Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5696, del 05-02-2008 (2008/1205)

RESOLUCIÓ de 17 de gener de 2008, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2008/01/17/(3)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5696

Data del DOGV
:   05-02-2008

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2008/1205

CVE


Data del document
:   17-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [producció vegetal](javascript:void(0))
    * [vinya](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [viticultura](javascript:void(0))
    * [tractament fitosanitari](javascript:void(0))
    * [tècnica de cultiu](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de gener de 2008, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. [2008/1205]
La norma tècnica vigent fins al present a la Comunitat Valenciana sobre producció integrada en vinya va ser establida per la Resolució de 10 d'abril de 2003, del director general d'Innovació Agrària i Ramaderia, que actualitzava la Resolució de 14 de maig de 1999, del director general de Desenvolupament Tecnològic i Sanitat Vegetal.
Els avanços tècnics i les modificacions normatives sorgits des d'eixa data aconsellen actualitzar les esmentades normes tècniques.
Atés que les noves normes tècniques complixen amb els requisits exigits en el Reial Decret 1201/2002, de 20 de novembre, pel qual es regula la producció integrada de productes agrícoles, en especial, en allò que s'ha disposat els articles 3 a 8 i en els annexos, on s'establixen les exigències comunes o mínimes de la producció integrada.
Atés que les noves normes tècniques tenen caràcter autonòmic i que es manté la vigència del règim del logotip de garantia de la producció integrada dels productes agroalimentaris de la Comunitat Valenciana establit pel Decret 121/1995, del Govern Valencià, i per l'Orde de 23 de maig de 1997, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
En virtut d'això i d'acord amb allò que es disposa en l'article 2 de l'esmentada Orde de 23 de maig de 1997, sobre reglamentació de les produccions obtingudes per tècniques d'agricultura integrada i de les condicions d'autorització de les entitats de control i certificació, que faculta el director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària per a dictar les disposicions de desenvolupament necessàries per a l'aplicació d'allò que s'ha disposat en l'esmentada orde, resolc:
Establir la reglamentació per al cultiu de la vinya a la Comunitat Valenciana, tant per a vinificació com per a raïm de taula, davall la denominació de producció integrada; es fixen les normes estrictes i prohibicions que s'han de complir, així com les recomanacions i es deixen sense efecte les normes establides per mitjà de la Resolució de 10 d'abril de 2003, del director general d'Innovació Agrària i Ramaderia, o qualsevol altra anterior.
Pràctica: preparació del terreny
Norma estricta o prohibició
És obligatori eliminar les restes procedents d'anteriors cultius.
Queda prohibida la desinfecció química del terreny, excepte en els casos tècnicament justificats i autoritzats per l'organisme oficial corresponent.
En els terrenys que anteriorment hagen tingut vinya s'haurà de deixar sense cultivar vinya almenys 4 anys si s'han observat atacs de fongs del sòl, nematodes o altres paràsits del sòl, excepte en cas de realitzar pràctiques alternatives com la solarització.
Recomanació
En els terrenys que anteriorment hagen tingut vinya és convenient deixar un període de 7 anys abans d'establir una nova plantació d'este cultiu. En eixe període és aconsellable el cultiu d'algun cereal o lleguminosa.
Efectuar una aportació de matèria orgànica i adobament de fons segons les dades obtingudes de l'anàlisi del sòl.
Pràctica: plantació
Norma estricta o prohibició
En les noves plantacions el material vegetal utilitzat haurà de procedir de productors oficialment autoritzats, estar certificat i amb passaport fitosanitari.
Totes les parcel·les que s'acullen al Programa de Producció Integrada, hauran de complir els requisits legals a l'efecte d'autorització de plantació de vinya.
La disposició de les fileres dels ceps serà aquella que minimitze l'erosió del terreny.
Queda prohibit cultivar de peu directe. El patró usat s'haurà d'adaptar a les condicions edàfiques i climàtiques de la parcel·la així com de la varietat usada (annex I).
Serà preceptiu realitzar una anàlisi del sòl i triar el patró més adequat tenint en compte el contingut en calcària activa, textura, resistència a la sequera, humitat, salinitat, etc., i afinitat amb la varietat a establir (annex I).
Les varietats triades en vinyars emparats per denominacions d'origen o altres figures de qualitat reconegudes s'hauran d'ajustar a allò que s'ha reglamentat per estes.
No es poden tindre altres cultius associats al de la vinya en parcel·les dins del Programa de Producció Integrada.
En parcel·les ja establides en el moment de la seua incorporació a la producció integrada s'ha de realitzar una avaluació de la incidència de virosi.
Recomanació
Quant al nombre de ceps per hectàrea i marcs de plantació, caldrà ajustar-se a allò que s'ha establit per les denominacions d'origen o altres figures de qualitat reconegudes, i en qualsevol cas en funció de la pluviometria o disponibilitat hídrica de cada zona, sòl i possibilitat d'obtenció de raïm de qualitat.
La manifestació de símptomes de malalties víriques en més del 20% dels ceps, aconsella la seua arrancada i la seua no-inclusió en producció integrada.
L'orientació de les formacions en emparrat ha de ser N-S o NW-SE sempre que siga possible.
La zona d'unió patró-empelt ha de quedar sobre la superfície del sòl.
Pràctica: reg
Norma estricta o prohibició
En el cas que es regue s'hauran d'utilitzar tècniques de reg que garantisquen una major eficiència en l'ús de l'aigua i l'optimització dels recursos hídrics.
Pel que fa a la pràctica del reg s'haurà de tindre en compte el que es preveu en els reglaments de les denominacions d'origen o altres figures de qualitat reconegudes.
S'hauràn de mantindre en bon estat de conservació els sistemes de distribució de l'aigua per a evitar la pèrdua dels recursos.
S'haurà de disposar de les característiques analítiques de qualitat i de contingut de nutrients de l'aigua de reg, amb la finalitat de prendre les decisions sobre la seua utilització.
Es prohibix la utilització d'aigües residuals sense prèvia depuració, així com d'aigües caracteritzades per paràmetres de qualitat intolerables per al cultiu, el sòl o per a la salut pública.
Recomanació
No utilitzar aigües de reg la conductivitat elèctrica de les quals a 25ºC supere 1,5 dS/m o el contingut de clorur siga superior a 500 mg/l. S'aconsella la realització d'una anàlisi d'aigua, almenys, cada 3 anys.
El volum màxim anual utilitzat en reg no haurà de superar:
- Raïm de taula 5.000 m³/ha i any en reg localitzat i 6.000 m³/ha i any en reg a manta.
- Raïm de vinificació: 1.500 m³/ha i any en reg localitzat i 1.700 m³/ha i any en reg a manta.
En reg localitzat:
- Excepte en el cas que es tracte d'instal·lacions per a reg de suport, el coeficient d'uniformitat del sector de reg (eficiència d'aplicació) haurà de ser, com a mínim, del 85%.
- Per a determinar la dosi de reg, es recomana utilitzar les dades d'evapotranspiració de referència (ET0) de l'estació del Sistema d'Informació Agroclimàtica per al Regadiu a la Comunitat Valenciana més pròxima a l'explotació i tindre en compte l'aportació d'aigua per la pluja. La dotació d'aigua a aportar, en un període determinat, es calcularà tal com s'indica en l'annex II.
- Es recomana utilitzar l'aplicació informàtica del Programa d'Assessorament per a Reg Localitzat del Servici de Tecnologia del Reg.
Pràctica: fertilització
Norma estricta o prohibició
El subministrament de nutrients s'efectuarà, fonamentalment, a través del sòl. Les aportacions d'adobs foliars només s'utilitzaran quan estiguen tècnicament justificades.
Es realitzaran anàlisis de sòl per a conéixer les característiques i composició en nutrients del sòl, com a mínim una cada 5 anys i sempre el primer any d'incorporació al Programa de Producció Integrada.
Es realitzaran anàlisis foliars almenys una cada tres anys per a comprovar que el programa de fertilització adoptat és l'adequat o, en qualsevol altre cas, per a la seua correcció.
Les esmentades anàlisis acompanyaran al llibre d'explotació, i estaran a disposició dels organismes encarregats de la supervisió de la producció integrada.
El programa d'adobament es confeccionarà basant-se en els resultats de les anàlisis abans esmentades, i es tindran també en compte altres factors com: composició de l'aigua de reg, varietat, rendiments, edat de la plantació, qualitat del fruit, comportament vegetatiu de la plantació, sistema de maneig i tipus de sòl.
Les quantitats de macronutrients (N-P-K) per hectàrea i any no podran superar les assenyalades com a límit en l'annex III.
Es descomptarà el nitrogen aportat procedent de la matèria orgànica o de l'aigua de reg.
Els oligoelements només s'aplicaran quan una anàlisi prèvia determine la seua insuficiència.
Queden prohibides les aplicacions de nitrogen nítric en els marges de les parcel·les contigües a corrents d'aigua.
Els adobs orgànics i minerals han de presentar un baix contingut en metalls pesants i altres productes tòxics, sense excedir els límits legals establits.
En tot cas, i per a aquelles explotacions agràries ubicades en termes municipals designats pel Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, l'aportació de nitrogen s'ajustarà a les quantitats, si són menors a les exigides en esta reglamentació, i períodes de prohibició de fertilització nitrogenada establits en el corresponent programa d'actuació aprovat per orde de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
Recomanació
L'adobament nitrogenat s'hauria de fragmentar en tres aportacions anuals.
Els nivells d'elements nutritius en fulles, en el període de quallat a verolament, no han d'estar en nivells de carència o d'excés (annex IV).
Aportar almenys un 20% de les necessitats nitrogenades en forma de nitrogen orgànic, procedent de compost organomineral o de fems ben fets i amb garanties d'estar exempts d'agents patògens, en el cas que s'aplique a manta.
Pràctica: fitorreguladores
Norma estricta o prohibició
Queda prohibit l'ús de fitoreguladors i semblants. S'exclouen d'esta prohibició aquelles varietats en què resulte imprescindible el seu ús com el tractament amb àcid gibberèl·lic en varietats apirenes, o casos semblants, i sempre davall control tècnic.
Recomanació
Es recomana l'adopció de faenes culturals que afavorisquen la qualitat de la producció, com poda en verd, aclarida de xanglots, etc.
L'anellatge pot utilitzar-se per a incrementar la grandària de baies en varietats apirenes.
Pràctica: poda
Norma estricta o prohibició
La poda es realitzarà amb un plantejament tècnic, i es tindran en compte els principis fonamentals que regixen esta pràctica, per a maximitzar la seua eficàcia i rendibilitat, que s'adaptaran a les exigències de cada varietat, al seu índex de fertilitat i altres factors agronòmics.
Les podes s'efectuaran anualment (en verd i en sec), ja que és fonamental per al cultiu de la vinya, perquè servix per a millorar la qualitat, evitar la fructificació anyívola, millorar l'eficàcia i reduir el consum de productes fitosanitaris i facilitar la recol·lecció dels fruits.
La poda en verd es realitzarà amb instruments tallants (tisores, ganivets, etc.).
S'hauran de desinfectar els instruments de tall quan es canvie de parcel·la o varietat.
Recomanació
S'aconsella triturar les restes de poda i incorporar-les al terreny. En el cas que manifesten símptomes d'atac de plagues o malalties, es retiraran del camp i es cremaran immediatament.
La poda es realitzarà en temps sec.
Pràctica: maneig del sòl i control de males herbes
Norma estricta o prohibició
En les faenes mecàniques no s'han d'utilitzar estris que destruïsquen l'estructura mecànica del sòl i propicien la formació de soles d'arada.
Es realitzarà el mínim treball necessari i s'adoptaran mesures per a la conservació del sòl.
La utilització d'herbicides, normalment, s'haurà de restringir als usos següents:
- Vinyes en emparrat o en reg gota a gota, en aplicacions localitzades en bandes de 60-70 centímetres d'amplària.
- Vinyes amb rodals de males herbes de tipus perenne.
No s'hauran d'utilitzar herbicides hormonals.
L'elecció del producte a utilitzar dependrà del tipus de mala herba a controlar i del seu estat de desenvolupament. Només es permeten els herbicides assenyalats en l'annex V i en les condicions d'ús allí especificades.
Recomanació
Es preferiran les faenes mecàniques als mitjans químics.
No és recomanable el conreu d'estiu en els secans perquè afavorix l'evaporació de l'aigua del sòl i trenca moltes sarments.
No és recomanable el conreu profund en plantacions adultes amb la finalitat de preservar les arrels superficials.
És recomanable un conreu superficial a la primavera, quan el sòl està en saó, perquè permet descompactar i millorar la infiltració, a més d'eliminar les males herbes emergides.
En aquelles plantacions que disposen de coberta vegetal durant els mesos de tardor-hivern, s'haurà de mantindre durant tal període, suprimint-la al final de l'hivern.
Recomanacions especials per a algunes vinyes
- En vinyes amb excessiu pendent:
Sembrar gramínies en faixes situades perpendicularment al pendent, per a detindre l'escolament i l'erosió.
- En vinyes en zones humides o entollades:
Establir cobertura vegetal i segar periòdicament entrelínies. D'esta manera es protegix el sòl de l'erosió i s'afavorix la infiltració. A més, la cobertura vegetal servix per a controlar la vegetació excessiva de la vinya.
- En vinyes jóvens:
Establir un encoixinament de plàstic negre situat en línia davall dels ceps. D'esta manera, es permet el control de males herbes i disminuïx l'evaporació, i es conserva prou bé l'estructura del sòl.
Pràctica: control de plagues i malalties
Norma estricta o prohibició
En el control de plagues i malalties, s'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als mètodes químics.
En cada unitat territorial homogènia és obligatori realitzar el seguiment del cicle biològic de les plagues i malalties, i l'avaluació del risc tal com s'indica en l'annex VI.
El tractament químic haurà de respondre a una situació d'estimació poblacional de la plaga o malaltia justificada, i com a única alternativa per al control del problema fitosanitari present. Amb esta finalitat, es consideraran els llindars recomanats en l'annex VI.
El nivell de població de plaga previ a la realització de cada tractament s'haurà d'anotar en el llibre d'explotació.
Les matèries actives que cal utilitzar, reflectides en l'annex VI, han sigut seleccionades basant-se en criteris de toxicitat, efecte sobre la fauna auxiliar, impacte ambiental, eficàcia i residus. S'indiquen amb R els productes recomanats i amb Tol els tolerats.
Es respectarà especialment els àcars fitoseids i els insectes crisopa, coccinèl·lids i calcídids.
Queda prohibit l'ús de formulacions classificades com a molt tòxiques (T+).
Es prohibixen els tractaments periòdics i sistemàtics sense justificació tècnica (calendaris de tractaments).
Queda prohibit abandonar el control fitosanitari abans de la finalització del cicle vegetatiu del cultiu, així com l'ús de productes fitosanitaris en els marges dels corrents d'aigua.
Recomanació
Es tindrà especial atenció en l'aplicació de les mesures indirectes de protecció del cultiu, com l'elecció de varietats o clons resistents, elecció adequada dels sistemes de plantació i conducció de la vinya, evitar l'excés del nitrogen, maneig de la vegetació per a afavorir l'aireig i manteniment a l'hivern de la coberta vegetal.
Alternar, en la mesura que siga possible, les matèries actives usades en el control de plagues, malalties o males herbes.
Amb caràcter general, es recomana la disminució, en la mesura que es puga, de l'àrea tractada, així com l'alternança de matèries actives amb diferent tipus d'activitat sobre el problema a controlar.
La presència de residus s'haurà de minimitzar per mitjà de la màxima ampliació possible dels terminis de seguretat.
Pràctica: maquinària d'aplicació
Norma estricta o prohibició
La maquinària utilitzada en l'aplicació de productes fitosanitaris, herbicides, adobs foliars, etc., s'haurà de trobar en un adequat estat de funcionament, la qual cosa permetrà elevar l'eficàcia de la seua utilització i, per tant, disminuirà els efectes contaminants que provoquen les pèrdues incontrolades, amb un sensible estalvi econòmic.
La maquinària d'aplicació de productes fitosanitaris s'haurà de sotmetre a una revisió per l'organisme competent cada tres anys, i tots els anys pel productor. Només en el cas que l'equip siga declarat apte, podrà seguir emprant-se per als tractaments de lluita integrada, per a estos efectes serà degudament identificada.
Quan s'utilitzen polvoritzadores hidràuliques amb disparadors d'acció manual, estes hauran de ser regulables en cabal i angle de con d'eixida.
El responsable dels tractaments i els aplicadors hauran d'estar en possessió del carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari corresponent.
Per a la correcta aplicació dels tractaments es tindran en compte les condicions meteorològiques (temperatura, velocitat del vent inferior a 15 km/h, etc.).
Els volums màxims de caldo i cabal d'aire dels tractaments fitosanitaris s'ajustaran als paràmetres precisos, i es tindrà en compte l'estat fenològic del cultiu per a obtindre la màxima eficàcia amb la menor dosi.
El sistema de càrrega dels depòsits i el seu transport no ha de permetre abocaments de cap tipus a les séquies, canals, camins, etc.
Recomanació
Cal calibrar la maquinària abans de començar els tractaments, adequant els reglatges als requeriments de cada tipus d'aplicació.
La maquinària emprada ha d'assegurar un correcte repartiment del producte i absència de deriva. Es recomana l'ús de broquets de baixa deriva.
Extremar les mesures de protecció personal abans, durant i després de les aplicacions de productes plaguicides (utilitzar un equip de protecció adequat, canviar-se de roba després dels tractaments, etc.).
Pràctica: recol·lecció
Norma estricta o prohibició
Els fruits s'hauran de recol·lectar en un estat de maduresa que permeta aconseguir les exigències de qualitat comercial. En la producció acollida a denominació d'origen o altres figures de qualitat reconegudes, es respectaran les dates i condicions de recol·lecció fixades per estes.
Les condicions de collita de la fruita seran les adequades per a disminuir els danys sobre esta.
No es realitzarà recol·lecció de fruit mullat.
Està prohibit el transport de raïm en contenidors metàl·lics, no protegits amb pintures o lones de qualitat alimentària, llevat que siguen d'acer inoxidable.
Els productes recol·lectats, fins que no s'envien al centre de manipulació, es col·locaran davall sostre o en condicions que eviten la incidència directa dels agents atmosfèrics i en un lloc amb màxima ventilació.
En cas de verema mecànica de raïm de vinificació, el temps màxim transcorregut entre l'execució de la verema i la descàrrega en celler serà de 4 hores en varietats negres i de 3 hores en varietats blanques. Al final de cada jornada de treball, la màquina veremadora s'haurà de llavar escrupolosament.
Si la recol·lecció és manual (raïm de vinificació) el temps màxim transcorregut entre l'execució de la verema i la descàrrega en celler serà de 8 hores per a varietats negres i de 6 hores per a varietats blanques.
S'efectuaran anàlisis per mostratge en el període de recol·lecció i elaboració, per a analitzar la possible presència de residus de productes fitosanitaris i garantir que s'han usat exclusivament les matèries actives autoritzades en este reglament; així com el compliment dels límits màxims de residus de productes fitosanitaris (LMR) legalment establits, i amb els paràmetres de qualitat intrínseca i extrínseca exigits per les normes establides per a la producció integrada.
Per a produccions dirigides a altres mercats diferents del nacional, s'haurà de verificar que complixen la legislació establida en el lloc de destinació, respecte al contingut de residus.
Recomanació
Es recomana iniciar la verema en raïm de vinificació quan s'aconseguisca la següent maduresa fisiològica:
DO València
Alt Túria 10-12º alcohòlics
Valentino 11-13º "
Clariano 11-13º "
DO Utiel-Requena 10,5-12,5º "
DO Alacant 11-13º "
Vins de la Terra de Castelló 11-13º "
En casos especials, per a vins jóvens, s'accepta fins a 1,5º alcohòlics menys que la maduresa fisiològica, si és en tot cas superior a 10,5º (excepte Alt Túria, 10º).
No s'admetran partides de raïm amb índexs de podridura superiors a un 10%, encara que en circumstàncies excepcionals per a raïm de vinificació es podria tolerar fins al 20%.
En tot cas, s'aconsella que el raïm per a vinificació arribe tan sencer com siga possible al celler.
Pràctica: tractament postrecol·lecció i conservació (raïm de taula)
Norma estricta o prohibició
Per a la conservació de les varietats susceptibles d'això, s'utilitzarà preferentment el fred, en les condicions adequades per a cada varietat. Els registres de cada cambra s'han de conservar.
Es prohibix la realització de tractaments fitosanitaris postrecol·lecció en fruits, excepte la utilització de generadors de sulfurós, respectant sempre els límits màxims autoritzats per la llei.
Queda prohibit l'ús de productes cosmètics.
Queda prohibida la utilització per al rentatge d'aigües no potables.
Pràctica: elaboració de vi i altres productes procedents de raïm
Norma estricta o prohibició
La utilització d'anhídrid sulfurós no ha de sobrepassar, al final de la fermentació, els 225 mg/l (blancs i rosats) o els 175 mg/l (negres), ni en estat lliure els 50 i 30 mg/l en estos tipus de vins respectivament, s'ha de respectar en tot cas la legislació vigent, així com les normes establides per les denominacions d'origen o altres figures de qualitat reconegudes.
Recomanació
Es preveu com a preferent la utilització del fred per a controlar la fermentació.
Pràctica: emmagatzemament i envasament
Norma estricta o prohibició
L'emmagatzemament s'ha de realitzar amb procediments que permeten garantir la millor qualitat possible dels productes.
La neteja, la desinfecció i la lluita contra els paràsits dels llocs d'emmagatzemament es realitzarà de manera que no es produïsca cap tipus de contaminació dels productes.
En els magatzems s'han de separar clarament els productes procedents de cultiu de producció integrada de la resta de productes convencionals.
Totes les màquines, els recipients, els elements de transport, els envasos i els llocs d'emmagatzemament hauran de reunir les condicions següents:
- No transmetre als productes amb què entren en contacte substàncies tòxiques o que puguen contaminar, ni originar reaccions químiques perjudicials.
- No alterar les característiques de composició i els caràcters organolèptics dels productes.
- La neteja es realitzarà amb mètodes i productes autoritzats, igual que el control de rosegadors i d'insectes.
Les operacions d'envasament s'han d'efectuar per sèries completes, separades físicament o en el temps d'operacions amb productes convencionals.
Pràctica: protecció de l'entorn
Norma estricta o prohibició
Es prendran les mesures oportunes per a protegir la flora i la fauna de les àrees pròximes a la plantació. Les precaucions que s'adopten en este sentit, en funció de cada situació concreta, hauran de figurar en el llibre de l'explotació.
Es prohibix l'abocament de productes agroquímics sobrants i dels líquids procedents de la neteja de la maquinària emprada en els tractaments a canals, séquies, rius, pous, camins, etc.
Els embolcalls, envasos i recipients de productes d'ús agrícola no s'hauran d'abandonar en la parcel·la ni en els seus voltants, sinó que s'arreplegaran i eliminaran a través dels vies legalment establides.
Els envasos dels productes fitosanitaris i herbicides s'esbaldiran i l'aigua de la seua neteja s'incorporarà al depòsit de l'equip de tractament.
Pràctica: llibre d'explotació
Norma estricta o prohibició
Els agricultors que s'incorporen a la producció integrada s'hauran de proveir del llibre d'explotació, segons el model aprovat per la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
En este llibre s'anotaran amb suficient detall totes les faenes i incidències del cultiu amb les dates en què s'han realitzat o produït. La seua posada al dia s'haurà d'efectuar almenys setmanalment.
L'agricultor o el tècnic responsable de l'explotació en règim de producció integrada es responsabilitzarà, amb la seua firma, de la veracitat de les operacions registrades en el llibre.
Este llibre estarà sempre disponible per a la seua inspecció per l'entitat de certificació i control (ECC) de la producció integrada corresponent, o pels servicis oficials. A este efecte es podrà reclamar en qualsevol moment i sense avís previ.
Al llibre d'explotació s'haurà d'adjuntar la documentació que acredite les pràctiques de cultiu (factures, etc.) així com els resultats de les anàlisis exigides. L'ECC i l'administració tindran lliure accés a les parcel·les de producció integrada per a efectuar les comprovacions oportunes.
València, 17 de gener de 2008.- El director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, p. s. (el secretari autonòmic d'Agricultura, Pesca i Alimentació; article 3, Decret 121/2007, del Consell): Vicente Riera Balbastre.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5696, del 05-02-2008 (2008/1205)

RESOLUCIÓN de 17 de enero de 2008, del director general de Investigación y Tecnología Agroalimentaria, por la que se establecen las normas para la producción integrada en vid, en el ámbito de la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/res/2008/01/17/(3)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5696

Fecha DOGV
:   05-02-2008

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2008/1205

CVE


Fecha del documento
:   17-01-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [producción vegetal](javascript:void(0))
    * [viñedo](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [viticultura](javascript:void(0))
    * [tratamiento fitosanitario](javascript:void(0))
    * [técnica de cultivo](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de enero de 2008, del director general de Investigación y Tecnología Agroalimentaria, por la que se establecen las normas para la producción integrada en vid, en el ámbito de la Comunitat Valenciana. [2008/1205]
La norma técnica vigente hasta el presente en la Comunitat Valenciana sobre producción integrada en vid fue establecida por la Resolución de 10 de abril de 2003 del director general de Innovación Agraria y Ganadería, que actualizaba la Resolución de 14 de mayo de 1999, del director general de Desarrollo Tecnológico y Sanidad Vegetal.
Los avances técnicos y las modificaciones normativas surgidos desde esa fecha aconsejan actualizar dichas normas técnicas.
Considerando que las nuevas normas técnicas cumplen con los requisitos exigidos en el Real Decreto 1201/2002, de 20 de noviembre, por el que se regula la producción integrada de productos agrícolas, en especial en lo dispuesto en los artículos 3 a 8 y en los anejos, donde se establecen las exigencias comunes o mínimas de la producción integrada.
Considerando que las nuevas normas técnicas tienen carácter autonómico y que se mantiene la vigencia del régimen del logotipo de garantía de la producción integrada de los productos agroalimentarios de la Comunitat Valenciana establecido por el Decreto 121/1995, del Gobierno Valenciano, y por la Orden de 23 de mayo de 1997, de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
En su virtud y conforme a lo dispuesto en el artículo 2 de la citada Orden de 23 de mayo de 1997, sobre reglamentación de las producciones obtenidas por técnicas de agricultura integrada y de las condiciones de autorización de las entidades de control y certificación, que faculta al director general de Investigación y Tecnología Agroalimentaria para dictar las disposiciones de desarrollo necesarias para la aplicación de lo dispuesto en dicha orden, resuelvo:
Establecer la reglamentación para el cultivo de la vid en la Comunitat Valenciana, tanto para vinificación como para uva de mesa, bajo la denominación de producción integrada; fijando las normas estrictas y prohibiciones que deben cumplirse, así como las recomendaciones y dejando sin efecto las normas establecidas mediante la Resolución de 10 de abril de 2003, del director general de Innovación Agraria y Ganadería, o cualquier otra anterior.
Práctica: preparación del terreno
Norma estricta o prohibición
Es obligatorio eliminar los restos procedentes de anteriores cultivos.
Queda prohibida la desinfección química del terreno, salvo casos técnicamente justificados y autorizados por el organismo oficial correspondiente.
En los terrenos que anteriormente hayan tenido vid deberá dejarse sin cultivar vid al menos 4 años si se han observado ataques de hongos del suelo, nemátodos u otros parásitos del suelo, salvo en caso de realizar prácticas alternativas como la solarización.
Recomendación
En los terrrenos que anteriormente haya tenido vid es conveniente dejar un periodo de 7 años antes de establecer una nueva plantación de este cultivo. En ese periodo es aconsejable el cultivo de algún cereal o leguminosa.
Efectuar una aportación de materia orgánica y abonado de fondo según los datos obtenidos del análisis del suelo.
Práctica: plantación
Norma estricta o prohibición
En las nuevas plantaciones el material vegetal utilizado deberá proceder de productores oficialmente autorizados, estar certificado y con pasaporte fitosanitario.
Todas las parcelas que se acojan al programa de producción integrada, deberán cumplir los requisitos legales a efectos de autorización de plantación de vid.
La disposición de las filas de las cepas será aquella que minimice la erosión del terreno.
Queda prohibido cultivar de pie directo. El patrón empleado deberá adaptarse a las condiciones edáficas y climáticas de la parcela así como de la variedad empleada (anejo I).
Será preceptivo realizar un análisis del suelo y elegir el patrón más adecuado teniendo en cuenta el contenido en caliza activa, textura, resistencia a la sequía, humedad, salinidad, etc. y afinidad con la variedad a establecer (anejo I)
Las variedades elegidas en viñedos amparados por Denominaciones de Origen u otras figuras de calidad reconocidas deberán atenerse a lo reglamentado por ellas.
No se pueden tener otros cultivos asociados al de la vid en parcelas dentro del programa de producción integrada.
En parcelas ya establecidas en el momento de su incorporación a la producción integrada debe realizarse una evaluación de la incidencia de virosis.
Recomendación
En cuanto al número de cepas por hectárea y marcos de plantación, se estará a lo establecido por las Denominaciones de Origen u otras figuras de calidad reconocidas, y en cualquier caso en función de la pluviometría o disponibilidad hídrica de cada zona, suelo y posibilidad de obtención de uva de calidad.
La manifestación de síntomas de enfermedades víricas en más del 20% de las cepas, aconseja el arranque de las mismas y su no inclusión en producción integrada.
La orientación de las formaciones en espaldera debe ser N-S o NW-SE siempre que sea posible.
La zona de unión patrón-injerto debe quedar sobre la superficie del suelo.
Práctica: riego
Norma estricta o prohibición
En caso de que se riegue deberán utilizarse técnicas de riego que garanticen una mayor eficiencia en el uso del agua y la optimización de los recursos hídricos.
En lo referente a la práctica del riego se deberá tener en cuenta lo previsto en los reglamentos de las Denominaciones de Origen u otras figuras de calidad reconocidas.
Se deberá mantener en buen estado de conservación los sistemas de distribución del agua para evitar la pérdida de los recursos.
Se deberá disponer de las características analíticas de calidad y de contenido de nutrientes del agua de riego, al objeto de tomar las decisiones sobre su utilización.
Se prohíbe la utilización de aguas residuales sin previa depuración, así como de aguas caracterizadas por parámetros de calidad intolerables para el cultivo, el suelo o para la salud pública.
Recomendación
No utilizar aguas de riego cuya conductividad eléctrica a 25ºC supere 1,5 dS/m ó el contenido de cloruro sea superior a 500 mg/l. Se aconseja la realización de un análisis de agua, al menos, cada 3 años.
El volumen máximo anual utilizado en riego no deberá superar:
- Uva de mesa 5.000 m³/ha y año en riego localizado y 6.000 m³/ha y año en riego a manta.
- Uva de vinificación: 1.500 m³/ha y año en riego localizado y 1.700 m³/ha y año en riego a manta.
En riego localizado:
- Salvo en caso de que se trate de instalaciones para riego de apoyo, el coeficiente de uniformidad del sector de riego (eficiencia de aplicación) deberá ser, como mínimo, del 85%.
- Para determinar la dosis de riego, se recomienda utilizar los datos de evapotranspiración de referencia (ET0) de la estación del Sistema de Información Agroclimática para el Regadío en la Comunitat Valenciana más próxima a la explotación y tener en cuenta el aporte de agua por la lluvia. La dotación de agua a aportar, en un período determinado, se calculará tal como se indica en el anejo II.
- Se recomienda utilizar la aplicación informática del Programa de Asesoramiento para Riego Localizado del Servicio de Tecnología del Riego.
Práctica: fertilización
Norma estricta o prohibición
El suministro de nutrientes se efectuará fundamentalmente a través del suelo. Las aportaciones de abonos foliares sólo se utilizarán cuando estén técnicamente justificadas.
Se realizarán análisis de suelo para conocer las características y composición en nutrientes del suelo, como mínimo uno cada 5 años y siempre el primer año de incorporación al programa de producción integrada.
Se realizarán análisis foliares al menos uno cada tres años para comprobar que el programa de fertilización adoptado es el adecuado o, en otro caso, para su corrección.
Dichos análisis se acompañarán al libro de explotación, estando a disposición de los organismos encargados de la supervisión de la producción integrada.
El programa de abonado se confeccionará en base a los resultados de los análisis antes citados, teniendo también en cuenta otros factores como: composición del agua de riego, variedad, rendimientos, edad de la plantación, calidad del fruto, comportamiento vegetativo de la plantación, sistema de manejo y tipo de suelo.
Las cantidades de macronutrientes (N-P-K) por hectárea y año no podrán superar las señaladas como límite en el anejo III.
Se descontará el nitrógeno aportado procedente de la materia orgánica o del agua de riego.
Los oligoelementos sólo se aplicarán cuando un análisis previo determine su insuficiencia.
Quedan prohibidas las aplicaciones de nitrógeno nítrico en los márgenes de las parcelas lindantes a corrientes de agua.
Los abonos orgánicos y minerales deben presentar un bajo contenido en metales pesados y otros productos tóxicos, sin exceder los límites legales establecidos.
En todo caso, y para aquellas explotaciones agrarias ubicadas en términos municipales designados por el Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias, el aporte de nitrógeno se ajustará a las cantidades, si son menores a las exigidas en esta reglamentación, y periodos de prohibición de fertilización nitrogenada establecidos en el correspondiente Programa de Actuación aprobado por Orden de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
Recomendación
El abonado nitrogenado debería fragmentarse en tres aportaciones anuales.
Los niveles de elementos nutritivos en hojas, en el periodo de cuajado a envero, no deben estar en niveles de carencia o de exceso (anejo IV).
Aportar por lo menos un 20% de las necesidades nitrogenadas en forma de nitrógeno orgánico, procedente de compost organo-mineral o de estiércoles bien hechos y con garantías de estar exentos de agentes patógenos, en el caso en que se aplique a manta.
Práctica: fitorreguladores
Norma estricta o prohibición
Queda prohibido el uso de fitorreguladores y similares. Se excluyen de esta prohibición aquellas variedades en las que resulte imprescindible su uso como el tratamiento con ácido gibelérico en variedades apirenas, o casos parecidos, y siempre bajo control técnico.
Recomendación
Se recomienda la adopción de labores culturales que favorezcan la calidad de la producción, como poda en verde, aclarado de racimos, etc.
El anillado puede utilizarse para incrementar el tamaño de bayas en variedades apirenas.
Práctica: poda
Norma estricta o prohibición
La poda se llevará a cabo con un planteamiento técnico, teniendo en cuenta los principios fundamentales que rigen dicha práctica, para maximizar su eficacia y rentabilidad, adaptándose a las exigencias de cada variedad, a su índice de fertilidad y otros factores agronómicos.
Las podas se efectuarán anualmente (en verde y en seco), ya que es fundamental para el cultivo de la vid, pues sirve para mejorar la calidad, evitar la vecería, mejorar la eficacia y reducir el consumo de productos fitosanitarios y facilitar la recolección de los frutos.
La poda en verde se realizará con instrumentos cortantes (tijeras, cuchillos, etc).
Se deberán desinfectar los instrumentos de corte cuando se cambie de parcela o variedad.
Recomendación
Los restos de poda se aconseja triturarlos e incorporarlos al terreno. En caso de que manifiesten síntomas de ataque de plagas o enfermedades, se retirarán del campo y se quemarán inmediatamente.
La poda se realizará en tiempo seco.
Práctica: manejo del suelo y control de malas hierbas
Norma estricta o prohibición
En las labores mecánicas no deben utilizarse aperos que destruyan la estructura mecánica del suelo y propicien la formación de suelas de labor.
Se realizará el mínimo laboreo necesario y se adoptarán medidas para la conservación del suelo.
La utilización de herbicidas, normalmente deberá restringirse a los usos siguientes:
- Viñas en espaldera o en riego por goteo, en aplicaciones localizadas en bandas de 60-70 cm de anchura.
- Viñas con rodales de malas hierbas de tipo perenne.
No deberán utilizarse herbicidas hormonales.
La elección del producto a utilizar dependerá del tipo de mala hierba a controlar, y de su estado de desarrollo. Sólo se permiten los herbicidas señalados en el anejo V y en las condiciones de uso allí especificadas.
Recomendación
Se preferirán las labores mecánicas a los medios químicos.
No es recomendable el laboreo de verano en los secanos, porque favorece la evaporación del agua del suelo y rompe muchos sarmientos.
No es recomendable el laboreo profundo en plantaciones adultas con el fin de preservar las raíces superficiales.
Es recomendable un laboreo superficial en primavera, cuando el suelo esta en tempero, pues permite descompactar y mejorar la infiltración, además de eliminar las malezas emergidas.
En aquellas plantaciones que dispongan de cubierta vegetal durante los meses de otoño-invierno, se deberá mantener durante tal periodo, suprimiéndola al final del invierno.
Recomendaciones especiales para algunos viñedos
- En viñedos con excesiva pendiente.
Sembrar gramíneas en fajas situadas perpendicularmente a la pendiente, para detener la escorrentía y la erosión.
- En viñedos en zonas húmedas o encharcadas.
Establecer cobertura vegetal y segar periódicamente entrelineas. De esta forma se protege el suelo de la erosión y se favorece la infiltración. Además la cobertura vegetal, sirve para controlar la vegetación excesiva de la vid.
- En viñedos jóvenes
Establecer un acolchado de plástico negro situado en línea bajo las cepas. De esta forma se permite el control de malas hierbas y disminuye la evaporación, conservando bastante bien la estructura del suelo.
Práctica: control de plagas y enfermedades
Norma estricta o prohibición
En el control de plagas y enfermedades, se antepondrán los métodos biológicos, biotécnicos, culturales, físicos y genéticos a los métodos químicos.
En cada unidad territorial homogénea es obligatorio realizar el seguimiento del ciclo biológico de las plagas y enfermedades y la evaluación del riesgo tal como se indica en el anejo VI.
El tratamiento químico deberá responder a una situación de estimación poblacional de la plaga o enfermedad justificada, y como única alternativa para el control del problema fitosanitario presente. A tal fin, se considerarán los umbrales recomendados en el anejo VI.
El nivel de población de plaga previo a la realización de cada tratamiento deberá anotarse en el libro de explotación.
Las materias activas a utilizar, reflejadas en el anejo VI, han sido seleccionadas en base a criterios de toxicidad, efecto sobre la fauna auxiliar, impacto ambiental, eficacia y residuos. Se indican con «R» los productos, recomendados y con «Tol» los tolerados.
Se respetará especialmente los ácaros fitoseidos, y los insectos crisópidos, coccinélidos y calcídidos.
Queda prohibido el uso de formulaciones clasificadas como «Muy Tóxicas» (T+).
Se prohíben los tratamientos periódicos y sistemáticos sin justificación técnica (calendarios de tratamientos).
Queda prohibido abandonar el control fitosanitario antes de la finalización del ciclo vegetativo del cultivo; así como el empleo de productos fitosanitarios en los márgenes de las corrientes de agua.
Recomendación
Se tendrá especial cuidado en aplicar las medidas indirectas de protección del cultivo, como la elección de variedades o clones resistentes, elección adecuada de los sistemas de plantación y conducción del viñedo, evitar el exceso del nitrógeno, manejo de la vegetación para favorecer la aireación y mantenimiento en invierno de la cubierta vegetal.
Alternar, en la medida de lo posible, las materias activas usadas en el control de plagas, enfermedades o malas hierbas.
Con carácter general, se recomienda la disminución en lo posible del área tratada, así como la alternancia de materias activas con diferente tipo de actividad sobre el problema a controlar.
La presencia de residuos deberá minimizarse mediante la máxima ampliación posible de los plazos de seguridad.
Práctica: maquinaria de aplicación
Norma estricta o prohibición
La maquinaria utilizada en la aplicación de productos fitosanitarios, herbicidas, abonados foliares, etc., deberá encontrarse en adecuado estado de funcionamiento, lo que permitirá elevar la eficacia de su utilización, y por tanto disminuirá los efectos contaminantes que provocan las pérdidas incontroladas, con un sensible ahorro económico.
La maquinaria de aplicación de productos fitosanitarios deberá someterse a una revisión por el organismo competente cada tres años, y todos los años por el productor. Sólo en el caso de que el equipo sea declarado apto, podrá seguir empleándose para los tratamientos de lucha integrada, para cuyos efectos será debidamente identificado.
Cuando se utilicen pulverizadores hidráulicos con disparadores de acción manual, éstos deberán ser regulables en caudal y ángulo de cono de salida.
El responsable de los tratamientos y los aplicadores deberán estar en posesión del carnet de manipulador de plaguicidas de uso fitosanitario correspondiente.
Para la correcta aplicación de los tratamientos se tendrá en cuenta las condiciones meteorológicas (temperatura, velocidad del viento inferior a 15 km/h, etc).
Los volúmenes máximos de caldo y caudal de aire de los tratamientos fitosanitarios se ajustarán a los parámetros precisos, teniendo en cuenta el estado fenológico del cultivo para obtener la máxima eficacia con la menor dosis.
El sistema de carga de los depósitos y su transporte no debe permitir vertidos de ningún tipo a las acequias, canales, caminos, etc.
Recomendación
Calibrar la maquinaria antes de comenzar los tratamientos, adecuando los reglajes a los requerimientos de cada tipo de aplicación.
La maquinaria empleada debe asegurar un correcto reparto del producto y ausencia de deriva. Se recomienda el empleo de boquillas de baja deriva.
Extremar las medidas de protección personal antes, durante y después de las aplicaciones de productos plaguicidas (utilizar un equipo de protección adecuado, cambiarse de ropa tras los tratamientos, etc).
Práctica: recolección
Norma estricta o prohibición
Los frutos deberán recolectarse en un estado de madurez que permita alcanzar las exigencias de calidad comercial. En la producción acogida a Denominación de Origen u otras figuras de calidad reconocidas, se respetarán las fechas y condiciones de recolección fijadas por las mismas.
Las condiciones de cosecha de la fruta serán las adecuadas para disminuir los daños sobre la misma.
No se realizará recolección de fruto mojado.
Está prohibido el transporte de uvas en contenedores metálicos no protegidos con pinturas o lonas de calidad alimentaria, salvo que sean de acero inoxidable.
Los productos recolectados, hasta tanto no se envíen al centro de manipulación, se colocarán bajo techo o en condiciones tales que eviten la incidencia directa de los agentes atmosféricos y en un lugar con máxima ventilación.
En caso de vendimia mecánica de uva de vinificación, el tiempo máximo transcurrido entre la ejecución de la vendimia y la descarga en bodega será de 4 horas en variedades tintas y de 3 horas en variedades blancas. Al final de cada jornada de trabajo, la máquina vendimiadora deberá lavarse escrupulosamente.
Si la recolección es manual (uva de vinificación) el tiempo máximo transcurrido entre la ejecución de la vendimia y la descarga en bodega será de 8 horas para variedades tintas y de 6 horas para variedades blancas.
Se efectuarán análisis por muestreo en el periodo de recolección y elaboración, para analizar la posible presencia de residuos de productos fitosanitarios y garantizar que se han empleado exclusivamente las materias activas autorizadas en este reglamento; así como el cumplimiento de los límites máximos de residuos de productos fitosanitarios (LMR) legalmente establecidos, y con los parámetros de calidad intrínseca y extrínseca exigidos por las normas establecidas para la producción integrada.
Para producciones dirigidas a otros mercados distintos del nacional, deberá verificarse que cumplen la legislación establecida en el lugar de destino, respecto al contenido de residuos.
Recomendación
Se recomienda iniciar la vendimia en uva de vinificación cuando se alcance la siguiente madurez fisiológica:
DO Valencia
Alto Turia 10-12º alcohólicos
Valentino 11-13º "
Clariano 11-13º "
DO Utiel-Requena 10,5-12,5º "
DO Alicante 11-13º "
Vins de la terra de Castelló 11-13º "
En casos especiales, para vinos jóvenes, se acepta hasta 1,5º alcohólicos menos que la madurez fisiológica, siendo en todo caso superior a 10,5º (excepto Alto Turia, 10º).
No se admitirán partidas de uva con índices de podredumbre superiores a un 10%, aunque en circunstancias excepcionales para uva de vinificación se podría tolerar hasta el 20%.
En cualquier caso, se aconseja que la uva para vinificación llegue lo más entera posible a la bodega.
Práctica: tratamiento postrecolección y conservación (uva de mesa)
Norma estricta o prohibición
Para la conservación de las variedades susceptibles de ello, se utilizará preferentemente el frío, en las condiciones adecuadas para cada variedad. Los registros de cada cámara deben conservarse.
Se prohibe la realización de tratamientos fitosanitarios post-recolección en frutos, salvo la utilización de generadores de sulfuroso, respetando siempre los límites máximos, autorizados por la ley.
Queda prohibido el uso de productos cosméticos.
Queda prohibida la utilización para el lavado de aguas no potables.
Práctica: elaboración de vino y otros productos procedentes de uva
Norma estricta o prohibición
La utilización de anhidrido sulfuroso no debe sobrepasar, al final de la fermentación los 225 mg/l (blancos y rosados) o los 175 mg/l (tintos), ni en estado libre los 50 y 30 mg/l en estos tipos de vinos respectivamente, debiendo respetarse en todo caso la legislación vigente, así como las normas establecidas por las Denominaciones de Origen u otras figuras de calidad reconocidas.
Recomendación
Se contempla como preferente la utilización del frío para controlar la fermentación.
Práctica: almacenamiento y envasado
Norma estricta o prohibición
El almacenamiento debe realizarse con procedimientos que permitan garantizar la mejor calidad posible de los productos.
La limpieza desinfección y lucha contra los parásitos de los lugares de almacenamiento se realizará de manera que no se produzca ningún tipo de contaminación de los productos.
En los almacenes deben separarse claramente los productos procedentes de cultivo de producción integrada del resto de productos convencionales.
Todas las máquinas, recipientes, elementos de transporte, envases y lugares de almacenamiento deberán reunir las condiciones siguientes:
- No transmitir a los productos con que entren en contacto sustancias tóxicas o que puedan contaminar, ni originar reacciones químicas perjudiciales.
- No alterar las características de composición y los caracteres organolépticos de los productos.
- La limpieza se realizará con métodos y productos autorizados, al igual que el control de reodores y de insectos.
Las operaciones de envasado deben efectuarse por series completas, separadas físicamente o en el tiempo de operaciones con productos convencionales.
Práctica: protección del entorno
Norma estricta o prohibición
Se tomarán las medidas oportunas para proteger la flora y fauna de las áreas próximas a la plantación. Las precauciones que se adopten en este sentido, en función de cada situación concreta deberán figurar en el libro de la explotación.
Se prohíbe el vertido de productos agroquímicos sobrantes y de los líquidos procedentes de la limpieza de la maquinaria empleada en los tratamientos a canales, acequias, ríos, pozos, caminos, etc.
Los envoltorios, envases y recipientes de productos de uso agrícola no deberán abandonarse en la parcela ni en sus inmediaciones, sino que se recogerán y eliminarán a través de los cauces legalmente establecidos.
Los envases de los productos fitosanitarios y herbicidas se enjuagarán y el agua de su limpieza se incorporará al depósito del equipo de tratamiento.
Práctica: libro de explotación
Norma estricta o prohibición
Los agricultores que se incorporen a la producción integrada, deberán proveerse del libro de explotación, según el modelo aprobado por la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
En este libro se anotarán con suficiente detalle todas las labores e incidencias del cultivo con las fechas en que se han realizado o producido. Su puesta al día deberá efectuarse al menos semanalmente.
El agricultor o el técnico responsable de la explotación en régimen de producción integrada se responsabilizará, con su firma, de la veracidad de las operaciones registradas en el libro.
Este libro estará siempre disponible para su inspección por la entidad de Certificación y Control (ECC) de la producción integrada correspondiente, o por los Servicios Oficiales. A tal efecto podrá reclamarse en cualquier momento y sin aviso previo.
Al libro de explotación deberá adjuntarse la documentación que acredite las prácticas de cultivo (facturas etc.) así como los resultados de los análisis exigidos. La ECC y la administración tendrán libre acceso a las parcelas de producción integrada para efectuar las comprobaciones oportunas.
Valencia, 17 de enero de 2008.- El director general de Investigación y Tecnología Agroalimentaria, p. s. (el Secretario Autonómico de Agricultura, Pesca y Alimentación, Art. 3 Decreto 121/2007, del Consell): Vicente Riera Balbastre.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI