliran les espècies a utilitzar en cada cas en funció de la humitat edàfica de l'enclavament concret en què es localitzen.
  
· En rotondes i parterres es diversificaran les plantacions a executar introduint, a més dels exemplars arboris de Quercus ilex, Populus alba, Salix alba i Celtis australis proposats en l'estudi d'impacte ambiental, altres espècies arbòries com el Pinus halepensis, Populus nigra, Ceratonia siliqua i Olea europaea. Així mateix s'efectuarà plantació d'exemplars arbustius d'espècies a elegir entre les següents o qualsevol altra adaptada a les condicions ecològiques de la zona: Pistacia lentiscus, Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Helichrysum stoechas, Juniperus phoenicea, Juniperus oxycedrus, Chamaerops humilis, Rosmarinus officinalis, Quercus coccifera, Thymus vulgaris.
  
- En el tractament de terraplens s'incorporarà la plantació d'exemplars de Pinus halepensis a més dels exemplars de Quercus ilex proposats. Quant a les espècies arbustives s'ampliarà la seua diversitat escollint entre les anteriorment esmentades.
  
- Així mateix en les plantacions de grups arbustius a realitzar en desmunt es desaconsella la utilització de Cistus albidus i Ulex parviflora, que se substituiran per altres de la relació anterior, a més de la incorporació a peu de terrabuit i després d'aportació de terra vegetal, d'espècies enfiladores com l'Hedera helix.
  
- Tant en terraplens com en desmunts s'augmentarà la densitat de plantació d'arbustives de manera que es garantisca un correcte recobriment d'aquests, per a això s'estimen necessaris com a mínim 2.500 peus/ha.
  
- En les plantacions a realitzar per al tractament del carril-bici es recomana la substitució de Platanus hybrida per espècies com Morus alba, Populus alba, Populus nigra o Pinus halepensis.
  
- S'incrementaran les mesures de restauració a executar per a la integració paisatgística de tots aquells desmunts el desnivell dels quals supere els cinc metres d'altura, introduint en aquests bermes intermèdies almenys d'un metre d'ample cada tres metres d'altura. Aquestes labors de restauració s'intensificaran especialment en els desmunts a executar en les forests de la Foia, i en el turó del Portell (enllaç de Palma de Gandía), donada l'àmplia conca visual d'aquests enclavaments i el fort impacte paisatgístic que s'hi pot derivar.
  
- Es procedirà a l'aplicació dels regs necessaris per al perfecte desenvolupament de la vegetació, i es procedirà a més a les cures i reposició de faltes que resulten pertinents.
  
7. Es tindran en compte les recomanacions que respecte de les condicions de drenatge de la infraestructura s'efectuen des de la Direcció General d'Interior i que han sigut reflectides en la present declaració d'impacte ambiental.
  
8. Es vigilarà la possible aparició d'alguna cavitat subterrània en la zona, durant la fase de construcció (moviment de terres, explotació de pedreres o préstecs, etc.), de manera que si es dona el cas, es procedirà a la paralització de les obres comunicant el fet a la Conselleria de Medi Ambient a fi que es procedisca a la valoració i catalogació, si és el cas, de la cavitat, d'acord a les previsions de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
9. S'executaran els murs projectats per a la contenció de talussos, entre els PK 11+260 i 11+400 i al costat dels barrancs del Cosí i de la Bassa, de forma que se'ls aplique un tractament superficial a fi de millorar la seua integració visual i paisatgística, bé a base de plantació d'enfiladores com l'heura (Hedera helix) o bé recobrint el parament de formigó amb pedra en imitació dels murs de maçoneria de la zona, o qualsevol altre tractament que s'estime convenient per a la consecució de l'objectiu d'integració pretés.
  
10. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades.
  
11. Es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
12. Una vegada finalitzada l'obra i dins dels sis primers mesos següents es presentarà davant d'aquesta direcció general, com a part del Programa de Vigilància Ambiental, informe tècnic ambiental, acompanyat de reportatge fotogràfic de l'aplicació de les mesures correctores establertes d'acord a les directrius plantejades.
  
Així mateix es remetrà còpia dels informes tècnics ambientals periòdics a elaborar segons previsions contingudes en el Programa de Vigilància Ambiental.
  
13. Entre els documents contractuals del projecte figurarà l'obligatorietat del compliment de la present declaració d'impacte ambiental, per a això el promotor del projecte adaptarà el seu pressupost de forma que s'incorporen les partides pressupostàries necessàries.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 25 de gener de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.»
  
«Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 125/99-AIA referent a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte bàsic Ronda de Sant Joan de Moró, carretera CV-160, al terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i sobre la base de les següents consideracions:
  
I. - Antecedents
  
I.a) Tràmits realitzats
  
En data 25 de febrer de 1999, la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a les obres de la Ronda de Sant Joan de Moró, carretera CV-160, al terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló).
  
L'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de Ronda de Sant Joan de Moró, carretera CV-160, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis, publicats en el Boletín Oficial del Estado, de data 12 de març de 1999, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 18 de març de 1997, havent presentat un escrit de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, segons el contingut del certificat de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports remesa en data 9 de juny de 1999.
  
Com a conseqüència del que assenyala l'esmentat escrit, en el sentit de millorar la informació referent als impactes arqueològics, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports remet, en data 9 de juny de 1999, un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental en el qual s'han ampliat les matèries que s'havien jutjat com a insuficientment definides.
  
I.b) Descripció del projecte
  
La carretera CV-160 constitueix un itinerari de pas continu de camions carregats d'argila per a la indústria ceràmica; aquest trànsit, al seu pas pel nucli urbà de Sant Joan de Moró, produeix les dificultats pròpies de les travesseres: sorolls, contaminació atmosfèrica i perillositat. Amb la realització de les obres contemplades en el projecte s'elimina aquesta situació ja que es tracta d'una variant de la carretera CV-160 al seu pas pel citat nucli urbà.
  
El projecte recull sis possibles alternatives per a la circumval·lació de Sant Joan de Moró i després de realitzar unes consideracions de funcionalitat, manteniment, politicosocials, termini d'execució, econòmiques i d'impacte ambiental realitza l'elecció que estima com més convenient i que circumval·la a la població pel sud-est. De forma anàloga proposa cinc possibles alternatives per a solucionar la intersecció nord de l'actual carretera amb la variant proposada i, després de realitzar consideracions sobre seguretat vial, elegeix l'alternativa denominada com E; no obstant això, en la resta dels documents del projecte bàsic apareix desenvolupada l'alternativa C.
  
La màxima altura de desmunt, sense introduir plataforma intermèdia, és 5 de metres.
  
La secció tipus projectada presenta una plataforma d'11 metres, amb una calçada de 7 metres, voreres d'emergència de 1,5 metres i bermes de 0,5 metres.
  
El pressupost del projecte arreplega un capítol titulat «Jardineria i plantacions» en què apareixen partides per a l'estesa de terra vegetal, hidrosembra, trasplantaments i diverses plantacions.
  
I.c) Enquadrament territorial
  
L'estudi s'engloba en la província de Castelló, dins de la comarca de la Plana Alta i pròxim al límit SO d'aquesta amb la de l'Alcalatén.
  
La carretera centre de l'estudi naix en la comarcal CV-16 i transcorre des d'aquesta en direcció SO-NE, travessant la localitat de Sant Joan de Moró, fins a Vilafamés per a enllaçar amb la CV-15.
  
I.d) Característiques naturals del territori
  
L'àrea sobre la qual discorre el traçat correspon, en general, a una franja constituïda primordialment per depòsits de tipus continental d'era terciària, amb algun aflorament detrític quaternari corresponent a depòsits de llit de barranc o rambla.
  
S'ha de destacar la proximitat, a l'oest de l'àrea d'estudi, del llit de la Rambla de la Viuda i l'embassament de Maria Cristina; no es coneix l'existència de cap nivell productor superficial de consideració en l'entorn, per la qual cosa no es preveu que es descobrisca cap nivell aqüífer d'entitat que afecte al projecte.
  
El vessament superficial s'orienta en general en direcció oest cap a la Rambla de la Viuda.
  
La xarxa de drenatge natural està formada per enbarrancaments encaixonats, canals secundaris afluents de la Rambla de la Viuda, principal canal de drenatge de l'entorn:
  
- Barranc del Molí.
  
- Barranquet de Forés.
  
- Barranc de la Ragina.
  
Els dos primers a tenir en compte ja que es travessaran successivament.
  
II. Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
En la introducció de l'estudi d'impacte ambiental s'incorpora el marc legal d'obligat compliment, citant expressament la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental.
  
En els capítols II i III es descriu l'actuació i es justifica l'elecció de la solució adoptada.
  
El capítol IV està dedicat a la realització de l'inventari ambiental i inclou els apartats següents:
  
1. Geomorfologia, geologia i medi físic.
  
2. Hidrologia.
  
3. Climatologia.
  
4. Vegetació.
  
En el capítol V s'identifiquen els elements del medi que són susceptibles de sofrir impacte ambiental i assenyala els següents:
  
1. El sòl.
  
2. La qualitat de l'aire.
  
3. El nivell sonor.
  
4. Les aigües superficials i subterrànies.
  
5. La vegetació.
  
6. La fauna.
  
7. El paisatge.
  
8. Els assentaments humans.
  
9. El patrimoni històric, artístic, etnològic i arqueològic.
  
En el capítol VI s'identifiquen els elements i accions del projecte capaços de produir impacte ambiental, tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament. Durant la fase de construcció assenyala els següents:
  
1. El moviment de terres.
  
2. El trànsit rodat i la maquinària pesada.
  
3. Soroll i vibracions.
  
4. L'abocament de materials sobrants.
  
I durant la fase de funcionament:
  
1. La presència de la infraestructura.
  
2. El trànsit rodat i l'emissió de contaminants.
  
3. El trànsit rodat i l'emissió de sorolls.
  
4. El manteniment de l'obra.
  
En el capítol VII s'estableix una metodologia per a la valoració de l'impacte ambiental del projecte, desembocant en una matriu, descriptiva i numèrica, d'avaluació d'impacte.
  
El capítol VIII està dedicat a l'anàlisi de les mesures correctores, i estableix les següents:
  
- Mesures correctores de caràcter general
  
1. Vigilància per a minimitzar el moviment de terres i l'ocupació de terrenys pròxims, així com l'abandó o abocament de materials.
  
2. Regs periòdics per a pal·liar l'emissió de pols.
  
3. Vigilància i senyalització de zones perilloses pel trànsit de camions i maquinària.
  
4. Retirada a abocador controlat de terres i materials sobrants, així com aprofitament de la terra vegetal sobrant.
  
- Mesures correctores de caràcter particular
  
1. La revegetació dels desmunts, dels terraplens i de les illetes, per a obtenir la màxima integració paisatgística.
  
Finalitza el capítol tornant a plantejar la matriu d'impacte, aquesta vegada tenint en compte la introducció de les mesures correctores descrites.
  
Finalment, el capítol IX està dedicat al desenvolupament del Programa de Vigilància Ambiental, diferenciant la fase de construcció de la fase de funcionament; en el programa no se selecciona cap tipus d'indicador per a mesurar els impactes causats.
  
Cal assenyalar que es troba a faltar el document de síntesi.
  
III. Altres consideracions
  
Atés que en el projecte bàsic no es recull la localització dels possibles jaciments i pedreres a utilitzar, ni es concreta la localització prevista dels abocaments a realitzar, i tenint en compte que les activitats d'obertura de préstecs i condicionament d'abocadors estan arreplegades entre els supòsits contemplats en la legislació per als que resulta preceptiva la formulació de declaració o, si és procedent, estimació d'impacte ambiental, en el cas de no utilitzar instal·lacions ja autoritzades i ser necessàries noves obertures, aquestes s'hauran de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'annex número 12 de la memòria del projecte bàsic Estudi de solucions» i per a la intersecció nord en direcció a Vilafamés s'ha elegit la solució denominada E; no obstant això, en la resta de la documentació apareix desenvolupada la solució denominada C. Respecte d'això s'ha d'assenyalar que la solució C s'ha dissenyat amb un fort terraplé amb escullera que, a més de causar un impacte paisatgístic no desitjable, pot arribar a disminuir la secció hidràulica del barranc del Molí. Aquestes consideracions fan que es considere encertada l'elecció de l'esmentada solució E.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant el Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Formular amb caràcter favorable la present declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic Ronda de Sant Joan de Moró, carretera CV-160, al terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, als efectes del que estableix l'article 5.1 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, sempre que es complisquen les mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com les següents condicions:
  
1. En la redacció del projecte de construcció es tindran en compte els següents aspectes:
  
1.1. En el plec de prescripcions tècniques particulars s'inclourà la legislació en matèria de medi ambient, tota aquesta d'aplicació i d'obligat compliment.
  
1.2. Es completarà l'estudi d'impacte ambiental amb la redacció i inclusió del document de síntesi.
  
1.3. En el projecte constructiu s'eliminarà el desenvolupament de la solució denominada C per a la intersecció nord en direcció a Vilafamés i, en el seu lloc, es desenvoluparà la solució denominada E; aquesta solució, que serà la que es construïsca, es troba grafiada en el pla 3.5, full 5 de 5, de l'annex número 12, «Estudi de solucions».
  
1.4. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com de les condicions de la present declaració d'impacte ambiental, per a això s'establiran en el pressupost del projecte, amb anterioritat a l'inici dels treballs, les partides pressupostàries necessàries.
  
2. S'adoptaran les mesures correctores addicionals següents:
  
2.1. Els materials de farcit i el llast per a bases i subbases que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
No es permetran en cap cas i sota cap concepte extraccions o abocaments de materials de forma indiscriminada i sense l'obtenció dels preceptius permisos legals, incloent els derivats del compliment de la legislació d'impacte ambiental.
  
2.2. Durant la fase d'execució de les obres, es tindrà en compte la no-producció d'afeccions sobre la població. Per a això es prohibirà la realització de treballs que puguen perjudicar el descans nocturn de la població, tant per impactes sonors com per vibracions molestes, o per elevada lluminositat.
  
2.3. Si durant l'execució de les obres aparegueren restes arqueològiques, es paralitzaran aquestes i es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
2.4. L'estesa de terra vegetal i la posterior revegetació es realitzarà en la totalitat dels talussos i superfícies nues; es procedirà també a l'aplicació dels regs necessaris per al perfecte desenvolupament de la vegetació, i es procedirà a més a les cures i reposició de faltes que resulten pertinents.
  
2.5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de tots aquells runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades.
  
2.6. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
3. En relació amb el Programa de Vigilància Ambiental:
  
3.1. S'inclouran en el Programa de Vigilància Ambiental els indicadors adequats amb vista a garantir el compliment de les mesures protectores i correctores.
  
3.2. Una vegada finalitzada l'obra i dins dels sis primers mesos següents es presentarà davant d'aquesta direcció general, com a part del Programa de Vigilància Ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb les directrius plantejades.
  
4. Tràmits finals:
  
4.1. Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
4.2. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 2 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.»
  
«Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 242/99-AIA referent a l'avaluació d'impacte ambiental del pla parcial del sector I-3 Canastell Nord d'ús industrial del municipi de Sant Vicent del Raspeig (Alacant), promogut pel mateix ajuntament, i tenint en compte les següents consideracions:
  
1. Tramitació administrativa
  
En data 22 d'abril de 1999, l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig va remetre a la Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental al costat del certificat del període d'informació pública.
  
Havent analitzat la documentació presentada, el 20 de setembre de 1999 es va sol·licitar ampliació d'aquesta per part del Servei de Programació i Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
El 30 de desembre de 1999 es va rebre en la Conselleria de Medi Ambient la documentació sol·licitada, i va procedir a la finalització de l'expedient.
  
En l'esmentat expedient figura que l'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre a informació pública mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.439, de 22 de febrer de 1999, i diari Informació, en data 16 de gener de 1999.
  
2. Antecedents
  
2.a) Descripció del projecte
  
El projecte presentat proposa la urbanització del sector I-3 Canastell Nord, dins del Pla General Municipal d'Ordenació, que classifica els terrenys afectats com a sòl urbanitzable. L'esmentat sòl ha estat objecte d'ordenació detallada mitjançant el corresponent pla parcial, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 14 de juny de 1996.
  
Abraça una superfície neta de 240.123 metres quadrats, i seguint les condicions generals establertes pel pla parcial, es descriu a continuació la distribució de superfícies:
  
Urbanització del sector 240.123 m² (99,99%)
  
Vials 50.192 m² (20,90%)
  
Carrers 40. 232 m² (16,75%)
  
Aparcaments 9.960 m² (4,15%)
  
Espais lliures de domini i ús públic 24.012 m² (10,00%)
  
Equipament 9.948 m² (4,14%)
  
Parc esportiu 4.802 m² (2,00%)
  
Comercial 2.745 m² (1,14%)
  
Social 2.401 m² (1,00%)
  
Àrees industrials 15.5971 m² (64,95%)
  
La justificació de la intervenció passa per la necessitat de proveir sòl per a ús industrial a fi de satisfer les necessitats de creixement ordenat del municipi i aprofitant l'existència del polígon industrial Canastell adjacent.
  
2.b) Enquadrament territorial
  
L'àrea d'estudi se situa al terme municipal de Sant Vicent del Raspeig, dins de l'anomenada partida de Canastell, cap a l'extrem sud-oest del municipi.
  
Ocupa una franja allargada que s'estén en direcció ESE.WNW. La superfície està configurada per un polígon els límits del qual són:
  
- Al nord, una línia imaginària paral·lela a la carretera d'Agost, i a 410 metres al nord d'aquesta.
  
- A l'est i sud, amb el sòl urbà del terme municipal i la carretera d'Agost.
  
- A l'oest, amb un camí.
  
D'aquesta manera, voreja per la seua banda nord la zona industrial que s'estén a un costat i a l'altre de la carretera d'Agost, des del nucli urbà de Sant Vicent fins a uns 1.000 metres del límit del terme municipal.
  
2.c) Característiques naturals del territori
  
L'àrea d'estudi és part d'una àmplia zona al·luvial formada per l'erosió dels relleus pròxims a conseqüència de les pluges que han actuat en la regió, dins d'un clima normalment càlid. No cal destacar, per tant, particularitats geològiques en la zona.
  
En conjunció amb la vegetació ruderal pròpia d'entorns antropitzats, hi ha àrees cultivades d'ametler prou degradades, i no s'han detectat formacions dignes de menció.
  
La fauna està igualment influïda per la presència humana, mancant d'un especial interés de protecció.
  
L'abandó del potencial agrícola dels cultius existents és la tònica dominant, si bé estan presents edificacions de primera o segona residència que segueixen cultivant artesanalment parcel·les de reduïdes dimensions.
  
Pel que sembla, les actituds dels veïns respecte de la proposta són totalment receptives per l'increment del valor dels terrenys.
  
3. Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
En compliment de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la llei anteriorment citada, es redacta el present estudi d'impacte ambiental (EIA), i queden exposats tant els seus objectius com la metodologia a seguir i el marc jurídic aplicable.
  
Es descriuen les característiques i naturalesa del projecte, i es recalca la situació geogràfica i la justificació d'aquest.
  
A continuació s'exposen les consideracions sobre el clima, la geologia, la flora i vegetació, la fauna, els usos actuals del sòl, les possibles interaccions ecològiques, l'afecció del paisatge i el patrimoni cultural.
  
També s'efectua una identificació d'impactes, tant en la fase de construcció com en la de funcionament, si bé en aquesta última les consideracions s'estimen massa escarides.
  
Tot l'anterior permet analitzar els impactes produïts i valorar les seues repercussions en el medi ambient, entenent aquest últim com un compendi de factors que tracten de protegir la salut de l'home així com la conservació, tant en quantitat com en qualitat, de tots els recursos que condicionen i sostenen la vida.
  
S'estableixen a l'efecte una sèrie de mesures correctores i/o protectores, de les quals cal destacar la importància d'executar les obres sota unes determinades condicions ambientals amb l'objecte de minimitzar les possibles molèsties a la resta del municipi, la prescripció respecte als materials de rebuig (residus inerts) i les consideracions sobre les espècies vegetals a implantar.
  
Finalment, se cita un breu programa de vigilància ambiental.
  
4. Anàlisi de les al·legacions de caràcter ambiental
  
No consta en aquest expedient que s'hagen presentat al·legacions al projecte presentat dins del període d'informació pública que estableix la llei, segons el certificat remés per l'ajuntament.
  
Atés que no figura en la documentació presentada informació referent a l'arreplegada, transport i posterior gestió dels residus sòlids urbans generats en la fase de funcionament del sector.
  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental prescriu l'obligatorietat de fixar un destí clar per als residus inerts que es generen com a conseqüència de l'execució del projecte, havent de depositar-los en abocador autoritzat, i que proposa a més reutilitzar la capa vegetal aprofitable en els llocs adequats.
  
Atés que queda certificada la disponibilitat dels recursos hídrics de la zona, segons informe d'Aigües d'Alacant remés a aquest servei per l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig.
  
Atés que l'empresa mixta d'Aigües Residuals d'Alacant va informar sobre les característiques de l'estació depuradora d'aigües residuals a la que aboca la xarxa municipal, establint els cabals màxims suportats així com els paràmetres que obligatòriament hauran de complir els abocaments de les diferents instal·lacions que s'ubiquen en la zona a urbanitzar (segons les ordenances municipals d'abocament o model d'ordenances editat per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies).
  
Atés que els cabals d'aigües residuals estan dins dels màxims suportats per l'EDAR Racó de Lleó, segons informe del mateix arquitecte municipal de Sant Vicent del Raspeig.
  
Atés que no queda prou clara l'explicació per la qual es descompten les aportacions de pluvials al col·lector municipal sent el sistema d'arreplegada unitari.
  
Atés que hi ha un alt risc de contaminació d'aqüífers per la porositat del terreny, unit a les possibilitats d'inundació de la zona descrites en l'estudi d'impacte ambiental que proposa, al seu torn, realitzar estudis hidrogeològics més amplis per a valorar en la seua justa mesura si les suposicions s'ajusten a la realitat.
  
Atés que existeix en la zona cert risc sísmic.
  
Atés que no pareix haver tingut en compte aspectes medi ambientals importants en la fase de funcionament com per exemple els acústics.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons que es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant el Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable la present declaració d'impacte ambiental del pla parcial del sector I-3 Canastell Nord d'ús industrial del municipi de Sant Vicent del Raspeig (Alacant), promogut pel mateix ajuntament, als efectes del que estableix l'article 5.1 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir, s'estableixen les següents:
  
1. Assegurar, per part de l'ajuntament o de l'entitat gestora corresponent, l'arreplegada, transport i tractament dels residus sòlids urbans generats en abocador o planta legalitzats.
  
2. Respecte a la possible generació de residus tòxics i perillosos cal ajustar-se al que disposa la legislació vigent.
  
3. Les activitats a realitzar en el sector hauran d'ajustar-se al que descriu el Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.
  
4. Seria recomanable ampliar el projecte amb un estudi hidrològic de la zona que assegure la correcta evacuació de les aigües d'origen pluvial per a evitar les possibles inundacions que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, de manera que no s'unisquen als cabals que es condueixen a l'estació depuradora d'aigües residuals per a no augmentar-los més enllà del que permet.
  
5. Si a través de l'estudi citat en el punt anterior s'estima risc d'inundació, haurà de prohibir-se la construcció de soterranis, així com situar en zones elevades els possibles productes contaminants per a evitar el seu arrossegament per les aigües.
  
6. Es prestarà especial atenció a l'execució de la xarxa de sanejament per a minimitzar les seues pèrdues de càrrega, i disminuir així l'alt risc de contaminació d'aqüífers per porositat del terreny. Quedaran totalment prohibits els abocaments fora d'aquesta xarxa.
  
7. Cal ajustar-se al que disposa la legislació vigent per a la prevenció de riscos sísmics.
  
8. Respecte a la contaminació acústica, es recomana adoptar les prescripcions establides en les ordenances redactades a l'efecte per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
9. En cas de trobar restes arqueològiques durant la fase de moviment de terres i urbanització del projecte, s'hauran de detenir les obres i comunicar el fet als tècnics de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència perquè actuen conseqüentment.
  
10. S'advocarà, tal com descriu l'estudi d'impacte ambiental, per instaurar espècies autòctones en les àrees destinades a zones verdes.
  
Tercer
  
Establir, en relació al Programa de Vigilància Ambiental, en compliment del que estableix l'article 12 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, les condicions fixades en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 15 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.»
  
«Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 057/99-AIA, referent al projecte d'explotació de la pedrera de calcària ornamental anomenada La Boquera I, situada al paratge de Serra Pelada, al terme municipal de la Romana (el Vinalopó Mitjà), el promotor de la qual és Romanense de Mármoles. SL.
  
Vist que en data 2 de febrer de 1999, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet els exemplars del projecte i el corresponent estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, sense haver-ne previst el tràmit de la informació pública.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades sobre aquests documents, van ser rebuts, en les dates indicades, els següents escrits:
  
- Tres informes tramesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic (7 i 10 de juny de 1999). Dos d'aquests amb caràcter favorable en considerar que no es preveu l'afecció a cap element patrimonial conegut o catalogat, mentre el tercer entén que l'estudi d'impacte ambiental no ha abastat l'estudi d'aquesta variable ambiental i hauria d'haver-ho fet, tenint en compte que no és descartable la possible afecció a alguns dels jaciments arqueològics inventariats.
  
- Informe del Servei de Gestió Forestal (7 de juny de 1999), en el qual comunica que no es veu afectada cap forest declarada d'utilitat pública, i no es veu impediment per a la prossecució de l'expedient, sense perjudici dels continguts de la resta d'informes.
  
- Informe tramès per la Direcció Territorial de Medi Ambient (6 de juliol de 1999), indicant que els terrenys afectats per aquest projecte miner es troben qualificats com sòl no urbanitzable comú, en la major part, desprès d'haver-se formulat una declaració d'impacte ambiental favorable a la modificació puntual número 1 de les normes subsidiàries de planejament municipal, consistent en una requalificació de terrenys per possibilitar la legalització de pedreres existents en la zona. No obstant, la delimitació d'aquest projecte afecta, en la part més alta, a terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció natural, dins el qual resulta incompatible, per la qual cosa caldria modificar i reduir escaientment el contorn de l'explotació minera projectada.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública per l'Ajuntament de la Romana, segons consta en l'escrit d'aquesta corporació, rebut en data 3 de setembre de 1999 i acompanyat d'informe favorable de la Comissió de Govern i certificat de la informació pública on es fa constar que no s'hi van presentar al·legacions. No obstant, l'esmentat informe sí que parla d'una al·legació (encara que no comenta el seu contingut ni n'adjunta còpia) subscrita per alguns veïns de l'entorn de l'explotació, la qual no estima suficient per impedir l'obtenció de la llicència esmentada.
  
Vist que en data 15 d'octubre de 1999 es rep un escrit de la Unitat d'Inspecció Mediambiental d'aquesta conselleria, en què trasllada un escrit de protesta subscrit per 13 veïns del paratge de la Boquera, com també fotocòpies d'altres escrits, com ara de l'Ajuntament de la Romana i del Servei Territorial d'Indústria i Energia, entre els que hi consta l'anunci de l'edicte municipal d'informació pública de la pedrera en qüestió, publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 151, de data 5 de juliol de 1999. També s'adjunta còpia de les actuacions realitzades per aquesta unitat i dos informes de l'ajuntament, en tots els quals es posa de manifest que l'activitat d'aquesta pedrera i la d'una altra del mateix promotor (anomenada La Boquera II) van començar sense les preceptives autoritzacions, encara que es troben iniciats els tràmits per optar a aquestes regularitzacions davant els Serveis Territorials d'Indústria i el mateix ajuntament.
  
Atés que en l'escrit esmentat en el punt precedent, els al·legants denuncien la no-legalitat en què s'han desenvolupat les dues pedreres, com també manifesten que estan patint molèsties pels efectes del trànsit de camions, que dóna lloc a sorolls i a la proliferació de pols. Per tot això, demanen la verificació dels fets i l'adopció de les mesures que es consideren escaients.
  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental manifesta (apartat 3.2.8. Medi socioeconòmic i cultural) que no hi ha constància en l'àrea reconeguda de cap recurs arqueològic, etnològic, històric o artístic, ni consten antecedents d'aquests tipus en l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana. Per altra part, els apartats 5.8 i 7 (Programa de Vigilància Ambiental) indiquen que es prestarà especial atenció en els treballs d'obertura de nous fronts davant la possibilitat d'alguna troballa arqueològica, i que, en cas de produir-se, es paralitzarien immediatament els treballs i es procediria d'acord amb el que hi preveu la legislació sobre patrimoni.
  
Atès que també l'estudi d'impacte ambiental preveu, entre les mesures de protecció, la gestió adequada i externa dels residus de manteniment de la maquinària, com també els regs de camins per a evitar la formació de pols i el manteniment i revisions periòdiques dels vehicles de transport i la maquinària per tal de reduir el soroll.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons resulta de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera La Boquera I, al terme municipal de la Romana, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les modificacions introduïdes per les condicions següents:
  
1. El perímetre de l'explotació projectada haurà de ser modificat per tal de no afectar la part qualificada de protecció natural pel planejament urbanístic vigent. Les possibles actuacions que ja s'hagueren pogut produir en aquest tipus de sòl hauran de ser corregides fins a la completa restitució dels terrenys al seu estat original.
  
2. Els perfils finals de restauració (part alta de l'explotació) estaran formats per bancs que no superen en cap cas els 7 metres d'alçària ni els 25 graus de pendent, i hauran d'estar separats per bermes amples. Conseqüentment, el plànol de restauració final quedarà molt més naturalitzat i en concordança amb la topografia natural de l'entorn. A l'efecte hauran de ser aplicades les tècniques de reperfilat i tractaments puntuals escaients, com les apuntades en l'estudi d'impacte ambiental (petites càrregues amb explosius, aportació d'estèrils de granulometria mitjana?). Amb aquestes mesures i les posteriors d'aportació de sòls i revegetació, s'haurà d'aconseguir que els límits laterals de l'explotació, com també els talussos de restauració resultants, s'adapten, progressivament i suaument, a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrasts ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establerts per als bancs en el punt precedent.
  
3. La densitat total de plançons a emprar en la restitució de la coberta vegetal arbustiva i climàcica (mitjançant les espècies seleccionades dins l'apartat 6.2.1. de l'estudi tramitat) haurà de ser augmentada fins a un mínim de 2.500 exemplars per cada hectàrea.
  
4. El pressupost de restauració haurà de ser revisat per tal d'incloure-hi totes les accions necessàries per a obtenir l'estat de la restauració final prevista en la present resolució, amb independència que part de la seua execució puga ser o no compaginada i assumida pel promotor formant part de les labors extractives.
  
5. Els treballs de restauració s'hauran d'escometre per mitjà de successives fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es procedisca a restaurar progressivament l'espai afectat conforme es vaja produint l'esgotament dels diferents bancs d'extracció. En conseqüència, els successius plans de labors a presentar anualment davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia hauran de ser plantejats donant prioritat al prompte esgotament d'aquells fronts i bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició.
  
6. Tant el projecte d'explotació com l'estudi d'impacte ambiental preveuen que una part dels estèrils miners serà emprada en la restauració de la plaça de pedrera, però que una altra part d'aquests (prop de 392.000 m3) seran depositats en un runam immediat a l'explotació que, segons el projecte és un clot tancat. No obstant, aquest clot no ve reflectit en els plànols aportats (tan sols en el perfil B-B', el qual no és concordant amb el corresponent plànol). Tampoc el plànol de l'estat final reflecteix aquest runam. En conseqüència, cal que el promotor aporte un projecte de restauració d'aquest runam, amb els plànols d'ubicació i perfils representatius corresponents, per a la qual cosa haurà de tenir en compte el possible impacte paisatgístic des de la vall (vegeu la fotografia número 5 de l'estudi tramitat), com també les indicacions i limitacions exposades en les precedents condicions (particularment les 2, 3 i 4). L'informe favorable a l'esmentat projecte per part d'aquesta direcció general serà requisit necessari i previ a qualsevol autorització de l'activitat extractiva, llevat que el promotor renunciara formalment a constituir aquest runam, optant aleshores per extreure els residus miners donant-los un altre destí, justificant bé un aprofitament per a altres usos o bé la seua eliminació en abocador controlat o per a restauracions d'altres indrets degudament autoritzats.
  
7. A més de la vigilància prevista per tal de prevenir l'aparició i immediata protecció de possibles restes arqueològiques i paleontològiques, haurà de observar el promotor que també el possible descobriment de coves o avencs com a conseqüència de l'avanç de l'explotació ha de ser comunicat immediatament a aquesta direcció general, per tal que puguen ser inspeccionats, per la seua condició d'espais naturals protegits d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
8. El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, por duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta direcció general.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 25 de gener de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.»
  
«Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 601/99-AIA referent al projecte de Subestació Transformadora 132/20 kV, al terme municipal de Cocentaina (Alacant), el promotor del qual és Iberdrola, SA.
  
Vist que a través del Servei Territorial d'Indústria i Energia a Alacant ha sigut remés el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient de la instal·lació de la subestació transformadora 132/20 kV denominada Cocentaina.
  
Segons l'escrit del director territorial la documentació esmentada ha estat sotmesa a informació pública mitjançant l'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 248, de data 28 d'octubre de 1999, durant un termini de 30 dies hàbils, sense que s'haja formulat cap al·legació.
  
Vist que en la documentació presentada s'indica que s'ha previst per part d'Iberdrola SA, la creació d'una nova subestació transformadora al terme municipal de Cocentaina a fi de poder descarregar la subestació de repartiment d'Alqueria-Muro, que està totalment saturada, i la subestació transformadora d'Alcoi.
  
La subestació s'ubicarà en una parcel·la de 10.500 metres quadrats de la qual s'ocuparan 3.300 metres quadrats aproximadament, situada entre el camí de la Barona i la carretera d'accés a l'ermita de Sant Cristòfol.
  
La subestació transformadora tindrà les següents característiques:
  
- Sistema de 132 kV compost per un embarrat principal amb una configuració de simple barra i 5 posicions: 2 de línia; 2 de transformador i 1 de partició.
  
- Dos transformadors de potència trifàsic de 40 MVA i relació 132/20 kV.
  
- Sistema de 20 kV amb un total de 25 posicions: 16 de línia; 2 de transformador; 2 de mesura; 2 de serveis auxiliares; 1 de partició; 2 de bateria de condensadors.
  
- Un edifici de cel·les i control amb una sola planta, en el qual s'ubicaran les cel·les de 20 kV així com els equips de control, protecció, comunicació, alimentació elèctrica, etc. necessaris per al correcte funcionament de la ST.
  
Vist que l'obra comportarà l'esplanació i condicionament del terreny amb la retirada de la capa de terra vegetal i excavació i farciment fins a la cota de 476,50 metres.
  
La ST estarà delimitada per una tancament perimetral de malla metàl·lica rematada en la seu part superior amb fil d'aram, fixat sobre posts metàl·lics de 48,3 mm de diàmetre, col·locats cada 2,50 m, amb una altura final de 2,30 metres sobre el sòl.
  
L'accés es realitzarà directament des de l'actual carretera que puja a l'ermita de Sant Cristòfol, a través de la construcció d'un camí de 40 metres de longitud i sis metres d'ample.
  
Vist que l'Ajuntament de Cocentaina ha remés còpia dels informes de l'arquitecte municipal i de l'enginyer tècnic industrial elaborats amb motiu de l'expedient de llicència municipal que esta tramitant en l'esmentat organisme.
  
En els informes esmentats s'indica, entre altres aspectes, que s'afecta un sòl no urbanitzable de règim general, i que pot dur-se a terme la citada activitat i apunten que es complisquen les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i les que s'exigisquen a través de la declaració d'impacte ambiental, i es proposa com a mesures complementàries a complir la creació d'una barrera vegetal a voltant de la tanca que delimita la parcel·la, i la no transmissió d'un nivell sonor superior al permés en les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana.
  
Atés que en la ubicació de la ST s'ha optat per la parcel·la situada enfront del cementiri per considerar, entre altres aspectes, que se situa molt pròxima al polígon industrial al qual ha d'abastir. Destaca l'estudi que l'emplaçament escollit comportarà la baixa visibilitat d'aquesta infraestructura; a més a més del fet que el terreny es vaja a esplanar a una única cota a uns 476 metres sobre el nivell del mar, és a dir, que el ST s'ubique, en part, deprimida en el terreny, fa que solament siga parcialment perceptible des de l'exterior.
  
Vist que en l'estudi d'impacte ambiental s'ha definit una àrea d'estudi que se correspon a la zona on s'instal·larà la nova ST i una àrea d'influència de 2 km de longitud i 2 km d'amplària, el centre de la qual és la zona on s'ubica la ST.
  
De l'estudi d'aquesta zona es pot apuntar que la ST es localitza en una zona periurbana de Cocentaina, de relleu poc accentuat, ja que es troba abancalat i que es tracta d'una zona agrícola dedicada al conreu d'oliveres.
  
En un dels marges de la parcel·la es troba un barranc que serà travessat pel camí d'accés que es construirà per a la ST.
  
Caldria destacar que l'extrem sud-oest de la zona d'estudi correspon als vessants de la serra de Mariola, la qual presenta un alt valor pel que fa a vegetació, fauna, paisatge, etc.
  
Donat que en l'estudi es proposen una sèrie de mesures protectores i correctores que es reflecteixen a continuació de forma succinta.
  
Com a mesures protectores es proposen, entre altres, la creació de cubetes per a la recollida de possibles abocaments d'olis de transformador; l'oli procedent del funcionament de la maquinària durant l'explotació de la ST serà gestionat convenientment; no es depositarà cap tipus de residus sobre el barranc limítrof amb la parcel·la de la ST perquè s'haurà de traslladar a abocadors controlats; s'evitaran danys a les parcel·les adjacents i tots els materials necessaris per al projecte s'emmagatzemaran en l'interior de l'esplanació destinada a la ST; en cas de produir-se cap dany a les parcel·les confrontants es procedirà a la seua rehabilitació o a la seua compensació, etc.
  
Com a mesures correctores es proposa la revegetació de les zones afectades a base de plantacions d'arbres i arbustos i sembres.
  
Les espècies arbòries i arbustives a emprar seran:
  
Pinus halepensis 200 cm d'altura
  
Quercus coccifera 30/40 cm d'altura
  
Genista scorpius 30/40 cm d'altura
  
Lavandula latifolia 20/30 cm d'altura
  
Rosmarinus officinalis 20/30 cm d'altura
  
Thymus sp. 20/30 cm d'altura.
  
La sembra estarà formada per una mescla pluriespecífica de gramínies i lleguminoses 3:1. Les quantitats de llavor a emprar per unitat de superfície serà aproximadament de 25 g/m².
  
Els arbres es plantaran en forats de 0,60 m x 0,60 m x 0,60 m oberts una setmana abans de la plantació, a fi d'aconseguir la meteorització de la terra extreta i invertint els horitzons a l'hora de la plantació, compactant lleugerament la terra per a deixar forats entre aquesta i el sistema radical. S'afegirà al forat abonament químic i adob. En el moment de la plantació s'aportarà aigua a la planta a raó de 75 litres per arbre.
  
L'època idònia per a la plantació serà novembre i març.
  
Per als arbustos, els buits seran de 0,30 x 0,30 x 0,30 m, i es realitzaran les mateixes operacions que en el cas de la plantació d'arbres. L'aigua que s'aportarà una vegada acabada la plantació serà de 30 litres per cada arbust.
  
Els moments més idonis per a l'execució de la sembra són durant la tardor i la primavera. Les quantitats de llavor a emprar per unitat de superfície serà d'aproximadament 25 g/m².
  
Els tractaments s'aplicaran fonamentalment en els talussos resultants de la preparació del terreny. En primer lloc, es procedirà a la remodelació dels esmentats talussos, els quals no hauran de tenir un pendent excessiu, evitant-hi la presència d'arestes vives. Posteriorment s'executaran les plantacions i sembres prèvia incorporació de terra vegetal a la superfície en qüestió.
  
Els pins se localitzaran en la capçalera dels desmunts, mentre que la sembra i la plantació dels arbustos es realitzarà sobre els talussos en general. Les plantacions hauran de fugir de les disposicions geomètriques, a fi de donar un aspecte el menys artificial possible.
  
Una vegada finalitzades les obres, s'efectuarà la neteja general de la zona, amb l'objecte que no quede cap material inservible pertanyent a aquesta. Tots els residus d'obra es retiraran del lloc i es transportaran a abocador controlat d'inerts.
  
Tenint en compte que donat que l'actuació s'ha situat pròxima un enclavament urbà, en una parcel·la dedicada al conreu agrícola i atenent a les mesures correctores proposades en l'estudi, s'estima que l'obra no produirà impactes sobre els elements del medi de major grau que compatibles i moderats conforme al que exposa l'estudi d'impacte ambiental.
  
No obstant això, i precisament pel fet de tractar-se d'una àrea periurbana s'estima convenient ampliar les mesures correctores tendents a integrar l'activitat i minimitzar el màxim possible la transmissió sonora. Per tant, a més de l'apantallament proposat es procedirà a la creació de tancament opac amb materials constructius de característiques pròpies de la zona. L'altura del tancament serà com a mínim de dos metres.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que se n'adopte per a l'aprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions que li són d'aplicació.
  
Tenint en compte que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només als efectes mediambientals i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de Subestació Transformadora 132/20 kV, al terme municipal de Cocentaina (Alacant), el promotor del qual és Iberdrola, SA, atenent el que disposa l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es complisquen les mesures protectores i correctores proposades en el mateix i les següents condicions:
  
1. A més de l'apantallament arbori i arbustiu proposat es procedirà a la creació de tancament opac amb materials constructius de característiques pròpies de la zona. L'altura del tancament serà com a mínim de dos metres.
  
2. Si durant el procés de construcció de la subestació transformadora, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura i Educació, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.
  
3. Es presentarà informe davant aquesta Direcció General de Seguiment i Control previstos en el Programa de Vigilància Ambiental, en un termini no superior a sis mesos comptats una vegada finalitzades les obres de construcció i restauració.
  
4. Si en el desenvolupament de les obres es veiera afectada alguna via pecuària se complirà el que disposa la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en la seua defensa s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4230, del 17-04-2002 (2002/3265)

RESOLUCIÓN de 5 de marzo de 2002, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 078/96-AIA; 125/99-AIA; 242/99-AIA; 057/99-AIA y 601/99-AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4230

Fecha DOGV
:   17-04-2002

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2002/3265

CVE


Fecha del documento
:   05-03-2002

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Palma de Gandía](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [San Vicente del Raspeig](javascript:void(0))
    * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Castellonet de la Conquesta](javascript:void(0))
    * [Oliva](javascript:void(0))
    * [Alfauir](javascript:void(0))
    * [Beniarjó](javascript:void(0))
    * [Font d'en Carròs, la](javascript:void(0))
    * [Beniflá](javascript:void(0))
    * [Potries](javascript:void(0))
    * [Llocnou de Sant Jeroni](javascript:void(0))
    * [Ròtova](javascript:void(0))
    * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Almiserà](javascript:void(0))
    * [Terrateig](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de marzo de 2002, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 078/96-AIA; 125/99-AIA; 242/99-AIA; 057/99-AIA y 601/99-AIA. [2002/F3265]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, resuelvo:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 078/96-AIA, 125/99-AIA, 242/99-AIA, 057/99-AIA y 601/99-AIA, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 5 de marzo de 2002.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
«Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 078/96-AIA sobre el proyecto básico Autovía Gandia'El Morquí C-320 y nuevo acceso a Oliva, promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes y que afecta a los términos municipales de Alfauir, Almiserà, Beniarjó, Beniflá, Castellonet de la Conquesta, La Font d'En Carròs, Llocnou de Sant Jeroni, Oliva, Palma de Gandía, Potríes, Rótova y Terrateig.
  
Resultando que, en fecha 6 de marzo de 1996, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental correspondientes a las obras de desdoblamiento de la C-320. Autovía Gandia'El Morquí y nuevo acceso a Oliva. Clave: 11-V-1179(2).
  
Resultando que en fecha 14 de marzo de 1996 se efectúa consulta a la entonces Dirección General de Conservación del Medio Natural perteneciente a esta conselleria, así como a todos los ayuntamientos afectados por las obras proyectadas. Asimismo en fecha 21 del mismo mes se consulta a las consellerias de Administración Pública y de Cultura (a la que se remitió información adicional en fecha 12 de abril de 1996).
  
Resultando que en fecha 16 de abril de 1996 se recibe informe del Servicio de Espacios Naturales de esta conselleria en el que se señala que esta actuación no afecta a ningún espacio natural protegido ni en trámite de protección, estando algo alejada del ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de los Valles de Pego. Tampoco parece afectar a ningún espacio de interés natural.
  
Resultando que en fecha 6 de mayo de 1996 se recibe informe desfavorable del Ayuntamiento de Alfauir en el que se detallan una serie de posibles impactos relativos a:
  
- La creación de una barrera física a lo largo de todo el trazado.
  
- Afección de gran extensión de terrenos de cultivo con fuerte pérdida de recursos económicos.
  
- Requerimiento de gran cantidad de materiales de préstamos.
  
- Afecciones a las acequias de riego.
  
- Afecciones a actividades económicas de la zona.
  
- Afección del suelo no urbanizable de protección paisajística situado al norte de la carretera.
  
Resultando que en fecha 6 de mayo de 1996 se recibe del Ayuntamiento de Castellonet de la Conquesta informe desfavorable por considerar que supone una gran barrera para el municipio provocando el aislamiento del mismo. Al mismo tiempo remite copia de las alegaciones presentadas por dos particulares en relación con las afecciones del proyecto sobre la Venta Andreu. Por todo lo cual se proponen una serie de modificaciones y cambios en el proyecto con objeto fundamentalmente de mejorar la accesibilidad y permeabilidad de la obra.
  
Resultando que en fecha 20 de junio de 1996 se recibe informe de la Dirección General de Patrimonio en el que los técnicos de arqueología y etnología señalan que aunque el proyecto contempla la incidencia sobre el Patrimonio Arqueológico y Etnológico, se ha omitido el apartado «Plan de vigilancia ambiental en materia de protección del patrimonio», así como las recomendaciones a dicho plan. Documentos que forman parte del informe técnico sobre el impacto al patrimonio arqueológico y etnológico (Anejo 4 del estudio de impacto ambiental) y copia de los cuales incorpora a su informe la Dirección General de Patrimonio, proponiendo que las determinaciones contenidas en los mismos se incluyan en la declaración de impacto ambiental.
  
Resultando que en fecha 8 de julio de 1996 se recibe informe de la Sección de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, en el que se pone de manifiesto que el trazado propuesto afecta a las siguientes vías pecuarias:
  
- Término municipal de Potríes: afecta a la vía pecuaria Colada de Villalonga (8 m), coincidente con la carretera VP-1061.
  
- Término municipal de Palma de Gandía: Afecta a la vía pecuaria Colada de Alquibla (7 m), coincidente con el río Vernissa, así como también a la Colada del Camino Viejo de Gandia.
  
Resultando que en fecha 7 de octubre de 1996 se recibe informe de la Dirección General de Interior de la Conselleria de Presidencia, en el que se señala que el criterio seguido para calcular los diferentes periodos de retorno es correcto, puesto que se ha optado por establecer capacidades para periodos de retorno de 500 años en los principales cauces, así como cuando una sección menor puede afectar a poblaciones. Sin embargo, no se cita el barranco de Marxuquera como uno de los pasos transversales sobre el que se construirá un puente. Se considera que dicho barranco tiene la suficiente entidad como para ser necesaria la construcción del mismo. Asimismo se pone de manifiesto que los aportes del drenaje de cunetas a cauces naturales y acequias producen en ocasiones un aumento de caudal que puede ser causa de inundaciones en cascos urbanos, hecho éste que viene observándose desde diversos ayuntamientos. Por ello se solicita se tenga en cuenta este aspecto en el diseño de dichos drenajes.
  
Resultando que en fecha 11 de noviembre de 1996 se recibe informe favorable de la Dirección General de Desarrollo Forestal, al tratarse fundamentalmente de terrenos agrícolas y sin afecciones a montes declarados de utilidad pública.
  
Resultando que en fecha 20 de octubre de 1997 la Dirección General de Patrimonio remite informe favorable de la Unidad de Inspección de Patrimonio, ya que en la zona de trazado no hay ningún bien inmueble afectado por expediente de bien de interés cultural, aunque se encuentra muy próximo el monasterio de San Jerónimo de Cotalba en el término de Alfauir, declarado BIC por Decreto 93/1994, de 24 de mayo.
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental correspondiente al proyecto básico Autovía Gandía'El Morquí C-320 y nuevo acceso a Oliva, ha sido sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes publicado en el Boletín Oficial del Estado número 67, de 18 de marzo de 1996, y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.712, de fecha 20 de marzo de 1996, habiéndose presentado, según certificación de la Oficina del Plan de Carreteras remitida en fecha 21 de octubre de 1996, diversas alegaciones e informes, de cuyo contenido resultan con carácter medioambiental las siguientes cuestiones que resumimos a continuación:
  
1. Se critica el contenido del estudio de impacto ambiental por considerarlo un documento justificativo de la bondad del proyecto, sin realizar un verdadero análisis del impacto ambiental.
  
2. Aun siendo una zona de interés para la conservación de la productividad agrícola y del paisaje de acuerdo al Mapa Geocientífico de la Provincia de Valencia, no se tiene en cuenta el impacto sobre la superficie agrícola y el modo de vida de la población, fuertemente ligada al medio físico que la sostiene.
  
3. No se evalúa la opción de no ejecutar el desdoblamiento, limitando la actuación a una simple mejora de la actual C-320.
  
4. Se critica el estudio de fauna efectuado. Señalando el efecto de corte o partición que supone la infraestructura proyectada sobre la fauna, que como los erizos, zorros y jabalíes, atraviesan la zona bajando de las montañas próximas, y puesto que se han diseñado muy pocos pasos de fauna y muy mal distribuidos.
  
5. Asimismo se critica el hecho de que no se tenga en cuenta la barrera que supone para la población, tanto peatones como tráfico agrícola.
  
6. Con respecto a los impactos sonoros se critica el que no se estudie la necesidad de instalar apantallamientos acústicos, dejando la misma para la fase de explotación y únicamente si se comprueba que son necesarios.
  
7. Con respecto a los impactos sobre el patrimonio se destaca el que no se haya tenido en cuenta el Camino Real Xàtiva-Dénia, una antigua vía de comunicación de origen romano, y que se encuentra en funcionamiento en algunos tramos como camino rural.
  
8. Se critica el que tampoco el estudio de impacto ambiental analice la necesidad de materiales para la ejecución de las obras, con un déficit de tierra superior a los 400.000 metros cúbicos.
  
9. Se acusa al estudio de impacto ambiental de falta de rigor objetivo en la identificación y valoración de impactos, con medidas correctoras que no minimizan los impactos realmente producidos.
  
Considerando que las obras proyectadas, con un desarrollo de 18.212 metros, persiguen el objetivo general de crear una nueva vía rápida de accesos restringidos que permita conectar las comarcas del interior con la red viaria existente y con los principales núcleos costeros. Para ello se proyecta el desdoblamiento de la carretera C-320 entre El Morquí y la población de Palma de Gandía, así como la prolongación de la misma como carretera convencional de nueva construcción desde dicha población hasta Oliva, adoptándose las siguientes secciones tipo:
  
Tramo 1: desde El Morquí a Palma de Gandía: dos calzadas de dos carriles de sección 7/10,5.
  
Tramo 2: de Palma de Gandía a Beniflá: una calzada de dos carriles de sección 7/10.
  
Tramo 3: de Beniflá a Oliva: una calzada de dos carriles de sección 6/8.
  
Considerando que se proyecta asimismo la ejecución de caminos de servicio a ambos lados de la carretera, así como una pista ciclista que discurre a lo largo de la traza y que se proyecta con calzada propia bidireccional de tres metros de ancho y segregada del resto de caminos y carreteras.
  
Considerando que en la declaración de impacto ambiental del II Plan de Carreteras de la Comunidad Valenciana se consideró la actuación como de impacto previsible grave indicando que:
  
El valle que separa las sierras del Montdúber y Marxuquera y Ador-La Cuta actúa como un corredor ambiental entre ambas, por lo que el trazado previsible representaría un importante efecto de barrera que será necesario evitar con la adopción de medidas correctoras o de trazado.
  
Por tanto resulta imprescindible adoptar las medidas necesarias para evitar este efecto de corte o partición, considerándose adecuados tanto los objetivos contemplados al respecto en el estudio de impacto ambiental y que son:
  
- Reducir al máximo el efecto barrera que afecta a las especies terrestres en sus movimientos por satisfacer sus necesidades vitales (territorio, alimentación, reproducción).
  
- Mejorar los conocimientos científicos sobre los impactos de las infraestructuras lineales sobre ciertos animales y hacer avanzar la metodología de los estudios de impacto.
  
Como los medios propuestos asimismo en el estudio de impacto ambiental para la consecución de dichos objetivos:
  
1. Confirmar los lugares donde se han de contemplar los pasos de fauna.
  
2. Establecer las recomendaciones adecuadas para el buen funcionamiento de ciertos pasos.
  
3. Promover la información a las poblaciones locales, en particular a los cazadores.
  
4. Realizar estudios detallados relativos al paso de la fauna definiendo:
  
- El número de pasos necesarios.
  
- Las posiciones exactas,
  
- Las características geométricas óptimas de tal manera que se indicarán las técnicas de ordenación necesarias para el buen funcionamiento: plantaciones, etc.
  
Ahora bien, carece de sentido la propuesta del estudio de impacto ambiental de dejar a cargo de las labores de vigilancia ambiental la elaboración de los necesarios estudios detallados al respecto, puesto que de las conclusiones que se deriven de dichos estudios puede resultar necesaria la adopción de medidas que supongan modificaciones importantes de proyecto, que en ningún caso pueden ejecutarse una vez en funcionamiento la infraestructura proyectada, sino que deberán incorporarse en el propio proyecto de construcción de ésta.
  
Considerando que al analizar el ruido en su apartado 3.6, el estudio de impacto ambiental concluye que para los diferentes puntos habitados y cercanos al trazado se ha considerado la necesidad de realizar medidas de apantallamiento en el PK 10+360 (vivienda rural), en el PK 15+380 (viviendas de segunda residencia) y en el PK 16+400 (viviendas de segunda residencia).
  
Sin embargo el proyecto presentado no recoge la construcción de apantallamiento acústico alguno, ni en planos ni en presupuesto, y únicamente se adopta como medida correctora el dejar la posible construcción de barreras acústicas en función de los resultados del estudio sónico a realizar dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, es decir, una vez entre en funcionamiento la infraestructura, lo que se considera del todo inadecuado, cuando ya en fase de proyecto el estudio de ruido realizado pone de manifiesto la necesidad de algunos de estos apantallamientos.
  
Considerando que para la ejecución del tramo 3 se elige una solución, la norte, que además de evitar la afección al complejo arquitectónico de La Foia, supone una minimización del impacto visual de la traza al construirse en la propia zona de influencia de la A-7 junto al terraplén de la autopista, ahora bien por el contrario el acercamiento de la traza a las montañas de La Foia puede dar lugar a la creación de impactos visuales importantes por la ejecución en dichos montes de taludes que pueden resultar muy visibles, lo que hace necesario minimizar éstos y proceder a una adecuada restauración de las superficies afectadas.
  
Considerando que pese a señalarse en las tablas del capítulo IV del estudio de impacto ambiental la necesidad de restablecer la funcionalidad de las vías pecuarias existentes en los términos municipales afectados, no se grafían dichas vías ni las reposiciones propuestas para su continuidad en la documentación gráfica presentada, ni en los planos de proyecto ni en el estudio de impacto ambiental. Únicamente se señala en el anejo 6 de «Afecciones y reposición de servicios» que se mantendrá la continuidad de las mismas reponiéndolas mediante vías de servicio de 5,00 metros de ancho con sobreexpropiación de hasta un máximo de 8 metros, pero sin señalar las localizaciones concretas para cada uno de los casos.
  
Considerando que la traza de la carretera afecta en su mayor parte terrenos agrícolas, fundamentalmente campos de cítricos, siendo escasos los enclaves con vegetación natural y correspondiendo éstos a un matorral o monte bajo con algún enclave de Pinus halepensis.
  
Considerando que se prevé la ejecución de muros de contención de terraplenes que pueden llegar a alcanzar los 7 metros de altura, a los que deberá darse un tratamiento superficial con objeto de integrar los mismos en el medio circundante evitando su impacto visual sobre el entorno.
  
Considerando que las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental en relación a las afecciones al patrimonio histórico-artístico y cultural se fundamentan en las determinaciones del «Plan de vigilancia ambiental en materia de protección del patrimonio», plan que no se incorpora a la documentación tramitada, lo que no permite conocer el alcance del contenido del mismo y por tanto difícilmente puede garantizarse la ejecución de las medidas correctoras en él contempladas.
  
Asimismo el estudio de impacto ambiental recoge la necesidad de:
  
1. Requerir que con anterioridad a la redacción del proyecto constructivo, un equipo técnico haya llevado a cabo el proceso de documentación y planifique las intervenciones pertinentes bajo la supervisión de la Conselleria de Cultura de la Generalitat.
  
2. Realizar una prospección arqueológica a lo largo del trazado, previamente al inicio de las obras, con el fin de evitar daños irreparables.
  
Sin embargo, el proyecto presentado no recoge partida presupuestaria alguna para la realización de estudios de detalle o prospecciones arqueológicas, ni siquiera se estiman dotaciones para las intervenciones arqueológicas necesarias como es el caso de la afección sobre el yacimiento arqueológico La Sort, ya destruido parcialmente por la circunvalación de Rótova ejecutada en su día y que se localiza en las proximidades del PK 16+350, cuya existencia y afección se señala en el informe arqueológico incorporado como anejo al estudio de impacto ambiental.
  
Considerando que las cuevas, simas y demás cavidades subterráneas se encuentran protegidas dentro de la Comunidad Valenciana según prescribe el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, deberá vigilarse la posible aparición de alguna cavidad durante la fase de construcción (movimiento de tierras, explotación de canteras o préstamos, etc.), ya que cualquier hallazgo daría lugar a la necesidad de proceder a la valoración de la misma y su catalogación de darse el caso.
  
Considerando que las obras de ejecución de la carretera proyectada conllevan la explotación de canteras y la obtención de materiales de préstamo, dado que se prevé como mínimo un déficit de tierras de aproximadamente unos 418.800 metros cúbicos de material para terraplén. Sin embargo en la documentación presentada no se localizan los lugares para la extracción de materiales para la construcción.
  
Del mismo modo, tampoco se localiza lugar alguno para el vertido de materiales sobrantes producidos por las obras (incluyendo restos de demolición de firmes, de construcciones y muros, etc.).
  
Por tanto, no puede incluirse en la presente declaración de impacto ambiental la preceptiva evaluación de impacto ambiental de las citadas actividades de extracción y vertido.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto básico Autovía Gandía'El Morquí C-320 y nuevo acceso a Oliva, promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, siempre y cuando se lleven a cabo los siguientes condicionantes así como todas las especificaciones y medidas correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental incluyendo el Programa de Vigilancia Ambiental, y que no entren en contradicción con éstos:
  
1. Las zahorras para bases y subbases, los materiales de relleno (terraplenes y pedraplenes) y las escolleras que fueran necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas al procedimiento de declaración de impacto ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
No se permitirán en ningún caso y bajo ningún concepto extracciones o vertidos de materiales de forma indiscriminada y sin la obtención de los preceptivos permisos legales, incluyendo los derivados del cumplimiento de la legislación de impacto ambiental.
  
2. Se dará adecuado cumplimiento a las previsiones del «Plan de vigilancia ambiental en materia de protección del patrimonio» y las recomendaciones a éste contenidas en el informe técnico sobre el impacto en el patrimonio arqueológico y etnológico del trazado de la autovía El Morquí'Gandia. Debiendo incorporar dicho plan y sus recomendaciones a la documentación integrante del estudio de impacto ambiental.
  
Así pues, se realizará una prospección arqueológica previa general, así como los estudios de detalle necesarios para determinar la importancia de los elementos del patrimonio cultural existentes en las proximidades; yacimientos arqueológicos, elementos etnológicos y/o arquitectónicos, etc., de modo que se concreten y lleven a cabo, bajo la supervisión de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, tanto las labores de documentación necesarias como las intervenciones arqueológicas pertinentes. Todo ello con carácter previo a la aprobación definitiva del proyecto de construcción, con objeto de adaptar el mismo de modo que incorpore las modificaciones que se estimen necesarias en función de las conclusiones de dichas prospecciones y estudios de detalle.
  
Si a pesar de las intervenciones arqueológicas efectuadas y demás medidas de protección adoptadas, se encontraran de forma casual durante la construcción de las obras restos arqueológicos no inventariados, se paralizarán éstas y se comunicará inmediatamente el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
3. Previo a la aprobación definitiva del proyecto de construcción se solicitarán, ante la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, las autorizaciones pertinentes para la aprobación, de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, de las reposiciones de los pasos de las vías pecuarias clasificadas en los términos municipales atravesados por la infraestructura y que se ven afectadas por las obras proyectadas. Debiendo señalar correctamente en proyecto la localización de dichas vías pecuarias y sus reposiciones, incorporando asimismo la señalización vial necesaria de acuerdo a la legislación vigente.
  
4. Previo a la aprobación definitiva del proyecto de construcción, el promotor elaborará un estudio de permeabilidad de la infraestructura proyectada en el que se analizará el efecto barrera de ésta tanto sobre la población (peatones, tráfico agrícola) como sobre la fauna, y cuyas determinaciones y conclusiones finales deberán incorporarse al citado proyecto de construcción.
  
Para el análisis del efecto de corte sobre la población se tendrán en cuenta las propuestas efectuadas desde los diversos ayuntamientos atravesados por la infraestructura, con objeto de adoptar soluciones que garanticen una adecuada accesibilidad en el territorio afectado.
  
Para el análisis del efecto barrera sobre la fauna, el estudio a realizar seguirá las previsiones especificadas en el estudio de impacto ambiental (apdo. 3.1.4.1 del Programa de Vigilancia Ambiental) analizando las características, suficiencia y funcionalidad de las obras a acondicionar como puntos de paso para la fauna, estableciendo las medidas correctoras necesarias para su correcto funcionamiento: dimensiones, adecuación vegetal de sus alrededores, etc.
  
En particular se analizará la posibilidad de aumentar las dimensiones de las obras de drenaje previstas en el tramo 1. Especialmente, y además de los pasos en estructura sobre los cauces atravesados (Bco. El Morquí, Bco. Cosí, río Vernissa, Bco. Marxuquera y río Serpis), se acondicionarán como pasos de fauna los localizados en las proximidades de los siguientes puntos kilométricos: 10+565 (Bco. de Xetà), 13+280 (Vall de la Costera), 13+350 (Vall de Mortadell), 13+800 (Vall de Castellonet) y 15+550 (conexión de la vaguada existente con el Bco. de la Bassa).
  
5. Durante la fase de ejecución de las obras, se prohibirá la realización de trabajos que puedan perjudicar el descanso nocturno de la población, tanto por impactos sonoros como por vibraciones molestas, o por elevada luminosidad.
  
El firme de las calzadas se ejecutará con revestimiento asfáltico poroso dada la eficacia de este tipo de pavimento como medida para la reducción y atenuación del ruido emitido desde las vías de circulación de vehículos.
  
Asimismo se ejecutarán las pantallas acústicas que han sido consideradas necesarias de acuerdo a las conclusiones del estudio de ruido incorporado al estudio de impacto ambiental.
  
Del mismo modo, ya en fase de funcionamiento y como parte del Programa de Vigilancia Ambiental se llevarán a cabo los controles necesarios para comprobar que los impactos acústicos generados por la nueva infraestructura no sobrepasen los valores asumibles por la población (65 dBA Leq. diurnos y 55 dBA Leq. nocturnos medidos a dos metros de la fachada exterior de los edificios), debiendo instalar, en función de los resultados que se obtengan, las barreras acústicas complementarias de las ya construidas, que se estimen necesarias para corregir situaciones inadecuadas.
  
6. La ejecución de las obras se realizará de forma respetuosa con la vegetación existente de manera que se limite al máximo la franja de trabajo minimizando la afección de las obras de construcción sobre los ejemplares singulares de especies naturales que pudieran existir en la zona.
  
Asimismo se procederá a la adecuada restauración paisajística del entorno afectado para lo que se procederá a la revegetación y restauración de todas las áreas afectadas siguiendo las determinaciones propuestas en el estudio de impacto ambiental con las siguientes condiciones:
  
- Se procederá a la retirada selectiva de la tierra vegetal existente, la cual se acopiará adecuadamente para su posterior reutilización en las labores de revegetación proyectadas, es decir su aporte tanto en rotondas y medianas como en terraplenes y otras áreas afectadas por las obras (parques de maquinaria, acopios de materiales, etc.).
  
- Este aporte de tierra vegetal se realizará sobre todas las áreas citadas y a lo largo de toda la infraestructura incluyendo las zonas en las que ésta atraviesa terrenos de cultivo. Sólo podrá prescindirse, junto a estas zonas de cultivo, de la hidrosiembra proyectada tal y como propone el estudio de impacto ambiental, si la altura de dichos terraplenes es inferior a los 5 metros de desnivel, ya que de ser mayor se procederá asimismo a la hidrosiembra de su superficie.
  
- En relación con las plantaciones a ejecutar:
  
· Se elegirán las especies a utilizar en cada caso en función de la humedad edáfica del enclave concreto en que se localizan.
  
· En rotondas y parterres se diversificarán las plantaciones a ejecutar introduciendo, además de los ejemplares arbóreos de Quercus ilex, Populus alba, Salix alba y Celtis australis propuestos en el estudio de impacto ambiental, otras especies arbóreas como el Pinus halepensis, Populus nigra, Ceratonia siliqua y Olea europaea. Asimismo se efectuará plantación de ejemplares arbustivos de especies a elegir de entre las siguientes o cualquier otra adaptada a las condiciones ecológicas de la zona: Pistacia lentiscus, Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Helichrysum stoechas, Juniperus phoenicea, Juniperus oxycedrus, Chamaerops humilis, Rosmarinus officinalis, Quercus coccifera, Thymus vulgaris.
  
- En el tratamiento de terraplenes se incorporará la plantación de ejemplares de Pinus halepensis además de los ejemplares de Quercus ilex propuestos. En cuanto a las especies arbustivas se ampliará la diversidad de las mismas eligiendo de entre las anteriormente citadas.
  
- Asimismo en las plantaciones de grupos arbustivos a realizar en desmontes se desaconseja la utilización de Cistus albidus y Ulex parviflora, que se sustituirán por otras de la relación anterior, además de la incorporación a pie de desmonte y tras aporte de tierra vegetal, de especies trepadoras como la Hedera helix.
  
- Tanto en terraplenes como en desmontes se aumentará la densidad de plantación de arbustivas de modo que se garantice un correcto recubrimiento de los mismos para lo cual se estiman necesarios como mínimo 2.500 pies/ha.
  
- En las plantaciones a realizar para el tratamiento del carril-bici se recomienda la sustitución de Platanus hybrida por especies como Morus alba, Populus alba, Populus nigra o Pinus halepensis.
  
- Se incrementarán las medidas de restauración a ejecutar para la integración paisajística de todos aquellos desmontes cuyo desnivel supere los cinco metros de altura, introduciendo en los mismos bermas intermedias de al menos un metro de ancho cada tres metros de altura. Estas labores de restauración se intensificarán especialmente en los desmontes a ejecutar en las montañas de La Foia, y en el Cerro El Portell (enlace de Palma de Gandía), dada la amplia cuenca visual de estos enclaves y el fuerte impacto paisajístico que puede derivarse en ellos.
  
- Se procederá a la aplicación de los riegos necesarios para el perfecto desarrollo de la vegetación, procediendo además a los cuidados y reposición de marras que resulten pertinentes.
  
7. Se tendrán en cuenta las recomendaciones que respecto de las condiciones de drenaje de la infraestructura se efectúan desde la Dirección General de Interior y que han sido reflejadas en la presente declaración de impacto ambiental.
  
8. Se vigilará la posible aparición de alguna cavidad subterránea en la zona, durante la fase de construcción (movimiento de tierras, explotación de canteras o préstamos, etc.), de modo que de darse el caso, se procederá a la paralización de las obras comunicando el hecho a la Conselleria de Medio Ambiente con objeto de que se proceda a la valoración y catalogación, en su caso, de la cavidad, de acuerdo a las previsiones de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
9. Se ejecutarán los muros proyectados para la contención de taludes, entre los PK 11+260 y 11+400 y junto a los barrancos del Cosí y de la Bassa, de forma que se les aplique un tratamiento superficial con objeto de mejorar su integración visual y paisajística, bien a base de plantación de trepadoras como la hiedra (Hedera helix) o bien recubriendo el paramento de hormigón con piedra en imitación de los muros de mampostería de la zona, o cualquier otro tratamiento que se estime conveniente para la consecución del objetivo de integración pretendido.
  
10. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras proyectadas.
  
11. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos.
  
12. Una vez finalizada la obra y dentro de los seis primeros meses siguientes se presentará ante esta dirección general, como parte del Programa de Vigilancia Ambiental, informe técnico ambiental, acompañado de reportaje fotográfico de la aplicación de las medidas correctoras establecidas de acuerdo a las directrices planteadas.
  
Asimismo se remitirá copia de los informes técnicos ambientales periódicos a elaborar según previsiones contenidas en el Programa de Vigilancia Ambiental.
  
13. Entre los documentos contractuales del proyecto figurará la obligatoriedad del cumplimiento de la presente declaración de impacto ambiental, para lo cual el promotor del proyecto adaptará el presupuesto del mismo de forma que se incorporen las partidas presupuestarias necesarias.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 25 de enero de 2000.- La directora General de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.»
  
«Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 125/99-AIA referente a la evaluación de impacto ambiental del proyecto básico Ronda de Sant Joan de Moró, carretera CV-160, en el término municipal de Sant Joan de Moró (Castellón), promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, y sobre la base de las siguientes consideraciones:
  
I. Antecedentes
  
I.a) Trámites realizados
  
En fecha 25 de febrero de 1999, la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental correspondientes a las obras de la Ronda de Sant Joan de Moró, carretera CV-160, en el término municipal de Sant Joan de Moró (Castellón).
  
El estudio de impacto ambiental correspondiente al proyecto de Ronda de Sant Joan de Moró, carretera CV-160, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios, publicados en el Boletín Oficial del Estado de fecha 12 de marzo de 1999 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 18 de marzo de 1997, habiéndose presentado un escrito de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, según el contenido de la certificación de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitida en fecha 9 de junio de 1999.
  
Como consecuencia de lo señalado en dicho escrito, en el sentido de mejorar la información referente a los impactos arqueológicos, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remite, en fecha 9 de junio de 1999, un ejemplar del estudio de impacto ambiental en el que se han ampliado las materias que se habían juzgado como insuficientemente definidas.
  
I.b) Descripción del proyecto
  
La carretera CV-160 constituye un itinerario de paso continuo de camiones cargados de arcilla para la industria cerámica; este tráfico, a su paso por el núcleo urbano de Sant Joan de Moró, produce las dificultades propias de las travesías: ruidos, contaminación atmosférica y peligrosidad. Con la realización de las obras contempladas en el proyecto se elimina esta situación ya que se trata de una variante de la carretera CV-160 a su paso por el citado núcleo urbano.
  
El proyecto recoge seis posibles alternativas para la circunvalación de Sant Joan de Moró y tras realizar unas consideraciones de funcionalidad, mantenimiento, político-sociales, plazo de ejecución, económicas y de impacto ambiental realiza la elección de la que estima como más conveniente y que circunvala a la población por el sudeste. De forma análoga propone cinco posibles alternativas para solucionar la intersección norte de la actual carretera con la variante propuesta y, tras realizar consideraciones sobre seguridad vial, elige la alternativa denominada como E; no obstante, en el resto de los documentos del proyecto básico aparece desarrollada la alternativa C.
  
La máxima altura de desmonte, sin introducir plataforma intermedia, es 5 de metros.
  
La sección tipo proyectada presenta una plataforma de 11 metros, con una calzada de 7 metros, arcenes de 1,5 metros y bermas de 0.5 metros.
  
El presupuesto del proyecto recoge un capítulo titulado «Jardinería y plantaciones» en el que aparecen partidas para el extendido de tierra vegetal, hidrosiembra, trasplantes y diversas plantaciones.
  
I.c) Encuadre territorial
  
El estudio se engloba en la provincia de Castellón, dentro de la comarca de La Plana Alta y próximo al límite SO de ésta con la de L'Alcalatén.
  
La carretera centro del estudio, nace en la comarcal CV-16 y transcurre desde ésta en dirección SO-NE, atravesando la localidad de Sant Joan de Moró, hasta Vilafamés para enlazar con la CV-15.
  
I.d) Características naturales del territorio
  
El área sobre la que discurre la traza corresponde, en general, a una franja constituida primordialmente por depósitos de tipo continental de edad terciaria, con algún afloramiento detrítico cuaternario correspondiente a depósitos de cauce de barranco o rambla.
  
Se ha de destacar la proximidad, al oeste del área de estudio, del cauce de la Rambla de la Viuda y el embalse de María Cristina; no se conoce la existencia de algún nivel productor superficial de consideración en el entorno por lo que no se prevé que se descubra algún nivel acuífero de entidad que afecte al proyecto.
  
La escorrentía superficial se orienta en general en dirección oeste hacia la Rambla de la Viuda.
  
La red de drenaje natural está formada por abarrancamientos encajonados, canales secundarios afluentes de la Rambla de la Viuda, principal canal de drenaje del entorno:
  
- Barranco del Molí.
  
- Barranquet de Forés.
  
- Barranco de la Ragina.
  
Los dos primeros a tener en cuenta ya que se atravesarán sucesivamente.
  
II. Análisis del estudio de impacto ambiental
  
En la introducción del estudio de impacto ambiental se incorpora el marco legal de obligado cumplimiento, citando expresamente la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental.
  
En los capítulos II y III se describe la actuación y se justifica la elección de la solución adoptada.
  
El capítulo IV está dedicado a la realización del inventario ambiental e incluye los apartados siguientes:
  
1. Geomorfología, geología y medio físico.
  
2. Hidrología.
  
3. Climatología.
  
4. Vegetación.
  
En el capítulo V se identifican los elementos del medio que son susceptibles de sufrir impacto ambiental y señala los siguientes:
  
1. El suelo.
  
2. La calidad del aire.
  
3. El nivel sonoro.
  
4. Las aguas superficiales y subterráneas.
  
5. La vegetación.
  
6. La fauna.
  
7. El paisaje.
  
8. Los asentamientos humanos.
  
9. El patrimonio histórico, artístico, etnológico y arqueológico.
  
En el capítulo VI se identifican los elementos y acciones del proyecto capaces de producir impacto ambiental, tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento. Durante la fase de construcción señala los siguientes:
  
1. El movimiento de tierras.
  
2. El tráfico rodado y la maquinaria pesada.
  
3. Ruido y vibraciones.
  
4. El vertido de materiales sobrantes.
  
Y durante la fase de funcionamiento:
  
1. La presencia de la infraestructura.
  
2. El tráfico rodado y la emisión de contaminantes.
  
3. El tráfico rodado y la emisión de ruidos.
  
4. El mantenimiento de la obra.
  
En el capítulo VII se establece una metodología para la valoración del impacto ambiental del proyecto, desembocando en una matriz, descriptiva y numérica, de evaluación de impacto.
  
El capítulo VIII está dedicado al análisis de las medidas correctoras, estableciendo las siguientes:
  
- Medidas correctoras de carácter general
  
1. Vigilancia para minimizar el movimiento de tierras y la ocupación de terrenos próximos, así como el abandono o vertido de materiales.
  
2. Riegos periódicos para paliar la emisión de polvo.
  
3. Vigilancia y señalización de zonas peligrosas por el tránsito de camiones y maquinaria.
  
4. Retirada a vertedero controlado de tierras y materiales sobrantes, así como aprovechamiento de la tierra vegetal sobrante.
  
- Medidas correctoras de carácter particular
  
1. La revegetación de los desmontes, de los terraplenes y de las isletas, para obtener la máxima integración paisajística.
  
Finaliza el capítulo volviendo a plantear la matriz de impacto, esta vez teniendo en cuenta la introducción de las medidas correctoras descritas.
  
Por último, el capítulo IX está dedicado al desarrollo del programa de vigilancia ambiental, diferenciando la fase de construcción de la fase de funcionamiento; en el programa no se selecciona ningún tipo de indicador para medir los impactos causados.
  
Hay que señalar que se echa en falta el documento de síntesis.
  
III. Otras consideraciones
  
Considerando que en el proyecto básico no se recoge la localización de los posibles yacimientos y canteras a utilizar, ni se concreta la localización prevista de los vertidos a realizar, y teniendo en cuenta que las actividades de apertura de préstamos y acondicionamiento de vertederos están recogidas entre los supuestos contemplados en la legislación para los que resulta preceptiva la formulación de declaración o en su caso estimación de impacto ambiental, en el caso de no utilizar instalaciones ya autorizadas y ser necesarias nuevas aperturas, deberán someterse las mismas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
  
Considerando que en el anejo número 12 de la memoria del proyecto básico «Estudio de soluciones» y para la intersección norte en dirección a Vilafamés se ha elegido la solución denominada E; no obstante, en el resto de la documentación aparece desarrollada la solución denominada C. Al respecto se debe señalar que la solución C se ha diseñado con un fuerte terraplén con escollera que, además de causar un impacto paisajístico no deseable, puede llegar a disminuir la sección hidráulica del barranco del Molí. Estas consideraciones hacen que se considere acertada la elección de la mencionada solución E.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
En uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Formular con carácter favorable la presente declaración de impacto ambiental del proyecto básico Ronda de Sant Joan de Moró, carretera CV-160, en el término municipal de Sant Joan de Moró (Castellón), promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, a los efectos de lo que establece el artículo 5.1 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, siempre que se cumplan las medidas correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como los siguientes condicionantes:
  
1. En la redacción del proyecto de construcción se tendrán en cuenta los siguientes aspectos:
  
1.1. En el pliego de prescripciones técnicas particulares se incluirá la legislación en materia de medio ambiente, toda ella de aplicación y de obligado cumplimiento.
  
1.2. Se completará el estudio de impacto ambiental con la redacción e inclusión del documento de síntesis.
  
1.3. En el proyecto constructivo se eliminará el desarrollo de la solución denominada C para la intersección norte en dirección a Vilafamés y, en su lugar, se desarrollará la solución denominada E; esta solución, que será la que se construya, se encuentra grafiada en el plano 3.5, hoja 5 de 5, del anejo número 12, «Estudio de soluciones».
  
1.4. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del proyecto, con anterioridad al inicio de los trabajos, las partidas presupuestarias necesarias.
  
2. Se adoptarán las medidas correctoras adicionales siguientes:
  
2.1. Los materiales de relleno y las zahorras para bases y subbases que fueran necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas al procedimiento de declaración de impacto ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
No se permitirán en ningún caso y bajo ningún concepto extracciones o vertidos de materiales de forma indiscriminada y sin la obtención de los preceptivos permisos legales, incluyendo los derivados del cumplimiento de la legislación de impacto ambiental.
  
2.2. Durante la fase de ejecución de las obras, se tendrá en cuenta la no producción de afecciones sobre la población. Para ello se prohibirá la realización de trabajos que puedan perjudicar el descanso nocturno de la población, tanto por impactos sonoros como por vibraciones molestas, o por elevada luminosidad.
  
2.3. Si durante la ejecución de las obras apareciesen restos arqueológicos se paralizarán éstas y se comunicará inmediatamente el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
2.4. El extendido de tierra vegetal y la posterior revegetación se realizará en la totalidad de los taludes y superficies desnudas; se procederá también a la aplicación de los riegos necesarios para el perfecto desarrollo de la vegetación, procediendo además a los cuidados y reposición de marras que resulten pertinentes.
  
2.5. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras proyectadas.
  
2.6. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos.
  
3. En relación con el Programa de Vigilancia Ambiental:
  
3.1. Se incluirán en el Programa de Vigilancia Ambiental los indicadores adecuados en orden a garantizar el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras.
  
3.2. Una vez finalizada la obra y dentro de los seis primeros meses siguientes se presentará ante esta dirección general, como parte del Programa de Vigilancia Ambiental, informe acompañado de reportaje fotográfico, de la aplicación de las medidas de restauración y revegetación ejecutadas de acuerdo a las directrices planteadas.
  
4. Trámites finales
  
4.1. Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
4.2. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 2 de febrero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.»
  
«Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 242/99-AIA referente a la evaluación de impacto ambiental del plan parcial del sector I-3 Canastell Norte de uso industrial del municipio de San Vicente del Raspeig (Alicante), promovido por el propio ayuntamiento, y teniendo en cuenta las siguientes consideraciones:
  
1. Tramitación administrativa
  
En fecha 22 de abril de 1999, el Ayuntamiento de San Vicente del Raspeig remitió a la Conselleria de Medio Ambiente el estudio de impacto ambiental junto al certificado del periodo de información pública.
  
Habiendo analizado la documentación presentada, el 20 de septiembre de 1999 se solicitó ampliación de la misma por parte del Servicio de Programación y Evaluación de Impacto Ambiental.
  
El 30 de diciembre de 1999 se recibió en la Conselleria de Medio Ambiente la documentación solicitada, procediendo a la finalización del expediente.
  
En dicho expediente figura que el estudio de impacto ambiental se sometió a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.439, de 22 de febrero de 1999 y diario Información en fecha 16 de enero de 1999.
  
2. Antecedentes
  
2.a) Descripción del proyecto
  
El proyecto presentado propone la urbanización del sector I-3 Canastell Norte, dentro del Plan General Municipal de Ordenación, que clasifica los terrenos afectados como suelo urbanizable. Dicho suelo ha sido objeto de ordenación pormenorizada mediante el correspondiente plan parcial, aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo el 14 de junio de 1996.
  
Abarcando una superficie neta de 240.123 metros cuadrados , y siguiendo las condiciones generales establecidas por el plan parcial, se describe a continuación la distribución de superficies:
  
Urbanización del sector 240.123 m² (99,99%)
  
Viales 50.192 m² (20,90%)
  
Calles 40.232 m² (16,75%)
  
Aparcamientos 9.960 m² (4,15%)
  
Espacios libres de dominio y uso público 24.012 m² (10,00%)
  
Equipamiento 9.948 m² (4,14%)
  
Parque deportivo 4.802 m² (2,00%)
  
Comercial 2.745 m² (1,14%)
  
Social 2.401 m² (1,00%)
  
Áreas industriales 155.971 m² (64,95%)
  
La justificación de la intervención pasa por la necesidad de proveer suelo para uso industrial en orden de satisfacer las necesidades de crecimiento ordenado del municipio y aprovechando la existencia del polígono industrial Canastell adyacente.
  
2.b) Encuadre territorial
  
El área de estudio se sitúa en el término municipal de San Vicente del Raspeig, dentro de la llamada partida de Canastell, hacia el extremo sudoeste del municipio.
  
Ocupa una franja alargada que se extiende en dirección ESE.WNW, estando la superficie configurada por un polígono cuyos límites son:
  
- Al norte, una línea imaginaria paralela a la carretera de Agost, y a 410 metros al norte de ésta.
  
- Al este y sur, con el suelo urbano del término municipal y la carretera de Agost.
  
- Al oeste, con un camino.
  
De esta manera, bordea por su parte norte a la zona industrial que se extiende a ambos lados de la carretera de Agost, desde el núcleo urbano de San Vicente hasta unos 1.000 metros del límite del término municipal.
  
2.c) Características naturales del territorio
  
El área de estudio es parte de una amplia zona aluvial formada por la erosión de los relieves próximos a consecuencia de las lluvias que han actuado en la región, dentro de un clima normalmente cálido. No cabe destacar, por tanto, particularidades geológicas en la zona.
  
En conjunción con la vegetación ruderal propia de entornos antropizados, existen áreas cultivadas de almendro bastante degradadas, no habiéndose detectado formaciones dignas de mención.
  
La fauna está igualmente influida por la presencia humana, careciendo de un especial interés de protección.
  
El abandono del potencial agrícola de los cultivos existentes es la tónica dominante, si bien están presentes edificaciones de primera o segunda residencia que siguen cultivando artesanalmente parcelas de reducidas dimensiones.
  
Al parecer, las actitudes de los vecinos respecto de la propuesta son totalmente receptivas por el incremento del valor de los terrenos.
  
3. Análisis del estudio de impacto ambiental
  
En cumplimiento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, y el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la ley anteriormente citada, se redacta el presente estudio de impacto ambiental (EIA), quedando expuestos tanto sus objetivos como la metodología a seguir y el marco jurídico aplicable.
  
Se describen las características y naturaleza del proyecto, haciendo hincapié en la situación geográfica y en la justificación del mismo.
  
A continuación se exponen las consideraciones sobre el clima, la geología, la flora y vegetación, la fauna, los usos actuales del suelo, las posibles interacciones ecológicas, la afección del paisaje y el patrimonio cultural.
  
También se efectúa una identificación de impactos, tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento, si bien en esta última las consideraciones se estiman demasiado escuetas.
  
Todo lo anterior permite analizar los impactos producidos y valorar sus repercusiones en el medio ambiente, entendiendo este último como un compendio de factores que tratan de proteger la salud del hombre así como la conservación, tanto en cantidad como en calidad, de todos los recursos que condicionan y sustentan la vida.
  
Se establecen a tal efecto una serie de medidas correctoras y/o protectoras, de las que cabe destacar la importancia de ejecutar las obras bajo unas determinadas condiciones ambientales con el objeto de minimizar las posibles molestias al resto del municipio, la prescripción respecto a los materiales de deshecho (residuos inertes) y las consideraciones sobre las especies vegetales a implantar.
  
Por último, se cita un breve programa de vigilancia ambiental.
  
4. Análisis de las alegaciones de carácter ambiental
  
No consta en este expediente que se hayan presentado alegaciones al proyecto presentado dentro del periodo de información pública que establece la ley, según el certificado remitido por el ayuntamiento.
  
Considerando que no figura en la documentación presentada información referente a la recogida, transporte y posterior gestión de los residuos sólidos urbanos generados en la fase de funcionamiento del sector.
  
Considerando que el estudio de impacto ambiental prescribe la obligatoriedad de fijar un destino claro para los residuos inertes que se generen como consecuencia de la ejecución del proyecto, habiendo de depositarlos en vertedero autorizado, y que propone además reutilizar la capa vegetal aprovechable en los lugares adecuados.
  
Considerando que queda certificada la disponibilidad de los recursos hídricos de la zona, según informe de Aguas de Alicante remitido a este servicio por el Ayuntamiento de San Vicente del Raspeig.
  
Considerando que la empresa mixta de Aguas Residuales de Alicante informó sobre las características de la estación depuradora de aguas residuales a la que vierte la red municipal, estableciendo los caudales máximos soportados así como los parámetros que obligatoriamente deberán cumplir los vertidos de las diferentes instalaciones que se ubiquen en la zona a urbanizar (según ordenanzas municipales de vertido o modelo de ordenanzas editado por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y Federación Valenciana de Municipios y Provincias).
  
Considerando que los caudales de aguas residuales están dentro de los máximos soportados por la EDAR Rincón de León, según informe del propio arquitecto municipal de San Vicente del Raspeig.
  
Considerando que no queda suficientemente clara la explicación por la cual se descuentan las aportaciones de pluviales al colector municipal siendo el sistema de recogida unitario.
  
Considerando que existe un alto riesgo de contaminación de acuíferos por la porosidad del terreno, unido a las posibilidades de inundación de la zona descritas en el estudio de impacto ambiental que propone, a su vez, realizar estudios hidrogeológicos más amplios para valorar en su justa medida si las suposiciones se ajustan a la realidad.
  
Considerando que existe en la zona cierto riesgo sísmico.
  
Considerando que no parecen haberse tenido en cuenta aspectos medio ambientales importantes en la fase de funcionamiento como por ejemplo los acústicos.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Formular con carácter favorable la presente declaración de impacto ambiental del plan parcial del sector I-3 Canastell Norte de uso industrial del municipio de San Vicente del Raspeig (Alicante), promovido por el propio ayuntamiento, a los efectos de lo que establece el artículo 5.1 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir, establecer las siguientes:
  
1. Asegurar, por parte del ayuntamiento o de la entidad gestora correspondiente, la recogida, transporte y tratamiento de los residuos sólidos urbanos generados en vertedero o planta legalizados.
  
2. Respecto a la posible generación de residuos tóxicos y peligrosos se estará a lo dispuesto en la legislación vigente.
  
3. Las actividades a realizar en el sector deberán ajustarse a lo descrito en el Decreto 54/1990, de 26 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Nomenclátor de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas.
  
4. Sería recomendable ampliar el proyecto con un estudio hidrológico de la zona que asegure la correcta evacuación de las aguas de origen pluvial para evitar las posibles inundaciones que se describen en el estudio de impacto ambiental, de manera que no se unan a los caudales que se conducen a la estación depuradora de aguas residuales para no aumentarlos más allá de lo permitido.
  
5. Si a través del estudio citado en el punto anterior se estima riesgo de inundación, deberá prohibirse la construcción de sótanos, así como situar en zonas elevadas los posibles productos contaminantes para evitar su arrastre por las aguas.
  
6. Se prestará especial atención a la ejecución de la red de saneamiento para minimizar las pérdidas de carga en la misma, disminuyendo así el alto riesgo de contaminación de acuíferos por porosidad del terreno. Quedarán totalmente prohibidos los vertidos fuera de esta red.
  
7. Se estará a lo dispuesto en la legislación vigente para la prevención de riesgos sísmicos.
  
8. Respecto a la contaminación acústica, se recomienda adoptar las prescripciones establecidas en las ordenanzas redactadas al efecto por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
9. En caso de encontrar restos arqueológicos durante la fase de movimiento de tierras y urbanización del proyecto, se deberán detener las obras y comunicar el hecho a los técnicos de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia para que actúen consecuentemente.
  
10. Se abogará, tal y como describe el estudio de impacto ambiental, por instaurar especies autóctonas en las áreas destinadas a zonas verdes.
  
Tercero
  
Establecer, en relación al Programa de Vigilancia Ambiental, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 12 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, las condiciones fijadas en el estudio de impacto ambiental.
  
Cuarto
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Quinto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 15 de febrero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.»
  
«Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 057/99-AIA, referente al proyecto de explotación de la cantera de caliza ornamental llamada La Boquera I, situada en el paraje de Serra Pelada, en el término municipal de La Romana (El Vinalopó Mitjà), cuyo promotor es Romanense de Mármoles, SL.
  
Dado que en fecha 2 de febrero de 1999, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite los ejemplares del proyecto y el correspondiente estudio de impacto ambiental y plan de restauración, sin haber previsto el trámite de la información pública.
  
Visto que, en contestación a las consultas realizadas sobre estos documentos, fueron recibidos, en las fechas indicadas, los siguientes escritos:
  
- Tres informes tramitados por la Dirección General de Patrimonio Artístico (7 y 10 de junio de 1999). Dos de ellos con carácter favorable al considerar que no se prevé la afección a ningún elemento patrimonial conocido o catalogado, mientras el tercero entiende que el estudio de impacto ambiental no ha sido suficiente el estudio de esta variable ambiental y debería haberlo hecho, teniendo en cuenta que no es descartable la posible afección a algunos de los yacimientos arqueológicos inventariados.
  
- Informe del Servicio de Gestión Forestal (7 de junio de 1999), en el que comunica que no se ve afectado ningún bosque declarado de utilidad pública, y no se ve impedimento alguno para la prosecución del expediente, sin perjuicio de los contenidos del resto de informes.
  
- Informe tramitado por la Dirección Territorial de Medio Ambiente (6 de julio de 1999), indicando que los terrenos afectados por este proyecto minero se encuentran calificados como suelo no urbanizable común, en su mayor parte, después de haberse formulado una declaración de impacto ambiental favorable a la modificación puntual número 1 de las normas subsidiarias de planeamiento municipal, consistente en una recalificación de terrenos para posibilitar la legalización de canteras existentes en la zona. No obstante, la delimitación de este proyecto afecta, en la parte más alta, a terrenos calificados como suelo no urbanizable de protección natural, dentro del que resulta incompatible, por lo que seria necesario modificar y reducir adecuadamente el entorno de la explotación minera proyectada.
  
Visto que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido al trámite de información pública por el Ayuntamiento de La Romana, según consta en el escrito de esta corporación, recibido en fecha 3 de septiembre de 1999 y acompañado de informe favorable de la Comisión de Gobierno y certificado de la información pública donde se hace constar que no se presentaron alegaciones. No obstante, el citado informe sí que habla de una alegación (aunque no comenta su contenido ni adjunta copia) suscrita por algunos vecinos de alrededor de la explotación, la cual no estima suficiente para impedir la obtención de la meritada licencia.
  
Dado que en fecha 15 de octubre de 1999 se recibe un escrito de la Unidad de Inspección Medioambiental de esta conselleria, trasladando un escrito de protesta suscrito por 13 vecinos del paraje de La Boquera, así como fotocopias de otros escritos, como los del Ayuntamiento de La Romana y del Servicio Territorial de Industria y Energía, entre los que consta el anuncio del edicto municipal de información pública de la cantera en cuestión, publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante número 151, de fecha 5 de julio de 1999. También se adjunta copia de las actuaciones realizadas por esta unidad y dos informes del ayuntamiento, en todos ellos que se pone de manifiesto que la actividad de esta cantera y la de otra del mismo promotor (llamada La Boquera II) comenzó sin las preceptivas autorizaciones, aunque se encontraban iniciados los trámites para optar a sus regularizaciones ante los Servicios Territoriales de Industria y el propio ayuntamiento.
  
Dado que en el escrito citado en el punto precedente, los alegantes denuncian la no legalidad en que se han desarrollado las dos canteras, así como manifiestan que vienen sufriendo molestias por los efectos del tráfico de camiones, que da lugar a ruidos y a la proliferación de polvo. Por todo ello, piden la verificación de los hechos y la adopción de las medidas que se consideren oportunas.
  
Atendiendo al estudio de impacto ambiental manifiesta (apartado 3.2.8. Medio socioeconómico y cultural) que no hay constancia en el área reconocida de ningún recurso arqueológico, etnológico, histórico o artístico, ni consta antecedentes de estos tipos en el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana. Por otra parte, los apartados 5.8 y 7 (Programa de Vigilancia Ambiental) indican que se prestará especial atención a los trabajos de abertura de nuevos frentes ante la posibilidad de algún hallazgo arqueológico, y que, en caso de producirse, se paralizarían las obras y se procedería de acuerdo con lo que previsto en la legislación sobre patrimonio.
  
Dado que también el estudio de impacto ambiental prevé, entre las medidas de protección, la gestión adecuada y externa de los residuos de mantenimiento de la maquinaria, así como los riegos de caminos para evitar la formación de polvo y el mantenimiento y revisiones periódicas de los vehículos de transporte y la maquinaria con el fin de reducir el ruido.
  
Atendiendo que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que es necesario formular una declaración de impacto ambiental con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del proyecto, según resulta del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Dado que en el expediente han estado observados los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por la que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y el resto de disposiciones que le son de aplicación.
  
Visto que el artículo 5 de la Ley 2/1989 establece que corresponde al órgano ambiental la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los cuales se aplique esta ley.
  
Visto que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por el Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y haciendo uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, al efecto ambiental y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de la preceptiva licencia de actividad municipal, la explotación de la cantera La Boquera I, en el término municipal de La Romana, siempre que la actividad se desarrolle conforme al cumplimiento de las medidas propuestas en el estudio de impacto ambiental y las modificaciones introducidas por las condiciones siguientes:
  
1. El perímetro de la explotación proyectada habrá de ser modificado con el fin de no afectar la parte calificada de protección natural por el planeamiento urbanístico vigente. Las posibles actuaciones que ya se hubieran podido producir en este tipo de suelo habrán de ser corregidas hasta la completa restitución de los terrenos a su estado original.
  
2. Los perfiles finales de restauración (parte alta de la explotación) estarán formados por bancos que no superen en ningún caso los 7 metros de altura ni los 25 grados de pendiente, y habrán de estar separados por bermas amplias. Consecuentemente, el plano de restauración final quedará mucho más naturalizado y en concordancia con la topografía natural del entorno. Al efecto habrán de ser aplicadas las técnicas de reperfilado y tratamientos puntuales apropiados, como las apuntadas en el estudio de impacto ambiental (pequeñas cargas con explosivos, aportación de estériles de granulometría media...). Con estas medidas y las posteriores de aportación de suelos y revegetación, se habrá de conseguir que los límites laterales de la explotación, así como los taludes de restauración resultantes, se adapten, progresivamente y suavemente, a la topografía del terreno natural circundante, sin ocasionar contrastes ni formas excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos para los bancos en el punto precedente.
  
3. La densidad total de plantones a emplear en la restitución de la cubierta vegetal arbustiva y climácica (mediante las especies seleccionadas dentro del apartado 6.2.1. del estudio tramitado) deberá ser aumentada hasta un mínimo de 2.500 ejemplares por cada hectárea.
  
4. El presupuesto de restauración habrá de ser revisado con el fin de incluir todas las acciones necesarias para obtener el estado de la restauración final prevista en la presente resolución, con independencia que parte de su ejecución pueda ser o no compaginada y asumida por el promotor formando parte de las labores extractivas.
  
5. Los trabajos de restauración se deberán acometer por medio de sucesivas fases simultáneas a las del avance de la explotación, de manera que se proceda a restaurar progresivamente el espacio afectado conforme se vaya produciendo el agotamiento de los diferentes bancos de extracción. En consecuencia, los sucesivos planes de labores a presentar anualmente ante el Servicio Territorial de Industria y Energía deberán ser planteados dando prioridad al pronto agotamiento de aquellos frentes y bancos que favorezcan el cumplimiento de esta condición.
  
6. Tanto el proyecto de explotación como el estudio de impacto ambiental prevén que una parte de los estériles mineros será utilizada en la restauración de la plaza de cantera, pero que otra parte de éstos (cerca de 392.000 m3) serán depositados en un montón de escombros inmediato a la explotación que, según el proyecto es un hoyo cerrado. No obstante, este hoyo no ve reflejado en los planos aportados (tan sólo en el perfil B-B', el que no es concordante con el correspondiente plano). Tampoco el plano del estado final refleja este montón de escombros. En consecuencia, es necesario que el promotor aporte un proyecto de restauración de este montón de escombros, con los planos de ubicación y perfiles representativos correspondientes, por lo que habrá de tener en cuenta el posible impacto paisajístico desde el valle (ver fotografía número 5 del estudio tramitado), así como las indicaciones y limitaciones expuestas en las precedentes condiciones (particularmente las 2, 3 y 4). El informe favorable al citado proyecto por parte de esta dirección general será requisito necesario y previo a cualquier autorización de la actividad extractiva, excepto que el promotor renunciara formalmente a constituir este montón de escombros, optando entonces por extraer los residuos mineros dándoles otro destino, justificando o bien un aprovechamiento para otros usos o bien su eliminación en vertedero controlado o para restauraciones de otros lugares debidamente autorizados.
  
7. Además de la vigilancia prevista con el fin de prevenir la aparición y inmediata protección de posibles restos arqueológicos y paleontológicos, deberá observar el promotor que también el posible descubrimiento de cuevas o simas como consecuencias del avance de la explotación deberá ser comunicado inmediatamente a esta dirección general, con el fin de poder ser inspeccionados de acuerdo con el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.
  
8. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, donde queden recogidos el balance y el estado actual de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechados, con los rellenados realizados y con aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración-estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgida a lo largo de la actividad. Este servicio habrá de remitir una de las copias a esta dirección general.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra esta resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer ningún recurso; lo cual no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios oportunos para defender su derecho y sus intereses.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 25 de enero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.»
  
«Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 601/99-AIA referente al proyecto de Subestación Transformadora 132/20 kV, en el término municipal de Cocentaina (Alicante), cuyo promotor es Iberdrola, SA.
  
Resultando que a través del Servicio Territorial de Industria y Energía en Alicante ha sido remitido el proyecto básico, estudio de impacto ambiental y expediente de la instalación de subestación transformadora 132/20 kV denominada Cocentaina.
  
Según escrito del director territorial la documentación mencionada ha sido sometida a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante número 248, de fecha 28 de octubre de 1999, durante un plazo de 30 días hábiles, sin haberse formulado alegación alguna.
  
Resultando que en la documentación presentada se indica que se ha previsto por parte de Iberdrola, SA, la creación de una nueva subestación transformadora en el término municipal de Cocentaina con el fin de poder descargar la subestación de reparto de Alquería-Muro, que esta totalmente saturada, y la subestación transformadora de Alcoy.
  
La subestación se ubicará en una parcela de 10.500 metros cuadrados de la cual se ocuparán 3.300 metros cuadrados aproximadamente, situada entre el camino de la Barona y la carretera de acceso a la ermita de San Cristóbal.
  
La subestación transformadora tendrá las siguientes características:
  
- Sistema de 132 kV compuesto por un embarrado principal con una configuración de simple barra y 5 posiciones: 2 de línea; 2 de transformador y 1 de partición.
  
- Dos transformadores de potencia trifásico de 40 MVA y relación 132/20 kV.
  
- Sistema de 20 kV con un total de 25 posiciones: 16 de línea; 2 de transformador; 2 de medida; 2 de servicios auxiliares; 1 de partición; 2 de batería de condensadores.
  
- Un edificio de celdas y control con una sola planta, en el que se ubicarán las celdas de 20 kV así como los equipos de control, protección, comunicación, alimentación eléctrica, etc. necesarios para el correcto funcionamiento de la ST.
  
Resultando que la obra conllevará la explanación y acondicionamiento del terreno con la retirada de la capa de tierra vegetal y excavación y relleno hasta la cota de 476,50 metros.
  
La ST estará delimitada por un cerramiento perimetral de malla metálica rematada en su parte superior con alambre de espino, fijada sobre postes metálicos de 48,3 mm de diámetro, colocados cada 2,50 m, con una altura final de 2,30 metros sobre el suelo.
  
El acceso se realizará directamente desde la actual carretera que sube a la ermita de San Cristóbal, mediante la construcción de un camino de 40 metros de longitud y seis metros de ancho.
  
Resultando que el Ayuntamiento de Cocentaina ha remitido copia de los informes del arquitecto municipal y del ingeniero técnico industrial elaborados con motivo del expediente de licencia municipal que está tramitando en dicho organismo.
  
En dichos informes se indica, entre otros aspectos, que se afecta a un suelo no urbanizable de régimen general, y que puede llevarse a cabo la citada actividad apuntando se cumplan las medidas correctoras previstas en el estudio de impacto ambiental y las que se exijan a través de la declaración de impacto ambiental, y se propone como medidas complementarias a cumplir la creación de una barrera vegetal entorno a la valla que delimita la parcela, y la no transmisión de un nivel sonoro superior al permitido en las normas urbanísticas del Plan General de Ordenación Urbana.
  
Resultando que en la ubicación de la ST se ha optado por la parcela situada enfrente de cementerio por considerar, entre otros aspectos, que se sitúa muy próxima al polígono industrial al que tiene que abastecer. Destaca el estudio que el emplazamiento elegido llevará consigo la baja visibilidad de esta infraestructura; además, el hecho de que el terreno se vaya a explanar a una única cota a unos 476 metros sobre el nivel del mar, es decir, que la ST se ubique, en parte, deprimida en el terreno, hace que sólo sea parcialmente perceptible desde el exterior.
  
Resultando que en el estudio de impacto ambiental se ha definido un área de estudio que se corresponde a la zona donde se instalará la nueva ST y un área de influencia de 2 km de longitud y 2 km de anchura, cuyo centro es la zona donde se ubica la ST.
  
Del estudio de esta zona se puede apuntar que la ST se localiza en una zona periurbana de Cocentaina, de relieve poco acentuado ya que se encuentra abancalado y que se trata de una zona agrícola dedicada al cultivo de olivos.
  
En uno de los márgenes de la parcela se encuentra un barranco que será atravesado por el camino de acceso que se construirá para la ST.
  
Cabe destacar que el extremo suroeste de la zona de estudio corresponde a las laderas de la sierra de Mariola, la cual presenta un alto valor en cuanto a vegetación, fauna, paisaje, etc.
  
Resultando que en el estudio se proponen una serie de medidas protectoras y correctoras que se refleja a continuación de forma sucinta.
  
Como medidas protectoras se proponen, entre otras, la creación de cubetas para la recogida de posibles vertidos de aceites de transformador; el aceite procedente del funcionamiento de la maquinaria durante la explotación de la ST será gestionado convenientemente; no se depositará ningún tipo de residuos sobre el barranco limítrofe con la parcela de la ST debiéndose trasladar a vertederos controlados; se evitarán daños en las parcelas adyacentes y todos los materiales necesarios para el proyecto se almacenarán en el interior de la explanación destinada a la ST; en caso de producirse algún daño en las parcelas colindantes se procederá a su rehabilitación o a su compensación, etc.
  
Como medidas correctoras se propone la revegetación de las zonas afectadas a base de plantaciones de árboles y arbustos y siembras.
  
Las especies arbóreas y arbustivas a emplear serán:
  
Pinus halepensis 200 cm de altura
  
Quercus coccifera 30/40 cm de altura
  
Genista scorpius 30/40 cm de altura
  
Lavandula latifolia 20/30 cm de altura
  
Rosmarinus officinalis 20/30 cm de altura
  
Thymus sp. 20/30 cm de altura.
  
La siembra estará formada por una mezcla pluriespecífica de gramíneas y leguminosas 3:1. Las cantidades de semilla a emplear por unidad de superficie será aproximadamente de 25 g/m².
  
Los árboles se plantarán en hoyos de 0,60 m x 0,60 m x 0,60 m abiertos una semana antes de la plantación, con el fin de lograr la meteorización de la tierra extraída e invirtiendo los horizontes a la hora de la plantación, compactando ligeramente la tierra para no dejar huecos entre ésta y el sistema radical. Se añadirá al hoyo abono químico y estiércol. En el momento de la plantación se aportará agua a la planta a razón de 75 litros por árbol.
  
La época idónea para la plantación será entre noviembre y marzo.
  
Para los arbustos, los hoyos serán de 0,30 x 0,30 x 0,30 m realizándose las mismas operaciones que en el caso de la plantación de árboles. El agua que se aportará una vez finalizada la plantación será de 30 litros por cada arbusto.
  
Los momentos más idóneos para la ejecución de la siembra son durante el otoño y la primavera. Las cantidades de semilla a emplear por unidad de superficie será de aproximadamente 25 g/m².
  
Los tratamientos se aplicarán fundamentalmente en los taludes resultantes de la preparación del terreno. En primer lugar, se procederá a la remodelación de dichos taludes, los cuales no deberán tener una pendiente excesiva, evitando la presencia de aristas vivas en los mismos. Posteriormente se ejecutarán las plantaciones y siembras previa incorporación de tierra vegetal a la superficie en cuestión.
  
Los pinos se localizarán en la cabecera de los desmontes, mientras que la siembra y la plantación de los arbustos se realizará sobre los taludes en general. Las plantaciones deberán huir de las disposiciones geométricas, con el fin de dar un aspecto lo menos artificial posible.
  
Una vez finalizadas las obras, se efectuará la limpieza general de la zona, con el objeto de que no quede ningún material inservible perteneciente a la misma. Todos los residuos de obra se retirarán del lugar y se transportarán a vertedero controlado de inertes.
  
Teniendo en cuenta que dado que la actuación se ha situado próxima un enclave urbano, en una parcela dedicada al cultivo agrícola y atendiendo a las medidas protectoras y correctoras propuestas en el estudio, se estima que la obra no va a producir impactos sobre los elementos del medio de mayor grado que compatibles y moderados conforme a lo expuesto en el estudio de impacto ambiental.
  
Sin embargo y precisamente por tratarse de un área periurbana se estima conveniente ampliar las medidas correctoras tendentes a integrar la actividad y minimizar lo máximo posible la transmisión sonora. Por tanto, además del apantallamiento propuesto se procederá a la creación de cerramiento opaco con materiales constructivos de características propias de la zona. La altura del cerramiento será como mínimo de dos metros.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Subestación Transformadora 132/20 kV, en término municipal de Cocentaina (Alicante), cuyo promotor es Iberdrola, SA, atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y siempre que se cumplan las medidas protectoras y correctoras propuestas en el mismo y las siguientes condiciones:
  
1. Además del apantallamiento arbóreo y arbustivo propuesto se procederá a la creación de cerramiento opaco con materiales constructivos de características propias de la zona. La altura del cerramiento será como mínimo de dos metros.
  
2. Si durante el proceso de construcción de la subestación transformadora, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura y Educación, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación.
  
3. Se presentará informe ante esta dirección general de seguimiento y control previstos en el Programa de Vigilancia Ambiental, en un plazo no superior a seis meses contados una vez finalizadas las obras de construcción y restauración.
  
4. Si en el desarrollo de las obras se viese afectada alguna vía pecuaria se cumplirá lo dispuesto en la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML