Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6784, del 29-05-2012 (2012/5237)

DECRET 80/2012, de 25 de maig, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat El Molón, en el terme municipal de Camporrobles.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2012/05/25/80/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6784

Data del DOGV
:   29-05-2012

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2012/5237

CVE


Data del document
:   25-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))

DECRET 80/2012, de 25 de maig, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat El Molón, en el terme municipal de Camporrobles. [2012/5237]
Preàmbul
El Paratge Natural Municipal El Molón, amb una superfície de 199,81 hectàrees, es localitza al nord de la comarca d'Utiel-Requena; el seu àmbit territorial se situa en el sector nord-oest del terme municipal de Camporrobles, en el límit amb la província de Conca, i posseïx valors tant de tipus ecològic com paisatgístic i relatius al patrimoni històric i etnològic que justifiquen la declaració com a espai protegit.
Es tracta d'un espai fàcilment diferenciable del seu entorn, ja que geomorfològicament es correspon amb una mola cretàcica (1.128 metres) que s'alça sobre el pla que hi ha al voltant del nucli urbà. Esta mola, delimitada per escarpaments abruptes, té forma allargada i es troba estructurada en unes quantes plataformes: la que està situada en la part central, amb una morfologia d'altiplà menut, es va triar com a lloc d'assentament en diverses èpoques perquè era molt apta per al desenrotllament poblacional i presentava unes condicions defensives molt favorables.
Pel que fa a la vegetació característica del paratge, es troba definida per un matoll arborescent dominat per la savina (Juniperus phoenicea) juntament amb una altra espècie del mateix gènere, el càdec (Juniperus oxycedrus), que és més escàs en estos vessants i es localitza en les zones en què el sòl presenta un índex més alt de pedregositat. Entre les plantes rupícoles, cal mencionar l'orella de gos (Hieracium aragonense), l'escabiosa columbària (Scabiosa turolensis), els esperons de roca (Chaenorhinum origanifolium subsp. crassifolium) i la polígola rupestre (Polygala rupestris). A mesura que es guanya en altitud es fan més abundants l'eriçó (Erinacea anthyllis) i l'aranyoner (Prunus spinosa), i ja en el cim es troben espècies com la Salvia lavandulifolia, Festuca hystrix o Armeria filicaulis. Poc abans d'arribar al cim es localitza la microreserva de flora El Molón, que es caracteritza per la presència de plantes endèmiques, entre les quals cal destacar la denominada llengua de cérvol (Phyllitis scolopendrium subsp. scolopendrium), una falguera en perill crític (categoria UICN) relegada en la nostra geografia a uns pocs avencs prou humits, com el Pozo del Moro, inclòs en el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.
Quant al valor botànic, en este espai protegit hi ha representats els hàbitats d'interés comunitari següents inclosos en la Directiva 92/43/CEE: la vegetació casmofítica de fissures de rocam calcari en la regió mediterrània, els matolls primaris encoixinats sotmesos a una certa sequera ambiental i els boscos dominats o codominats per espècies arbòries de Juniperus que es desenrotllen sobre sòls esgotats d'elevada altitud, amb condicions xèriques, este últim catalogat com a prioritari.
El paratge també presenta notables valors faunístics. Entre les espècies d'amfibis, mereix una atenció especial l'ofegabous (Pleurodeles walti), inclòs en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada com a espècie vulnerable, ja que és l'únic urodel de la Comunitat Valenciana que es troba en regressió a causa de la degradació del seu hàbitat. L'ambient de xericitat i les nombroses hores de sol fan de la zona un lloc molt propici per als rèptils que l'habiten i, per això, pot observar-se la presència de la sargantana ibèrica (Podarcis hispanica) i del fardatxo ocel·lat (Lacerta lepida), entre altres. Quant a l'avifauna, El Molón és utilitzat com a territori per nombrosos rapaços, entre els quals destaquen l'àguila reial (Aquila chrysaetos), el xoriguer (Falco tinnunculus) i el falcó pelegrí (Falco peregrinus). Entre les espècies de caràcter nocturn es troben el duc (Bubo bubo), l'òliba (Tyto alba), el xot (Otus scops) i el mussol (Athene noctua). Cal recalcar la presència del passerell comú (Carduelis cannabina), molt famós en el gremi de l'ornitologia pels seus agradables cants, ací coneguts com a pardillos del Molón. A més, a causa de la proximitat d'este enclavament amb la llacuna del Campillo, és possible trobar per la zona l'arpella (Circus aeruginosus), espècie catalogada en perill d'extinció.
El grup dels mamífers completen el variat repertori faunístic d'este enclavament. Cal esmentar la geneta (Genetta genetta) i la fagina (Martes foina), espècies que solen utilitzar els tallats per a refugiar-se, criar i buscar aliment. Entre els mamífers protegits es troben la mostela (Mustela nivalis), el teixó (Meles meles), l'eriçó comú (Erinaceus europaeus), la rata cellarda (Eliomys quercinus) i rosegadors com la musaranya comuna (Crocidura russula) i la musaranya etrusca (Suncus etruscus). A més, en l'entorn d'El Molón és cada vegada més notable la presència del cabirol (Capreolus capreolus), que busca les zones de clarianes per a pasturar.
Quant a la fauna invertebrada, cal destacar la presència d'un caragol inèdit en la península que va ser trobat per Siro de Fez (1944), veí de Camporrobles. L'exemplar descobert és conegut científicament com a Helicella (Candidula) camporroblensis.
En relació amb el paisatge, des de la cima d'El Molón poden contemplar-se unes vistes magnífiques que conjuminen la bellesa de les pinedes de la veïna Mira, al nord, i les àmplies i sòbries planes del Campillo al sud, així com els vessants del Cabriol i altres elements identificatius dels pobles que la rodegen. Així mateix, poden contemplar-se formacions com la serra de la Bicuerca, el Cerro de las Majuelas, La Piñarona, el Pico del Águila, la Cagarruta i Presilla, la serra de Mira, la depressió de Contreras i tot l'altiplà d'Utiel. On el relleu es fa més suau i accessible s'observa una implantació major del paisatge agropecuari, amb l'aparició de les tradicionals barraques o teñas, que contribuïxen a diversificar i enriquir este espai.
D'altra banda, el paratge disposa de molts elements patrimonials de gran valor, entre els quals destaca el jaciment arqueològic d'El Molón, un dels més importants en l'àmbit llevantí, que destaca pel seu marc paisatgístic i un conjunt arqueològic ben conservat (inclou un poblat fortificat, necròpolis i cova santuari) i en el qual ens podem recrear amb els poblats de l'edat del ferro (segles VII-I aC) i de l'època islàmica (segles VIII-X dC). Altres elements d'interés són la cova santuari d'El Molón, els poblats del Picarcho i del Cerro de la Cueva de la Campana. Tots estos elements testimonien l'existència d'activitat humana en la zona al llarg de la història i posen de manifest la riquesa historicocultural que alberga el lloc.
Finalment, el paratge posseïx un gran potencial en relació amb les activitats d'esplai i d'educació ambiental. D'una banda, hi ha el Centre d'Interpretació del Parc Temàtic Arqueològic El Molón, un complement ideal de la visita al jaciment, i d'una altra, l'àrea recreativa Fuente del Molón, que compta amb una font de cabal abundant que té com a origen un brollador, utilitzada en època dels ibers com a cova santuari.
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament de Camporrobles, la Generalitat, en virtut del que establix l'article 49.1.10 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establix, entre altres matèries, la competència exclusiva de la Generalitat sobre espais naturals protegits, d'acord amb les disposicions de l'article 149.1.23 de la Constitució Espanyola, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció dels valors naturals d'este espai.
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, establix la figura de protecció denominada Paratge Natural Municipal, que es regula posteriorment pel Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, que s'adapta a les característiques d'este enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.
Per això, en vista dels seus valors naturals i importància, de l'interés de l'Ajuntament de Camporrobles, i atés que s'han complit en el procediment de declaració els tràmits necessaris per a la declaració del paratge natural municipal previstos específicament en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 25 de maig de 2012,
DECRETE
Article 1. Objecte
1. És objecte d'este decret declarar, de conformitat amb les disposicions de l'article 24 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, paratge natural municipal l'espai denominat El Molón, en el terme municipal de Camporrobles, per al qual s'establix un règim jurídic de protecció d'acord amb les normes que conté la llei esmentada.
2. En raó de l'interés ecològic, geomorfològic, paisatgístic i sociocultural del paratge natural municipal, i d'acord amb les disposicions de la Llei 11/1994 esmentada i del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, este règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'admet cap ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la declaració.
Article 2. Àmbit territorial
1. El Paratge Natural Municipal El Molón, amb una superfície de 199,81 hectàrees, es localitza en el terme municipal de Camporrobles, a la província de València, i la delimitació descriptiva i gràfica figura en els annexos I i II d'este decret, respectivament.
2. En el cas de discrepància eventual entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera.
Article 3. Administració, gestió i assessorament
1. L'administració i la gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Camporrobles.
2. La direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits designarà un/a tècnic/a de la conselleria que tinga les competències en matèria mediambiental, el/la qual prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.
Article 4. Règim de protecció
1. Amb caràcter general, en l'àmbit del paratge natural municipal poden continuar desenrotllant-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven esta declaració que no impliquen deteriorament o regressió dels hàbitats naturals i els sòls, exclòs l'ús urbanística dels terrenys, tal com disposa l'article 9.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les seues regulacions específiques i allò que s'establix en este decret i en el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal El Molón corresponent, el document normatiu del qual consta en l'annex III d'este decret.
2. En l'àmbit del paratge natural municipal, les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i culturals que presenta, i els possibles impactes ambientals produïts com a repercussió d'activitats realitzades en les proximitats de l'àmbit protegit s'avaluaran amb una atenció especial.
Article 5. Pla especial de protecció
1. En virtut de les disposicions de l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal El Molón, en el terme municipal de Camporrobles.
2. En l'annex III d'este decret s'inclou la part dispositiva del Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal El Molón.
Article 6. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal El Molón, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.
2. El Consell de Participació estarà compost per:
a) Tres representants elegits/des per l'Ajuntament de Camporrobles, per mitjà d'un acord del Ple, un/a dels / de les quals actuarà com a secretari/ària del Consell de Participació.
b) Un/a representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
c) Un/a representant dels Servicis Territorials de València de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.
d) Un/a representant dels / de les propietaris/àries de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal distints de l'Ajuntament i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb caràcter rotatori bianual, elegit/da pels / per estos/es en règim de majoria. En el cas que no n'hi haja o de renunciar a participar en l'òrgan, este lloc se sumarà a la representació del grup e).
e) Un/a representant dels interessos socials, institucionals o econòmics afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o amb objectius coincidents amb la finalitat de l'espai natural protegit, amb caràcter rotatori bianual, elegit/da per les entitats, associacions o col·lectius en règim de majoria.
La duració del mandat dels representants dels grups a), b) i c) coincidirà amb la del període de govern municipal corresponent i seran designats a l'inici de cada un d'estos.
3. L'ajuntament podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per decret del Consell.
4. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal El Molón es constituirà en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'este decret. L'Ajuntament de Camporrobles haurà de notificar a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits la constitució de l'òrgan de participació en el termini de dos mesos.
5. Seran funcions de l'òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
6. El/La president/a del Consell de Participació serà nomenat/ada per l'Ajuntament de Camporrobles per mitjà d'un acord del Ple entre els membres del Consell.
7. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, este podrà aprovar unes normes internes de funcionament, sense perjuí de les disposicions de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
Article 7. Mitjans econòmics
1. El finançament del Paratge Natural Municipal El Molón anirà a compte de l'Ajuntament de Camporrobles.
2. L'Ajuntament de Camporrobles habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
Article 8. Règim d'infraccions i sancions
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí del que es puga exigir en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què es puga incórrer.
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i a restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.
DISPOSICIONS FINALS
Primera. Revisió
Qualsevol modificació del que establix este decret haurà de ser aprovada per decret del Consell, amb audiència prèvia de l'Ajuntament de Camporrobles, que, en el seu moment, va ser el qui va presentar la iniciativa per a la declaració d'El Molón com a paratge natural municipal. En este cas, caldrà seguir el mateix procediment de tramitació, amb la participació corresponent de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.
Segona. Execució i desplegament
S'autoritza a la persona titular de la conselleria competent en la matèria d'espais naturals protegits perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga per a l'execució i el desplegament d'este decret.
Tercera. Entrada en vigor
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 25 de maig de 2012
El president de la Generalitat,
ALBERTO FABRA PART
La Consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,
ISABEL BONIG TRIGUEROS
Annex I
Delimitació del Paratge Natural Municipal El Molón
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal El Molón queda definit per les parcel·les cadastrals següents del terme municipal de Camporrobles, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques) amb data setembre de 2010:
Polígon 1: parcel·les 956 (excepte subparcel·la b i entorn), 977, 980, 982, 992, 1000, 1003 i 1005 i part de les parcel·les 9019, 9021 i 9026.
2. Els límits geogràfics del paratge natural municipal són els següents:
Nord: terme municipal de Mira (província de Conca).
Límit de terme municipal segons la cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià (ICV), sèrie CV-05, amb data juliol de 2011.
Est: camí de la Rambla.
Sud: límit entre el terreny forestal i camps de cultiu, i de forma parcial el camí de Las Nogueras.
Oest: camí de la Cañada de Ibáñez.
3. Delimitació geogràfica: el Paratge Natural Municipal El Molón queda delimitat pel polígon els vèrtexs del qual, amb les coordenades corresponents, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu en format digital que es troba a disposició de qui desitge consultar-lo en les dependències de la direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits.
4. La superfície total del Paratge Natural Municipal El Molón és de 199,81 hectàrees.Annex III
Part dispositiva del Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal El Molón, en el terme municipal de Camporrobles
TÍTOL I
Disposicions generals
Article 1. Naturalesa del pla
Este pla especial (PE) es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constituïx un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.
Article 2. Finalitat
L'objectiu genèric pel qual es redacta este PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Natural Municipal El Molón, quant a la conservació i millora de la flora i fauna, així com de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta. El PE constituïx, per tant, el marc que regularà el règim d'ordenació de l'espai, els usos i les activitats permesos i prohibits i l'ús públic.
Article 3. Àmbit
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal El Molón queda definit per les parcel·les cadastrals següents del terme municipal de Camporrobles, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques) amb data setembre de 2010:
Polígon 1: parcel·les 956 (excepte subparcel·la b i entorn), 977, 980, 982, 992, 1000, 1003 i 1005 i part de les parcel·les 9019, 9021 i 9026.
2. Els límits geogràfics del paratge natural municipal són els següents:
Nord: terme municipal de Mira (província de Conca).
Límit de terme municipal segons la cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià (ICV), sèrie CV-05, amb data juliol de 2011.
Est: camí de la Rambla.
Sud: límit entre el terreny forestal i camps de cultiu, i de forma parcial el camí de Las Nogueras.
Oest: camí de la Cañada de Ibáñez.
3. El Paratge Natural Municipal El Molón té una superfície de 199,81 hectàrees.
Article 4. Efectes
1. De conformitat amb les disposicions de l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el PE s'ajustarà al que preveu la legislació urbanística.
2. Les determinacions d'este PE seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal.
3. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'este PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores que conté, i les classificacions i qualificacions del sòl s'assignaran d'acord amb les normes i criteris establits ací, i de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.
4. Les determinacions d'este pla s'entendran sense perjuí de les que contenen les legislacions sectorials i, en particular, de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desplegament i compliment de la finalitat protectora d'este pla, així com les d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible. En el cas que la normativa que conté este pla resulte més detallada o protectora, s'aplicarà esta amb preferència sobre la que conté la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la seua finalitat. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions d'este PE.
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir del dia següent al que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, i continuaran vigents fins que no es revise el pla perquè han canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació.
3. La revisió o modificació de les determinacions del pla es podrà realitzar en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a l'aprovació i, per tant, estarà sotmés a avaluació d'impacte ambiental.
4. No es considerarà revisió del pla l'ampliació dels límits tendent a incloure en l'àmbit del paratge les parcel·les cadastrals enclavades en els seus límits i limítrofes a estos, detallades en l'article 3 d'esta normativa. Estes podran ser incorporades per mitjà d'una orde de la persona titular de la conselleria competent en matèria de medi ambient, en el cas que passen a ser de titularitat pública o s'obtinga el consentiment exprés per part dels propietaris d'estes, tal com s'exigix en l'article 3.3.f) del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell.
Article 6. Contingut
El contingut de la documentació del pla especial es correspon amb les disposicions de l'article 183 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclou els apartats següents:
1. Memòria informativa i justificativa.
Inclou els aspectes descriptius i justificatius, així com els estudis complementaris necessaris per al desenrotllament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que justifiquen la seua elaboració.
2. Normativa.
La normativa d'este pla es dividix en dos grans apartats. El primer es troba dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incidixen en el medi natural. El segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que contenen.
3. Plans.
El pla especial inclou els plans següents:
a) Plans d'informació.
b) Plans d'ordenació.
Els plans d'ordenació tenen caràcter normatiu i, conjuntament amb les disposicions del text, formen part indivisible de la normativa del PE.
4. Normes per a la gestió
5. Mecanismes de finançament
6. Règim sancionador
Article 7. Interpretació
1. En la interpretació d'este PE cal atendre el que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans tinga també el suport de la memòria, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
3. En l'aplicació d'este PE prevaldrà la interpretació que comporte un grau més alt de protecció dels valors naturals i culturals de l'àmbit del pla.
4. En qualsevol supòsit no previst en este PE, serà preceptiu l'informe favorable de l'Ajuntament de Camporrobles, sense perjuí de les competències sectorials que hi puguen haver.
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge natural municipal se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en eixe moment.
2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit d'este PE se sotmetran a la consulta de l'Ajuntament de Camporrobles, com a òrgan gestor del paratge natural municipal.
Article 9. Autoritzacions i informes previs
1. Esta normativa especifica les actuacions, plans i projectes l'execució dels quals requerix autorització especial de l'Ajuntament de Camporrobles i els que requerixen informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, així com en concordança amb el que establix esta normativa.
3. Tota actuació o intervenció que puga afectar els jaciments arqueològics presents en l'àmbit del PE, o els entorns de protecció respectius, haurà de ser autoritzada per la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.
TÍTOL II
Normes generals de regulació d'usos i activitats
CAPÍTOL I
Normes sobre protecció de recursos de domini públic
Secció primera
Protecció de recursos hidrològics
Article 10. Marc general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial marc en matèria d'aigües i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i les disposicions que el despleguen.
2. En l'aplicació d'este PE es tindrà en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, de manera que siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, a l'efecte que este regula, i fonamentalment quant al domini públic hidràulic.
3. En relació amb el domini públic hidràulic i en el marc de les competències que li són atribuïdes, l'Estat, a través de l'organisme de conca, exercirà les funcions que li són atribuïdes per la legislació sectorial vigent.
4. Es consideren compatibles en l'àmbit del PE les actuacions de gestió de recursos hídrics que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.
Article 11. Qualitat de l'aigua
1. Amb caràcter general, queden prohibits els usos i les activitats susceptibles de provocar la contaminació o degradació de la qualitat de les aigües.
2. A fi de protegir la qualitat de les aigües, s'haurà de vetlar pel compliment estricte de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració, tant en l'àmbit del PE com en el seu entorn immediat.
Article 12. Protecció d'aigües subterrànies
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
2. Totes les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del PE en què s'originen aigües residuals hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat.
Si és el cas, es durà a terme la substitució dels sistemes actuals de tractament d'aigües residuals deficients per altres sistemes que garantisquen la preservació de les aigües subterrànies enfront de la contaminació.
3. El sistema de depuració haurà de disposar d'una capacitat d'emmagatzematge i tractament dimensionada d'acord amb la població a qui haja de donar servici, considerant el possible augment en la demanda derivat de l'increment del flux de visitants amb la promoció del paratge.
Respecte al disseny, el sistema de tractament haurà de tindre en compte les característiques del medi receptor on es duga a terme l'abocament i les característiques de l'aigua residual que calga tractar.
4. La instal·lació del sistema de depuració d'oxidació total per al sanejament d'edificacions presents en l'àmbit del PE només podrà ser autoritzada quan es done prou garanties que no suposa cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.
Article 13. Abocaments
1. En aplicació de l'article 100 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, es prohibix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic.
2. Es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, així com l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen, o puguen constituir, un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn.
3. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, exceptuant les autoritzacions per a connectar amb la xarxa pública de clavegueram, s'exigirà la justificació del tractament que hagen de donar-se a estos abocaments per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què haja de ser destinada; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.
Article 14. Captacions d'aigua
1. En l'àmbit del PE podrà autoritzar-se l'obertura de pous o captacions d'aigua la necessitat dels quals es justifique per motius d'abastiment de la població i altres d'interés general, així com el manteniment de les extraccions existents, sempre que això no implique repercussions negatives sobre el sistema hidrològic.
2. Sense perjuí del que establix la legislació sectorial d'aplicació, l'obertura de pous o captacions d'aigua en l'àmbit del PE haurà de comptar amb l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Per a la sol·licitud d'este informe, la persona interessada haurà d'especificar la ubicació i les característiques de l'actuació, i també aportar justificació tècnica suficient del fet que el volum d'aigua que cal extraure no provocarà repercussions negatives sobre el sistema hidrològic.
Article 15. Fonts i surgències
1. Les obres de qualsevol tipus que puguen dur-se a terme en l'àmbit immediat de les fonts i brolladors en l'àmbit del PE hauran de garantir la seua permanència i respectar la seua tipologia tradicional. L'aprofitament de les seues aigües haurà de garantir igualment el manteniment d'un cabal d'eixida mínim per a l'ús de les persones i de la fauna salvatge.
2. Es podran autoritzar les obres, plantacions i altres actuacions destinades a millorar i adequar les àrees contigües a les fonts per a potenciar-ne l'ús públic, garantint sempre el compliment dels criteris establits en l'apartat anterior.
3. En particular, en la font d'El Molón hauran d'adoptar-se les mesures necessàries a fi de garantir la seguretat de les persones davant del risc de despreniment, per mitjà de l'aplicació de les solucions tècniques que es consideren més idònies, entre les quals pot trobar-se la col·locació i consolidació de malla anticaigudes.
Secció segona
Protecció de sòls
Article 16. Moviment de terres i extracció de recursos minerals
1. Són susceptibles d'autorització els moviments de terra que es realitzen com a conseqüència de l'execució d'actuacions o obres permeses en esta normativa, que en tot cas estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística i caldrà l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.
Queden exceptuades d'autorització i obtenció de llicència les labors de preparació i condicionament dels sòls relacionats amb l'activitat agrícola.
2. En particular, es permeten els moviments de terra derivats dels treballs de restauració de l'antiga pedrera existent vora el camí d'accés al centre d'interpretació, sempre que es desenrotllen amb els criteris establits en este article i les disposicions respecte d'això de la legislació sectorial que s'hi aplique.
En este sentit, caldrà ajustar-se a les disposicions del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana.
En relació amb l'ompliment del buit de la pedrera, es complirà el que establix el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció. Així, s'empraran únicament els residus inerts adequats que compten amb la declaració administrativa corresponent, en el cas que esta siga necessària.
La terra vegetal aportada haurà de tindre unes característiques semblants a les de l'entorn i ser adequada per a albergar una coberta vegetal d'acord amb el disseny de la revegetació.
3. Quan es tracte de moviments de terres per a la correcció de talussos amb perill d'erosió, es permetran sempre que es limite a la mínima àrea d'actuació possible, complisquen les condicions establides en l'autorització administrativa corresponent i la llicència urbanística necessària i no suposen la destrucció o deteriorament d'espècies vegetals protegides o de gran valor ecològic.
4. Es prohibix l'extracció de recursos minerals en tot l'àmbit del PE, ja que es considera una activitat incompatible amb la conservació dels valors naturals, paisatgístics i culturals que atresora este espai.
Article 17. Conservació de la coberta vegetal
1. Es consideren prioritàries en l'àmbit del PE, totes les actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.
2. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones característics de l'espai.
3. En el cas que alguna d'estes actuacions puga implicar una modificació significativa de la coberta vegetal, serà necessària la redacció d'una memòria o projecte, que serà aprovat per l'Ajuntament de Camporrobles amb l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.
Article 18. Pràctiques de conservació de sòls
1. Es prohibix la destrucció de bancals i dels seus marges, així com les transformacions agrícoles i les labors que posen en perill la seua estabilitat o suposen la seua eliminació.
2. En les zones amb sòls amb un major grau de degradació per l'erosió, s'afavoriran totes les actuacions que tendisquen a la conservació: recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals i murs de pedra i manteniment d'antics cultius llenyosos.
3. D'acord amb les disposicions de l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració vetlarà, actuant si és necessari amb caràcter subsidiari, per l'estabilització i la conservació dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.
4. Es prohibix la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, sense perjuí de les disposicions de l'article 36.2 d'este PE relatiu a la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics.
5. En cas de dur-se a terme treballs de repoblació forestal en el paratge natural municipal, els mètodes de preparació del terreny seran puntuals, com ara l'excavació de clots, de forma manual o mecanitzada, o a l'obertura de caselles. No està permesa la realització d'aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de desnivells.
6. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplè, caldrà fixar-los per mitjà de repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades per mitjà de tècniques d'integració paisatgística o utilitzant murs de pedra.
Secció tercera
Protecció d'elements d'interés geològic,
geomorfològic i coves
Article 19. Protecció de coves i elements d'interés geològic
1. Es consideren d'especial protecció tots els elements d'interés geològic i geomorfològic singular, com també les coves i els avencs presents dins de l'àmbit del paratge natural municipal.
2. En general, este PE està subjecte a les disposicions de la legislació sectorial que s'aplique a cada un dels elements considerats dins d'este article.
3. Els elements d'interés geològic i geomorfològic, així com els rocams i farallons rocosos característics de l'espai, es mantindran sense modificacions en la seua estructura i, per tant, queda prohibida qualsevol activitat que puga representar la seua degradació, deteriorament o limitació visual.
4. Per a les coves i avencs presents en l'àmbit del PE, caldrà ajustar-se a les disposicions del Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i es va aprovar el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.
En este sentit, es prestarà una atenció especial a la Cueva del Moro, inclosa en el catàleg esmentat, element sobre el qual s'aplicaran els perímetres de protecció definits en l'article 9 de l'esmentat Decret 65/2006. Queda prohibit l'accés lliure a esta cavitat, que només es permetrà per motius científics i d'investigació amb l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Camporrobles o de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Secció quarta
Protecció de la vegetació silvestre
Article 20. Formacions vegetals, hàbitats i espècies vegetals d'interés
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'este PE totes les que hi ha en l'àmbit d'estudi, descrites en la memòria informativa del document, incloses les arvenses i ruderals.
2. Es consideren hàbitats naturals d'interés en l'àmbit territorial del paratge natural municipal els detallats a continuació, identificats pel codi establit en l'annex I de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat:
a) 8210: vegetació casmofítica de fissures de rocam calcari en la regió mediterrània.
b) 4090: matolls primaris encoixinats sotmesos a una certa sequera ambiental.
c) 9560\*: boscos dominats o codominats per espècies arbòries de Juniperus que es desenrotllen sobre sòls esgotats d'elevada altitud, amb condicions xèriques.
El símbol \* fa referència als tipus d'hàbitats prioritaris.
3. Es consideren espècies vegetals d'interés en l'àmbit territorial del paratge natural municipal, sense perjuí d'altres que s'hi puguen afegir en el futur, les següents:
a) Lisimàquia (Lysimachia vulgaris): es troba com a espècie protegida no catalogada en l'annex II del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.
b) Armèria (Armeria filicaulis): es troba en l'annex III com a espècie vigilada en el decret esmentat adés.
c) Savina (Juniperus phoenicea), càdec (Juniperus oxycedrus), matafaluga de roca (Pimpinella tragium), llengua de cérvol (Phyllitis scolopendrium subsp. scolopendrium), púdol de roca (Rhamnus pumila) i herba freixurera (Sarcocapnos euphylla).
Article 21. Microreserva de flora
La regulació específica de la microreserva de flora El Molón localitzada al paratge natural municipal es desplega en la normativa particular d'este PE (Zona d'Ús Limitat, Àrea de Protecció Especial. Microreserva).
En tot cas, hi seran aplicables les limitacions d'ús establides en l'orde de declaració corresponent, i és prioritari el desenrotllament de les actuacions de conservació previstes en el seu pla de gestió.
Article 22. Tala i recol·lecció
1. En l'àmbit del PE es prohibix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials, a excepció de l'aprofitament agrícola dels terrenys definits en la normativa particular com a Zona d'Ús Compatible, Àrea Agrícola.
2. Segons les disposicions del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, per a tàxons protegits, catalogats i no catalogats, i vigilats es prohibix arreplegar-los, tallar-los, mutilar-los, arrancar-los o destruir-los de la naturalesa. També es prohibix posseir, naturalitzar, transportar, vendre, comerciar o intercanviar, oferir amb fins de venda o intercanvi, importar o exportar exemplars vius o morts, així com els seus propàguls o restes, excepte els casos que reglamentàriament es determinen. Estes prohibicions s'aplicaran a totes les fases del cicle biològic d'estos tàxons.
3. Per a qualsevol de les categories de protecció de l'esmentat Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, queda prohibida qualsevol afecció al seu hàbitat que tinga repercussions negatives sobre els tàxons.
4. Sense perjuí de les disposicions dels punts anteriors d'este article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, espàrrecs, móres, etc., sempre que hi haja consentiment tàcit del propietari i sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets en queda prohibida l'arrancada: caldrà recol·lectar-los per mitjà de tallada i no es permet l'ús d'instruments com ara aixades o rastells.
L'arreplega de fongs en els terrenys forestals queda regulada per l'Orde de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs al territori de la Comunitat Valenciana.
5. Sense perjuí de la necessitat d'obtenció de l'autorització corresponent de l'Administració forestal i de les disposicions del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en l'àmbit del PE es podrà realitzar la tala i extracció de fusta o llenya si respon a algun dels criteris següents:
a) Com a resultat de tractaments de millora i conservació de les formacions arbrades i arbustives.
b) Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.
c) Com a resultat de l'execució de tractaments i mesures fitosanitàries.
d) Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
e) Amb motiu de la realització d'estudis científics, sempre que es compte amb les autoritzacions oportunes detallades en l'article 69 d'esta normativa.
6. En tot cas, l'extracció de fusta o llenya es realitzarà acollint-se a les disposicions de la normativa sectorial vigent.
Article 23. Gestió general de la vegetació
1. Els treballs de gestió, conservació i regeneració de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les diverses comunitats naturals característiques de l'àmbit del PE, en les seues diferents fases de desenrotllament, dedicant una atenció principal als hàbitats i espècies d'interés descrits en l'article 20 d'esta normativa.
Les espècies herbàcies, arbustives i arbòries que pertanyen a les formacions naturals seran utilitzades per a accelerar el dinamisme de la vegetació, la protecció del sòl i l'aprovisionament de recursos genètics de la vegetació.
2. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, entenent-se estes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del PE.
3. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment en la zona i la manera de realitzar-la requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), a més d'una autorització de la conselleria competent en medi ambient.
Respecte a les activitats de reintroducció o reforç poblacional de plantes vulnerables o en perill d'extinció, s'haurà de tindre en compte el que establix el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.
4. Queda prohibida en l'àmbit del paratge natural municipal la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
5. La gestió dels recursos forestals dirigirà les seues actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i al seu reglament executiu aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.
6. La gestió forestal i agrària que es desenrotlle en el paratge natural municipal vetlarà pel manteniment d'un mosaic heterogeni de vegetació forestal, cultius, prats i terrenys incultes.
No s'admetrà la reducció d'extensió de les masses forestals actualment existents, ni la destrucció permanent dels marges herbacis i arbustius dels cultius, utilitzats per la fauna per al trànsit, com a hàbitat o per a la seua alimentació.
Secció quinta
Protecció de la fauna
Article 24. Protecció de la fauna silvestre
1. En relació amb la protecció de la fauna silvestre, s'haurà d'atendre, en tot cas, la normativa sectorial que siga aplicable, així com les diferents regulacions sobre l'estat legal de les diferents espècies de l'àmbit d'estudi segons els catàlegs d'espècies amenaçades (tant a escala regional com nacional), directives comunitàries o convenis internacionals.
2. Sense perjuí de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge, amb les excepcions següents:
a) Espècies cinegètiques, regulades específicament per les seues normatives sectorials.
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Es consideren espècies animals d'especial interés en l'àmbit del PE les incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell), sense perjuí d'altres que s'hi puguen afegir en el futur:
a) Espècies catalogades (en perill d'extinció): arpella.
b) Espècies catalogades (vulnerables): ofegabous, aufrany i xurra.
c) Espècies protegides: granota, gripau, fardatxo ocel·lat, serp verda, alosa vulgar, gaig, cruixidell, mostela, fagina, teixó, eriçó, musaranya comuna, musaranya etrusca i rata cellarda.
4. Les intervencions que es realitzen en el paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els diferents hàbitats faunístics, hauran de garantir el manteniment de les condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades. Per a evitar molèsties a la fauna durant l'època de reproducció, els tractaments silvícoles i altres activitats potencialment pertorbadores es realitzaran fora de les èpoques més sensibles.
5. Amb caràcter general, i sense perjuí del que establix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna com ara nius, caus i dormidors.
En particular, es prohibix:
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o l'exposició d'animals vius o les seues restes que es troben protegits per la legislació sectorial vigent i per estes normes.
b) La recol·lecció, la possessió o el comerç d'ous o cries.
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.
d) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.
6. Les autoritzacions excepcionals per al control de les poblacions d'espècies potencialment perjudicials per a l'agricultura, ramaderia, boscos, caça, fauna silvestre o salut pública, per mitjà de qualsevol procediment de captura o mort de caràcter selectiu permés per la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable previ de la conselleria competent en medi ambient.
Article 25. Repoblació o solta d'animals
1. Es prohibix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent-se com a tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze o autoritze l'administració.
2. En relació amb les espècies autòctones catalogades i protegides, de conformitat amb les disposicions de les normes legals d'aplicació, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforç de poblacions i la manera de realitzar-les requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), i haurà d'estar autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
En este sentit, l'Ajuntament de Camporrobles establirà els convenis o col·laboracions oportuns amb l'administració competent en matèria de biodiversitat per al reforç de les poblacions d'ofegabous en les diferents basses presents en l'àmbit d'estudi, o en les que es puguen crear a este efecte, per als quals caldrà l'elaboració d'estudis previs per a l'anàlisi de la viabilitat d'esta reintroducció.
Article 26. Closes i tanques
1. En l'àmbit del PE només es permet, amb caràcter excepcional, la instal·lació de closes i tanques que es justifiquen de forma motivada amb les finalitats de protegir elements d'interés com ara coves, basses o jaciments arqueològics, així com a causa de motius de seguretat i protecció de les persones.
2. Si és el cas, l'alçament d'estes closes i tanques complirà les disposicions del Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell, pel qual s'establixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics, i requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Tot això sense perjuí de l'obtenció de la llicència urbanística corresponent en els termes previstos per la llei.
Secció sexta
Protecció del paisatge
Article 27. Impacte paisatgístic
1. Es consideraren els valors paisatgístics com un criteri determinant en la gestió del paratge natural municipal. En conseqüència, la implantació d'usos, activitats o actuacions que per les seues característiques puguen generar impacte paisatgístic hauran de realitzar-se de manera que es minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge.
2. En qualsevol cas, les instal·lacions i les edificacions en el medi rural hauran d'incorporar les mesures de mimetització necessàries per a la integració en el paisatge.
3. L'Ajuntament de Camporrobles tindrà en compte, a l'hora d'efectuar, autoritzar o informar els projectes referents al paratge natural municipal, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics d'este.
4. Les actuacions de qualsevol tipus que siguen autoritzades s'han de realitzar d'acord amb la màxima integració en el paisatge i el mínim impacte ambiental.
5. Cal protegir el paisatge al voltant d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural, com ara penyals, murs o béns de patrimoni cultural, per a això s'establiran perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.
Article 28. Publicitat estàtica
1. En el paratge natural municipal només s'admetran els indicadors d'activitats, establiments i llocs de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE. La seua dimensió, disseny i col·locació hauran de ser adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len.
2. Es prohibix amb caràcter general la col·locació de la resta de cartelleria informativa de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori com sobre edificacions.
Article 29. Integració paisatgística
1. En l'equipament públic (senyals, panells, barreres o palissades de fusta, passamans, miradors, etc.), la restauració o l'ampliació d'edificacions preexistents o altres elements introduïts per l'home en el medi natural, la instal·lació o l'execució dels quals puga autoritzar-se en l'àmbit del PE segons el que disposa la present normativa, s'han d'emprar materials o acabaments les característiques de color brillantor i textura dels quals presenten un aspecte neutre des del punt de vista paisatgístic i no resulten especialment cridaners, visibles o inusuals.
2. En general, s'ha de procurar l'ús de materials naturals com ara la fusta i la pedra. No obstant això, si es requerix un altre tipus de materials, es procurarà la integració cromàtica d'estos amb l'entorn, evitant l'ús d'acabaments amb tonalitats saturades o molt lluminoses, que causen brillantors o reflectàncies, pròpies dels acabaments metàl·lics.
3. Els tancaments han de ser senzills i visualment permeables, especialment en els punts des dels quals és possible contemplar vistes panoràmiques.
Secció sèptima
Protecció del patrimoni cultural
Article 30. Definició del patrimoni cultural
1. La Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, establix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, com a béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part d'este patrimoni com a béns immaterials les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els béns immaterials de naturalesa tecnològica que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.
2. En l'àmbit del PE, els elements inclosos en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià són els següents:
a) Com a espais de protecció arqueològica (article 46.2 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat) es troben els jaciments arqueològics següents: el Molón (poblat fortificat, necròpolis i cova santuari), el Picarcho, Cerro de la Cueva de la Campana (poblat), Cueva de la Campana (espai sepulcral) i el Provisor, tots inclosos en l'expedient incoat per a la seua declaració com a Béns d'Interés Cultural (BIC) en la modalitat de parc cultural (article 26.1.A.h de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat), als quals se sumen les vessants d'El Molón I i d'El Molón II.
b) Com a elements etnològics s'han documentat quatre mallades, barraques o teñas com es denominen en la zona, situades en els paratges del vessant meridional d'El Molón, El Provisor i la Cueva de la Campana.
Article 31. Règim de protecció del patrimoni cultural
1. Amb caràcter general, la protecció del patrimoni històric i cultural en l'àmbit del PE, inclòs el patrimoni arqueològic i paleontològic, es regirà pel que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià i la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de l'anterior.
2. En els espais de protecció arqueològica s'ha d'establir una àrea de protecció de 50 metres lineals des del perímetre exterior de cada jaciment delimitat. En tot cas, en el futur, podrà concretar-se este àmbit de protecció si es realitza una prospecció arqueològica i s'acota i delimita el jaciment.
3. Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià presents en l'àmbit del paratge natural municipal haurà d'obtindre informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura. Per a la resta de béns de patrimoni cultural no catalogats serà necessari l'informe favorable previ del Servici Arqueològic Municipal de l'Ajuntament de Camporrobles.
En especial, es prohibixen tots aquells usos i actuacions que comporten la degradació dels béns historicoculturals.
Queda totalment prohibida la destrucció, espoliació o alteració voluntària de qualsevol dels elements de patrimoni cultural presents en el paratge.
4. En consonància amb el preàmbul de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, s'ha de fomentar la posada en valor dels elements de patrimoni cultural existents en l'àmbit del paratge natural municipal, sempre que això no implique la pèrdua dels seus valors o pose en perill la seua conservació.
D'esta manera, els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir l'ús públic, sempre que este no implique la pèrdua dels seus valors científics i culturals i amb obtenció prèvia de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.
5. Tota actuació arqueològica o paleontològica en l'àmbit del PE haurà de ser autoritzada expressament per la conselleria competent en matèria de cultura. La sol·licitud d'autorització haurà de contindre un pla en què es determinen amb precisió els límits de la zona objecte de l'actuació, la identificació del propietari o propietaris dels terrenys i un programa detallat dels treballs que en justifique la conveniència i l'interés científic, i la qualificació professional, determinada reglamentàriament, de la direcció i l'equip tècnic encarregats d'estos. Les autoritzacions concedides hauran de ser comunicades a l'Ajuntament de Camporrobles de forma immediata. La conselleria competent en matèria de cultura establirà els procediments d'inspecció oportuns per a comprovar que els treballs es realitzen segons el programa autoritzat i ordenarà la seua suspensió immediata quan no s'ajusten a l'autorització concedida o es considere que les actuacions professionals no aconseguixen el nivell adequat. Una vegada acabada l'actuació arqueològica o paleontològica i dins del termini que en l'autorització o després d'esta fixe l'administració o, si no n'hi ha, en el termini de dos anys, el promotor, a càrrec seu, sense perjuí del que disposa l'article 64.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, haurà de presentar a la conselleria competent en matèria de cultura una memòria científica dels treballs realitzats, subscrita per l'arqueòleg o paleontòleg director d'estos. No s'atorgaran llicències municipals per a excavacions o remocions de terra amb fins arqueològics o paleontològics, quan esta llicència siga preceptiva d'acord amb la legislació urbanística, sense haver-se acreditat prèviament l'autorització a què fa referència este apartat. L'atorgament de la llicència es comunicarà a la conselleria competent en matèria de cultura simultàniament a la notificació a l'interessat. Serà il·lícita tota actuació arqueològica o paleontològica que es realitze sense la corresponent autorització, o sense subjecció als termes d'esta, així com les obres de remoció de terra, de demolició o qualssevol altres realitzades amb posterioritat en el lloc on s'haja produït una troballa casual de béns arqueològics o paleontològics que no haja sigut comunicada immediatament a l'administració competent. La conselleria competent en matèria de cultura ordenarà la paralització immediata de l'actuació o de l'obra i confiscarà tots els objectes i béns trobats, sense perjuí de les sancions que siguen procedents d'acord amb el que disposa esta llei.
6. Per a la realització d'obres, públiques o privades, en immobles compresos en zones arqueològiques o paleontològiques o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica, així com, en general, en tots aquells llocs en què es conega o es presumisca fundadament l'existència de restes arqueològiques o paleontològiques d'interés rellevant, el promotor de les obres haurà d'aportar al corresponent expedient un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades poden causar en les restes d'esta naturalesa, subscrit per un tècnic competent. Les actuacions necessàries per a l'elaboració d'este estudi les autoritzarà la conselleria competent en matèria de cultura, la qual establirà els criteris a què s'ha d'ajustar l'actuació, i les supervisarà un arqueòleg o un paleontòleg designat per la mateixa conselleria.
7. Si amb motiu de la realització de reformes, demolicions, transformacions o excavacions en immobles no compresos en zones arqueològiques o paleontològiques o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica apareixen restes d'esta naturalesa o indicis de la seua existència, el promotor, el constructor i el tècnic director de les obres estan obligats a suspendre immediatament els treballs i a comunicar la troballa en els termes preceptuats en l'article 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, el règim del qual s'aplicarà íntegrament. Si es tracta de béns mobles, la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, en el termini de deu dies des del moment que tinga coneixement de la troballa, podrà acordar la continuació de les obres, amb la intervenció i la vigilància dels servicis competents, i establirà el pla de treball. O bé, quan ho considere necessari per a la protecció del patrimoni arqueològic o paleontològic i, en tot cas, quan la troballa es referisca a restes arqueològiques de construccions històriques o artístiques o a restes i vestigis fòssils de vertebrats, prorrogarà la suspensió de les obres i determinarà les actuacions arqueològiques o paleontològiques que s'han de realitzar. En tot cas, donarà compte de la seua resolució a l'Ajuntament de Camporrobles. La suspensió no podrà durar més del temps imprescindible per a la realització de les esmentades actuacions. Seran aplicables les normes generals sobre responsabilitat de les administracions públiques per a la indemnització, si és el cas, dels perjuís que la pròrroga de la suspensió puga ocasionar.
CAPÍTOL II
Normes sobre la regulació d'activitats i infraestructures
Secció primera
Activitats extractives i mineres
Article 32. Activitats extractives i mineres
Es prohibix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.
Secció segona
Activitat industrial
Article 33. Activitat industrial
Per considerar-se incompatible amb els objectius de protecció d'este PE, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus en l'àmbit del paratge natural municipal, incloent-hi les instal·lacions de magatzematge o primera transformació de productes primaris.
Secció tercera
Activitats agrícoles
Article 34. Normes generals
1. Es considera compatible en l'àmbit del paratge natural municipal l'exercici de l'activitat agrícola productiva que es registre en el moment de la declaració d'este, en les parcel·les que queden identificades en la normativa particular d'este PE dins de la Zona d'Ús Compatible, Àrea Agrícola.
2. Es prohibix l'ampliació de la superfície de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola productiva.
3. Als efectes previstos en l'apartat anterior, no es consideren sotmesos a l'activitat agrícola els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a deu anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.
4. El model de cultiu que es practique en estes parcel·les de la Zona d'Ús Compatible, Àrea Agrícola, serà de secà. Es permet el reg de suport puntual per a les espècies llenyoses en les primeres etapes per a facilitar la seua supervivència i posterior desenrotllament. Les espècies i les varietats agrícoles utilitzades seran les tradicionals de la zona.
5. Es prohibixen les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle.
6. L'Ajuntament de Camporrobles fomentarà la realització de pràctiques agrícoles encaminades a la conservació dels sòls.
Article 35. Productes fitosanitaris
S'ha de vetlar perquè en les parcel·les agrícoles limítrofes al paratge l'ús de productes fitosanitaris s'ajuste a les normes i plans sectorials que els siga d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicions que establisquen els organismes competents.
Article 36. Conservació dels antics terrenys cultivats
1. Els terrenys forestals existents en l'àmbit del PE, definits genèricament per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, modificada en l'article 2 per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat, i cartografiats en l'inventari de sòl forestal que figura com a annex de l'Acord de 15 de juny de 2007, del Consell, pel qual es va aprovar l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.
2. Es podrà autoritzar la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics, però en cap cas amb fins d'aprofitament econòmic com en els terrenys productius inclosos en l'article 34 en la Zona d'Ús Compatible, Àrea Agrícola.
Estos camps de cultiu poden proporcionar una sèrie de beneficis bàsics al conjunt de l'espai com són, entre altres, la discontinuïtat de combustible davant d'incendis forestals, disponibilitat d'aliment per a la fauna silvestre i manteniment de l'estructura del paisatge tradicional en mosaic.
El règim dels cultius que poden recuperar-se serà de secà. A més, si és el cas, s'hauran d'implementar models de cultiu d'agricultura ecològica compatibles amb la conservació ambiental. L'eliminació de les restes de poda i altres residus procedents dels treballs agrícoles ha de realitzar-se per mitjà de trituració in situ i la posterior incorporació al sòl; en cap cas per mitjà de crema.
3. Els marges de pedra, funcionals o en ruïnes, associats a antics bancals o per a la correcció de processos erosius en terrenys agrícoles, són d'especial interés en l'àmbit del PE, per tant s'establix com a mesura prioritària la seua restauració. Les pedres que s'usen per a la restauració han de procedir dels antics murs i, si no n'hi ha, de pedreres legalitzades el més pròximes possible. Els marges s'han de construir sense rejuntar la cara exterior i fent ixents regulars pels quals puga escalar la fauna. Cal procurar que l'estructura del mur tinga galeries naturals per a xicotets mamífers per mitjà de la col·locació de tubs a diferents alçàries, les quals es retiraran una vegada consolidat el mur.
Article 37. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries
En l'àmbit del PE es prohibix tot tipus d'edificacions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrícola o a la primera transformació de productes.
Secció quarta
Activitats ramaderes
Article 38. Concepte i règim general d'ordenació
1. Amb caràcter general, es considera autoritzable el pasturatge extensiu dins de l'àmbit del PE. En el cas que s'autoritze l'exercici d'esta activitat s'ha de sotmetre a les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació.
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals haurà de realitzar-se, almenys, tenint en compte les condicions següents:
a) Delimitació d'àrees.
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
d) En tot cas, les activitats ramaderes hauran de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del paratge natural municipal.
3. L'activitat ramadera podrà prohibir-se, de forma temporal o permanent, en aquelles zones que, amb vista a una especial protecció a causa del seu índex d'erosió o a la presència d'espècies que puguen resultar perjudicades per la pràctica ramadera, siguen delimitades per la conselleria competent en matèria de medi ambient i l'òrgan gestor del paratge natural municipal.
4. Segons el que establix l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'establixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge almenys durant els cinc anys posteriors a este.
Article 39. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes
1. Queden prohibides les construccions i instal·lacions ramaderes de nova planta en l'àmbit del PE. Esta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara mallades, corrals i dormidors.
2. Les construccions i instal·lacions ramaderes existents en el moment de l'aprovació de les presents normes (corrals o teñas) podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la seua superfície.
Secció quinta
Apicultura
Article 40. Normes generals
1. L'activitat apícola pol·linitzadora i mel·lífera es considera autoritzable en l'àmbit del paratge natural municipal a excepció de la Zona d'Ús Especial. Ús Públic, sempre que es complisquen les disposicions del Reial Decret 209/2002, de 22 de febrer, pel qual s'establixen normes d'ordenació de les explotacions apícoles.
2. En el cas que els ruscos provoquen molèsties significatives o riscos per als visitants i altres usuaris del paratge, la conselleria competent en matèria de medi ambient i l'Ajuntament de Camporrobles podran disposar el seu trasllat a un altre emplaçament que no presente estos inconvenients, o bé la retirada definitiva de l'espai.
Secció sexta
Activitat forestal
Article 41. Terreny forestal. Gestió
1. Als efectes del present PE, es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, modificat per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre.
2. En l'àmbit del PE, el règim de gestió dels terrenys forestals és l'establit, amb caràcter general, per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el seu reglament, així com pel que disposa la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests i la Llei 10/2006, de 28 d'abril, de modificació de l'anterior.
3. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació, entre l'òrgan competent en matèria forestal i l'Ajuntament de Camporrobles per a la realització, entre altres, de treballs de conservació i regeneració de la coberta vegetal, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties, i de prevenció d'incendis, en l'àmbit del paratge natural municipal.
4. A fi de facilitar la gestió dels terrenys forestals del paratge natural municipal es podrà redactar un programa de gestió i millora forestal, tal com preveuen els articles 25 i següents de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat.
En este document es realitzarà la programació de les actuacions encaminades a la conservació, millora, protecció i aprofitament dels terrenys forestals del paratge natural municipal.
Article 42. Repoblació forestal
1. La repoblació de terrenys forestals a iniciativa de l'Ajuntament de Camporrobles haurà de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent en matèria forestal, amb presentació prèvia d'un projecte tècnic.
2. Els projectes de repoblació s'han de redactar seguint les directrius establides en l'Orde de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es aprovaren les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.
3. El material vegetal utilitzat en les repoblacions haurà de complir els requisits exigits en l'annex II de l'Orde de 16 de maig de 1996 esmentada, així com en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció, i el Reial Decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció.
4. Els mètodes de preparació del terreny per a la repoblació han de ser puntuals, com ara l'excavació de clots, de forma manual o mecanitzada, o l'obertura de caselles. No es permet la realització de terrasses de sòl, excepte en projectes de correcció de desnivells.
Article 43. Aprofitaments forestals
1. Es considera, als efectes d'este PE, com a aprofitaments forestals la fusta, productes de selecció, llenyes, corfes, pastures, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentaries, bolets i la resta de productes que es generen en els terrenys forestals. Estos aprofitaments requerixen l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjuí del que disposa l'article 22 d'estes normes en relació amb la recol·lecció consuetudinària amb consentiment tàcit del propietari.
2. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del PE hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació i, si és el cas, al que recull respecte d'això el programa de gestió i millora forestal, en cas de redactar-s'hi.
Article 44. Silvicultura
1. En l'àmbit del paratge natural municipal s'hauran d'aplicar les tècniques silvícoles menys agressives possibles per a millorar la biodiversitat i multifuncionalitat de l'ecosistema forestal, i evitar, amb caràcter general, les acumulacions innecessàries de combustible en la forest.
2. En la planificació de les intervencions s'ha de tendir a la formació de masses que protegisquen el sòl adequadament i al mateix temps tinguen una estructura amb discontinuïtat horitzontal i vertical de combustible per a reduir el risc d'incendis.
3. La fusta i la llenya d'interés comercial que procedix de treballs silvícoles o d'aprofitaments forestals haurà de ser retirada en un termini màxim de dos mesos des de la finalització dels treballs. En cas de risc elevat d'incendi o plagues que puguen afectar la vegetació podrà exigir-se la retirada o l'eliminació immediata de les acumulacions de fusta i llenya en la forest.
Així mateix, cal eliminar totalment dels residus procedents dels tractaments silvícoles per mitjà de trituració o estellament i la incorporació immediata al terreny.
Article 45. Incendis forestals
1. En general i en matèria d'incendis forestals, este PE està subjecte al que determina la legislació sectorial específica en la matèria.
2. En particular, s'han d'establir les mesures necessàries per a la prevenció i extinció d'incendis en l'àmbit del PE.
3. Sense perjuí del que disposa la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'establixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, establix que els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es poden destinar al pasturatge en els cinc anys següents.
4. Tant en el pla local de prevenció d'incendis forestals, preceptiu segons l'article 138 del Reglament de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, com en el pla d'actuació municipal davant del risc d'incendis, regulat en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, que es redacten en l'àmbit municipal, el paratge natural municipal s'ha de considerar com una àrea d'especial protecció i prioritat de defensa, figura a què fa referència l'article 140 del Decret 98/1995 anteriorment esmentat.
Per a l'aprovació d'estos plans s'haurà d'obtindre, en tot cas, l'informe favorable del servici corresponent de la conselleria competent en matèria d'incendis forestals.
Secció sèptima
Activitat cinegètica
Article 46. Normes generals
1. Amb caràcter general, l'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del paratge, la qual queda subjecta als períodes, condicions i limitacions establits en la legislació sectorial específica i en els articles següents d'este PE, i en especial al que es disposa en la regulació específica per a cada zona definida en la normativa particular.
2. Amb la finalitat de garantir la supervivència de determinades espècies faunístiques amenaçades, la conselleria competent en medi ambient podrà establir limitacions espacials i temporals a l'activitat cinegètica.
Article 47. Ordenació cinegètica
1. En general i en matèria d'ordenació cinegètica, este PE està subjecte al que disposa la legislació sectorial que siga d'aplicació.
2. L'Ajuntament de Camporrobles ha de fomentar l'establiment de la zona de reserva cinegètica del vedat del qual formen part els terrenys inclosos en el paratge natural municipal, reserva obligatòria segons el que recull l'article 30.2 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de Caça de la Comunitat Valenciana, dins de l'àmbit de l'espai protegit.
3. En particular, l'activitat cinegètica del vedat de caça de què forma part l'àmbit del paratge natural municipal s'ha d'ordenar i gestionar d'acord amb el seu corresponent pla tècnic d'aprofitament cinegètic, aprovat per l'administració competent. Este pla tècnic, d'acord amb els criteris establits per la legislació vigent sobre caça, haurà de garantir l'aprofitament sostenible dels recursos cinegètics presents en el paratge natural municipal.
4. Sense perjuí del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar en l'àmbit del pla, si així ho requerix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
5. L'ús cinegètic del paratge natural municipal haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius d'este.
Secció octava
Ús públic del Paratge Natural Municipal
Subsecció primera
Ordenació de l'ús públic
Pla d'Us Públic del Paratge Natural Municipal
Article 48. Règim general de l'ús públic del paratge natural municipal
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'ús públic que no comporte eventuals riscos de degradació ambiental i afecció negativa sobre els recursos naturals i/o culturals que presenta.
L'ús públic haurà de ser compatible amb els objectius del paratge natural municipal i amb la resta dels usos permesos o autoritzats en este. En conseqüència, cada tipus d'activitat s'exercirà en les àrees que es determinen com a compatibles a este efecte en les normes particulars d'este PE.
2. La visita i el desplaçament pel paratge natural municipal seran lliures, a excepció de l'accés a recintes tancats com ara el Centre d'Interpretació, per al qual es podrà establir un horari de visita per a particulars i grups, així com el cobrament d'entrades.
L'Ajuntament de Camporrobles, per a preservar els valors de l'espai o per motius relacionats amb la gestió d'este, podrà establir, si així ho considera convenient, limitacions espacials o temporals en relació amb l'accés i el desplaçament pel paratge natural municipal.
3. Els visitants del paratge natural municipal han d'observar estrictament durant la seua estada les directrius i les recomanacions que l'Ajuntament de Camporrobles i el personal al seu servici els faça saber.
Totes les activitats d'ús públic que es facen en el paratge natural municipal es realitzaran sota l'exclusiva responsabilitat dels usuaris.
4. En qualsevol cas, els visitants hauran de tindre una conducta respectuosa amb els recursos de l'espai, l'equipament i el mobiliari d'ús públic i amb la resta de persones presents en este. En particular:
a) Transitar a peu per les sendes i pels itineraris senyalitzats i autoritzats a este efecte, i no efectuar recorreguts camp a través.
b) Queda totalment prohibit tirar papers, plàstics o qualsevol altre tipus de residu al sòl. Per a això, cal utilitzar les papereres i els contenidors distribuïts en l'àrea recreativa El Molón. No obstant això, l'Ajuntament de Camporrobles promourà entre els visitants el transport del fem generat a les zones urbanes d'origen.
Article 49. Pla d'ús públic del paratge natural municipal
1. L'Ajuntament de Camporrobles ha d'elaborar un pla d'ús públic del paratge natural municipal, que contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyança dels valors ambientals i culturals del paratge que puguen ser efectuades tant per iniciativa pública com privada o mixta.
2. L'ús públic del paratge natural municipal haurà de ser d'acord amb els usos permesos en sòl no urbanitzable protegit segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, en especial, en relació amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del Pla Especial.
3. L'elaboració del pla d'ús públic ha de comportar la realització dels corresponents estudis en què s'avalue la incidència que el desenrotllament d'este tipus d'activitats puga tindre sobre els valors naturals i culturals que van motivar la declaració del paratge natural municipal, a fi d'evitar impactes negatius sobre estos.
En particular, s'han de realitzar els estudis pertinents per a l'anàlisi de la capacitat de càrrega dels distints sectors de l'espai, i prestar especial atenció, per ser la més vulnerable, a la zona d'ús limitat (ZUL). Estos estudis facilitaran una adequada regulació de les activitats d'ús públic, les quals podran ser prohibides quan puguen impedir o dificultar el normal desenrotllament dels processos biològics o comporten afecció als elements de patrimoni cultural.
4. El pla d'ús públic haurà de contindre necessàriament la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya com ara el senderisme, l'escalada i altres esports de muntanya en l'àmbit del paratge natural municipal. A este efecte, establirà els llocs i els períodes en què es podran exercir estes activitats sense perjuí per als valors naturals del paratge. S'ajustarà, en tot cas, al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural, o a la legislació vigent en esta matèria.
5. En el pla d'ús públic s'han de determinar, per a la posterior senyalització, les vies d'accés al paratge, les zones d'aparcament, els camins no transitables amb vehicles i les sendes.
6. El pla d'ús públic del paratge es complementarà amb actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals d'este.
7. El pla d'ús públic l'ha d'aprovar l'Ajuntament de Camporrobles amb informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Prèviament a l'aprovació es demanaran els informes que es consideren oportuns per a garantir una adequada regulació de l'ús públic i evitar riscos per al medi i els usuaris.
Subsecció segona
Activitats educatives, allotjament turístic i altres activitats d'ús públic vinculades a construccions
Article 50. Campaments de turisme o càmpings
Es prohibixen els càmpings i campaments públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 51. Allotjament turístic i altres activitats hostaleres vinculades a construccions
Es prohibix la construcció d'edificacions destinades a l'allotjament turístic i a servicis d'hostaleria i restauració en l'àmbit del PE.
Article 52. Activitats educatives, recreatives i d'oci vinculades a construccions
1. Les activitats educatives, científiques, recreatives i d'oci vinculades a construccions només es permetran en les zones preparades a este efecte dins de la Zona d'Ús Especial. Ús Públic, Àrea d'Educació i Interpretació Ambiental i Cultural, segons el que recullen les normes particulars formulades en el títol III de la normativa d'este PE, les quals tenen la consideració d'equipament públic i poden ser explotades directament o indirectament per l'Ajuntament de Camporrobles.
2. Les instal·lacions per al desenrotllament d'este tipus d'activitats vinculades a construccions queden subjectes, amb caràcter general i d'acord amb les prohibicions i cauteles assenyalades en les normes particulars del present PE, a les determinacions següents:
a) Estes instal·lacions o edificacions d'ús públic han de recolzar-se sobre construccions preexistents, evitant així l'edificació de nova planta, i es permet l'ampliació, rehabilitació o reconstrucció segons les condicions establides en els articles 64 i 65 d'estes normes.
b) Es prohibix la construcció d'instal·lacions esportives en l'àmbit del PE.
3. El Centre d'Interpretació del Parc Arqueològic El Molón és l'edifici en què s'exerciran les activitats d'educació i interpretació del patrimoni cultural i natural del paratge natural municipal, per mitjà de la realització de visites guiades i autoguiades per les exposicions i recreacions, realització de tallers, cursos o conferències.
4. Les instal·lacions de l'àrea recreativa El Molón: menjador cobert, paeller tancat, zona de barbacoes i equipaments dels voltants (taules i bancs de picnic) han de concentrar l'ús recreatiu i d'oci vinculat a construccions del paratge natural municipal.
Per tant, l'oci es permetrà exclusivament en esta zona, habilitada a este efecte, i sempre que no produïsca minva en els valors naturals, paisatgístics i culturals existents en l'entorn. La regulació específica d'esta àrea es desplega en el corresponent apartat de la normativa particular d'este PE.
Subsecció tercera
Activitats d'ús públic no vinculades a construccions
Article 53. Acampada
1. Es prohibix l'acampada controlada en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
2. Es prohibix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 54. Menjar campestre
1. El menjar campestre amb productes ja elaborats que no necessiten ser cuinats podrà realitzar-se en qualsevol lloc en què es permeta el lliure accés, sense més condicionant que l'obligatorietat d'arreplegar els residus generats.
2. Es prohibix cuinar o calfar aliments per mitjà de l'ús de fogonets en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 55. Ús públic extensiu
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'ús públic extensiu de caràcter naturalístic que no comporte eventuals riscos de degradació ambiental i afecció negativa sobre els recursos naturals i culturals, i que implique una utilització passiva de l'espai.
2. Es permet la instal·lació d'equipaments d'ús públic de caràcter bla com a complement i suport a les activitats d'ús públic permeses per este PE, com ara senyals indicadors d'itineraris o panells interpretatius del paratge natural municipal i els seus valors, indicadors de caràcter institucional, barreres o palissades de fusta per a evitar la dispersió de visitants, l'accés a llocs o elements prohibits (coves, jaciments, basses, etc.) i el risc d'accidents, i miradors xicotets en punts amb vistes panoràmiques.
Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrats en l'entorn.
Article 56. Senderisme
1. El senderisme i l'excursionisme, entenent per tal l'activitat esportiva i recreativa que consistix a recórrer a peu camins i sendes, preferentment tradicionals, està permés amb caràcter general en tot l'àmbit del paratge natural municipal. Esta activitat haurà de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a este efecte.
2. L'Ajuntament de Camporrobles podrà establir limitacions o restriccions al senderisme en determinades èpoques de l'any o en determinats rutes o sendes per motius de conservació de recursos naturals o culturals protegits o de conservació prioritària. S'ha de procurar que estes restriccions estiguen degudament exposades en els camins o sendes afectades.
Les restriccions podran anar des de la prohibició de l'exercici de l'activitat fins a la realització d'esta en la modalitat de rutes guiades, especialment en aquelles que afecten de forma significativa zones de protecció (Zona d'Ús Limitat: jaciments arqueològics i microreserves).
3. En funció de l'evolució de la demanda tant quantitativa com qualitativa, o fins i tot a petició d'entitats i institucions vinculades d'alguna forma amb l'espai, es podran establir altres rutes o recorreguts guiats pel seu interés botànic, faunístic, geomorfològic i cultural o etnogràfic.
4. L'homologació de les noves sendes que es creen en l'àmbit del paratge natural municipal, així com la senyalització de les existents, s'ha d'ajustar al que establix respecte d'això el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural.
Article 57. Ciclisme de muntanya
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'activitat de bicicleta de muntanya sempre que es realitze pels itineraris senyalitzats a este efecte i que es determinen en el pla d'ús públic.
2. La circulació amb bicicleta de muntanya únicament es podrà realitzar per la xarxa de pistes i camins forestals i rurals; en el cas de les sendes, només es podrà permetre per aquelles que discórreguen recolzades en les pistes i camins.
3. L'Ajuntament de Camporrobles podrà limitar esta activitat en determinades rutes quan resulte incompatible amb el pas de persones a peu i amb les activitats educatives, o a fi d'evitar impactes sobre l'espai per increment de l'erosió.
4. Els esdeveniments que comporten concentracions de ciclistes en terrenys del paratge natural municipal hauran de ser autoritzats prèviament per l'Ajuntament de Camporrobles, el qual podrà establir les condicions i les limitacions que considere oportunes amb relació a trajectes, èpoques i nombre de participants.
Article 58. Escalada
1. Amb caràcter general, l'escalada es considera una activitat compatible en l'àmbit del paratge natural municipal en les vies que es troben actualment autoritzades o que es puguen autoritzar en el futur, sempre que no afecten els valors naturals, culturals i paisatgístics de l'espai i que es complisca el que recull la resta d'apartats d'este article i el que disposa la legislació sectorial en la matèria.
2. L'Ajuntament de Camporrobles i la conselleria competent en matèria de medi ambient podran establir prohibicions a l'escalada de forma temporal o permanent en determinades vies, i arribar fins i tot a clausurar-les definitivament, per motius de conservació prioritària d'espècies de flora, fauna o patrimoni cultural.
Les prohibicions que s'establisquen hauran d'estar degudament exposades en els accessos a les vies afectades.
3. Amb caràcter general, no s'autoritzarà l'obertura i equipament de noves vies o sectors d'escalada en llocs on puguen ser afectats elements geomorfològics fràgils, comunitats de vegetació rupícola o espècies sensibles de flora o fauna, o a la percepció del paisatge per la resta de visitants.
4. L'Ajuntament de Camporrobles ha de senyalitzar els accessos a les diferents vies d'escalada autoritzades en el paratge per a evitar la dispersió d'usuaris per l'espai amb els possibles impactes sobre el medi que se'n puguen derivar, i instal·lar cartelleria informativa que reculla les normes i recomanacions d'ús així com les possibles prohibicions temporals que s'hi puguen establir.
En el pla d'ús públic s'efectuarà un inventari detallat de les vies d'escalada existents en el paratge natural municipal, classificades per zones o sectors, que anirà acompanyat dels corresponents documents cartogràfics.
Per a cada via cal definir el nivell de dificultat, el tipus d'escalada permesa i estudiar les possibles afeccions sobre el medi que es podrien originar per a poder establir les limitacions o restriccions corresponents.
5. La pràctica de l'escalada en el paratge natural municipal es realitzarà sota l'exclusiva responsabilitat i risc dels usuaris.
Per a la pràctica de l'escalada en les vies autoritzades no serà necessària l'obtenció de cap permís previ, excepte per a grups organitzats en que haurà de comunicar-se amb antelació a l'Ajuntament de Camporrobles, el qual podrà establir les condicions o les limitacions que considere oportunes.
Article 59. Altres activitats esportives en el medi natural
1. Amb caràcter general, estes activitats s'exerciran sempre que no produïsquen minva en els valors naturals, paisatgístics i culturals existents en l'àmbit del PE.
2. Està permesa la realització d'esports pels particulars sempre que no usen elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora presents en l'espai.
3. Qualsevol activitat esportiva organitzada en l'àmbit del paratge natural municipal per entitats públiques o privades requerirà l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Camporrobles, el qual podrà establir les limitacions que considere oportunes a fi d'evitar possibles impactes sobre l'espai. Estes limitacions podrien ser relatives al nombre màxim de participants, data i duració de l'activitat, i ubicació, recorregut o sector afectat.
4. Es prohibix la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quad i semblants en l'àmbit del PE.
5. Es prohibix l'espeleologia en l'àmbit del PE.
Secció novena
Xarxa viària i circulació
Article 60. Xarxa viària del PE
1. Es classifica la xarxa viària del paratge natural municipal en pistes, camins i sendes que discorren per este territori, i que es definixen i regulen com seguix:
a) Xarxa de pistes forestals i rurals.
1r. Camí de la Rambla: comunica la carretera CV-470 amb la Fuente del Molón, que dóna accés al Centre d'Interpretació, punt fins al qual es troba asfaltat.
Abans d'arribar a la desviació que conduïx a la Fuente del Molón, el camí de la Rambla continua cap a la província de Conca, el qual dóna accés, des del terme municipal de Mira, a l'ombria d'El Molón. En este tram el ferm es troba sense cap tipus de tractament.
2n. Camí de Las Nogueras: camí asfaltat inicialment (després amb ferm de llasts) que partix del nucli urbà i dóna accés al sector sud del paratge natural municipal, el qual delimita en part el seu perímetre. D'este sorgixen altres camins secundaris, la major part dels quals donen accés a les barraques.
b) Sendes i itineraris naturals.
Senda de xicotet recorregut PR-V-293: per l'àmbit del paratge discorre la senda circular de xicotet recorregut PR-V-293 Ruta Ibera, amb una longitud de 6,8 km. La senda PR-V-293 permet accedir al Centre d'Interpretació, a l'àrea recreativa i la Fuente del Molón, a El Picarcho i al jaciment arqueològic El Molón.
2. En les sendes i itineraris només està permés el trànsit a peu, excepte quan discórreguen recolzades per pistes rurals. Les determinacions específiques per a les sendes i itineraris del paratge natural municipal han de ser regulades pel pla d'ús públic. No obstant això, és recomanable la senyalització i promoció per mitjà de materials informatius, la difusió de recomanacions per a un comportament adequat a l'entorn natural i la senyalització informativa referent al paratge al llarg d'estes sendes.
3. L'Ajuntament de Camporrobles ha de procurar un adequat manteniment de les sendes perquè estes estiguen netes i accessibles. Així mateix, es tancaran al trànsit les sendes secundàries o desviacions de les rutes senyalitzades.
4. L'Ajuntament de Camporrobles podrà limitar l'accés al públic a determinades àrees per la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals o culturals que es motiven justificadament.
Article 61. Ampliacions o modificacions de traçat de la xarxa viària del PE
1. En l'àmbit del PE, amb caràcter general, no es podran construir vials de nova planta, ni permetre la modificació del traçat o l'ampliació dels existents.
2. En l'espai definit en la normativa particular d'este PE com a Zona d'Ús Compatible, Àrea Forestal, de forma excepcional i sempre que estiguen previstos en el pla de prevenció d'incendis forestals i siguen fonamentals per a la lluita i defensa contra incendis, podran autoritzar-se, amb l'autorització prèvia de l'òrgan competent en espais protegits, la realització de noves vies d'accés, la modificació del traçat o l'ampliació de les existents.
Estes actuacions requeriran, en tot cas, la corresponent estimació o, si cal, declaració d'impacte ambiental d'acord amb el que disposa l'article 8 d'esta normativa. A més, sense perjuí de les condicions establides en l'avaluació d'impacte ambiental, l'ampliació o modificació del traçat, així com la construcció de vies d'accés de qualsevol naturalesa, no podran realitzar-se quan es generen pendents superiors al 7% en sòls blans o 15% en sòls durs.
Article 62. Circulació motoritzada en el paratge natural municipal
1. Amb caràcter general, a este respecte cal ajustar-se al que disposa el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana.
2. En particular, es prohibix la circulació motoritzada fora de les pistes forestals i rurals del paratge natural municipal excepte en els casos següents:
a) Vehicles autoritzats per l'Ajuntament de Camporrobles o per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
b) Vehicles amb fins d'aprofitament agrari i aquells destinats a la realització de treballs de conservació i regeneració de la vegetació, i manteniment i gestió dels recursos hídrics.
c) Vehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servici o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, servicis públics, etc.
d) Vehicles que realitzen servicis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.
e) Vehicles de les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat.
3. L'Ajuntament de Camporrobles podrà delimitar puntualment aquells sectors del territori d'accés públic on s'ha de controlar, amb caràcter transitori, la permanència i el trànsit de vehicles per raons ecològiques, com per exemple àrees de cria, ecosistemes en regeneració i àrees de major concentració faunística.
Secció deu
Urbanisme i edificació
Article 63. Urbanisme
1. Este PE, a efectes urbanístics, qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit - paratge natural municipal.
2. Per a la correcta aplicació de la present normativa, el futur Pla General d'Ordenació Urbana de Camporrobles haurà de remetre a este PE per a la regulació o autorització de qualsevol projecte, actuació o ús dins de l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 64. Edificació en el medi rural
1. En consonància amb el que disposa l'article 17 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, els usos a què puguen destinar-se les edificacions, construccions o instal·lacions en l'àmbit del paratge natural municipal seran els necessaris i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i aprofitament col·lectiu, així com els relatius a la gestió dels béns de domini públic o dels servicis públics o activitats d'utilitat pública o interés general.
2. Es prohibix la construcció d'edificacions de nova planta en tot l'àmbit del PE.
3. Amb caràcter general, es permet la rehabilitació, restauració o reconstrucció de les edificacions preexistents en l'àmbit del paratge natural municipal, identificades i descrites en la memòria informativa del document: Centre d'Interpretació del Parc Arqueològic, construccions i instal·lacions de l'àrea recreativa de la Fuente del Molón, cinc barraques i corrals distribuïts pel sector meridional de l'espai, i la caseta observatori del cim d'El Molón.
4. Amb caràcter excepcional i sempre que es motive de manera suficient la necessitat com a conseqüència d'una millora en la gestió de l'ús públic, científic i educatiu, es podrà permetre l'ampliació de les edificacions presents en la Zona d'Ús Especial. Ús Públic (Centre d'Interpretació i instal·lacions de l'àrea recreativa).
En tot cas, i sense perjuí d'altres requisits exigits en la legislació sectorial aplicable, l'ampliació d'edificacions preexistents en l'àmbit del PE requerix, almenys, informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Les obres d'ampliació que, si és el cas, s'hi autoritzen no podran produir un increment del volum edificat superior al 20%. La superfície ampliada haurà de quedar adossada a l'edifici existent com un únic volum i en una única alçària.
5. Per a qualsevol intervenció en construccions considerades béns etnològics (barraques o corrals) o situades en l'àmbit de jaciments arqueològics (caseta observatori en el cim d'El Molón) serà necessari l'obtenció de l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura.
Article 65. Condicions per a les edificacions en el medi rural
1. Tota ampliació, reforma, rehabilitació i reconstrucció d'edificacions que, d'acord amb estes normes i amb la legislació sectorial esmentada, poden realitzar-se en l'àmbit del PE hauran de respectar les condicions següents:
a) Les obres que s'efectuen han de respectar les característiques estètiques i de materials tradicionals; procurar-ne la correcta integració en el paisatge, i evitar-ne la ruptura per mitjà de l'aparició d'elements que per la seua alçària, volum, caràcter o aspecte exterior siguen discordants amb les construccions pròpies de la zona. L'obra de rajola a cara vista no s'admetrà en cap cas. El color preferent per a pintar les parets exteriors de les edificacions serà el blanc i altres tonalitats clares.
b) Tots els paraments visibles des de l'exterior hauran de tractar-se amb els mateixos materials i qualitat que les fatxades, i es prohibix la impermeabilització d'estos amb materials bituminosos de colors foscos o qualsevol altre revestiment no adaptat a les característiques del medi quant a la seua incidència visual, llevat que estos siguen recoberts o blanquejats. Les fatxades laterals i posteriors s'han de tractar en condicions de composició i materials semblants a les de la fatxada principal.
c) Els cossos sobre la coberta de l'edifici (torretes d'escala, depòsits d'aigua, ximeneres, panells de captació d'energia solar, etc.) han de quedar integrats en la composició de l'edifici o ocults. Les línies de conducció elèctrica i les antenes de televisió i ràdio no han de ser visibles des de l'exterior.
d) S'ha d'evitar expressament l'ús de materials reflectors en les teulades.
2. Amb la finalitat de garantir la deguda adaptació paisatgística d'estes edificacions en l'entorn, es podrà exigir l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi on s'hi localitzen, incloent-hi estudis paisatgístics.
Secció onze
Infraestructures
Article 66. Normes generals sobre les obres d'infraestructures
1. En l'àmbit del PE es prohibix, amb caràcter general, la realització d'infraestructures de qualsevol tipus, com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en este últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl i depenent sempre de l'avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment.
2. En el cas que fóra totalment necessari i s'haguera motivat suficientment segons el règim d'excepcions de l'apartat anterior, en la realització de noves infraestructures que afecten el paratge natural municipal s'ha d'optar per aquelles solucions que des del punt de vista ambiental causen menor impacte sobre l'espai, i serà necessari l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial.
3. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus s'haurà d'atindre a les disposicions de les normatives sectorials aplicables i als següents requisits genèrics:
a) Els traçats i els emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la generació d'impactes significatius.
b) Durant la realització de les obres s'hauran de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i restaurar el terreny i la coberta vegetal quan acaben estes. Així mateix, s'ha evitar la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures s'hauran d'obtindre, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística.
d) Queda estrictament prohibit el depòsit i abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de qualsevol infraestructura, siga quina siga la seua naturalesa i origen.
Secció dotze
Plans d'acció territorial
Article 67. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.
A este respecte caldrà ajustar-se al que establix el pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, pel qual es qualifica com a zona exterior residual la totalitat de l'àmbit del PE.
Secció tretze
Activitats d'investigació
Article 68. Promoció de les activitats d'investigació
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge natural municipal com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i de les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament de Camporrobles, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient i la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i patrimonials.
2. Estes activitats podran realitzar-se, d'acord amb les seues característiques i requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o per mitjà de les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. A este respecte, s'han de subscriure amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o els acords de col·laboració necessaris.
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge natural municipal són les següents, en relació oberta que podrà adaptar-se a les necessitats de la gestió de l'espai protegit:
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.
b) Realització de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de fauna i flora (incloses les espècies i varietats agrícoles tradicionals de la zona) considerades d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, així com sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.
c) Estudis sobre el patrimoni històric i arqueològic de l'àmbit del paratge.
d) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional del paratge.
e) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa i econòmica.
f) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.
4. L'Ajuntament de Camporrobles ha de facilitar el coneixement i promoure la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 69. Autoritzacions
1. Sense perjuí del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'esta normativa, per a les persones o entitats alienes a l'Ajuntament de Camporrobles o a les conselleries competents en matèria de medi ambient i de patrimoni cultural, s'establix el règim específic següent per a la realització d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge natural municipal:
a) Les actuacions que afecten directament o indirectament la flora, fauna o els hàbitats protegits requerixen l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient i la comunicació a l'Ajuntament de Camporrobles. Amb esta finalitat, la persona o entitat que realitze l'activitat investigadora ha d'adjuntar a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que vaja a realitzar.
b) Les autoritzacions podran contindre condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Es poden revocar si les investigacions s'aparten del que establix la memòria del projecte presentat o si els treballs d'investigació que s'han de dur a terme vulneren les directrius establides per l'autorització.
c) Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o entitat autoritzada haurà de presentar informe a l'Ajuntament de Camporrobles sobre els resultats, així com sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el cas que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el/la director/a del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.
d) Les autoritzacions atorgades per a l'anellament científic d'aus no exclouen la necessitat que l'anellador/a obtinga els permisos particulars corresponents, si és el cas.
e) Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits no requerixen autorització prèvia, hauran no obstant això de comunicar a l'Ajuntament de Camporrobles l'existència del projecte, i facilitar-li l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.
2. El règim d'autoritzacions per a actuacions arqueològiques o paleontològiques en l'àmbit del PE serà l'establit a este efecte en la legislació sectorial corresponent i en l'article 31.5 d'este PE.
TÍTOL III
Normes particulars de regulació d'usos i activitats
CAPÍTOL I
Concepte i aspectes generals
Article 70. Concepte
1. Als efectes de particularitzar les normes protectores establides per mitjà d'este PE, s'han distingit en l'àmbit del paratge natural municipal una sèrie de zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora. Al seu torn, estes zones s'han subdividit en diferents àrees:
Zona d'Ús Especial. Ús Públic (ZUP).
Àrea Recreativa Fuente del Molón (ZUP-1).
Àrea d'Educació i Interpretació Ambiental i Cultural (ZUP-2).
Àrea en Restauració (ZUP-3).
Zona d'Ús Compatible (ZUC).
Àrea Agrícola (ZUC-1).
Àrea Forestal (ZUC-2).
Zona d'Ús Limitat (ZUL).
Àrea de Protecció Especial. Microreserva (ZUL-1).
Àrea de Protecció Especial. Jaciments Arqueològics (ZUL-2).
2. Les determinacions inherents a estes categories de protecció constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i les activitats permesos i prohibits per este PE.
Article 71. Interpretació
1. En tot allò que no regulen estes normes particulars seran aplicables les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.
CAPÍTOL II
Zona d'ús especial. ús públic
Article 72. Caracterització i objectius específics
1. En esta categoria s'inclouen aquells espais que per les seues característiques específiques (situació, accessos, infraestructures i edificacions i instal·lacions preexistents), capacitat d'acollida o menor qualitat ambiental relativa poden resultar adequats per a albergar instal·lacions, activitats o servicis que redunden en benefici de la gestió de l'àrea protegida.
2. Quant a l'ordenació, la Zona d'Ús Especial.Ús Públic (ZUP), s'ha dividit al seu torn en tres àrees: Àrea Recreativa Fuente del Molón (ZUP-1), Àrea d'Educació i Interpretació Ambiental i Cultural (ZUP-2) i Àrea en Restauració (ZUP-3), les quals s'han diferenciat en funció dels distints usos actuals i proposats.
La caracterització de cada una d'estes àrees és la següent:
a) Àrea Recreativa Fuente del Molón (ZUP-1): inclou l'àrea recreativa de la Fuente del Molón, dotada de zona d'aparcament, font d'aigua potable, menjador cobert i tancat amb ximenera i cinc taules, zona de barbacoes (paeller cobert a una cara i quatre graelles, i paeller cobert i tancat amb banc corregut per a torrar) i conjunt de taules i bancs per a picnic sota un dosser d'arbres ombra.
b) Àrea d'Educació i Interpretació Ambiental i Cultural (ZUP-2): inclou el Centre d'Interpretació del Parc Temàtic Arqueològic El Molón i la zona perimetral a este en què s'està recuperant l'entorn per mitjà d'actuacions de millora i integració paisatgística.
c) Àrea en Restauració (ZUP-3): inclou una antiga pedrera abandonada situada al costat del camí d'accés al Centre d'Interpretació (a l'est d'este). En l'actualitat l'Ajuntament de Camporrobles ha iniciat els treballs per a la seua restauració ambiental. També comprén un antic camp de motocròs situat sota la pedrera.
3. El conjunt d'àrees que conformen la Zona d'Ús Especial. Ús Públic (ZUP) complixen, per la seua particular ubicació, les seues característiques intrínseques, tant fisiconaturals com derivades de l'activitat humana, i per les seues especials potencialitats d'ús, entre altres, les funcions específiques següents:
a) Àrea Recreativa Fuente del Molón (ZUP-1): una funció social com a lloc d'oci i recreació; en l'actualitat presenta condicions òptimes per a l'exercici d'activitats recreatives i d'ús públic intensiu.
b) Àrea d'Educació i Interpretació Ambiental i Cultural (ZUP-2): una funció social orientada a l'ús educatiu i d'interpretació de la naturalesa i el patrimoni historicocultural, destinada als usuaris de l'espai en general i en especial a la comunitat educativa. D'esta manera també servix per a contribuir a la posada en valor dels recursos propis de l'espai. També presta una funció de suport per a l'activitat científica i investigadora.
c) Àrea en Restauració (ZUP-3): el principal objectiu establit per a esta categoria és la restauració com a zona degradada, per a després habilitar-la com a àrea d'ús públic (àrea de descans), i instal·lar-hi equipament de baixa intensitat.
Article 73. Localització
La Zona d'Ús Especial. Ús Públic (ZUP) està situada en el sector SE del paratge natural municipal, al costat de l'accés principal a este des del nucli urbà de Camporrobles (camí de la Rambla).
La Zona d'Ús Especial. Ús Públic (ZUP) té una superfície total de 5,34 hectàrees.
Esta zona, amb les corresponents àrees, queda delimitada gràficament en els corresponents plànols d'ordenació del present PE.
Article 74. Usos permesos
1. Usos permesos en l'Àrea Recreativa Fuente del Molón (ZUP-1):
a) L'ús públic lligat al gaudi de la naturalesa, sempre que s'ajuste a les normes generals i particulars d'este PE, així com a les normatives sectorials que siguen d'aplicació.
b) Amb caràcter general, les activitats d'oci i recreatives que definixen l'ús específic d'esta zona.
c) L'oci concentrat es produirà exclusivament en les zones habilitades a este efecte.
d) Activitats de picnic en l'Àrea Recreativa.
e) La utilització del foc en les zones habilitades com ara barbacoes, paellers i ximeneres, sempre segons les determinacions de la legislació sectorial aplicable i respectant els períodes i limitacions establits per l'òrgan competent a fi d'evitar el risc d'incendis forestals.
Al costat d'estes instal·lacions es col·locaran rètols informatius amb informació sobre el risc d'incendis i les normes d'ús. En tot cas haurà d'apagar-se el foc i les brases dels paellers amb aigua una vegada finalitzat el seu ús.
Els paellers hauran de complir en tot moment les disposicions tècniques per a l'adequació de barbacoes o paellers davant del risc d'incendis forestals que dicte la Direcció General de Medi Natural i recollides en els plans de prevenció d'incendis dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana. En cas contrari, seran clausurats fins a l'esmena de les deficiències.
f) Instal·lació i substitució d'elements de mobiliari d'ús públic com ara bancs, taules, tanques i palissades de fusta i papereres, així com indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE. Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrades en l'entorn.
g) Obres de manteniment, restauració i rehabilitació de les edificacions existents segons el que disposen els articles 64 i 65 de la normativa general d'este PE.
h) Amb caràcter excepcional i sempre que es motive suficientment la seua necessitat com a conseqüència d'una millora en la gestió de l'ús públic, es podrà permetre l'ampliació de les edificacions presents en l'Àrea Recreativa, complint els criteris i les condicions establits en l'article 64. En este cas serà preceptiu l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
i) Treballs de millora paisatgística de l'entorn, que inclou la plantació d'espècies arbòries (arbres d'ombra) i arbustives ornamentals pròpies de zones enjardinades, el tractament de les quals serà independent al de la resta de vegetació natural de l'espai. En este sentit, es fomentarà la utilització d'espècies tradicionals en el municipi de Camporrobles.
j) L'Ajuntament de Camporrobles ha de vetlar per la conservació i el manteniment de la Fuente el Molón i garantir la seguretat de les persones davant del risc de despreniment per mitjà de la consolidació de la malla anticaigudes existent.
k) Fins i tot existint contenidors per al fem en la zona d'aparcament de l'Àrea Recreativa i papereres distribuïdes per esta, amb recollida periòdica per part de l'Ajuntament de Camporrobles, s'ha de promoure entre els usuaris el transport del fem generat cap a les zones urbanes d'origen.
l) Es permet la realització d'esports pels particulars que no requerisquen la utilització d'elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present en l'espai.
2. Usos permesos en l'Àrea d'Educació i Interpretació Ambiental i Cultural (ZUP-2):
a) En el Centre d'Interpretació del Parc Temàtic Arqueològic El Molón s'exerciran activitats d'interpretació del patrimoni cultural del paratge natural municipal i els diversos jaciments presents en este, per mitjà de la realització de visites guiades i autoguiades per les exposicions i recreacions que es puguen muntar.
Esta activitat podrà ser complementària a la visita in situ al jaciment, situat en la Zona d'Ús Limitat, Àrea de Protecció Especial, així com a la col·lecció museística localitzada en el nucli urbà (Museu Raúl Gómez).
b) La regulació específica de les visites organitzades i de grups en el Centre d'Interpretació s'ha d'establir en el Pla d'ús públic després de la realització dels estudis i anàlisis corresponents. L'Ajuntament de Camporrobles podrà establir horaris de visita, fora dels quals el centre romandrà tancat, i un preu d'entrada per a grups i particulars en contraprestació als servicis prestats.
c) L'adequació d'alguna de les sales del centre com a aula o escola de la naturalesa perquè siga usada per la comunitat educativa del municipi i la comarca. Equipament de l'aula amb material i recursos didàctics.
d) En les instal·lacions del centre podran celebrar-se cursos d'extensió, divulgació científica, formatius, escoles d'estiu, pràctiques universitàries, conferències, etc., que contribuïsquen al coneixement i la posada en valor dels recursos culturals i naturals del paratge natural municipal.
e) Obres de manteniment, restauració i rehabilitació del Centre d'Interpretació segons el que disposen els articles 64 i 65 de la normativa general d'este PE.
f) Amb caràcter excepcional, en el cas que les instal·lacions del centre no siguen suficients per a acollir les exposicions i recreacions del jaciment, així com la possible adequació d'alguna de les dependències com a aula de naturalesa, tot motivat suficientment, es podrà permetre la seua ampliació, complint els criteris i condicionants establits en l'article 64. En este cas serà preceptiu l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
g) Actuacions de restauració i integració paisatgística de l'entorn del Centre d'Interpretació, entre les quals podem trobar la plantació i la repoblació amb espècies agrícoles i forestals pròpies de l'espai, amb la possibilitat de crear un jardí etnobotànic que puga servir com a complement per a l'educació ambiental, i la recuperació de murs de pedra dels antics bancals en què es localitza l'edifici.
Es fomentarà l'execució d'estos treballs a través d'escoles d'ocupació o tallers ocupacionals.
h) Instal·lació d'equipaments d'ús públic en l'exterior del centre del tipus tanques i palissades de fusta i miradors de fusta, així com indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge natural municipal i la gestió de l'espai. Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrats en l'entorn.
i) Col·locació de panells didàctics i informatius en què es relacionen els principals recursos naturals (flora i fauna) i culturals del paratge natural municipal, així com les rutes i itineraris per a recórrer-lo, ja que el centre és el punt principal d'accés i concentració de visitants.
j) Obres i actuacions per a la creació de punts d'aigua com ara basses o tolls per a potenciar la presència d'enclavaments propicis per a la fauna en general i per al desenrotllament i la reproducció dels amfibis en particular.
En este sentit, l'Ajuntament de Camporrobles establirà els oportuns convenis o col·laboracions amb l'Administració competent en matèria de biodiversitat per al reforçament de les poblacions d'ofegabous.
3. Usos permesos en l'Àrea en Restauració (ZUP-3):
a) Es consideren activitats permeses, amb caràcter general, totes aquelles destinades a restaurar l'àrea degradada per l'extracció minera i el camp de motocròs que permeten recuperar ambientalment i paisatgísticament este sector i tornar-lo al seu estat natural, de manera que quede integrat amb el medi que l'envolta.
b) En el cas de l'espai utilitzat en el passat com a camp de motocròs, podran efectuar-se treballs de repoblació forestal de manera que es minimitzen els efectes erosius derivats de la desprotecció del sòl de coberta vegetal, contribuint al mateix temps a la millora paisatgística.
Per a això, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i complir el que disposa la legislació sectorial que siga d'aplicació, així com el que recull l'article 42 de la normativa general d'este PE.
c) En el cas de la restauració de l'antiga pedrera, s'haurà d'atendre al que disposa el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana.
4. En el pla de restauració de la pedrera s'hauran de considerar les premisses següents:
a) La topografia final haurà de tindre un modelatge adequat per a recuperar un aspecte fisiogràfic concordant amb el de l'entorn natural, que siga geotècnicament estable i que permeta el desenrotllament de la vegetació.
b) Amb relació al rebliment del buit de la pedrera caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció. Així, s'han d'emprar únicament els residus inerts adequats que compten amb la declaració administrativa corresponent, en el cas que esta siga necessària.
c) S'aplicaran labors de preparació del sòl per a afavorir l'establiment de la vegetació. En el cas que les solucions tècniques obliguen a emprar talussos de gran longitud per la realitat física existent, serà necessari aplicar tècniques de bioenginyeria (garberes, estacatges, banquetes amb microconques, mantes orgàniques, geomalles, etc.) per a reduir la capacitat erosiva de l'escolament alhora que s'oferix un suport a les plantes.
d) L'alteració de la hidrologia haurà de corregir-se amb l'establiment d'un sistema de drenatge adequat que permeta mantindre la dinàmica natural de l'aigua i els seus efectes per erosió, transport i sedimentació. Per a això, s'haurà d'establir una xarxa de drenatge la funció principal de la qual siga aprofitar al màxim l'aigua de pluja. Al mateix temps, haurà d'estar dissenyada per a evacuar l'excés d'aigua a fi d'evitar, corregir o minimitzar els processos d'erosió i contaminació de cursos naturals amb sediments procedents de l'explotació.
e) La terra vegetal aportada, que haurà de tindre unes característiques semblants a les del seu entorn, ha de ser adequada per a albergar una coberta vegetal d'acord amb el disseny de la revegetació.
f) S'ha de descriure i justificar adequadament la revegetació que s'ha de plantar. Concretament, es determinarà el mètode més adequat d'introducció d'espècies (sembra, hidrosembra i/o plantació) i es descriurà rigorosament la dosi de sembra i la seua composició, elements de l'hidrosembra o densitat de plantació i la proporció relativa de cada espècie a la distribució d'estes sobre el terreny que es vol restaurar. En el cas de combinar diversos mètodes, s'han d'identificar en la cartografia que s'adjunte al pla de restauració de les diferents zones.
g) Quant a l'elecció d'espècies que es volen introduir, esta ha d'estar fonamentada en les característiques fitoclimàtiques, edàfiques i fisiogràfiques de la zona. S'ha de tractar d'aconseguir una cobertura del sòl del 100% per mitjà de l'ús d'espècies autòctones arbòries, arbustives i herbàcies tenint en compte les distintes funcions de la vegetació (ràpida cobertura, protecció del sòl i millora de la seua estructura, manteniment de la biodiversitat, etc.).
h) Per a assegurar l'establiment de la coberta vegetal s'han d'aplicar regs. Es regarà una vegada executada la revegetació i durant els anys següents a la plantació, d'acord amb les necessitats hídriques identificades en cada cas.
5. Una vegada restaurada la zona, s'hi habilitarà una xicoteta àrea de descans al costat del camí d'accés, per mitjà de la instal·lació d'equipament d'ús públic de baixa intensitat com ara bancs, taules, tanques i palissades de fusta i papereres, així com indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE. Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, semblants als existents en la resta de la zona d'ús especial, zona d'ús públic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrats en l'entorn.
Article 75. Limitacions d'ús
1. Generalment, queden prohibits els usos que comporten una degradació ambiental o paisatgística d'estos espais o dificulten la realització dels usos preferents.
2. L'aparcament de vehicles no ha d'extralimitar les zones establides i senyalitzades a este efecte al costat del camí d'accés al Centre d'Interpretació.
3. Segons el que disposa l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de Caça de la Comunitat Valenciana, es consideren zones de seguretat totes les edificacions i instal·lacions presents en la Zona d'Ús Especial. Ús Públic, inclosa l'Àrea Recreativa de la Fuente del Molón i el Centre d'Interpretació, a més d'un perímetre de protecció de 50 metres al voltant d'estes. També tenen esta consideració tots els camins d'ús públic i una franja de 50 m a cada costat d'estos, i de 25 m en el cas de les sendes.
En les zones de seguretat, per a evitar danys a les persones o als béns, l'exercici de la caça està limitat, i hi queda prohibit tant l'ús com la tinença d'armes carregades, així com disparar cap a estes quan els projectils puguen arribar-hi.
4. Queden expressament prohibits:
a) Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.
b) Totes les instal·lacions, edificacions, construccions o ampliacions d'estes que no hagen sigut permeses expressament en qualsevol dels apartats de l'article anterior.
c) La instal·lació de suports de publicitat o d'altres elements anàlegs, excepte aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que per la grandària que tenen, el disseny i la col·locació siguen adequats a l'estructura paisatgística de l'espai, així com també els de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal, els quals, en tots els casos, s'han d'atindre a les normes que s'establisquen de disseny i instal·lació.
d) La utilització de foc en tota la ZUP per mitjà de foguerets, fogueres, barbacoes, etc., fora de les àrees especialment habilitades per a fer-ho en la ZUP-1, així com la utilització del foc en les zones habilitades fora dels períodes establits per l'òrgan competent.
CAPÍTOL III
Zona d'ús compatible
Article 76. Caracterització i objectius específics
1. En esta categoria s'inclouen aquells sectors en què les característiques del medi natural admeten o requerixen la compatibilització de la preservació amb els usos tradicionals de l'espai (activitat agrícola, forestal, ramadera i cinegètica), així com amb usos educatius, recreatius i amb altres complementaris i compatibles amb els objectius de conservació.
2. Quant a l'ordenació, la Zona d'Ús Compatible (ZUC) s'ha dividit al seu torn en dos àrees: Àrea Agrícola (ZUC-1) i Àrea Forestal (ZUC-2), les quals s'han diferenciat en funció dels distints usos actuals i proposats.
La caracterització de cada una d'estes àrees és la següent:
a) Àrea Agrícola (ZUC-1): inclou dos parcel·les (es corresponen amb els recintes SIGPAC 5, 6 i 7 de la parcel·la 956 del polígon 1) ubicades al costat del camí d'accés al Centre d'Interpretació, on apareixen els únics camps cultivats de tot l'espai: un d'oliveres i ametlers, i un altre de cereal. Es tracta de parcel·les en rompuda arrendades des d'històric per l'Ajuntament de Camporrobles, que és el propietari d'estes.
b) Àrea Forestal (ZUC-2): comprén la major part de l'àmbit del paratge natural municipal, on es desenrotlla vegetació forestal amb predomini de formacions arborescents obertes de ginebres i savines.
3. Els objectius específics plantejats per a esta categoria de protecció (Zona d'Ús Compatible) es poden sintetitzar en:
a) Manteniment de les activitats tradicionals de l'espai compatibles amb les finalitats que motiven la declaració de paratge natural municipal i que s'hi han realitzat històricament, i permetre'n la conservació fins a l'actualitat.
b) Mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica; preservar la qualitat ambiental de l'espai.
c) Fomentar actuacions dirigides a potenciar els hàbitats naturals de major interés en l'espai, identificats en l'article 20 de les normes generals.
d) Conservació i millora de la vegetació natural existent, potenciació d'esta i de la seua regeneració natural.
e) Combatre els processos erosius, principalment en els sectors amb sòls més degradats (límit E de l'espai).
f) Preservar les fites paisatgístiques existents.
g) Execució d'una gestió la qual permeta mantindre un mosaic heterogeni de vegetació forestal i cultius agrícoles tradicionals de secà (productius i no productius) que afavorisca la diversitat ecològica i paisatgística de l'espai (ZUC-1).
h) Desenrotllament de models de cultiu d'agricultura compatibles amb la conservació ambiental, que en el futur podrien orientar-se cap a l'agricultura ecològica (ZUC-1).
i) Recuperació i posada en valor dels elements etnològics presents en esta àrea (corrals o teñas).
Article 77. Localització
L'Àrea Agrícola (ZUC-1) està situada en el sector SE del paratge natural municipal, al costat de l'accés principal a este des del nucli urbà de Camporrobles (camí de la Rambla), a l'esquerra d'este en sentit cap al Centre d'Interpretació. Es correspon amb els recintes SIGPAC 5, 6 i 7 de la parcel·la 956 del polígon 1. Té una superfície d'1,59 hectàrees.
L'Àrea Forestal (ZUC-2) s'estén per la pràctica totalitat del paratge natural municipal, excloent la superfície ocupada per la resta de zones. Es correspon amb una superfície de 169,847 hectàrees.
La Zona d'Ús Compatible té una superfície total de 171,43 hectàrees.
La Zona d'Ús Compatible, amb els seus corresponents àrees, queda delimitada gràficament en els corresponents plànols d'ordenació del present PE.
Article 78. Usos permesos
1. Usos permesos en l'Àrea Agrícola (ZUC-1):
a) L'activitat agrícola tal com es preveu en les disposicions de les normes generals del present PE.
b) Realització de treballs propis de la pràctica agrícola tradicional en els bancals de cultiu.
De forma específica, s'hi permet la poda i realçament d'exemplars arboris d'ametlers i oliveres, la realització de treballs de llaurada respectant la vegetació dels límits, així com la sembra i adob, prioritzant la implantació de tècniques pròpies de l'agricultura integrada.
c) Plantació d'espècies agrícoles llenyoses, sempre que es tracte d'espècies o varietats cultivades tradicionalment en la zona.
d) La circulació i accés a les parcel·les dels tractors i maquinària agrícola necessaris per a la realització dels treballs permesos en els paràgrafs anteriors.
e) Altres usos i actuacions destinats a millorar les condicions ambientals i paisatgístiques d'estes parcel·les.
2. Usos permesos en l'Àrea Forestal (ZUC-2):
a) Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals del paratge natural municipal i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
b) Queden específicament permesos els usos següents:
1r. Actuacions de conservació i regeneració d'ecosistemes, i en especial mesures per a potenciar les comunitats naturals d'interés característiques de l'àmbit del PE i la millora d'hàbitats per a la fauna.
2n. Tractaments silvícoles de millora de la vegetació forestal com ara cures culturals i neteges, eliminació selectiva del matoll i altres actuacions per a aconseguir la regeneració natural.
3r. Repoblació forestal, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient, d'acord amb el que disposa la legislació sectorial que siga d'aplicació, així com el que recull l'article 42 de la normativa general d'este PE.
4t. Obres i actuacions de millora de fonts i punts d'aigua, com basses, tolles o bassiots.
5t. Les actuacions de gestió dels recursos hídrics promoguts per l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències.
6t. Infraestructures de defensa contra incendis forestals, sempre que figuren previstes en el pla de prevenció d'incendis forestals, amb l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
De forma excepcional i sempre que estiga previst en l'esmentat pla de prevenció i siguen fonamentals per a la lluita i defensa contra incendis, es podrà autoritzar, amb l'autorització prèvia de l'òrgan competent en espais protegits, la realització de noves vies d'accés, la modificació del traçat o l'ampliació de les existents. Estes actuacions requeriran, en tot cas, la corresponent estimació o, si és necessari, la declaració d'impacte ambiental d'acord amb el que disposa l'article 8 de la present normativa.
7m. Es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, móres, etc., sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o fauna. En qualsevol cas, queda prohibit arrancar les plants, les quals s'han de recol·lectar-se per mitjà de tall.
8u. Es podrà autoritzar la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics, paisatgístics i relatius a la prevenció d'incendis forestals.
9é. Es considera autoritzable el pasturatge extensiu sota les condicions establides en la normativa sectorial i el que recullen les normes generals d'este PE.
10é. L'activitat cinegètica tal com es preveu en les disposicions de les normes generals del present PE.
11é. Accions encaminades a possibilitar les activitats naturalístiques, científiques i didacticoecològiques que contribuïsquen al coneixement d'este espai i els seus principals valors.
12é. Es permet l'ús públic extensiu de caràcter naturalístic que no comporte eventuals riscos de degradació ambiental i que implique una utilització passiva de l'espai, com ara el senderisme controlat. En tot cas, el senderisme i excursionisme haurà de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a este efecte.
13é. Es permeten les labors de manteniment de sendes i la instal·lació d'infraestructures d'ús públic de caràcter bla lligades a este (barreres, defenses anticirculació, dispositius de seguretat, etc.), sempre que es prenguen les precaucions oportunes per a evitar danys a la vegetació d'especial rellevància. Els miradors i les instal·lacions de seguretat seran les úniques infraestructures majors permeses.
14é. Es permet la senyalització i l'homologació de noves sendes sempre que estiga justificada la seua necessitat i la seua implantació no cause danys als valors d'interés del paratge. A més de complir la regulació existent per a este tipus d'actuació, es requerirà informe de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
En tot cas, cal tindre en compte els condicionants següents per al disseny del traçat:
- La senda s'ha de recolzar sobre antics camins o sendes.
- La senda ha de tindre l'amplària mínima possible compatible amb la seua funcionalitat.
- S'ha de considerar el tipus de sòl i el pendent de manera que es minimitze el risc d'erosió.
- S'ha d'establir un disseny que minimitze la necessitat d'obres com ara excavacions, rebliments, murs i fonamentacions.
- S'ha de procurar la creació de sendes circulars.
- La forma del traçat haurà d'integrar-se en la naturalesa, i tractar d'evitar els traçats rectes durant longituds prolongades. A més, s'ha de procurar l'adaptació del traçat a elements existents com ara penyals, espècies vegetals de port considerable, etc., la qual cosa permetrà, a més de conservar els dits elements, crear traçats més irregulars.
15é. Actuacions de recuperació i posada en valor dels recursos etnològics presents en la zona, com ara els corrals o teñas, a fi de potenciar l'atractiu de l'espai, i recuperar usos i costums i valorar les activitats tradicionals.
Article 79. Limitacions d'ús
1. Usos prohibits en l'Àrea Agrícola (ZUC-1):
a) Actuacions de transformació d'estos bancals per a qualsevol altre ús diferent del cultiu agrícola tradicional.
b) La tala o desarrelament d'oliveres i ametlers, excepte per a la seua substitució per rejoveniment de la plantació, raons fitosanitàries o canvi de l'espècie o varietat que es vol cultivar.
c) L'alteració de les característiques fisiogràfiques de les parcel·les agrícoles.
d) La substitució de cultius de secà per altres de regadiu, encara que es permet el reg de suport puntual per a les espècies llenyoses en les seues primeres etapes amb objecte facilitar-ne la supervivència i posterior desenrotllament.
e) La destrucció de ribassos tradicionals i marges herbacis i arbustius en les parcel·les de cultiu.
f) L'abandó de restes agrícoles als voltants de les parcel·les de cultiu.
g) Es prohibix l'ús del foc per a l'eliminació de restes agrícoles llenyoses produïdes per l'activitat agrícola. En el seu lloc es fomentarà la trituració o estellament d'estos residus.
h) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o el paisatge.
i) Es prohibix la construcció de magatzems o qualsevol altre tipus de construccions o instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, incloent-hi hivernacles i infraestructures de servici, així com instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals.
2. Usos prohibits en l'Àrea Forestal (ZUC-2):
a) Es consideren usos prohibits, a tots els efectes, tots els que comporten alteració i degradació del medi i dels valors naturals que té o dificulten el desenrotllament dels usos permesos.
b) Queden específicament prohibits els següents usos o activitats:
1r. Actuacions i instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les infraestructures d'ús públic extensiu de caràcter bla permeses en l'article anterior.
2n. Noves edificacions o construccions de qualsevol tipus i per a qualsevol finalitat.
3r. Instal·lacions esportives de qualsevol tipus, així com la realització d'activitats esportives que puguen comportar degradació del medi natural.
4t. Infraestructures de qualsevol tipus, excepte les directament vinculades a la prevenció i extinció d'incendis forestals segons el que preveu l'article anterior, així com, amb caràcter excepcional, aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, sempre que es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl i depenent sempre de l'avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment.
5t. El trànsit de vehicles motoritzats fora dels camins en què s'hi autoritza expressament, excepte per als servicis de gestió, vigilància i manteniment de l'espai i prevenció i extinció d'incendis, així com els destinats a la realització de treballs agrícoles i forestals en les zones corresponents.
6t. La instal·lació de suports de publicitat de qualsevol tipus o d'altres elements anàlegs, així com qualsevol forma de publicitat que no siga de caràcter institucional, destinada a proporcionar informació sobre l'espai i els seus valors objecte de protecció, sense que comporten deteriorament del paisatge.
7m. Es prohibix l'ús del foc amb qualsevol finalitat.
CAPÍTOL IV
Zona d'ús limitat
Article 80. Caracterització i objectius específics
1. Es tracta d'àrees amb una elevada qualitat biològica, o bé amb la presència d'elements fràgils o representatius de l'espai (com ara jaciments arqueològics o elements d'interés geològic o geomorfològic), en les quals els objectius de conservació impliquen algunes restriccions d'ús i l'aplicació de mesures addicionals de protecció.
La Zona d'Ús Limitat constituïx el màxim exponent del Paratge Natural Municipal El Molón des del punt de vista de la protecció. Comprén aquelles zones de l'espai que contenen elevat interés natural (microreserva de flora) i cultural (jaciments arqueològics).
2. Quant a l'ordenació, la Zona d'Ús Limitat (ZUL) s'ha dividit al seu torn en dos àrees: Àrea de Protecció Especial. Microreserva (ZUL-1) i Àrea de Protecció Especial. Jaciments Arqueològics (ZUL-2), les quals s'han diferenciat en funció dels distints usos actuals i proposats.
La caracterització de cada una d'estes àrees és la següent:
a) Àrea de Protecció Especial. Microreserva (ZUL-1): està definida per l'àmbit de la microreserva El Molón, declarada per l'Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 23 microreserves vegetals a la província de València.
La microreserva es troba situada a 1.100 metres d'altitud, en l'ombria de la muntanya de La Gallarda. Es caracteritza per la presència d'uns sòlids penyals calcaris que es recolzen sobre una vessant de relleus més suaus.
Les espècies prioritàries de la microreserva són: Phyllitis scolopendrium ssp. scolopendrium (llengua de cérvol), Pimpinella tragium i Armeria filicaulis.
Les unitats de vegetació prioritàries són les següents: matolls arborescents de Juniperus (codi Natura 2000: 5210); pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica (codi Natura 2000: 8210); coves no accessibles al públic (codi Natura 2000: 8310).
La superfície d'esta àrea és de tres hectàrees. Coincidix en gran part amb la superfície ocupada pel jaciment arqueològic d'El Molón i el seu perímetre de protecció, per la qual cosa en este espai serà aplicable la normativa particular relativa a estes dos categories.
b) Àrea de Protecció Especial. Jaciments Arqueològics (ZUL-2): esta àrea es troba definida pels diferents jaciments arqueològics presents en l'àmbit del paratge natural municipal, inclosos els corresponents perímetres de protecció (50 metres al voltant d'estos).
La relació de jaciments inclosos és la següent: el Molón (poblat fortificat, necròpolis i cova santuari), el Picarcho, Cerro de la Cueva de la Campana (poblat), Cueva de la Campana (espai sepulcral), El Provisor, les vessants d'El Molón I i les vessants d'El Molón II.
La superfície que comprén este àrea (de forma discontínua) és de 23,03 hectàrees.
3. Els objectius específics plantejats per a esta categoria de protecció (Zona d'Ús Limitat) es poden sintetitzar en:
a) Mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
b) Conservació de poblacions de tàxons vegetals endèmics, rars o amenaçats en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, així com dels hàbitats i unitats de vegetació que els contenen. Estes espècies i unitats de vegetació prioritàries són les descrites en la caracterització de la microreserva.
c) Afavorir la conservació dels substrats sobre els quals creix la vegetació d'interés, i en especial els perfils tipus geològics o de sòls.
d) Dotar de major grau de protecció legal i permanència determinades parcel·les experimentals d'investigació botànica. Preservar inventaris excel·lents d'unitats de vegetació protegits per la Directiva d'Hàbitats de la Unió Europea.
e) Fomentar recorreguts botànics didàctics i rutes ecològiques per a la docència botànica.
f) Facilitar les reintroduccions o reforçaments poblacionals de plantes amenaçades o en perill d'extinció.
g) Protecció, conservació i posada en valor dels jaciments arqueològics presents en l'àmbit del PE.
h) Facilitar el coneixement, la comprensió i el gaudi de la major part possible dels vestigis arqueològics i històrics del jaciment El Molón.
4. Plantejar estos objectius comporta necessàriament una limitació de les possibilitats d'ús, i es permeten únicament aquells compatibles amb els objectius proposats.
Article 81. Localització
Àrea de Protecció Especial.Microreserva (ZUL-1): la microreserva queda delimitada pel polígon els vèrtexs de la qual es corresponen amb les següents coordenades UTM sobre el fus 30:
Vèrtex X Y
1 637552 4392156
2 637607 4392205
3 637538 4392294
4 637479 4392292
5 637424 4392267
6 637361 4392202
7 637383 4392150
8 637443 4392101
9 637463 4392095
10 637496 4392114
11 637520 4392119
L'Àrea de Protecció Especial. Jaciments Arqueològics (ZUL-2) s'estén de forma discontínua per la pràctica totalitat de l'espai, pel qual hi ha dispersos nombrosos jaciments arqueològics. El de major envergadura i dimensions, El Molón, es localitza en el cim del turó de La Gallarda.
La Zona d'Ús Limitat, amb les corresponents àrees, queda delimitada gràficament en els corresponents plànols d'ordenació del present PE.
Article 82. Règim d'ordenació en la Zona d'Ús Limitat
1. Règim d'ordenació en l'Àrea de Protecció Especial. Microreserva.
La microreserva de flora El Molón es troba sotmesa al règim d'ordenació i gestió establit per l'Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 23 microreserves vegetals a la província de València.
Les limitacions d'ús establides en la microreserva són les següents:
a) Control del pasturatge en l'àrea de la microreserva.
b) Queden exclosos els treballs silvícoles, inclosos les aclarides, les repoblacions o els aprofitaments fusters. En el cas que estos es realitzen, s'haurà de respectar un radi mínim de cent metres al voltant del perímetre de la microreserva dins de la forest, en el qual estes activitats estiguen sensiblement atenuades.
c) Queden excloses de la microreserva totes aquelles activitats que comporten una remoció del substrat o un dany a les plantes, inclosa la recol·lecció de qualsevol tipus de material vegetal que tinga una finalitat diferent de la científica.
d) Queda prohibit l'abocament de runes en l'interior de la microreserva.
e) L'accés a la microreserva queda restringit als camins ja existents, a fi d'evitar els processos erosius en la resta d'esta.
Serà prioritària l'execució de les actuacions de conservació previstes en el pla de gestió de la microreserva, per a la qual cosa l'Ajuntament de Camporrobles podrà col·laborar amb l'Administració competent en matèria de biodiversitat.
Estes actuacions de conservació d'execució prioritària són les següents:
1r. Instal·lació de cartell informatiu amb pictogrames.
2n. Seguiment periòdic de la població de Phyllitis scolopendrium ssp. scolopendrium.
3r. Recol·lecció de llavors de les espècies Armeria filicaulis i Pimpinella tragium i depòsit en el banc de germoplasma.
4t. Mostreig fitosociològic de les unitats de vegetació prioritàries.
5t. Tanca de l'avenc que alberga la població de Phyllitis scolopendrium ssp. scolopendrium.
6t. Tanca experimental a fi de determinar l'impacte de la brostejada pel bestiar oví.
2. Règim d'ordenació en l'Àrea de Protecció Especial. Jaciments Arqueològics.
a) Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la protecció, conservació i millora dels elements de patrimoni cultural presents en esta àrea, així com aquells destinats a la seua posada en valor.
En tot cas, qualsevol actuació que pretenga realitzar-se en esta haurà d'obtindre l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura.
Queden específicament permesos els usos següents:
1r. Estudis científics dels diferents jaciments arqueològics, així com la busca i prospecció de nous jaciments.
Tota actuació arqueològica o paleontològica haurà de ser autoritzada expressament per la conselleria competent en matèria de cultura, segons el que establix la legislació sectorial vigent, l'article 31 de les normes generals i el règim d'autoritzacions d'este PE.
2n. Tractaments de millora i conservació de l'estat dels jaciments.
3r. En consonància amb el que recull el preàmbul de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, s'ha de fomentar la posada en valor i la difusió dels elements de patrimoni cultural existents en l'àmbit del paratge natural municipal. D'esta manera, els elements i els conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics o educatius i interpretatius sempre que estos no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals i amb obtenció prèvia de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.
Per a això, l'Ajuntament de Camporrobles, en cooperació amb les entitats científiques que hagen col·laborat en la realització dels treballs arqueològics, podrà habilitar per a ús interpretatiu itineraris de visita als jaciments, en especial en el cas d'El Molón. Per a facilitar la visita, es podran col·locar panells didàctics i explicatius dels jaciments, els quals han de quedar totalment integrats en l'entorn.
Com a complement a esta activitat està la visita al Centre d'Interpretació del Parc Temàtic Arqueològic, en què poden realitzar-se visites guiades i autoguiades per les exposicions i recreacions.
L'Ajuntament de Camporrobles podrà oferir, a canvi d'una contraprestació econòmica que es considere adequada, paquets conjunts per a grups amb visites guiades pel jaciment i el Centre d'Interpretació.
4t. Repoblació amb espècies agrícoles o forestals, amb l'autorització prèvia de les conselleries competents en matèria de medi ambient i cultura, quan a causa dels estudis arqueològics s'hagen quedat àrees desproveïdes de vegetació natural a fi de pal·liar l'erosió i sempre que esta repoblació no cause danys als béns patrimonials.
b) Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació dels béns historicoculturals. En especial es prohibixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a la millora, conservació i difusió d'estos enclavaments.
Queda totalment prohibida l'espoliació de qualsevol element que puga comportar la pèrdua de material historicocultural de l'espai.
Com a mesura precautòria general, qualsevol actuació que puga afectar els jaciments arqueològics presents en l'àmbit del paratge natural municipal haurà d'obtindre l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura.
TÍTOL IV
Normes per a la gestió del paratge natural municipal
Article 83. Règim general
1. L'administració i la gestió del Paratge Natural Municipal El Molón correspon a l'Ajuntament de Camporrobles.
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament de Camporrobles l'assistència tècnica necessària i assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.
3. El règim de gestió del paratge s'ha d'atendre al marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, així com a les determinacions específiques que establix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i servicis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Esta gestió també podrà encarregar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
5. L'Ajuntament podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge natural municipal dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, l'Administració General de l'Estat, a través del Ministeri amb competències en matèria de medi ambient o de l'organisme de Conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer), les universitats i centres d'investigació i del sector privat, com ara una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
Article 84. Consell de Participació
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal El Molón, segons el que s'establix en l'article 6 de la part dispositiva del decret de declaració del paratge, atenint-se d'esta manera al que preveu l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
TÍTOL V
Mecanisme de finançament
Article 85. Règim general
1. El finançament del paratge natural municipal anirà a càrrec de l'Ajuntament de Camporrobles.
2. L'Ajuntament de Camporrobles ha d'habilitar en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La conselleria competent en matèria d'espais protegits podrà participar en el finançament del paratge natural municipal d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
TÍTOL VI
Règim sancionador
Article 86. Règim sancionador
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí del que es puga exigir en la via penal, civil o de qualsevol altre orde en què puga incórrer.
2. Els infractors estan obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i a restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6784, del 29-05-2012 (2012/5237)

DECRETO 80/2012, de 25 de mayo, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado El Molón, en el término municipal de Camporrobles.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2012/05/25/80/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   6784

Fecha DOGV
:   29-05-2012

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2012/5237

CVE


Fecha del documento
:   25-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))

DECRETO 80/2012, de 25 de mayo, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado El Molón, en el término municipal de Camporrobles. [2012/5237]
Preámbulo
El Paraje Natural Municipal El Molón, con una superficie de 199,81 hectáreas, se localiza al norte de la comarca de Utiel-Requena; su ámbito territorial se sitúa en el sector noroeste del término municipal de Camporrobles, en el límite con la provincia de Cuenca, y posee valores tanto de tipo ecológico como paisajísticos y relativos al patrimonio histórico y etnológico que justifican su declaración como espacio protegido.
Se trata de un espacio fácilmente diferenciable de su entorno, ya que geomorfológicamente se corresponde con una muela cretácica (1.128 metros) que se levanta sobre el llano existente alrededor del casco urbano. Esta muela, delimitada por abruptos escarpes, tiene forma alargada y se encuentra estructurada en varias plataformas, siendo la situada en su parte central, con una morfología de pequeña meseta, la que fue elegida como lugar de asentamiento en diversas épocas al resultar muy apta para el desarrollo poblacional y presentar unas condiciones defensivas muy favorables.
Por lo que respecta a la vegetación característica del Paraje, ésta se encuentra definida por un matorral arborescente dominado por la sabina negral (Juniperus phoenicea), junto con otra especie del mismo género, el enebro de miera (Juniperus oxycedrus), que es más escaso en estas laderas y se localiza en aquellas zonas donde el suelo presenta un mayor índice de pedregosidad. Entre las plantas rupícolas cabe mencionar al hieracio (Hieracium aragonense), la escabiosa (Scabiosa turolensis), la espuelilla (Chaenorrhium origanifolium subsp. crassifolium) y la polígola rupestre o de roca (Polygala rupestris). A medida que se gana en altitud se hace más abundante el cojín de monja (Erinacea anthyllis), el endrino (Prunus spinosa), y ya en la cumbre se encuentran especies como la Salvia lavandulifolia, Festuca hystrix o Armeria fillicaulis. Poco antes de llegar a la cima se localiza la microrreserva de flora El Molón, que se caracteriza por la presencia de plantas endémicas, entre las que cabe destacar la denominada lengua de ciervo (Phyllitis scolopendrium subsp. scolopendrium), un helecho en peligro crítico (categoría UICN) que está relegado en nuestra geografía a unas pocas simas lo suficientemente húmedas, como el Pozo del Moro, incluido en el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.
En cuanto al valor botánico, en este espacio protegido están representados los siguientes hábitats de interés comunitario incluidos en la Directiva 92/43/CEE: la vegetación casmofítica de fisuras de roquedos calizos en la región mediterránea, los matorrales primarios almohadillados sometidos a cierta sequía ambiental y los bosques dominados o codominados por especies arbóreas de Juniperus que se desarrollan sobre suelos agotados de elevada altitud, bajo condiciones xéricas, este último catalogado como prioritario.
El Paraje también presenta notables valores faunísticos. Entre las especies de anfibios merece especial atención el gallipato (Pleurodeles walti), incluido en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada como especie vulnerable, al ser el único urodelo de la Comunitat Valenciana que se encuentra en regresión debido a la degradación de su hábitat. El ambiente de xericidad y las numerosas horas de sol hacen de la zona un lugar muy propicio para los reptiles que la habitan, por lo que puede observarse la presencia de la lagartija hispánica (Podarcis hispanica) y del lagarto ocelado (Lacerta lepida), entre otros. En cuanto a la avifauna, el Molón es utilizado como territorio por numerosas rapaces, entre las que destacan el águila real (Aquila chrysaetos), el cernícalo (Falco tinnunculus) y el halcón peregrino (Falco peregrinus). Entre las especies de carácter nocturno se encuentran el búho real (Bubo bubo), la lechuza común (Tyto alba), el autillo europeo (Otus scops) y el mochuelo europeo (Athene noctua). Cabe resaltar la presencia del pardillo común (Carduelis cannabina), muy famoso en el gremio de la ornitología por sus agradables cantos, siendo conocidos como los pardillos del Molón. Además, debido a la proximidad de este enclave con la Laguna del Campillo, es posible encontrar por la zona al aguilucho lagunero (Circus aeruginosus), especie catalogada en peligro de extinción.
El grupo de los mamíferos completan el variado repertorio faunístico de este enclave. Cabe hacer mención a la gineta (Genetta genetta) y la garduña (Martes foina), especies que suelen utilizar los cortados para refugiarse, criar y buscar alimento. Entre los mamíferos protegidos se encuentran la comadreja (Mustela nivalis), el tejón (Meles meles), el erizo ibérico (Erinaceus europaeus), el lirón careto (Eliomys quercinus) y roedores como la musaraña gris (Crocidura russula) y la musarañita (Suncus etruscus). Además, en el entorno del Molón es cada vez más notable la presencia del corzo (Capreolus capreolus), el cual busca las zonas de claros para pastar.
En cuanto a la fauna invertebrada, es de destacar la presencia de un caracol inédito en la península, el cual fue hallado por Siro de Fez (1944) vecino de Camporrobles. El ejemplar descubierto es conocido científicamente como Helicella (Candidula) camporroblensis.
En relación con el paisaje, desde la cima del Molón pueden contemplarse unas vistas magníficas que conjugan la belleza de los pinares de la vecina Mira, al norte, y las amplias y sobrias llanuras del Campillo al sur, así como las vertientes del Cabriel y otros elementos identificativos de los pueblos que la rodean. Asimismo, pueden contemplarse formaciones como la Sierra de la Bicuerca, el Cerro de la Majuelas, La Piñarona, el Pico del Águila, la Cagarruta y Presilla, la Sierra de Mira, la depresión de Contreras y toda la meseta de Utiel. Donde el relieve se hace más suave y accesible se observa una mayor implantación del paisaje agropecuario, con la aparición de las tradicionales barracas o teñás que contribuyen a diversificar y enriquecer este espacio.
Por otro lado, el Paraje dispone de numerosos elementos patrimoniales de gran valor, entre los que destaca el yacimiento arqueológico del Molón, uno de los más importantes en el ámbito levantino, destacando por su marco paisajístico y un conjunto arqueológico bien conservado (incluye poblado fortificado, necrópolis y cueva-santuario) y en el cual nos podemos recrear con los poblados de la Edad del Hierro (SS. VII - I a. C.) y de la Época Islámica (SS. VIII - X d. C.). Otros elementos de interés son la Cueva Santuario del Molón, los poblados del Picarcho y del Cerro de la Cueva de la Campana. Todos estos elementos testimonian la existencia de actividad humana en la zona a lo largo de la historia y ponen de manifiesto la riqueza histórica-cultural que alberga el lugar.
Finalmente, el Paraje posee un gran potencial en relación con las actividades de esparcimiento y de educación ambiental. Por una parte se encuentra el Centro de Interpretación del Parque Temático Arqueológico El Molón, el cual es un complemento ideal de la visita al propio yacimiento y por otra está el área recreativa Fuente del Molón que cuenta con una fuente de abundante caudal que tiene como origen un manantial, que en época de los íberos era utilizada como cueva-santuario.
Por todo ello y a iniciativa del Ayuntamiento de Camporrobles, la Generalitat, en virtud de lo establecido en el artículo 49.1.10ª del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establece, entre otras materias, la competencia exclusiva de la Generalitat sobre espacios naturales protegidos, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 149.1.23ª de la Constitución Española, considera necesaria la declaración de un régimen especial de protección de los valores naturales de este espacio.
Así, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, establece la figura de protección denominada Paraje Natural Municipal, que se regula posteriormente por el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, que se adapta a las características de este enclave y permite la vía jurídica idónea para la consecución de los objetivos previstos.
Por ello, vistos los valores naturales e importancia del mismo, del interés del Ayuntamiento de Camporrobles, y habiéndose cumplido en el procedimiento de declaración los trámites necesarios para la declaración del Paraje Natural Municipal previstos específicamente en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, a propuesta de la consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 25 de mayo de 2012,
DECRETO
Artículo 1. Objeto
1. Es objeto de este decreto declarar, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 24 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, Paraje Natural Municipal el espacio denominado El Molón, en el término municipal de Camporrobles, estableciéndose para éste un régimen jurídico de protección de acuerdo con las normas contenidas en la citada Ley.
2. En razón del interés ecológico, geomorfológico, paisajístico y sociocultural del Paraje Natural Municipal, y de acuerdo con lo dispuesto en la citada Ley 11/1994 y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, dicho régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su declaración.
Artículo 2. Ámbito territorial
1. El Paraje Natural Municipal El Molón, con una superficie de 199,81 hectáreas, se localiza en el término municipal de Camporrobles, en la provincia de Valencia, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II del presente Decreto, respectivamente.
2. En caso de eventual discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica, prevalecerá la primera de ellas.
Artículo 3. Administración, gestión y asesoramiento
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal corresponde al Ayuntamiento de Camporrobles.
2. La Dirección General competente en la materia de espacios naturales protegidos designará un/a técnico/a de la propia Conselleria que ostente las competencias en materia medioambiental, el/la cual prestará asistencia técnica y asesoramiento en la gestión del Paraje Natural Municipal.
Artículo 4. Régimen de protección
1. Con carácter general, en el ámbito del Paraje Natural Municipal podrán continuar desarrollándose las actividades tradicionales compatibles con las finalidades que motivan esta declaración que no impliquen deterioro o regresión de los hábitats naturales y los suelos, excluyéndose la utilización urbanística de sus terrenos, tal y como dispone el artículo 9.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, de acuerdo con sus regulaciones específicas y lo establecido por el presente Decreto y el correspondiente Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal El Molón, cuyo documento normativo consta en el anexo III del presente Decreto.
2. En el ámbito del Paraje Natural Municipal las competencias de las Administraciones Públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores geomorfológicos, botánicos, ecológicos, paisajísticos y culturales que presenta, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos como repercusión de actividades realizadas en las proximidades del ámbito protegido.
Artículo 5. Plan Especial de Protección
1. En virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, se aprueba el Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal El Molón, en el término municipal de Camporrobles.
2. En el anexo III de este decreto se incluye la parte dispositiva del citado Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal El Molón.
Artículo 6. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal El Molón, como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.
2. El Consejo de Participación estará compuesto por:
a) Tres representantes elegidos/as por el Ayuntamiento de Camporrobles, mediante Acuerdo del Pleno, uno/a de los/las cuales actuará como Secretario/a del Consejo de Participación.
b) Un/a representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
c) Un/a representante de los servicios territoriales de Valencia, de la Conselleria competente en la materia de espacios naturales protegidos.
d) Un/a representante de los/las propietarios/as de terrenos incluidos en el ámbito del Paraje Natural Municipal, distintos del Ayuntamiento y de la Confederación Hidrográfica del Júcar, con carácter rotatorio bianual, elegido/a por los/las mismos/as por régimen de mayoría. En caso de no existir o renunciar a participar en dicho órgano, se sumará este puesto a la representación del grupo e).
e) Un/a representante de los intereses sociales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido, con carácter rotatorio bianual, elegido/a por las entidades, asociaciones o colectivos por régimen de mayoría.
La duración del mandato de los representantes de los grupos a), b) y c) coincidirá con la del correspondiente período de gobierno municipal y se procederá a su designación al inicio de cada uno de éstos.
3. El Ayuntamiento podrá proponer la modificación de la composición del Consejo de Participación para dar cabida a otros representantes de colectivos con intereses en el Paraje Natural Municipal. La modificación de la composición del Consejo de Participación deberá ser aprobada por Decreto del Consell.
4. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal El Molón se constituirá en el plazo de seis meses desde la entrada en vigor del presente Decreto. El Ayuntamiento de Camporrobles deberá notificar al órgano competente en materia de espacios naturales protegidos la constitución del órgano de participación en el plazo de dos meses.
5. Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
6. El/la presidente/a del Consejo de Participación será nombrado/a por el Ayuntamiento de Camporrobles, mediante Acuerdo del Pleno, de entre los/las miembros del Consejo.
7. Con objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación, éste podrá aprobar unas normas internas de funcionamiento, sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
Artículo 7. Medios económicos
1. La financiación del Paraje Natural Municipal El Molón correrá por cuenta del Ayuntamiento de Camporrobles.
2. El Ayuntamiento de Camporrobles habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal.
3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del Paraje Natural Municipal.
Artículo 8. Régimen de infracciones y sanciones
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al Paraje Natural Municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y con la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que se pudiera incurrir.
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.
DISPOSICIONES FINALES
Primera. Revisión
Cualquier modificación de lo establecido en el presente Decreto deberá ser aprobada a su vez por Decreto del Consell, previa audiencia del Ayuntamiento de Camporrobles, que, en su momento, fue el que presentó la iniciativa para la declaración de El Molón como Paraje Natural Municipal, debiendo seguirse, en tal caso, el mismo procedimiento de tramitación, con la correspondiente participación de la Conselleria competente en la materia de espacios naturales protegidos.
Segunda. Ejecución y desarrollo
Se autoriza a la persona titular de la conselleria competente en la materia de espacios naturales protegidos para que, en el marco de sus competencias, dicte lo necesario para la ejecución y desarrollo del presente Decreto.
Tercera. Entrada en vigor
El presente Decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencia, 25 de mayo de 2012
El president de la Generalitat,
ALBERTO FABRA PART
La consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente,
ISABEL BONIG TRIGUEROS
Anexo I
Delimitación del Paraje Natural Municipal El Molón
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal El Molón queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Camporrobles, según la cartografía oficial de la Dirección General del Catastro (Ministerio de Hacienda y Administraciones Públicas) de septiembre de 2010:
Polígono 1: parcelas 956 (excepto subparcela b y entorno), 977, 980, 982, 992, 1000, 1003 y 1005 y parte de las parcelas 9019, 9021 y 9026.
2. Los límites geográficos del Paraje Natural Municipal son los siguientes:
Norte: término municipal de Mira (provincia de Cuenca).
Límite de término municipal según la cartografía del Instituto Cartográfico Valenciano (ICV) serie CV-05 de julio de 2011.
Este: camino de la Rambla.
Sur: límite entre el terreno forestal y campos de cultivo, y de forma parcial el camino de las Nogueras.
Oeste: camino de la Cañada de Ibáñez.
3. Delimitación geográfica: el Paraje Natural Municipal El Molón queda delimitado por el polígono cuyos vértices con sus correspondientes coordenadas, que consideran el sistema de referencia European Datum 1950 (ED 50) y el sistema cartográfico UTM (huso 30 N), se incluyen en un archivo en formato digital que se halla a disposición de quien desee consultarlo en las dependencias de la Dirección General competente en materia de espacios naturales protegidos.
4. La superficie total del Paraje Natural Municipal El Molón es de 199,81 hectáreas.Anexo III
Parte dispositiva del Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal El Molón, en el término municipal de Camporrobles
TÍTULO I
Disposiciones generales
Artículo 1. Naturaleza del Plan
El presente Plan Especial (PE) se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Constituye uno de los planes especiales previstos en los artículos 177 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell.
Artículo 2. Finalidad
El objetivo genérico por el cual se redacta este PE es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del Paraje Natural Municipal El Molón, en razón de la conservación y mejora de la flora y fauna, así como de las singularidades geológicas y paisajísticas y culturales que presenta. El PE constituye, por tanto, el marco que regulará el régimen de ordenación del espacio, los usos y actividades permitidos y prohibidos y el uso público del mismo.
Artículo 3. Ámbito
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal El Molón queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Camporrobles, según la cartografía oficial de la Dirección General del Catastro (Ministerio de Hacienda y Administraciones Públicas) de septiembre de 2010:
Polígono 1: parcelas 956 (excepto subparcela b y entorno), 977, 980, 982, 992, 1000, 1003 y 1005 y parte de las parcelas 9019, 9021 y 9026.
2. Los límites geográficos del Paraje Natural Municipal son los siguientes:
Norte: término municipal de Mira (provincia de Cuenca)
Límite de término municipal según la cartografía del Instituto Cartográfico Valenciano (ICV) serie CV-05 de julio de 2011.
Este: camino de la Rambla.
Sur: límite entre el terreno forestal y campos de cultivo, y de forma parcial el camino de las Nogueras.
Oeste: camino de la Cañada de Ibáñez.
3. El Paraje Natural Municipal El Molón tiene una superficie de 199,81hectáreas.
Artículo 4. Efectos
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 42 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, el PE se ajustará a lo previsto en la legislación urbanística.
2. Las determinaciones de este PE serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal.
3. El planeamiento urbanístico municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este PE deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios aquí establecidos, y de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por el PE.
4. Las determinaciones de este Plan se entenderán sin perjuicio de las contenidas en las legislaciones sectoriales, y en particular de las normas, reglamentos o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora de este Plan, así como las de aquellos destinados a la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos y el desarrollo sostenible. En el caso de que la normativa contenida en este Plan resultará más detallada o protectora, se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso, el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones de este PE.
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión
1. El PE se tramitará según la legislación vigente.
2. Las determinaciones del PE entrarán en vigor a partir del día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el Plan, por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.
3. La revisión o modificación de las determinaciones del Plan podrán realizarse en cualquier momento siguiendo los mismos trámites que se hayan seguido para su aprobación, y por tanto estará sometido a Evaluación de Impacto Ambiental.
4. No se considerará revisión del Plan la ampliación de los límites tendente a incluir en el ámbito del Paraje las parcelas catastrales enclavadas en sus límites y colindantes a los mismos, relacionadas en el artículo 3 de la presente normativa. Éstas podrán ser incorporadas mediante orden de la persona titular del conselleria competente en materia de medio ambiente, en el caso de que pasaran a ser de titularidad pública o se obtuviera el consentimiento expreso por parte de los propietarios de las mismas, tal y como se exige en el artículo 3.3.f) del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell.
Artículo 6. Contenido
El contenido de la documentación del Plan Especial se corresponde con lo dispuesto en el artículo 183 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell. En concreto, incluye los siguientes apartados:
1. Memoria informativa y justificativa.
Incluye los aspectos descriptivos y justificativos, así como los estudios complementarios necesarios para el desarrollo de la ordenación, de acuerdo con los objetivos que justifican su elaboración.
2. Normativa.
La normativa del presente Plan se divide en dos grandes apartados. El primero se halla dedicado al establecimiento de normas generales para la protección de recursos naturales y para la regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural. El segundo se dedica al establecimiento de normas específicas para la protección de espacios determinados en función de los valores que encierran.
3. Planos.
El Plan Especial incluye los siguientes planos:
a) Planos de información.
b) Planos de ordenación.
Los planos de ordenación tienen carácter normativo, y conjuntamente con las disposiciones del texto forman parte indivisible de la normativa del PE.
4. Normas para la gestión.
5. Mecanismos de financiación.
6. Régimen sancionador.
Artículo 7. Interpretación
1. En la interpretación de este PE deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria informativa y justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del Plan.
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del Plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
3. En la aplicación de este PE prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales y culturales del ámbito del Plan.
4. En cualquier supuesto no contemplado en el presente PE, será preceptivo el informe favorable del Ayuntamiento de Camporrobles, sin perjuicio de las competencias sectoriales que pudieran existir.
Artículo 8. Régimen de evaluación de impactos ambientales
1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del Paraje Natural Municipal se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre Evaluación de Impacto Ambiental vigente en ese momento.
2. Todas las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito de este PE se someterán a consulta del Ayuntamiento de Camporrobles, como órgano gestor del Paraje Natural Municipal.
Artículo 9. Autorizaciones e informes previos
1. La presente normativa especifica las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere la autorización especial del Ayuntamiento de Camporrobles y aquellos que requieren el informe vinculante de la conselleria competente en materia de medio ambiente
2. Las autorizaciones anteriores se otorgarán sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades, así como en concordancia con lo establecido en la presente normativa.
3. Toda actuación o intervención que pueda afectar a los yacimientos arqueológicos presentes en el ámbito del PE, o a sus respectivos entornos de protección, deberá ser autorizada por la conselleria competente en materia de patrimonio cultural.
TÍTULO II
Normas generales de regulación de usos y actividades
CAPÍTULO I
Normas sobre protección de recursos de dominio público
Sección primera
Protección de recursos hidrológicos
Artículo 10. Marco general para la protección de los recursos hídricos y del dominio público hidráulico
1. La protección de los recursos hídricos en el ámbito del PE se regirá, con carácter general, por la normativa sectorial marco en materia de aguas, y, de manera especial, por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y disposiciones que lo desarrollan.
2. En la aplicación del presente PE se tendrá en cuenta el principio rector del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, de forma que éste sea compatible con la gestión pública del agua, la ordenación del territorio, la conservación y protección del medio ambiente y la restauración de la naturaleza, a los efectos que el mismo regula, y fundamentalmente en lo relativo al dominio público hidráulico.
3. En relación con el dominio público hidráulico y en el marco de las competencias que le son atribuidas, el Estado, a través del organismo de cuenca, ejercerá las funciones que le son atribuidas por la legislación sectorial vigente.
4. Se consideran compatibles en el ámbito del PE las actuaciones de gestión de recursos hídricos a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias.
Artículo 11. Calidad del agua
1. Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades susceptibles de provocar la contaminación o degradación de la calidad de las aguas.
2. Con el fin de proteger la calidad de las aguas, se habrá de velar por el estricto cumplimiento de la legislación vigente en materia de extracción de aguas, vertidos y depuración, tanto en el ámbito del PE como en su entorno inmediato.
Artículo 12. Protección de aguas subterráneas
1. Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir, por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.
2. Todas las edificaciones e instalaciones en el ámbito del PE en que se originen aguas residuales deberán disponer de un sistema de depuración adecuado.
En su caso, se llevará a cabo la sustitución de los sistemas actuales de tratamiento de aguas residuales deficientes por otros sistemas que garanticen la preservación de las aguas subterráneas frente a la contaminación.
3. El sistema de depuración deberá disponer de una capacidad de almacenamiento y tratamiento dimensionada de acuerdo con la población a la que deba dar servicio, considerando el posible aumento en la demanda derivado del incremento del flujo de visitantes con la promoción del Paraje.
Respecto al diseño, el sistema de tratamiento deberá tener en cuenta las características del medio receptor donde se lleve a cabo el vertido y las características del agua residual a tratar.
4. La instalación del sistema de depuración de oxidación total para el saneamiento de edificaciones presentes en el ámbito del PE sólo podrá ser autorizada cuando se den suficientes garantías de que no supone riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas.
Artículo 13. Vertidos
1. En aplicación del artículo 100 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, se prohíbe, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico.
2. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales, así como el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan, o puedan constituir, un peligro de contaminación de las aguas o degradación de su entorno.
3. Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, exceptuando las autorizaciones para conectar con la red pública de alcantarillado, se exigirá la justificación del tratamiento que hayan de darse a estos vertidos para evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que se ajuste a las condiciones de calidad exigidas para los usos a que vaya a ser destinada; en cualquier caso, las aguas resultantes no podrán superar los límites establecidos en la legislación sectorial. La efectividad de la licencia quedará condicionada, en todo caso, a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.
Artículo 14. Captaciones de agua
1. En el ámbito del PE podrá autorizarse la apertura de pozos o captaciones de agua cuya necesidad se justifique por motivos de abastecimiento de la población y otros de interés general, así como el mantenimiento de las extracciones existentes, siempre que esto no implique repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico.
2. Sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial de aplicación, la apertura de pozos o captaciones de agua en el ámbito del PE deberá contar con el informe favorable previo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Para la solicitud de dicho informe, la persona interesada deberá especificar la ubicación y características de la actuación, así como aportar justificación técnica suficiente de que el volumen de agua a extraer no provocará repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico.
Artículo 15. Fuentes y surgencias
1. Las obras de cualquier tipo que pudieran llevarse a cabo en el ámbito inmediato de las fuentes y manantiales en el ámbito del PE deberán garantizar su permanencia y respetar su tipología tradicional. El aprovechamiento de sus aguas deberá garantizar igualmente el mantenimiento de un caudal de salida mínimo para el uso de las personas y de la fauna salvaje.
2. Se podrán autorizar las obras, plantaciones y otras actuaciones destinadas a mejorar y adecuar las áreas contiguas a las fuentes para potenciar el uso público, garantizando siempre el cumplimiento de los criterios establecidos en el apartado anterior.
3. En particular, en la fuente de El Molón deberán adoptarse las medidas necesarias con objeto de garantizar la seguridad de las personas ante el riesgo de desprendimiento, mediante la aplicación de las soluciones técnicas que se consideren más idóneas, entre las que puede encontrarse la colocación y afianzamiento de malla anti caídas.
Sección segunda
Protección de suelos
Artículo 16. Movimiento de tierras y extracción de recursos minerales
1. Son susceptibles de autorización los movimientos de tierra que se realicen como consecuencia de la ejecución de actuaciones u obras permitidas en la presente normativa, estando en todo caso sujetos a la obtención previa de la licencia urbanística, y siendo necesario el informe favorable de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos.
Quedan exceptuadas de autorización y obtención de licencia las labores de preparación y acondicionamiento de los suelos relacionados con la actividad agrícola.
2. En particular, se permiten los movimientos de tierra derivados de los trabajos de restauración de la antigua cantera existente junto al camino de acceso al Centro de Interpretación, siempre que se desarrollen bajo los criterios establecidos en este artículo y a lo dispuesto al respecto en la legislación sectorial que sea de aplicación.
En este sentido, se estará a lo dispuesto en el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunitat Valenciana.
Con relación al relleno del hueco de la cantera, se cumplirá con lo establecido en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción. Así, se emplearán únicamente los residuos inertes adecuados que cuenten con la declaración administrativa correspondiente, en caso de que ésta sea necesaria.
La tierra vegetal aportada deberá tener unas características similares a las de su entorno, y ser adecuada para albergar una cubierta vegetal acorde con el diseño de la revegetación.
3. Cuando se trate de movimientos de tierras para la corrección de taludes con peligro de erosión, se permitirán éstos siempre que se limite a la mínima área de actuación posible, cumplan las condiciones establecidas en la autorización administrativa correspondiente y la licencia urbanística necesaria, y no supongan la destrucción o el deterioro de especies vegetales protegidas o de gran valor ecológico.
4. Se prohíbe la extracción de recursos minerales en todo el ámbito del PE, ya que se considera una actividad incompatible con la conservación de los valores naturales, paisajísticos y culturales que atesora este espacio.
Artículo 17. Conservación de la cubierta vegetal
1. Se consideran prioritarias en el ámbito del PE, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar o recuperar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos.
2. Los trabajos de restauración de la cubierta vegetal irán dirigidos a la conservación y recuperación de las formaciones vegetales autóctonas característicos del espacio.
3. En el caso de que alguna de estas actuaciones pudiera implicar una modificación significativa de la cubierta vegetal, será necesaria la redacción de una memoria o proyecto, que será aprobado por el Ayuntamiento de Camporrobles con el informe favorable previo de la Conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos.
Artículo 18. Prácticas de conservación de suelos
1. Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de éstos, así como las transformaciones agrícolas y las labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.
2. En las zonas con suelos con un mayor grado de degradación por la erosión, se favorecerán todas aquellas actuaciones que tiendan a su conservación: recuperación de la cubierta vegetal, restauración y mantenimiento de márgenes, bancales y muros de piedra, y mantenimiento de antiguos cultivos leñosos.
3. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la Administración velará, actuando si es necesario con carácter subsidiario, por la estabilización y conservación de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas.
4. Se prohíbe la roturación de terrenos con vegetación silvestre para el establecimiento de nuevas áreas de cultivo, sin perjuicio de las disposiciones del artículo 36.2 de este PE relativo a la recuperación de antiguos campos de cultivo abandonados con fines ecológicos.
5. En caso de llevarse a cabo trabajos de repoblación forestal en el Paraje Natural Municipal, los métodos de preparación del terreno serán puntuales, tales como la excavación de hoyos, de forma manual o mecanizada, o a la apertura de casillas. No está permitida la realización de aterrazamientos de suelos, excepto en proyectos de corrección de desniveles.
6. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de éstos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística o utilizando muros de piedra.
Sección tercera
Protección de elementos de interés geológico,
geomorfológico y cuevas
Artículo 19. Protección de cuevas y elementos de interés geológico
1. Se consideran de especial protección todos aquellos elementos de singular interés geológico y geomorfológico, así como las cuevas y simas presentes dentro del ámbito del Paraje Natural Municipal.
2. En general, este PE está sujeto a lo que disponga la legislación sectorial que sea de aplicación a cada uno de los elementos considerados dentro de este artículo.
3. Los elementos de interés geológico y geomorfológico, así como los roquedos y farallones rocosos característicos del espacio, se mantendrán sin modificaciones en su estructura, por lo que queda prohibida cualquier actividad que pudiera representar su degradación, deterioro o limitación visual.
4. Para las cuevas y simas presentes en el ámbito del PE, se atenderá a lo dispuesto en el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprobó el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.
En este sentido, se prestará especial atención a la Cueva del Moro, incluida en el citado Catálogo, elemento sobre el que se aplicarán los perímetros de protección definidos en el artículo 9 del citado Decreto 65/2006. Queda prohibido el acceso libre a esta cavidad, permitiéndose únicamente por motivos científicos y de investigación, previa autorización del Ayuntamiento de Camporrobles o de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
Sección cuarta
Protección de la vegetación silvestre
Artículo 20. Formaciones vegetales, hábitats y especies vegetales de interés
1. Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones de este PE todas aquellas que existen en el ámbito de estudio, descritas en la memoria informativa del documento, incluidas las arvenses y ruderales.
2. Se consideran hábitats naturales de interés en el ámbito territorial del Paraje Natural Municipal los relacionados a continuación, identificados por el código establecido en el anexo I de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad:
a) 8210: vegetación casmofítica de fisuras de roquedos calizos en la región mediterránea.
b) 4090: matorrales primarios almohadillados sometidos a cierta sequía ambiental.
c) 9560\*: bosques dominados o codominados por especies arbóreas de Juniperus que se desarrollan sobre suelos agotados de elevada altitud, bajo condiciones xéricas.
El símbolo \* hace referencia a los tipos de hábitats prioritarios.
3. Se consideran especies vegetales de interés en el ámbito territorial del Paraje Natural Municipal, sin perjuicio de otras que se pudieran añadir en el futuro, las siguientes:
a) Lisimaquia (Lysimachia vulgaris): se encuentra como especie protegida no catalogada en el anexo II del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se creó y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación.
b) Armeria de tallo fino (Armeria filicaulis): se encuentra en el anexo III como especie vigilada en el Decreto anteriormente citado.
c) Sabina negral (Juniperus phoenicea), enebro de miera (Juniperus oxycedrus), pimpinela (Pimpinella tragium), lengua de ciervo (Phyllitis scolopendrium subsp. scolopendrium), púdol (Rhamnus pumilus) y zapatitos (Sarcocapnos euphylla).
Artículo 21. Microrreserva de flora
La regulación específica de la microrreserva de flora El Molón localizada en el Paraje Natural Municipal se desarrolla en la normativa particular de este PE (Zona de Uso Limitado. Área de Protección Especial. Microrreserva).
En todo caso, serán de aplicación las limitaciones de uso establecidas en su correspondiente Orden de declaración, siendo prioritario el desarrollo de las actuaciones de conservación contempladas en su plan de gestión.
Artículo 22. Tala y recolección
1. En el ámbito del PE se prohíbe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales, con excepción del aprovechamiento agrícola de los terrenos definidos en la normativa particular como Zona de Uso Compatible. Área Agrícola.
2. Según lo dispuesto en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se creó y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación, para taxones protegidos, catalogados y no catalogados, y vigilados se prohíbe recogerlos, cortarlos, mutilarlos, arrancarlos o destruirlos de la naturaleza. También se prohíbe poseer, naturalizar, transportar, vender, comerciar o intercambiar, ofertar con fines de venta o intercambio, importar o exportar ejemplares vivos o muertos, así como sus propágulos o restos, salvo los casos que reglamentariamente se determine. Estas prohibiciones se aplicarán a todas las fases del ciclo biológico de estos taxones.
3. Para cualquiera de las categorías de protección del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, queda prohibida cualquier afección a su hábitat que tenga repercusiones negativas sobre los taxones.
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en los puntos anteriores de este artículo, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, espárragos, moras, etc., siempre que exista consentimiento tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial, por su intensidad u otras causas, para la flora o la fauna. En el caso de recolección de plantas silvestres o setas, queda prohibido el arranque de las mismas, debiendo recolectarse mediante corta, no permitiéndose la utilización de instrumentos tales como azadas o rastrillos.
La recogida de hongos en los terrenos forestales queda regulada por la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se regula la recolección de setas y otros hongos en el territorio de la Comunitat Valenciana.
5. Sin perjuicio de la necesidad de obtención de la correspondiente autorización de la Administración forestal y de lo dispuesto en el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en el ámbito del PE se podrá realizar la tala y extracción de madera o leña si responde a alguno de los siguientes criterios:
a) Como resultado de tratamientos de mejora y conservación de las formaciones arboladas y arbustivas.
b) Como resultado de labores de prevención de incendios.
c) Como resultado de la ejecución de tratamientos y medidas fitosanitarias.
d) Por erradicación de especies alóctonas invasoras.
e) Con motivo de la realización estudios científicos, siempre que se cuente con las autorizaciones oportunas relacionadas en el artículo 69 de esta normativa.
6. En todo caso, la extracción de madera o leña se realizará acogiéndose a lo dispuesto en la normativa sectorial vigente.
Artículo 23. Gestión general de la vegetación
1. Los trabajos de gestión, conservación y regeneración de la cubierta vegetal tendrán por objetivo la formación y potenciación de las distintas comunidades naturales características del ámbito del PE, en sus diferentes fases de desarrollo, dedicando una atención principal a los hábitats y especies de interés descritos en el artículo 20 de esta normativa.
Las especies herbáceas, arbustivas y arbóreas que pertenecen a las formaciones naturales serán utilizadas para acelerar el dinamismo de la vegetación, la protección del suelo y el aprovisionamiento de recursos genéticos de la vegetación.
2. Queda prohibida la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente, a la vegetación silvestre del ámbito del PE.
3. La introducción y reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona, y la manera de realizarla, requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional de Conservación de la Naturaleza (UICN), además de la autorización de la Conselleria competente en medio ambiente.
Respecto a las actividades de reintroducción o refuerzo poblacional de plantas vulnerables o en peligro de extinción, se deberá tener en cuenta lo establecido en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se creó y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación.
4. Queda prohibida, en el ámbito del Paraje Natural Municipal, la introducción de especies susceptibles de constituir plagas o de generar enfermedades.
5. La gestión de los recursos forestales dirigirá sus actuaciones a la conservación, mejora y protección de los terrenos forestales según las determinaciones de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, y a su Reglamento ejecutivo aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell.
6. La gestión forestal y agraria que se desarrolle en el Paraje Natural Municipal velará por el mantenimiento de un mosaico heterogéneo de vegetación forestal, cultivos, prados y terrenos incultos.
No se admitirá la reducción de la extensión de las masas forestales actualmente existentes, ni la destrucción permanente de los márgenes herbáceos y arbustivos de los cultivos, utilizados por la fauna para el tránsito, como hábitat o para su alimentación.
Sección quinta
Protección de la fauna
Artículo 24. Protección de la fauna silvestre
1. En relación con la protección de la fauna silvestre, se deberá atender, en todo caso, la normativa sectorial que sea de aplicación, así como las diferentes regulaciones sobre el estado legal de las distintas especies del ámbito de estudio según los catálogos de especies amenazadas (tanto a nivel regional como nacional), directivas comunitarias o convenios internacionales.
2. Sin perjuicio de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, se consideran protegidas todas las poblaciones de especies animales silvestres del Paraje, con las siguientes excepciones:
a) Especies cinegéticas, reguladas específicamente por sus normativas sectoriales.
b) Especies cuyo control de poblaciones pueda ser autorizado o promovido por la Conselleria competente en materia de medio ambiente de conformidad con las determinaciones de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Se consideran especies animales de especial interés en el ámbito del PE las incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell), sin perjuicio de otras que se pudieran añadir en el futuro:
a) Especies catalogadas (en peligro de extinción): aguilucho lagunero.
b) Especies catalogadas (vulnerables): gallipato, alimoche común y la ganga ortega.
c) Especies protegidas: rana común, sapo común, lagarto ocelado, culebra bastarda, alondra común, arrendajo, triguero, comadreja, garduña, tejón, erizo ibérico, musaraña gris, musarañita y lirón careto.
4. Las intervenciones que se realicen en el Paraje sobre la cubierta vegetal, los suelos, el medio hídrico y, en general, los distintos hábitats faunísticos deberán garantizar el mantenimiento de condiciones adecuadas para la pervivencia y, en su caso, la reproducción de las poblaciones animales afectadas. Para evitar molestias a la fauna durante su época de reproducción, los tratamientos silvícolas y otras actividades potencialmente perturbadoras se realizarán fuera de las épocas más sensibles.
5. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial sobre fauna, no se permiten en el ámbito del Paraje las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de poblaciones de especies animales silvestres o de sus hábitats. La prohibición se extiende especialmente a los hábitats y enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna tales como nidos, madrigueras y dormideros.
En particular, se prohíbe:
a) La destrucción, muerte, deterioro, recolección, comercio, captura en vivo, posesión o exposición de animales vivos o sus restos que se hallen protegidos por la legislación sectorial vigente y por las presentes normas.
b) La recolección, posesión o comercio de huevos o crías.
c) La producción de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.
d) La emisión de luces que incidan negativamente sobre hábitats y enclaves de especial interés para la fauna.
6. Las autorizaciones excepcionales para el control de las poblaciones de especies potencialmente perjudiciales para la agricultura, ganadería, bosques, caza, fauna silvestre o salud pública, mediante cualquier procedimiento de captura o muerte de carácter selectivo permitido por la legislación sectorial, requerirán el informe favorable previo de la Conselleria competente en medio ambiente.
Artículo 25. Repoblación o suelta de animales
1. Se prohíbe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose como tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente, a la fauna del ámbito del Plan, salvo la utilización de especies para control biológico de plagas que realice la Administración o autorice ésta.
2. En relación con las especies autóctonas catalogadas y protegidas, de conformidad con lo que se dispone en las normas legales de aplicación, la introducción y reintroducción de especies o el refuerzo de poblaciones y la manera de realizarlas requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional de Conservación de la Naturaleza (UICN), debiendo estar autorizada o promovida por la conselleria competente en materia de medio ambiente.
En este sentido, el Ayuntamiento de Camporrobles establecerá los oportunos convenios o colaboraciones con la Administración competente en materia de biodiversidad para el reforzamiento de las poblaciones de gallipato en las diferentes balsas presentes en el ámbito de estudio, o en las que se pudieran crear al efecto, siendo necesario la elaboración de estudios previos para el análisis de la viabilidad de dicha reintroducción.
Artículo 26. Cercas y vallados
1. En el ámbito del PE sólo se permite, con carácter excepcional, la instalación de cercas y vallados que se justifiquen de forma motivada con las finalidades de proteger elementos de interés tales como cuevas, balsas o yacimientos arqueológicos, así como debido a motivos de seguridad y protección de las personas.
2. En su caso, el levantamiento de estas cercas y vallados cumplirá con lo dispuesto en el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos, requiriendo la previa autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Todo ello sin perjuicio de la obtención de la correspondiente licencia urbanística en los términos previstos por la ley.
Sección sexta
Protección del paisaje
Artículo 27. Impacto paisajístico
1. Se considerarán los valores paisajísticos como un criterio determinante en la gestión del Paraje Natural Municipal. En consecuencia, la implantación de usos, actividades o actuaciones que por sus características puedan generar impacto paisajístico deberá realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje.
2. En cualquier caso, las instalaciones y edificaciones en el medio rural deberán incorporar las medidas de mimetización necesarias para su integración en el paisaje.
3. El Ayuntamiento de Camporrobles tendrá en cuenta a la hora de efectuar, autorizar o informar los proyectos referentes al Paraje Natural Municipal, los efectos de su realización sobre los valores paisajísticos del mismo.
4. Las actuaciones de cualquier tipo que sean autorizadas se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.
5. Se protegerá el paisaje en torno a aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural, como roquedos, paredones, o bienes de patrimonio cultural, para lo que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno.
Artículo 28. Publicidad estática
1. En el Paraje Natural Municipal sólo se admitirán los indicadores de actividades, establecimientos y lugares de carácter institucional relacionados con el uso público y la gestión del ámbito territorial objeto del PE. Su tamaño, diseño y colocación deberán ser adecuados a la estructura ambiental donde se instalen.
2. Se prohíbe, con carácter general, la colocación del resto de cartelería informativa de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio como sobre edificaciones.
Artículo 29. Integración paisajística
1. El equipamiento público (señales, paneles, barreras o talanqueras de madera, pasamanos, miradores, etc.), la restauración o ampliación de edificaciones preexistentes, u otros elementos introducidos por el hombre en el medio natural, cuya instalación o desarrollo pueda autorizarse en el ámbito del PE según lo dispuesto en la presente normativa, emplearán materiales o acabados cuyas características de color, brillo y textura presenten un aspecto neutro desde el punto de vista paisajístico y no resulten especialmente llamativos, visibles o inusuales.
2. En general, se procurará el empleo de materiales naturales tales como la madera y la piedra. No obstante, si se requiere otro tipo de materiales, se procurará la integración cromática de los mismos con su entorno, evitando el empleo de acabados con tonalidades saturadas o muy luminosas, que causen brillos o reflectancias, propias de los acabados metálicos.
3. Los cerramientos serán sencillos y visualmente permeables, especialmente en los puntos desde los que es posible contemplar vistas panorámicas.
Sección séptima
Protección del patrimonio cultural
Artículo 30. Definición del patrimonio cultural
1. La Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece que el patrimonio cultural valenciano está constituido por los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico o de cualquier otra naturaleza cultural. También forman parte del patrimonio cultural valenciano, como bienes inmateriales del patrimonio etnológico, las creaciones, conocimientos, técnicas, prácticas y usos más representativos y valiosos de las formas de vida y de la cultura tradicional valenciana. Asimismo, forman parte de dicho patrimonio como bienes inmateriales las expresiones de las tradiciones del pueblo valenciano en sus manifestaciones musicales, artísticas, gastronómicas o de ocio, y en especial aquellas que han sido objeto de transmisión oral y las que mantienen y potencian el uso del valenciano. Los bienes inmateriales de naturaleza tecnológica que constituyan manifestaciones relevantes o hitos de evolución tecnológica de la Comunitat Valenciana son, así mismo, elementos integrantes del patrimonio cultural valenciano.
2. En el ámbito del PE, los elementos incluidos en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano son los siguientes:
a) Como Espacios de Protección Arqueológica (artículo 46.2 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat) se encuentran los siguientes yacimientos arqueológicos: El Molón (poblado fortificado, necrópolis y cueva santuario), El Picarcho, Cerro de la Cueva de la Campana (poblado), Cueva de la Campana (espacio sepulcral), El Provisor, todos ellos incluidos en el expediente incoado para su declaración como Bienes de Interés Cultural (BIC) en la modalidad de Parque Cultural (artículo 26.1.A.h) de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat), a los que se suman Laderas del Molón I y Laderas del Molón II.
b) Como elementos etnológicos se han documentado cuatro apriscos, barracas o teñas como se denominan en la zona, situados en los parajes de la vertiente meridional del Molón, El Provisor y la Cueva de La Campana.
Artículo 31. Régimen de protección del patrimonio cultural
1. Con carácter general, la protección del patrimonio histórico y cultural en el ámbito del PE, incluido el patrimonio arqueológico y paleontológico, se regirá por lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, y en la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la anterior.
2. En los Espacios de Protección Arqueológica se establece un área de protección de 50 ml. desde el perímetro exterior de cada yacimiento delimitado. En cualquier caso, en el futuro, podrá concretarse este ámbito de protección si se realiza una prospección arqueológica y se acota y delimita el yacimiento.
3. Cualquier actuación que pueda afectar a los bienes incluidos en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano presentes en el ámbito del Paraje Natural Municipal deberá obtener el informe favorable previo de la Conselleria competente en materia de cultura. Para el resto de bienes de patrimonio cultural no catalogados será necesario el informe favorable previo del Servicio Arqueológico municipal del Ayuntamiento de Camporrobles.
En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que comporten la degradación de los bienes histórico-culturales.
Queda totalmente prohibida la destrucción, expoliación o alteración voluntaria de cualquiera de los elementos de patrimonio cultural presentes en el Paraje.
4. En consonancia con lo recogido en el preámbulo de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, se fomentará la puesta en valor de los elementos de patrimonio cultural existentes en el ámbito del Paraje Natural Municipal, siempre que esto no impliquen la pérdida de sus valores o ponga en peligro su conservación.
De esta forma, los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger uso público, siempre que éste no implique la pérdida de sus valores científicos y culturales y previa obtención del informe favorable de la Conselleria competente en materia de cultura.
5. Toda actuación arqueológica o paleontológica en el ámbito del PE deberá ser autorizada expresamente por la Conselleria competente en materia de cultura. La solicitud de autorización deberá contener un plano en el que se determinen con precisión los límites de la zona objeto de la actuación, la identificación del propietario o propietarios de los terrenos y un programa detallado de los trabajos que justifique su conveniencia e interés científico y la cualificación profesional, determinada reglamentariamente, de la dirección y equipo técnico encargados de los mismos. Las autorizaciones concedidas deberán ser comunicadas al Ayuntamiento de Camporrobles de forma inmediata. La Conselleria competente en materia de cultura establecerá los procedimientos de inspección oportunos para comprobar que los trabajos se desarrollen según el programa autorizado, y ordenará su suspensión inmediata cuando no se ajusten a la autorización concedida o se considere que las actuaciones profesionales no alcancen el nivel adecuado. Una vez concluida la actuación arqueológica o paleontológica, y dentro del plazo que en la autorización, o con posterioridad a ella, fije la Administración, o en su defecto en el de dos años, el promotor, a su cargo, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 64.2 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, deberá presentar a la Conselleria competente en materia de cultura una memoria científica de los trabajos desarrollados, suscrita por el arqueólogo o paleontólogo director de los mismos. No se otorgarán licencias municipales para excavaciones o remociones de tierra con fines arqueológicos o paleontológicos, cuando dicha licencia fuere preceptiva conforme a la legislación urbanística, sin haberse acreditado previamente la autorización a que se refiere este apartado. El otorgamiento de la licencia se comunicará a la Conselleria competente en materia de cultura simultáneamente a su notificación al interesado. Será ilícita toda actuación arqueológica o paleontológica que se realice sin la correspondiente autorización, o sin sujeción a los términos de ésta, así como las obras de remoción de tierra, de demolición o cualesquiera otras realizadas con posterioridad en el lugar donde se haya producido un hallazgo casual de bienes arqueológicos o paleontológicos que no hubiera sido comunicado inmediatamente a la Administración competente. La Conselleria competente en materia de cultura ordenará la paralización inmediata de la actuación o de la obra y se incautará de todos los objetos y bienes hallados, sin perjuicio de las sanciones que procedan con arreglo a lo dispuesto en dicha Ley.
6. Para la realización de obras, públicas o privadas, en inmuebles comprendidos en zonas arqueológicas o paleontológicas, o en espacios de protección o áreas de vigilancia arqueológica o paleontológica, así como, en general, en todos aquellos en los que se conozca o presuma fundadamente la existencia de restos arqueológicos o paleontológicos de interés relevante, el promotor de las obras deberá aportar al correspondiente expediente un estudio previo sobre los efectos que las obras proyectadas pudieran causar en los restos de esta naturaleza, suscrito por técnico competente. Las actuaciones precisas para la elaboración de dicho estudio serán autorizadas por la Conselleria competente en materia de cultura, que establecerá los criterios a los que se ha de ajustar la actuación, y se supervisarán por un arqueólogo o paleontólogo designado por la propia Conselleria.
7. Si con motivo de la realización de reformas, demoliciones, transformaciones o excavaciones en inmuebles no comprendidos en zonas arqueológicas o paleontológicas, o en espacios de protección o áreas de vigilancia arqueológica o paleontológica, aparecieran restos de esta naturaleza o indicios de su existencia, el promotor, el constructor y el técnico director de las obras estarán obligados a suspender de inmediato los trabajos y comunicar el hallazgo en los términos preceptuados en el artículo 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, cuyo régimen se aplicará íntegramente. Tratándose de bienes muebles, la Conselleria competente en materia de patrimonio cultural, en el plazo de diez días desde que tuviera conocimiento del hallazgo, podrá acordar la continuación de las obras, con la intervención y vigilancia de los servicios competentes, estableciendo el plan de trabajo. O bien, cuando lo considere necesario para la protección del patrimonio arqueológico o paleontológico y, en todo caso, cuando el hallazgo se refiera a restos arqueológicos de construcciones históricas o artísticas o a restos y vestigios fósiles de vertebrados, prorrogará la suspensión de las obras y determinará las actuaciones arqueológicas o paleontológicas que hubieran de realizarse. En cualquier caso, dará cuenta de su resolución al Ayuntamiento de Camporrobles. La suspensión no podrá durar más del tiempo imprescindible para la realización de las mencionadas actuaciones. Serán de aplicación las normas generales sobre responsabilidad de las Administraciones Públicas para la indemnización, en su caso, de los perjuicios que la prórroga de la suspensión pudiera ocasionar.
CAPÍTULO II
Normas sobre regulación de actividades e infraestructuras
Sección primera
Actividades extractivas y mineras
Artículo 32. Actividades extractivas y mineras
Se prohíbe la realización de actividades extractivas y mineras en el ámbito del PE.
Sección segunda
Actividad industrial
Artículo 33. Actividad industrial
Por considerarse incompatible con los objetivos de protección de este PE, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo en el ámbito del Paraje Natural Municipal, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.
Sección tercera
Actividades agrícolas
Artículo 34. Normas generales
1. Se considera compatible, en el ámbito del Paraje Natural Municipal, el desarrollo de la actividad agrícola productiva que se registre en el momento de declaración de éste, en las parcelas que quedan identificadas en la normativa particular de este PE dentro de la Zona de Uso Compatible, Área Agrícola.
2. Se prohíbe la ampliación de la superficie de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agrícola productiva.
3. A los efectos previstos en el apartado anterior, no se consideran sometidos a la actividad agrícola los terrenos cuyo cultivo haya sido abandonado por un plazo superior a diez años, o que hayan adquirido signos inequívocos de su vocación forestal.
4. El modelo de cultivo que se practique en estas parcelas de la Zona de Uso Compatible, Área Agrícola, será de secano, permitiéndose el riego de apoyo puntual para las especies leñosas en sus primeras etapas con objeto facilitar su supervivencia y posterior desarrollo. Las especies y variedades agrícolas utilizadas serán las tradicionales de la zona.
5. Se prohíbe las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero.
6. El Ayuntamiento de Camporrobles fomentará el desarrollo de prácticas agrícolas encaminadas a la conservación de los suelos.
Artículo 35. Productos fitosanitarios
Se velará para que en las parcelas agrícolas colindantes al Paraje el uso de productos fitosanitarios se ajuste a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condiciones establecidos por los organismos competentes.
Artículo 36. Conservación de los antiguos terrenos cultivados
1. Los terrenos forestales existentes en el ámbito del PE, definidos genéricamente por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, modificada en su artículo 2 por el artículo 32 de la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat, y cartografiados en el inventario de suelo forestal que figura como anexo del Acuerdo de 15 de junio de 2007, del Consell, por el que se aprobó el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, no se podrán transformar en agrícolas, ni ser considerados como tales.
2. Se podrá autorizar la recuperación de antiguos campos de cultivo abandonados con fines ecológicos, en ningún caso con objeto de aprovechamiento económico como en los terrenos productivos incluidos en el artículo 34 en la Zona de Uso Compatible, Área Agrícola.
Estos campos de cultivo podrían proporcionar una serie de beneficios básicos al conjunto del espacio, como son, entre otros, la discontinuidad de combustible ante incendios forestales, disponibilidad de alimento para la fauna silvestre y mantenimiento de la estructura del paisaje tradicional en mosaico.
El régimen de estos cultivos que puedan recuperarse será de secano. Además, en su caso, se deberán implementar modelos de cultivo de agricultura ecológica compatibles con la conservación ambiental. La eliminación de los restos de poda y otros residuos procedentes de los trabajos agrícolas debería realizarse mediante trituración in situ y su posterior incorporación al suelo, en ningún caso mediante quema.
3. Los márgenes de piedra, funcionales o en ruinas, asociados a antiguos bancales o para la corrección de procesos erosivos en terrenos agrícolas, son de especial interés en el ámbito del PE, por lo que se establece como medida prioritaria su restauración. Las piedras que se usen para su restauración deberán proceder de los antiguos muros, y en su defecto de canteras legalizadas lo más próximas posible. Los márgenes se construirán sin rejuntar la cara exterior, y haciendo salientes regulares por los cuales pueda escalar la fauna. Se procurará que la estructura del muro tenga galerías naturales para pequeños mamíferos, mediante la colocación de tubos a diferentes alturas que se retirarán una vez consolidado el muro.
Artículo 37. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias
En el ámbito del PE se prohíbe todo tipo de edificaciones e instalaciones vinculadas a la explotación agrícola o a la primera transformación de productos.
Sección cuarta
Actividades ganaderas
Artículo 38. Concepto y régimen general de ordenación
1. Con carácter general, se considera autorizable el pastoreo extensivo dentro del ámbito del PE. En el caso de que se autorice el ejercicio de esta actividad, se someterá a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse, al menos, teniendo en cuenta las siguientes condiciones:
a) Delimitación de áreas acotadas.
b) Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.
c) Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
d) En todo caso, las actividades ganaderas deberán ser compatibles con los usos didácticos y recreativos del Paraje Natural Municipal.
3. La actividad ganadera podrá prohibirse, de forma temporal o permanente, en aquellas zonas que, en orden a una especial protección a causa de su índice de erosión o a la presencia de especies que puedan resultar perjudicadas por la práctica ganadera, sean delimitadas por la conselleria competente en materia de medio ambiente y el órgano gestor del Paraje Natural Municipal.
4. Según se establece en el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán ser destinados al pastoreo, al menos, durante los cinco años posteriores a éste.
Artículo 39. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades ganaderas
1. Quedan prohibidas las construcciones e instalaciones ganaderas de nueva planta en el ámbito del PE. Esta prohibición se extiende tanto a la ganadería intensiva estabulada como a las construcciones ligadas a las explotaciones extensivas o semiextensivas, tales como apriscos, corrales y dormideros.
2. Las construcciones e instalaciones ganaderas existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas (corrales o teñas) podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien no podrán ampliar su superficie.
Sección quinta
Apicultura
Artículo 40. Normas generales
1. La actividad apícola polinizadora y melífera se considera autorizable en el ámbito del Paraje Natural Municipal, con excepción de en la Zona de Uso Especial. Uso Público, siempre que se cumpla con las disposiciones del Real Decreto 209/2002, de 22 de febrero, por el que se establecen normas de ordenación de las explotaciones apícolas.
2. En caso de que las colmenas provocasen molestias significativas o riesgos para los visitantes y otros usuarios del Paraje, la Conselleria competente en materia de medio ambiente y el Ayuntamiento de Camporrobles podrán disponer su traslado a otro emplazamiento que no presente dichos inconvenientes, o bien su retirada definitiva del espacio.
Sección sexta
Actividad forestal
Artículo 41. Terreno forestal. Gestión
1. A los efectos del presente PE, se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, modificado por el artículo 32 de la Ley 10/1998, de 28 de diciembre.
2. En el ámbito del PE, el régimen de gestión de los terrenos forestales es el establecido, con carácter general, por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, y el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó su Reglamento, así como por lo dispuesto en la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, y en la Ley 10/2006, de 28 de abril, de modificación de la anterior.
3. Se promoverá la firma de convenios, consorcios o cualquier otra figura prevista por la legislación, entre el órgano competente en materia forestal y el Ayuntamiento de Camporrobles, para la realización, entre otros, de labores de conservación y regeneración de la cubierta vegetal, trabajos y tratamientos de prevención y extinción de plagas y enfermedades, y de prevención de incendios, en el ámbito del Paraje Natural Municipal.
4. Con objeto de facilitar la gestión de los terrenos forestales del Paraje Natural Municipal, podrá redactarse un programa de gestión y mejora forestal, tal y como se contempla en los artículos 25 y siguientes de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat.
En este documento se realizaría la programación de las actuaciones encaminadas a la conservación, mejora, protección y aprovechamiento de los terrenos forestales del Paraje Natural Municipal.
Artículo 42. Repoblación forestal
1. La repoblación de terrenos forestales a iniciativa del Ayuntamiento de Camporrobles deberá contar con la autorización del órgano competente en materia forestal, previa presentación de un proyecto técnico.
2. Los proyectos de repoblación se redactarán siguiendo las directrices establecidas en la Orden de 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la cual se aprobaron las directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunitat Valenciana.
3. El material vegetal utilizado en las repoblaciones deberá cumplir los requisitos exigidos en el anexo II de la indicada Orden de 16 de mayo de 1996, así como en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción, y el Real Decreto 289/2003, de 7 de marzo, sobre comercialización de los materiales forestales de reproducción.
4. Los métodos de preparación del terreno para la repoblación serán puntuales, tales como la excavación de hoyos, de forma manual o mecanizada, o la apertura de casillas. No está permitida la realización de aterrazamientos de suelos, excepto en proyectos de corrección de desniveles.
Artículo 43. Aprovechamientos forestales
1. Se consideran, a los efectos de este PE, como aprovechamientos forestales la madera, productos de entresaca, leñas, cortezas, pastos, frutos, semillas, plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, setas y demás productos que se generen en los terrenos forestales. Dichos aprovechamientos requerirán la autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 22 de estas normas en relación con la recolección consuetudinaria con consentimiento tácito del propietario.
2. Los aprovechamientos forestales en el ámbito del PE deberán ajustarse a lo dispuesto en las normas y planes sectoriales que sean de aplicación, y, en su caso, a lo recogido al respecto en el programa de gestión y mejora forestal, en caso de redactarse.
Artículo 44. Selvicultura
1. En el ámbito del Paraje Natural Municipal se deberán aplicar técnicas selvícolas lo menos agresivas posibles para mejorar la biodiversidad y multifuncionalidad del ecosistema forestal, evitando, con carácter general, las acumulaciones innecesarias de combustible en el monte.
2. En la planificación de las intervenciones se tenderá a la formación de masas que protejan el suelo adecuadamente y a la vez tengan una estructura con discontinuidad horizontal y vertical de combustible para reducir el riesgo de incendios.
3. La madera y leña de interés comercial procedente de trabajos selvícolas o aprovechamientos forestales tendrán que ser retiradas en un plazo máximo de dos meses desde la finalización de los trabajos. En el caso de riesgo elevado de incendio o plagas que puedan afectar a la vegetación, podrá exigirse la retirada o eliminación inmediata de las acumulaciones de madera y leña en el monte.
Asimismo, deberá procederse a la eliminación total de los residuos procedentes de los tratamientos selvícolas mediante trituración o astillado e incorporación inmediata al terreno.
Artículo 45. Incendios forestales
1. En general y en materia de incendios forestales, este PE está sujeto a lo determinado por la legislación sectorial específica en la materia.
2. En particular, se establecerán las medidas necesarias para la prevención y extinción de incendios en el ámbito del PE.
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, el Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, establece en su artículo 4 que los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se podrán destinar al pastoreo en los cinco años siguientes.
4. Tanto en el Plan Local de Prevención de Incendios Forestales, preceptivo según el artículo 138 del Reglamento de la Ley Forestal de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, como en el Plan de Actuación Municipal Frente al Riesgo de Incendios, regulado en el Decreto 163/1998, de 6 de octubre, del Consell, que se redacten a nivel municipal, deberá considerarse al Paraje Natural Municipal como un área de especial protección y prioridad de defensa, figura a la que se hace referencia en el artículo 140 del Decreto 98/1995 anteriormente mencionado.
Para la aprobación de estos Planes deberá obtenerse, en todo caso, el informe favorable del servicio correspondiente de la Conselleria competente en materia de incendios forestales.
Sección séptima
Actividad cinegética
Artículo 46. Normas generales
1. Con carácter general, la actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del Paraje, quedando sujeta a los periodos, condiciones y limitaciones establecidos en la legislación sectorial específica y en los artículos siguientes de este PE, y en especial a lo dispuesto al respecto en la regulación específica para cada zona definida en la normativa particular.
2. Con la finalidad de garantizar la supervivencia de determinadas especies faunísticas amenazadas, la conselleria competente en medio ambiente podrá establecer limitaciones espaciales y temporales a la actividad cinegética.
Artículo 47. Ordenación cinegética
1. En general y en materia de ordenación cinegética, este PE está sujeto a lo dispuesto en la legislación sectorial que le sea de aplicación.
2. El Ayuntamiento de Camporrobles fomentará el establecimiento de la zona de reserva cinegética del acotado del que forman parte los terrenos incluidos en el Paraje Natural Municipal, reserva obligatoria según lo recogido en el artículo 30.2 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana, dentro del ámbito del espacio protegido.
3. En particular, la actividad cinegética del coto de caza del que forma parte el ámbito del Paraje Natural Municipal se ordenará y gestionará conforme a su correspondiente Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético, aprobado por la Administración competente. Este Plan Técnico, atendiendo a los criterios establecidos por la legislación vigente sobre caza, deberá garantizar el aprovechamiento sostenible de los recursos cinegéticos presentes en el Paraje Natural Municipal.
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunitat Valenciana, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá determinar en el ámbito del Plan, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.
5. El uso cinegético del Paraje Natural Municipal deberá ser compatible con los usos didácticos y recreativos del mismo.
Sección octava
Uso público del Paraje Natural Municipal
Subsección primera
Ordenación del uso público
Plan de uso público del Paraje Natural Municipal
Artículo 48. Régimen general del uso público del Paraje Natural Municipal
1. En el ámbito del Paraje Natural Municipal se permite el uso público que no suponga eventuales riesgos de degradación ambiental y afección negativa sobre los recursos naturales y/o culturales que presenta.
El uso público deberá ser compatible con los objetivos del Paraje Natural Municipal y con el resto de los usos permitidos o autorizados en el mismo. En consecuencia, cada tipo de actividad se desarrollará en las áreas que se determinen como compatibles al efecto en las normas particulares de este PE.
2. La visita y el desplazamiento por el Paraje Natural Municipal serán libres, a excepción del acceso a recintos cerrados como el Centro de Interpretación, para el que se podrá establecer un horario de visita para particulares y grupos, así como el cobro de entradas.
El Ayuntamiento de Camporrobles, a fin de preservar los valores del espacio o por motivos relacionados con la gestión del mismo, podrá establecer, si así lo considera conveniente, limitaciones espaciales o temporales en relación con el acceso y desplazamiento por el Paraje Natural Municipal.
3. Los visitantes del Paraje Natural Municipal observarán estrictamente durante su estancia cuantas directrices y recomendaciones les sean hechas saber por parte del Ayuntamiento de Camporrobles y el personal a su servicio.
Todas las actividades de uso público que se desarrollen en el Paraje Natural Municipal se realizarán bajo la exclusiva responsabilidad de los usuarios.
4. En cualquier caso, los visitantes deberán tener una conducta respetuosa con los recursos del espacio, el equipamiento y mobiliario de uso público y con el resto de personas presentes en el mismo. En particular:
a) Transitarán a pie por los senderos e itinerarios señalizados y autorizados al efecto, y se abstendrán de efectuar recorridos campo a través.
b) Queda totalmente prohibido tirar papeles, plásticos o cualquier otro tipo de residuo al suelo, debiendo utilizar a este efecto las papeleras y contenedores distribuidos en el área recreativa El Molón. No obstante, el Ayuntamiento de Camporrobles promoverá entre los visitantes el transporte de la basura generada a las zonas urbanas de origen.
Artículo 49. Plan de Uso Público del Paraje Natural Municipal
1. El Ayuntamiento de Camporrobles elaborará un Plan de Uso Público del Paraje Natural Municipal, que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y la gestión de las actividades ligadas al disfrute ordenado y a la enseñanza de los valores ambientales y culturales del Paraje que puedan ser efectuadas tanto por iniciativa pública como privada o mixta.
2. El uso público del Paraje Natural Municipal deberá ser acorde con los usos permitidos en suelo no urbanizable protegido según la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, en especial en relación con las actividades recreativas y deportivas que puedan llevarse a cabo en el ámbito del Plan Especial.
3. La elaboración del Plan de Uso Público conllevará la realización de los correspondientes estudios en los que se evalúe la incidencia que el desarrollo de este tipo de actividades pueda tener sobre los valores naturales y culturales que motivaron la declaración del Paraje Natural Municipal, con objeto de evitar impactos negativos sobre los mismos.
En particular, se realizarán los estudios pertinentes para el análisis de la capacidad de carga de los distintos sectores del espacio, prestando especial atención, por ser la más vulnerable, a la Zona de Uso Limitado (ZUL)). Estos estudios facilitarán una adecuada regulación de las actividades de uso público, prohibiéndose cuando puedan impedir o dificultar el normal desarrollo de los procesos biológicos o supongan afección a los elementos de patrimonio cultural.
4. El Plan de Uso Público deberá contener necesariamente la regulación de la práctica de actividades de montaña, tales como el senderismo, la escalada y otros deportes de montaña, en el ámbito del Paraje Natural Municipal. A tal efecto, establecerá los lugares y periodos en los que se podrán desarrollar estas actividades sin perjuicio para los valores naturales del Paraje. Se ajustará, en todo caso, a lo dispuesto en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural, o a la legislación vigente en esta materia.
5. En el Plan de Uso Público se determinarán, para su posterior señalización, las vías de acceso al Paraje, las zonas de aparcamiento, los caminos no transitables con vehículos y los senderos.
6. El Plan de Uso Público del Paraje se complementará con actuaciones de promoción y concienciación social sobre los aspectos ambientales del mismo.
7. El Plan de Uso Público lo aprobará el Ayuntamiento de Camporrobles, con el informe vinculante de la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Previamente a su aprobación, se recabarán los informes que se consideren oportunos para garantizar una adecuada regulación del uso público y evitar riesgos para el medio y los usuarios.
Subsección segunda
Actividades educativas, alojamiento turístico y otras actividades de uso público vinculadas a construcciones
Artículo 50. Campamentos de turismo o campings
Se prohíben los campings y campamentos públicos y privados en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal.
Artículo 51. Alojamiento turístico y otras actividades hosteleras vinculadas a construcciones
Se prohíbe la construcción de edificaciones destinadas al alojamiento turístico y a servicios de hostelería y restauración en el ámbito del PE.
Artículo 52. Actividades educativas, recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones
1. Las actividades educativas, científicas, recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones sólo se permitirán en las zonas acondicionadas al efecto dentro de la Zona de Uso Especial. Uso Público, Área de Educación e Interpretación Ambiental y Cultural, según se recoge en las normas particulares formuladas en el título III de la normativa de este PE, teniendo la consideración de equipamiento público y pudiéndose explotar directa o indirectamente por el Ayuntamiento de Camporrobles.
2. Las instalaciones para el desarrollo de este tipo de actividades vinculadas a construcciones quedan sujetas, con carácter general y conforme a las prohibiciones y cautelas señaladas en las normas particulares del presente PE, a las siguientes determinaciones:
a) Estas instalaciones o edificaciones de uso público deberán apoyarse sobre construcciones preexistentes, evitando la edificación de nueva planta, y permitiéndose su ampliación, rehabilitación o reconstrucción según las condiciones establecidas en los artículos 64 y 65 de estas normas.
b) Se prohíbe la construcción de instalaciones deportivas en el ámbito del PE.
3. El Centro de Interpretación del Parque Arqueológico El Molón es el edificio en el que se desarrollarán las actividades de educación e interpretación del patrimonio cultural y natural del Paraje Natural Municipal, mediante la realización de visitas guiadas y auto-guiadas por las exposiciones y recreaciones, celebración de talleres, cursos o conferencias.
4. Las instalaciones del área recreativa El Molón: comedor cubierto, paellero cerrado, zona de barbacoas y equipamientos de sus alrededores (mesas y bancos de picnic) concentrarán el uso recreativo y de esparcimiento vinculado a construcciones del Paraje Natural Municipal.
Por tanto, el recreo concentrado se permitirá exclusivamente en esta zona, habilitada al efecto, y siempre que no produzca merma en los valores naturales, paisajísticos y culturales existentes en su entorno. La regulación específica de esta área se desarrolla en el correspondiente apartado de la normativa particular de este PE.
Subsección tercera
Actividades de uso público no vinculadas a construcciones
Artículo 53. Acampada
1. Se prohíbe la acampada controlada en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal.
2. Se prohíbe la acampada libre en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal.
Artículo 54. Comida campestre
1. La comida campestre con productos ya elaborados que no necesitan cocinado podrá realizarse en cualquier lugar en el que se permita el libre acceso, sin más condicionante que la obligatoriedad de recoger los residuos generados.
2. Se prohíbe cocinar o calentar alimentos mediante el uso de hornillos o infernillos en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal.
Artículo 55. Uso público extensivo
1. En el ámbito del Paraje Natural Municipal se permite el uso público extensivo de carácter naturalístico que no suponga eventuales riesgos de degradación ambiental y afección negativa sobre los recursos naturales y culturales, y que implique una utilización pasiva del espacio.
2. Se permite la instalación de equipamientos de uso público de carácter blando como complemento y apoyo a las actividades de uso público permitidas por este PE, tales como señales indicadoras de itinerarios o paneles interpretativos del Paraje Natural Municipal y sus valores, indicadores de carácter institucional, barreras o talanqueras de madera para evitar la dispersión de visitantes, el acceso a lugares o elementos prohibidos (cuevas, yacimientos, balsas, etc.) y el riesgo de accidentes, y pequeños miradores en puntos con vistas panorámicas.
Estos elementos deberán utilizar tipologías de diseño rústico, de forma que no causen impactos visuales negativos y queden integradas en el entorno.
Artículo 56. Senderismo
1. El senderismo y el excursionismo, entendiendo por tal la actividad deportiva y recreativa que consiste en recorrer a pie caminos y sendas, preferentemente tradicionales, está permitido con carácter general en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal. Esta actividad deberá realizarse exclusivamente por los itinerarios señalizados al efecto.
2. El Ayuntamiento de Camporrobles podrá establecer limitaciones o restricciones al senderismo en determinadas épocas del año o en determinados rutas o sendas por motivos de conservación de recursos naturales o culturales protegidos o de conservación prioritaria. Se procurará que estas restricciones estén debidamente expuestas en los caminos o sendas afectadas.
Las restricciones podrán ir desde la prohibición del ejercicio de la actividad hasta la realización de la misma en la modalidad de rutas guiadas, especialmente en aquellas que afecten de forma significativa a zonas de protección (Zona de Uso Limitado: yacimientos arqueológicos y microrreserva).
3. En función de la evolución de la demanda tanto cuantitativa como cualitativa, o incluso a petición de entidades e instituciones vinculadas de alguna forma con el espacio, se podrán establecer otras rutas o recorridos guiados por su interés botánico, faunístico, geomorfológico y cultural o etnográfico.
4. La homologación de los nuevos senderos que se creen en el ámbito del Paraje Natural Municipal, así como la señalización de los existentes, se ajustará a lo establecido al respecto en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural.
Artículo 57. Ciclismo de montaña
1. En el ámbito del Paraje Natural Municipal se permite la actividad de bicicleta de montaña siempre y cuando se realice por los itinerarios señalizados al efecto y que se determinen en el Plan de Uso Público.
2. La circulación con bicicleta de montaña únicamente se podrá desarrollar por la red de pistas y caminos forestales y rurales; en el caso de los senderos sólo se podrá permitir por aquellos que discurran apoyados en las pistas y caminos.
3. El Ayuntamiento de Camporrobles podrá limitar esta actividad en determinadas rutas cuando resulte incompatible con el paso de personas a pie y con las actividades educativas, o con objeto de evitar impactos sobre el espacio por incremento de la erosión.
4. Los eventos que conlleven concentraciones de ciclistas en terrenos del Paraje Natural Municipal deberán ser autorizados previamente por el Ayuntamiento de Camporrobles, pudiendo establecer los condicionantes y limitaciones que considere oportunos con relación a trayectos, épocas y número de participantes.
Artículo 58. Escalada
1. Con carácter general, la escalada se considera una actividad compatible en el ámbito del Paraje Natural Municipal en la vías que se encuentran actualmente autorizadas o que se pudieran autorizar en el futuro, siempre que no se afecten los valores naturales, culturales y paisajísticos del espacio y se cumpla con lo recogido en el resto de apartados de este artículo y lo dispuesto en la legislación sectorial en la materia.
2. El Ayuntamiento de Camporrobles y la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrán establecer prohibiciones a la escalada de forma temporal o permanente en determinadas vías, llegando incluso a clausurarlas definitivamente, por motivos de conservación prioritaria de especies de flora, fauna o patrimonio cultural.
Las prohibiciones que se establezcan deberán estar debidamente expuestas en los accesos a las vías afectadas.
3. Con carácter general, no se autorizará la apertura y equipamiento de nuevas vías o sectores de escalada en lugares donde se puedan afectar elementos geomorfológicos frágiles, comunidades de vegetación rupícola o especies sensibles de flora o fauna, o a la percepción del paisaje por el resto de visitantes.
4. El Ayuntamiento de Camporrobles señalizará los accesos a las diferentes vías de escalada autorizadas en el Paraje para evitar la dispersión de usuarios por el espacio con los posibles impactos sobre el medio que se pudieran derivar, e instalará cartelería informativa en que se recojan las normas y recomendaciones de uso así como las posibles prohibiciones temporales que se pudieran establecer.
En el Plan de Uso Público se efectuará un inventario detallado de las vías de escalada existentes en el Paraje Natural Municipal, clasificadas por zonas o sectores, que irá acompañado de los correspondientes documentos cartográficos.
Para cada vía se definirá su nivel de dificultad y tipo de escalada permitida y se estudiarán las posibles afecciones sobre el medio que se podrían originar para poder establecer las limitaciones o restricciones correspondientes.
5. La práctica de la escalada en el Paraje Natural Municipal se realizará bajo la exclusiva responsabilidad y riesgo de los usuarios.
Para la práctica de la escalada en las vías autorizadas no será necesaria la obtención de ningún permiso previo, excepto para grupos organizados en que deberá comunicarse con antelación al Ayuntamiento de Camporrobles, el cual podrá establecer las condiciones o limitaciones que considere oportunas.
Artículo 59. Otras actividades deportivas en el medio natural
1. Con carácter general, estas actividades se desarrollarán siempre que no se produzcan merma en los valores naturales, paisajísticos y culturales existentes en el ámbito del PE.
2. Se permite la realización de deportes por los particulares siempre que no empleen para ello elementos ruidosos o puedan causar daños a la fauna y flora presentes en el espacio.
3. Cualquier actividad deportiva organizada en el ámbito del Paraje Natural Municipal por entidades públicas o privadas requerirá la autorización previa del Ayuntamiento de Camporrobles, el cual podrá establecer las limitaciones que considere oportunas con el fin de evitar posibles impactos sobre el espacio. Estas limitaciones podrían ser relativas al número máximo de participantes, fecha y duración de la actividad, y ubicación, recorrido o sector afectado.
4. Se prohíbe la práctica de actividades motorizadas con fines deportivos o lúdicos, tales como motocrós, trial, quad y similares en el ámbito del PE.
5. Se prohíbe la espeleología en el ámbito del PE.
Sección novena
Red viaria y circulación
Artículo 60. Red viaria del PE
1. Se clasifica la red viaria del Paraje Natural Municipal en pistas, caminos y senderos que discurren por este territorio, y que se definen y regulan como sigue:
a) Red de pistas forestales y rurales.
1º. Camino de la Rambla: comunica la carretera CV-470 con la Fuente del Molón, dando acceso al Centro de Interpretación, punto hasta el que se encuentra asfaltado.
Antes de llegar al desvío que conduce a la Fuente del Molón, el Camino de la Rambla continúa hacia la provincia de Cuenca, dando acceso, desde el término municipal de Mira, a la umbría del Molón. En este tramo el firme se encuentra sin ningún tipo de tratamiento.
2º. Camino de las Nogueras: camino asfaltado inicialmente (luego con firme de zahorras) que parte del casco urbano y da acceso al sector sur del Paraje Natural Municipal, delimitando en parte su perímetro. Del mismo surgen otros caminos secundarios, la mayor parte de los cuales dan acceso a las barracas.
b) Senderos e itinerarios naturales.
Sendero de pequeño recorrido PR-V-293: por el ámbito del Paraje discurre el sendero circular de pequeño recorrido PR-V-293 Ruta Ibera, con una longitud de 6,8 kilómetros. El sendero PR-V-293 permite acceder al Centro de Interpretación, al área recreativa y la Fuente El Molón, al Picarcho y al yacimiento arqueológico El Molón.
2. En los senderos e itinerarios sólo está permitido el tránsito a pie, excepto cuando discurran apoyados por pistas rurales. Las determinaciones específicas para los senderos e itinerarios del Paraje Natural Municipal serán reguladas por el Plan de Uso Público. No obstante, es recomendable la señalización y promoción por medio de materiales informativos, la difusión de recomendaciones para un comportamiento adecuado al entorno natural, y la señalización informativa referente al Paraje a lo largo de estos senderos.
3. El Ayuntamiento de Camporrobles procurará un adecuado mantenimiento de las sendas para que éstas permanezcan limpias y accesibles. Asimismo, se procederá a cerrar al tránsito los senderos secundarios o desvíos de las rutas señalizadas.
4. El Ayuntamiento de Camporrobles podrá proceder a la limitación del acceso al público a determinadas áreas en razón de su fragilidad, para evitar molestias a la fauna, o por razones referidas a la conservación de valores y recursos naturales o culturales que se motiven justificadamente.
Artículo 61. Ampliaciones o modificaciones de trazado de la red viaria del PE
1. En el ámbito del PE, con carácter general, no se podrán construir viales de nueva planta, ni permitir la modificación del trazado o la ampliación de los existentes.
2. En el espacio definido en la normativa particular de este PE como Zona de Uso Compatible, Área Forestal, de forma excepcional y siempre que estén contemplados en el Plan de Prevención de Incendios Forestales y fueran fundamentales para la lucha y defensa contra incendios, podrán autorizarse, previa autorización del órgano competente en espacios protegidos, la realización de nuevas vías de acceso, la modificación del trazado o la ampliación de las existentes.
Estas actuaciones requerirán, en todo caso, la correspondiente estimación, o si es necesario, Declaración de Impacto Ambiental de acuerdo con lo que dispone el artículo 8 de la presente normativa. Además, sin perjuicio de las condiciones establecidas en la Evaluación de Impacto Ambiental, la ampliación o modificación del trazado, así como la construcción de vías de acceso de cualquier naturaleza, no podrán realizarse cuando se generen pendientes superiores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros.
Artículo 62. Circulación motorizada en el Paraje Natural Municipal
1. Con carácter general, a este respecto, se estará a lo dispuesto en el Decreto 8/2008, de 25 de enero, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por los terrenos forestales de la Comunitat Valenciana.
2. En particular, se prohíbe la circulación motorizada fuera de las pistas forestales y rurales del Paraje Natural Municipal, salvo en los siguientes casos:
a) Vehículos autorizados por el Ayuntamiento de Camporrobles o por la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
b) Vehículos con fines de aprovechamiento agrario y aquellos destinados a la realización de trabajos de conservación y regeneración de la vegetación, y mantenimiento y gestión de los recursos hídricos.
c) Vehículos de las Administraciones Públicas que circulen como consecuencia de necesidades del servicio o de la realización de actividades de mantenimiento de las infraestructuras, servicios públicos, etc.
d) Vehículos que realicen servicios de rescate, emergencia o cualquier otro de naturaleza pública.
e) Vehículos de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad del Estado.
3. El Ayuntamiento de Camporrobles podrá delimitar puntualmente aquellos sectores del territorio de acceso público donde se controlará, con carácter transitorio, la permanencia y el tránsito de vehículos por razones ecológicas, como por ejemplo áreas de cría, ecosistemas en regeneración y áreas de mayor concentración faunística.
Sección décima
Urbanismo y edificación
Artículo 63. Urbanismo
1. El presente PE, a los efectos urbanísticos, califica la totalidad del Paraje Natural Municipal como Suelo No Urbanizable Protegido-Paraje Natural Municipal.
2. Para la correcta aplicación de la presente normativa, el futuro Plan General de Ordenación Urbana de Camporrobles deberá remitir a este PE para la regulación o autorización de cualquier proyecto, actuación o uso dentro del ámbito del Paraje Natural Municipal.
Artículo 64. Edificación en el medio rural
1. En consonancia con lo dispuesto en el artículo 17 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, los usos a los que puedan destinarse las edificaciones, construcciones o instalaciones en el ámbito del Paraje Natural Municipal serán aquellos necesarios y compatibles con el mejor aprovechamiento, conservación, cuidado y restauración de los recursos naturales o para su disfrute público y aprovechamiento colectivo, así como a los relativos a la gestión de los bienes de dominio público o de los servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés general.
2. Se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta en todo el ámbito del PE.
3. Con carácter general, se permite la rehabilitación, restauración o reconstrucción de las edificaciones preexistentes en el ámbito del Paraje Natural Municipal, identificadas y descritas en la memoria informativa del documento: Centro de Interpretación del Parque Arqueológico, construcciones e instalaciones del área recreativa de la Fuente El Molón, cinco barracas y corrales distribuidas por el sector meridional del espacio, y caseta-observatorio de la cumbre de El Molón.
4. Con carácter excepcional y siempre que se motive suficientemente su necesidad como consecuencia de una mejora en la gestión del uso público, científico y educativo, podrá permitirse la ampliación de las edificaciones presentes en la Zona de Uso Especial. Uso Público (Centro de Interpretación e instalaciones del Área Recreativa).
En todo caso, y sin perjuicio de otros requisitos exigidos en la legislación sectorial aplicable, la ampliación de edificaciones preexistentes en el ámbito del PE requerirá, al menos, el informe favorable de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
Las obras de ampliación que, en su caso, se puedan autorizar no podrán producir un incremento del volumen edificado superior al 20%. La superficie ampliada deberá quedar adosada al edificio existente como un único volumen y en una única altura.
5. Para cualquier intervención en construcciones consideradas bienes etnológicos (barracas o corrales) o situadas en el ámbito de yacimientos arqueológicos (caseta-observatorio en la cima de El Molón) será necesario la obtención del informe favorable previo de la Conselleria competente en materia de cultura.
Artículo 65. Condiciones para las edificaciones en el medio rural
1. Toda ampliación, reforma, rehabilitación y reconstrucción de edificaciones que, de acuerdo con estas normas y con la legislación sectorial citada, pueden realizarse en el ámbito del PE tendrán que respetar las siguientes condiciones:
a) Las obras se efectuarán respetando las características estéticas y de materiales tradicionales, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de elementos que por su altura, volumen, carácter, o aspecto exterior, sean discordantes con las construcciones propias de la zona. La obra vista de ladrillo no se admitirá en ningún caso. El color preferente para pintar las paredes exteriores de las edificaciones será el blanco y otras tonalidades claras.
b) Todos los paramentos visibles desde el exterior tendrán que tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas, prohibiéndose la impermeabilización de éstos con materiales bituminosos de colores oscuros o cualquier otro revestimiento no adaptado a las características del medio en cuanto a su incidencia visual, a menos que éstos sean recubiertos o blanqueados. Las fachadas laterales y posteriores se tratarán en condiciones de composición y materiales similares a las de la fachada principal.
c) Los cuerpos sobre la cubierta del edificio (torretas de escalera, depósitos de agua, chimeneas, paneles de captación de energía solar, etc.) quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos. Las líneas de conducción eléctrica y las antenas de televisión y radio no han de ser visibles desde el exterior.
d) Se evitará expresamente el uso de materiales reflectantes en los tejados.
2. Con la finalidad de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones en su entorno, se podrá exigir la aportación de los análisis de impacto sobre el medio donde se localizan, incluyendo estudios paisajísticos.
Sección undécima
Infraestructuras
Artículo 66. Normas generales sobre las obras de infraestructuras
1. En el ámbito del PE se prohíbe, con carácter general, la realización de infraestructuras de cualquier tipo, tales como tendidos eléctricos, de comunicaciones, red viaria, o vertederos, con excepción de las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las Administraciones Públicas, con carácter excepcional siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.
2. En el caso de que fuera totalmente necesario y se hubiera motivado suficientemente, según el régimen de excepciones del apartado anterior, en la realización de nuevas infraestructuras que afecten al Paraje Natural Municipal se optará por aquellas soluciones que desde el punto de vista ambiental causen menor impacto sobre el espacio, siendo necesaria la obtención del informe favorable previo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial.
3. La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la generación de impactos significativos.
b) Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las mismas, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.
c) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de la licencia urbanística.
d) Queda estrictamente prohibido el depósito y vertido de residuos, tanto líquidos como sólidos, durante la realización de cualquier infraestructura, sea cual fuere su naturaleza y origen.
Sección duodécima
Planes de acción territorial
Artículo 67. Plan de Acción Territorial de carácter sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana
A este respecto se atenderá a lo establecido en el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Consell, que califica como Zona Exterior Residual a la totalidad del ámbito del PE.
Sección decimotercera
Actividades de investigación
Artículo 68. Promoción de las actividades de investigación
1. Con independencia del potencial uso público del Paraje Natural Municipal como recurso utilizable en la investigación básica sobre el medio físico, el territorio y el ambiente socioeconómico y cultural, a disposición en forma ordenada de los investigadores y las entidades y organismos especializados, el Ayuntamiento de Camporrobles, en colaboración con la conselleria competente en materia de medio ambiente y la conselleria competente en materia de patrimonio cultural, para una mejor gestión y administración del espacio protegido, promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales y patrimoniales.
2. Dichas actividades podrán realizarse, atendiendo a sus características y requerimientos en medios humanos y materiales, con medios propios de las Administraciones Públicas competentes o mediante las oportunas colaboraciones con entidades y organismos científicos, técnicos o académicos. A este respecto, se suscribirán, con los oportunos organismos y entidades científicas y académicas, los convenios o acuerdos de colaboración necesarios.
3. Las materias prioritarias de investigación aplicada en el ámbito del Paraje Natural Municipal son las siguientes, en relación abierta que podrá adaptarse a las necesidades de la gestión del espacio protegido:
a) Investigación básica sobre las especies de flora y fauna autóctona.
b) Desarrollo de programas de conservación, recuperación y gestión de especies de fauna y flora (incluidas las especies y variedades agrícolas tradicionales de la zona) consideradas de interés especial por su carácter endémico, raro o amenazado, así como sobre las condiciones para la recuperación o mejora de sus hábitats.
c) Estudios sobre el patrimonio histórico y arqueológico del ámbito del Paraje.
d) Investigación etnográfica y etnológica sobre el medio humano tradicional del Paraje.
e) Investigación sobre métodos de administración y gestión de los recursos naturales desde distintas perspectivas: jurídica, administrativa y económica.
f) Métodos de gestión del uso público del Paraje, desde los puntos de vista técnico, sociológico, económico y empresarial.
4. El Ayuntamiento de Camporrobles facilitará el conocimiento y promoverá la divulgación de los trabajos de investigación realizados en el ámbito del Paraje Natural Municipal.
Artículo 69. Autorizaciones
1. Sin perjuicio del régimen general de autorizaciones que figura en las disposiciones generales de esta normativa, se establece el siguiente régimen específico para la realización, por personas o entidades ajenas al Ayuntamiento de Camporrobles o a las consellerias competentes en materia de medio ambiente y de patrimonio cultural, de actividades o proyectos de investigación que tengan por objeto los recursos ambientales y culturales del Paraje Natural Municipal:
a) Las actuaciones que afecten directa o indirectamente a la flora, fauna o los hábitats protegidos requerirán la autorización previa de la conselleria competente en materia de medio ambiente y comunicación al Ayuntamiento de Camporrobles. Con esta finalidad, la persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora acompañará a la solicitud una memoria del proyecto de investigación que se vaya a desarrollar.
b) Las autorizaciones podrán contener condiciones o restricciones para la ejecución del proyecto. Cabe su revocación si las investigaciones se apartan de lo establecido en la memoria del proyecto presentado, o si las labores de investigación se han llevado a cabo vulnerando las directrices establecidas por la autorización.
c) Una vez realizado el estudio científico autorizado, la persona o entidad autorizada deberá presentar informe al Ayuntamiento de Camporrobles sobre los resultados, así como sobre cualquier otro dato que pueda ser interesante desde el punto de vista científico o de gestión del espacio natural. En el supuesto de que los trabajos de investigación autorizados sean publicados, el/la directora/a del proyecto deberá aportar un ejemplar de la publicación.
d) Las autorizaciones otorgadas para el anillamiento científico de aves no excluyen la necesidad de que el/la anillador/a obtenga los permisos particulares correspondientes, en su caso.
e) Los/las promotores/as de proyectos de investigación sobre los valores naturales y culturales del Paraje que, por no afectar directamente a la flora, la fauna o los hábitats protegidos, no requieren autorización previa, deberán, no obstante, comunicar al Ayuntamiento de Camporrobles la existencia del proyecto, debiéndole facilitar el acceso a los resultados de las investigaciones con destino al fondo documental del Paraje.
2. El régimen de autorizaciones para actuaciones arqueológicas o paleontológicas en el ámbito del PE será el establecido al efecto en la legislación sectorial correspondiente y el recogido en el artículo 31.5 de este PE.
TÍTULO III
Normas particulares de regulación de usos y actividades
CAPÍTULO I
Concepto y aspectos generales
Artículo 70. Concepto
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este PE, se han distinguido en el ámbito del Paraje Natural Municipal una serie de zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora. A su vez, estas zonas se han subdividido en diferentes áreas:
Zona de Uso Especial. Uso Público (ZUP).
Área Recreativa Fuente El Molón (ZUP-1).
Área de Educación e Interpretación Ambiental y Cultural (ZUP-2).
Área en Restauración (ZUP-3).
Zona de Uso Compatible (ZUC).
Área Agrícola (ZUC-1).
Área Forestal (ZUC-2).
Zona de Uso Limitado (ZUL).
Área de Protección Especial. Microrreserva (ZUL-1).
Área de Protección Especial. Yacimientos Arqueológicos (ZUL-2).
2. Las determinaciones inherentes a estas categorías de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por este PE.
Artículo 71. Interpretación
1. En todo lo no regulado en estas normas particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las normas generales de regulación de usos y actividades.
2. En la interpretación de la normativa prevalecerán las normas particulares sobre las generales.
CAPÍTULO II
Zona de uso especial. Uso público
Artículo 72. Caracterización y objetivos específicos
1. En esta categoría se incluyen aquellos espacios que, en razón de sus características específicas (situación, accesos, infraestructuras y edificaciones e instalaciones preexistentes), de su capacidad de acogida, o de su menor calidad ambiental relativa, pueden resultar adecuados para albergar instalaciones, actividades o servicios que redunden en beneficio de la gestión del área protegida.
2. En cuanto a la ordenación, la Zona de Uso Especial. Uso Público (ZUP) se ha dividido a su vez en tres Áreas: Área Recreativa Fuente El Molón (ZUP-1), Área de Educación e Interpretación Ambiental y Cultural (ZUP-2) y Área en Restauración (ZUP-3), las cuales se han diferenciado en función de los distintos usos actuales y propuestos.
La caracterización de cada una de estas Áreas es la siguiente:
a) Área Recreativa Fuente El Molón (ZUP-1): incluye el Área Recreativa de la Fuente El Molón, dotada de zona de aparcamiento, fuente de agua potable, comedor cubierto y cerrado con chimenea y cinco mesas, zona de barbacoas (paellero cubierto a una cara y cuatro parrillas y paellero cubierto y cerrado con banco corrido para asar) y conjunto de mesas y bancos para picnic bajo dosel de árboles sombra.
b) Área de Educación e Interpretación Ambiental y Cultural (ZUP-2): incluye el Centro de Interpretación del Parque Temático Arqueológico El Molón y la zona perimetral al mismo en la que se está recuperando el entorno mediante actuaciones de mejora e integración paisajística.
c) Área en Restauración (ZUP-3): incluye una antigua cantera abandonada situada junto al camino de acceso al Centro de Interpretación (al este del mismo). En la actualidad el Ayuntamiento de Camporrobles ha iniciado los trabajos para su restauración ambiental. También abarca un antiguo campo de motocross situado por debajo de la cantera.
3. El conjunto de Áreas que conforman la Zona de Uso Especial. Uso Público (ZUP), por su particular ubicación, sus características intrínsecas, tanto físico-naturales como derivadas de la actividad humana, y por sus especiales potencialidades de uso, cumplen, entre otras, las siguientes funciones específicas:
a) Área Recreativa Fuente El Molón (ZUP-1): una función social como lugar de esparcimiento y recreación; en la actualidad presenta condiciones óptimas para el desarrollo de actividades recreativas y de uso público intensivo.
b) Área de Educación e Interpretación Ambiental y Cultural (ZUP-2): una función social orientada al uso educativo y de interpretación de la naturaleza y el patrimonio histórico-cultural, destinada a los usuarios del espacio en general, y en especial a la comunidad educativa. De esta forma también sirve para contribuir a la puesta en valor de los propios recursos del espacio. También presta una función de soporte para la actividad científica e investigadora.
c) Área en Restauración (ZUP-3): el principal objetivo establecido para esta categoría es su restauración como zona degradada, para a continuación habilitarla como área de uso público (área de descanso), instalando equipamiento de baja intensidad.
Artículo 73. Localización
La Zona de Uso Especial. Uso Público (ZUP) está situada en el sector SE del Paraje Natural Municipal, junto al acceso principal al mismo desde el casco urbano de Camporrobles (camino de la Rambla).
La Zona de Uso Especial. Uso Público (ZUP) tiene una superficie total de 5,34 hectáreas.
Esta Zona, con sus correspondientes Áreas, queda delimitada gráficamente en los correspondientes planos de ordenación del presente PE.
Artículo 74. Usos permitidos
1. Usos permitidos en el Área Recreativa Fuente El Molón (ZUP-1):
a) El uso público ligado al disfrute de la naturaleza, siempre que se ajuste a las normas generales y particulares de este PE, así como a las normativas sectoriales que le sean de aplicación.
b) Con carácter general, las actividades de ocio-recreativas que definen el uso específico de esta Zona.
c) El recreo concentrado se producirá exclusivamente en las zonas habilitadas al efecto.
d) Actividades de picnic en el Área Recreativa.
e) La utilización del fuego en las zonas habilitadas a tal efecto como barbacoas, paelleros y chimeneas, siempre según las determinaciones de la legislación sectorial aplicable y debiéndose respetar los períodos y limitaciones establecidos por el órgano competente con objeto de evitar el riesgo de incendios forestales.
Junto a estas instalaciones se colocarán rótulos informativos con información sobre el riesgo de incendios y las normas de uso. En todo caso, deberá apagarse el fuego y las brasas de los paelleros utilizando agua una vez finalizado su uso.
Los paelleros deberán cumplir en todo momento con las disposiciones técnicas para la adecuación de barbacoas o paelleros ante el riesgo de incendios forestales dadas por la Dirección General de Medio Natural y recogidas en los Planes de Prevención de Incendios de los Parques Naturales de la Comunitat Valenciana. En caso contrario, serán clausurados hasta la subsanación de las deficiencias.
f) Instalación y sustitución de elementos de mobiliario de uso público como bancos, mesas, vallas y talanqueras de madera y papeleras, así como indicadores de carácter institucional relacionados con el uso público del Paraje y la gestión del ámbito territorial objeto del PE. Estos elementos deberán utilizar tipologías de diseño rústico, de forma que no causen impactos visuales negativos y queden integradas en el entono.
g) Obras de mantenimiento, restauración y rehabilitación de las edificaciones existentes según lo dispuesto en los artículos 64 y 65 de la normativa general de este PE.
h) Con carácter excepcional y siempre que se motive suficientemente su necesidad como consecuencia de una mejora en la gestión del uso público, podrá permitirse la ampliación de las edificaciones presentes en el Área Recreativa cumpliendo los criterios y condicionantes establecidos en el artículo 64. En este caso, será preceptivo el informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
i) Trabajos de mejora paisajística del entorno, incluida la plantación de especies arbóreas (árboles de sombra) y arbustivas ornamentales propias de zonas ajardinadas, cuyo tratamiento será independiente al del resto de vegetación natural del espacio. En este sentido, se fomentará la utilización de especies tradicionales en el municipio de Camporrobles.
j) El Ayuntamiento de Camporrobles velará por la conservación y el mantenimiento de la Fuente El Molón y garantizará la seguridad de las personas ante el riesgo de desprendimiento mediante el afianzamiento de la malla anti caídas existente.
k) Aun existiendo contenedores para basuras sólidas en la zona de aparcamiento del Área Recreativa y papeleras distribuidas por la misma, con recogida periódica por parte del Ayuntamiento de Camporrobles, se promoverá entre los usuarios el transporte de las basuras generadas hacia las zonas urbanas de origen.
l) Se permite la realización de deportes por los particulares que no requieran la utilización de elementos ruidosos o puedan causar daños a la fauna y flora presente en el espacio.
2. Usos permitidos en el Área de Educación e Interpretación Ambiental y Cultural (ZUP-2):
a) En el Centro de Interpretación del Parque Temático Arqueológico El Molón se desarrollarán actividades de interpretación del patrimonio cultural del Paraje Natural Municipal y los diversos yacimientos presentes en el mismo, mediante la realización de visitas guiadas y auto-guiadas por las exposiciones y recreaciones que puedan montarse.
Esta actividad podrá ser complementaria a la visita in situ al propio yacimiento, situado en la Zona de Uso Limitado, Área de Protección Especial, así como a la colección museística localizada en el casco urbano (Museo Raúl Gómez).
b) La regulación específica de las visitas organizadas y de grupos en el Centro de Interpretación se establecerá en el Plan de Uso Público tras la realización de los estudios y análisis correspondientes. El Ayuntamiento de Camporrobles podrá establecer horarios de visita, fuera de los cuales el Centro permanecerá cerrado, y un precio de entrada para grupos y particulares en contraprestación a los servicios prestados.
c) Adecuación de alguna de las estancias del Centro como aula o escuela de la naturaleza para permitir su uso por la comunidad educativa del municipio y la comarca. Equipamiento del aula con material y recursos didácticos.
d) En las instalaciones del Centro podrán celebrarse cursos de extensión, divulgación científica, formativos, escuelas de verano, prácticas universitarias, conferencias, etc. que contribuyan al conocimiento y puesta en valor de los recursos culturales y naturales del Paraje Natural Municipal.
e) Obras de mantenimiento, restauración y rehabilitación del Centro de Interpretación según lo dispuesto en los artículos 64 y 65 de la normativa general de este PE.
f) Con carácter excepcional, en el caso de que las instalaciones del Centro no sean suficientes para acoger las exposiciones y recreaciones del yacimiento, así como la posible adecuación de alguna de las dependencias como aula de naturaleza, todo lo cual deberá motivarse suficientemente, podrá permitirse su ampliación cumpliendo los criterios y condicionantes establecidos en el artículo 64. En este caso será preceptivo el informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
g) Actuaciones de restauración e integración paisajística del entorno del Centro de Interpretación, entre las que pueden encontrarse: la plantación y repoblación con especies agrícolas y forestales propias del espacio, con la posibilidad de crear un jardín etnobotánico que pueda servir como complemento para la educación ambiental; y recuperación de muros de piedra de los antiguos bancales en que se localiza el edificio.
Se fomentará la ejecución de estos trabajos a través de escuelas de empleo o talleres ocupacionales.
h) Instalación de equipamientos de uso público en el exterior del Centro del tipo vallas y talanqueras de madera y miradores de madera, así como indicadores de carácter institucional relacionados con el uso público del Paraje Natural Municipal y la gestión del espacio. Estos elementos deberán utilizar tipologías de diseño rústico, de forma que no causen impactos visuales negativos y queden integrados en el entono.
i) Colocación de paneles didácticos e informativos en que se relacionen los principales recursos naturales (flora y fauna) y culturales del Paraje Natural Municipal, así como las rutas e itinerarios para recorrerlo, ya que el Centro es el punto principal de acceso y concentración de visitantes.
j) Obras y actuaciones para la creación de puntos de agua tales como balsas o pozas para potenciar la presencia de enclaves propicios para la fauna en general y para el desarrollo y la reproducción de los anfibios en particular.
En este sentido, el Ayuntamiento de Camporrobles establecerá los oportunos convenios o colaboraciones con la Administración competente en materia de biodiversidad para el reforzamiento de las poblaciones de gallipato.
3. Usos permitidos en el Área en Restauración (ZUP-3):
a) Se consideran actividades permitidas, con carácter general, todas aquellas destinadas a restaurar el área degradada por la extracción minera y el campo de motocross, que permitan recuperar ambiental y paisajísticamente este sector y devolverlo a su estado natural, de forma que quede integrado con el medio que le rodea.
b) En el caso del espacio utilizado en el pasado como campo de motocross, podrán efectuarse trabajos de repoblación forestal de forma que se minimicen los efectos erosivos derivados de la desprotección del suelo de cubierta vegetal, contribuyendo al mismo tiempo a su mejora paisajística.
Para ello deberá obtenerse la autorización correspondiente de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, y cumplir con lo dispuesto en la legislación sectorial que sea de aplicación, así como con lo recogido en el artículo 42 de la normativa general de este PE.
c) En el caso de la restauración de la antigua cantera, se deberá atender a lo dispuesto en el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunitat Valenciana.
4. En el Plan de Restauración de la Cantera se deberán considerar las siguientes premisas:
a) La topografía final deberá tener un modelado adecuado para recuperar un aspecto fisiográfico concordante con el de su entorno natural, que sea geotécnicamente estable y que permita el desarrollo de la vegetación.
b) Con relación al relleno del hueco de la cantera, se estará a lo dispuesto en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción. Así, se emplearán únicamente los residuos inertes adecuados que cuenten con la declaración administrativa correspondiente, en caso de que ésta sea necesaria.
c) Se aplicarán labores de preparación del suelo para favorecer el establecimiento de la vegetación. En el caso de que las soluciones técnicas obliguen a emplear taludes de gran longitud por la realidad física existente, será necesario aplicar técnicas de bioingeniería (fajinas, estaquillados, banquetas con microcuencas, mantas orgánicas, georedes, etc.) para reducir la capacidad erosiva de la escorrentía al mismo tiempo que se ofrece un soporte a las plantas.
d) La alteración de la hidrología deberá corregirse estableciendo un sistema de drenaje adecuado que permita mantener la dinámica natural del agua y sus efectos por erosión, transporte y sedimentación. Para ello se deberá establecer una red de drenaje cuya función principal sea aprovechar al máximo el agua de lluvia. Al mismo tiempo deberá estar diseñada para evacuar el exceso de agua con el fin de evitar, corregir o minimizar los procesos de erosión y contaminación de cursos naturales con sedimentos procedentes de la explotación.
e) La tierra vegetal aportada, que deberá tener unas características similares a las de su entorno, será adecuada para albergar una cubierta vegetal acorde con el diseño de la revegetación.
f) Se describirá y justificará adecuadamente la revegetación a desarrollar. Concretamente, se determinará el método más adecuado de introducción de especies (siembra, hidrosiembra y/o plantación) y se describirá rigurosamente la dosis de siembra y su composición, elementos de la hidrosiembra o densidad de plantación y proporción relativa de cada especie a la distribución de las mismas sobre el terreno a restaurar. En el caso de combinar varios métodos, se identificarán las diferentes zonas en la cartografía que acompañe al Plan de Restauración.
g) En cuanto a la elección de especies a introducir, ésta debe estar fundamentada en las características fitoclimáticas, edáficas y fisiográficas de la zona. Se tratará de lograr una cobertura del suelo del 100% mediante el empleo de especies autóctonas arbóreas, arbustivas y herbáceas teniendo en cuenta las distintas funciones de la vegetación (rápida cobertura, protección del suelo y mejora de su estructura, mantenimiento de la biodiversidad, etc.).
h) Para asegurar el establecimiento de la cubierta vegetal se aplicarán riegos. Se dará un primer riego una vez ejecutada la revegetación, y durante varios años siguientes a la plantación de acuerdo a las necesidades hídricas identificadas en cada caso.
5. Una vez restaurada la zona, se procederá a habilitar en la misma una pequeña área de descanso junto al camino de acceso, mediante la instalación de equipamiento de uso público de baja intensidad como bancos, mesas, vallas y talanqueras de madera y papeleras, así como indicadores de carácter institucional relacionados con el uso público del Paraje y la gestión del ámbito territorial objeto del PE. Estos elementos deberán utilizar tipologías de diseño rústico, similares a los existentes en el resto de la Zona de Uso Especial. Uso Público, de forma que no causen impactos visuales negativos y queden integradas en el entorno.
Artículo 75. Limitaciones de uso
1. Por lo general, quedan prohibidos los usos que comporten una degradación ambiental o paisajística de estos espacios o dificulten la realización de los usos preferentes.
2. El aparcamiento de vehículos no extralimitará las zonas establecidas y señalizadas a tal efecto junto al camino de acceso al Centro de Interpretación.
3. Según lo dispuesto en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana, se consideran zonas de seguridad todas las edificaciones e instalaciones presentes en la Zona de Uso Especial. Uso Público, incluida el Área Recreativa Fuente El Molón y el Centro de Interpretación, además de un perímetro de protección de 50 metros alrededor de las mismas. También tienen esta consideración todos los caminos de uso público y una franja de 50 metros a cada lado de los mismos, y de 25 metros en el caso de los senderos.
En las zonas de seguridad, para evitar daños a las personas o a los bienes, el ejercicio de la caza está limitado, quedando prohibido tanto el empleo como la tenencia de armas cargadas en las mismas, así como disparar hacia ellas cuando los proyectiles puedan alcanzarlas.
4. Quedan expresamente prohibidos:
a) Usos y actividades que comporten un notable impacto paisajístico o ecológico.
b) Todas las instalaciones, edificaciones, construcciones o ampliaciones de las mismas que no hayan sido permitidas expresamente en cualquiera de los apartados del artículo anterior.
c) La instalación de soportes de publicidad o de otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de actividades, establecimientos y sitios que, por el tamaño que tienen, el diseño y la colocación, sean adecuados a la estructura paisajística del espacio, así como también los de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal, los cuales, en todos los casos, se atendrán a las normas que se establezcan de diseño e instalación.
d) La utilización de fuego en toda la ZUP mediante hornillos, hogueras, barbacoas, etc., fuera de las áreas especialmente habilitadas para hacerlo en la ZUP-1, así como la utilización del fuego en las zonas habilitadas fuera de los periodos establecidos por el órgano competente.
CAPÍTULO III
Zona de uso compatible
Artículo 76. Caracterización y objetivos específicos
1. En esta categoría se incluyen aquellos sectores en los que las características del medio natural admiten o requieren la compatibilización de la preservación con los usos tradicionales del espacio (activad agrícola, forestal, ganadera y cinegética), así como con usos educativos, recreativos y con otros complementarios y compatibles con los objetivos de conservación.
2. En cuanto a la ordenación, la Zona de Uso Compatible (ZUC) se ha dividido a su vez en dos Áreas: Área Agrícola (ZUC-1) y Área Forestal (ZUC-2), las cuales se han diferenciado en función de los distintos usos actuales y propuestos.
La caracterización de cada una de estas Áreas es la siguiente:
a) Área Agrícola (ZUC-1): incluye dos parcelas (se corresponden con los recintos SIGPAC 5, 6 y 7 de la parcela 956 del polígono 1) ubicadas junto al camino de acceso al Centro de Interpretación, en que aparecen los únicos campos cultivados de todo el espacio: uno de oliveras y almendros, y otro de cereal. Se trata de parcelas en roturación arrendadas desde antiguo por el Ayuntamiento de Camporrobles, que es el propietario de las mismas.
b) Área Forestal (ZUC-2): abarca la mayor parte del ámbito del Paraje Natural Municipal, en la que se desarrolla vegetación forestal con predominio de formaciones arborescentes abiertas de enebros y sabinas.
3. Los objetivos específicos planteados para esta categoría de protección (Zona de Uso Compatible) se pueden sintetizar en:
a) Mantenimiento de las actividades tradicionales del espacio compatibles con las finalidades que motivan la declaración de Paraje Natural Municipal y que han venido realizándose en el mismo históricamente, permitiendo su conservación hasta nuestro días.
b) Mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica; preservar la calidad ambiental del espacio.
c) Fomentar actuaciones dirigidas a potenciar los hábitats naturales de mayor interés en el espacio, identificados en el artículo 20 de las normas generales.
d) Conservación y mejora de la vegetación natural existente, potenciación de la misma y de su regeneración natural.
e) Combatir los procesos erosivos, principalmente en los sectores con suelos más degradados (límite E del espacio).
f) Preservar los hitos paisajísticos existentes.
g) Desarrollo de una gestión en que se mantenga un mosaico heterogéneo de vegetación forestal y cultivos agrícolas tradicionales de secano (productivos y no productivos) que favorezcan la diversidad ecológica y paisajística del espacio (ZUC-1).
h) Desarrollo de modelos de cultivo de agricultura compatibles con la conservación ambiental, que en el futuro podrían orientarse hacia agricultura ecológica (ZUC-1).
i) Recuperación y puesta en valor de los elementos etnológicos presentes en esta área (corrales o teñas).
Artículo 77. Localización
El Área Agrícola (ZUC-1) está situada en el sector SE del Paraje Natural Municipal, junto al acceso principal al mismo desde el casco urbano de Camporrobles (Camino de la Rambla), a la izquierda del mismo en sentido hacia el Centro de Interpretación. Se corresponde con los recintos SIGPAC 5, 6 y 7 de la parcela 956 del polígono 1. Tiene una superficie de 1,59 hectáreas.
El Área Forestal (ZUC-2) se extiende por la práctica totalidad del Paraje Natural Municipal, excluyendo la superficie ocupada por el resto de Zonas. Se corresponde con una superficie de 169,847 hectáreas.
La Zona de Uso Compatible tiene una superficie total de 171,43 hectáreas.
La Zona de Uso Compatible, con sus correspondientes Áreas, queda delimitada gráficamente en los correspondientes planos de ordenación del presente PE.
Artículo 78. Usos permitidos
1. Usos permitidos en el Área Agrícola (ZUC-1):
a) La actividad agrícola tal y como se contempla en las disposiciones de las normas generales del presente PE.
b) Realización de labores propias de la práctica agrícola tradicional en los bancales de cultivo.
De forma específica, se permite la poda y realce de ejemplares arbóreos de almendros y olivos, la realización de laboreos y otros trabajos de arado respetando la vegetación de los linderos, así como la siembra y abonado, priorizando la implantación de técnicas propias de la agricultura integrada.
c) Plantación de especies agrícolas leñosas, siempre y cuando se trate de especies o variedades cultivadas tradicionalmente en la zona.
d) La circulación y acceso a las parcelas de los tractores y maquinaria agrícola necesarios para la realización de los trabajos permitidos en los párrafos anteriores.
e) Otros usos y actuaciones destinados a mejorar las condiciones ambientales y paisajísticas de estas parcelas.
2. Usos permitidos en el Área Forestal (ZUC-2):
a) Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales del Paraje Natural Municipal y al mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.
b) Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
1º. Actuaciones de conservación y regeneración de ecosistemas, y en especial medidas para potenciar las comunidades naturales de interés características del ámbito del PE y la mejora de hábitats para la fauna.
2º. Tratamientos selvícolas de mejora de la vegetación forestal tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva del matorral y otras actuaciones para conseguir la regeneración natural.
3.º Repoblación forestal, previa autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, siguiendo lo dispuesto en la legislación sectorial que sea de aplicación, así como con lo recogido en el artículo 42 de la normativa general de este PE.
4º. Obras y actuaciones de mejora de fuentes y puntos de agua, como balsas, charcas o navajos.
5º. Las actuaciones de gestión de los recursos hídricos promovidos por el organismo de cuenca en el ámbito de sus competencias.
6.º Infraestructuras de defensa contra incendios forestales, siempre y cuando aparezcan contempladas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales, contando, en todo caso, con la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
De forma excepcional y siempre que estén contemplados en el citado Plan de Prevención y fueran fundamentales para la lucha y defensa contra incendios, podrán autorizarse, previa autorización del órgano competente en espacios protegidos, la realización de nuevas vías de acceso, la modificación del trazado o la ampliación de las existentes. Estas actuaciones requerirán, en todo caso, la correspondiente estimación, o si es necesario, Declaración de Impacto Ambiental de acuerdo con lo que dispone el artículo 8 de la presente normativa.
7.º Se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, etc., sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial, por su intensidad u otras causas, para la flora o fauna. En cualquier caso, queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta.
8º. Se podrá autorizar la recuperación de antiguos campos de cultivo abandonados con fines ecológicos, paisajísticos y relativos a la prevención de incendios forestales.
9º. Se considera autorizable el pastoreo extensivo bajo las condiciones establecidas en la normativa sectorial y lo recogido en las normas generales de este PE.
10º. La actividad cinegética tal y como se contempla en las disposiciones de las normas generales del presente PE.
11º. Acciones encaminadas a posibilitar las actividades naturalísticas, científicas y didáctico-ecológicas que contribuyan al conocimiento de este espacio y sus principales valores.
12º. Se permite el uso público extensivo de carácter naturalístico que no suponga eventuales riesgos de degradación ambiental y que impliquen una utilización pasiva del espacio, como el senderismo controlado. En todo caso, el senderismo y excursionismo deberá realizarse exclusivamente por los itinerarios señalizados al efecto.
13º. Se permiten las labores de mantenimiento de senderos y la instalación de infraestructuras de uso público de carácter blando ligadas a los mismos (barreras, defensas anti-circulación, dispositivos de seguridad, etc.), siempre que se tomen las precauciones oportunas para evitar daños a la vegetación de especial relevancia. Los miradores y las instalaciones de seguridad serán las únicas infraestructuras mayores permitidas.
14º. Se permite la señalización y homologación de nuevos senderos siempre y cuando esté justificada su necesidad y su implantación no cause daños a los valores de interés del Paraje. Además de cumplir con la regulación existente para este tipo de actuación, se requerirá el informe de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
En cualquier caso, deberán tenerse en cuenta los siguientes condicionantes para el diseño del trazado:
- El sendero se apoyará sobre antiguos caminos o sendas.
- El sendero tendrá la anchura mínima posible compatible con su funcionalidad.
- Se considerará el tipo de suelo y la pendiente de modo que se minimice el riesgo de erosión.
- Se establecerá un diseño que minimice la necesidad de obras como excavaciones, rellenos, muros y cimentaciones.
- Se procurará la creación de senderos circulares.
- La forma del trazado deberá integrarse en la naturaleza, tratando de evitar los trazados rectos durante longitudes prolongadas, Además, se procurará la adaptación del trazado a elementos existentes tales como roquedos, especies vegetales de porte considerable, etc., lo que permitirá, además de conservar dichos elementos, crear trazados más irregulares.
15º. Actuaciones de recuperación y puesta en valor de los recursos etnológicos presentes en la zona, como los corrales o teñas, con el fin de potenciar el atractivo del espacio, recuperando usos y costumbres y valorando las actividades tradicionales.
Artículo 79. Limitaciones de uso
1. Usos prohibidos en el Área Agrícola (ZUC-1):
a) Actuaciones de transformación de estos bancales para cualquier otro uso diferente al cultivo agrícola tradicional.
b) La tala o descuaje de olivos y almendros, salvo para su sustitución por rejuvenecimiento de la plantación, razones fitosanitarias o cambio de la especie o variedad a cultivar.
c) La alteración de las características fisiográficas de las parcelas agrícolas.
d) La sustitución de cultivos de secano por otros de regadío, aunque se permite el riego de apoyo puntual para las especies leñosas en sus primeras etapas con objeto facilitar su supervivencia y posterior desarrollo.
e) La destrucción de ribazos tradicionales y márgenes herbáceos y arbustivos en las parcelas de cultivo.
f) El abandono de restos agrícolas en las inmediaciones de las parcelas de cultivo.
g) Se prohíbe el uso del fuego para la eliminación de restos agrícolas leñosos producidos por la actividad agrícola. En su lugar se fomentará la trituración o astillado de estos residuos.
h) El vertido de residuos sólidos o líquidos de cualquier tipo que puedan contribuir a deteriorar la calidad de las aguas, el suelo o el paisaje.
i) Se prohíbe la construcción de almacenes o cualquier otro tipo de construcciones o instalaciones relacionadas con la explotación agrícola o ganadera, incluyendo invernaderos e infraestructuras de servicio a las mismas, así como instalaciones de almacenamiento o primera transformación de productos forestales.
2. Usos prohibidos en el Área Forestal (ZUC-2):
a) Se consideran usos prohibidos, a todos los efectos, todos los que comporten alteración y degradación del medio y de los valores naturales que encierra o dificulten el desarrollo de los usos permitidos.
b) Quedan específicamente prohibidos los siguientes usos o actividades:
1º. Actuaciones e instalaciones de carácter turístico-recreativo, excepto las infraestructuras de uso público extensivo de carácter blando permitidas en el artículo anterior.
2º. Nuevas edificaciones o construcciones de cualquier tipo y para cualquier finalidad.
3º. Instalaciones deportivas de cualquier tipo, así como la realización de actividades deportivas que puedan comportar degradación del medio natural.
4º. Infraestructuras de cualquier tipo, salvo las directamente vinculadas a la prevención y extinción de incendios forestales según lo contemplado en el artículo anterior, así como, con carácter excepcional, aquellas destinadas al interés general propuestas por las Administraciones Públicas, siempre y cuando se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.
5º. El tránsito de vehículos motorizados fuera de los caminos en que se autoriza expresamente, salvo para los servicios de gestión, vigilancia y mantenimiento del espacio y prevención y extinción de incendios, así como los destinados a la realización de trabajos agrícolas y forestales en las zonas correspondientes.
6º. La instalación de soportes de publicidad de cualquier tipo o de otros elementos análogos, así como cualquier forma de publicidad que no sea de carácter institucional, destinada a proporcionar información sobre el espacio y sus valores objeto de protección, sin que supongan deterioro del paisaje.
7º. Se prohíbe el uso del fuego con cualquier finalidad.
CAPÍTULO IV
Zona de uso limitado
Artículo 80. Caracterización y objetivos específicos
1. Se trata de Áreas con una elevada calidad biológica, o bien con la presencia de elementos frágiles o representativos del espacio (tales como yacimientos arqueológicos o elementos de interés geológico o geomorfológico), en las que los objetivos de conservación implican ciertas restricciones de uso y la aplicación de mediadas adicionales de protección.
La Zona de Uso Limitado constituye el máximo exponente del Paraje Natural Municipal El Molón desde el punto de vista de la protección. Comprende aquellas zonas del espacio que contienen elevado interés natural (microrreserva de flora) y cultural (yacimientos arqueológicos).
2. En cuanto a la ordenación, la Zona de Uso Limitado (ZUL) se ha dividido a su vez en dos Áreas: Área de Protección Especial. Microrreserva (ZUL-1) y Área de Protección Especial. Yacimientos Arqueológicos (ZUL-2), las cuales se han diferenciado en función de los distintos usos actuales y propuestos.
La caracterización de cada una de estas Áreas es la siguiente:
a) Área de Protección Especial. Microrreserva (ZUL-1): está definida por el ámbito de la Microrreserva El Molón, declarada por Orden de 6 de noviembre de 2000, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran 23 microrreservas vegetales en la provincia de Valencia.
La microrreserva se encuentra situada a 1.100 metros de altitud, en la umbría del monte de La Gallarda. Se caracteriza por la presencia de unos sólidos roquedos calizos que se apoyan sobre una ladera de relieves más suaves.
Las especies prioritarias de la microrreserva son: Phyllitis scolopendrium subsp. scolopendrium (lengua de ciervo), Pimpinella tragium y Armeria filicaulis.
Las unidades de vegetación prioritarias son las siguientes: matorrales arborescentes de Juniperus (Código Natura 2000: 5210); pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica (Código Natura 2000:8210); y cuevas no accesibles al público (Código Natura 2000: 8310).
La superficie de este Área es de 3 hectáreas. Coincide en gran parte con la superficie ocupada por el yacimiento arqueológico de El Molón y su perímetro de protección, por lo que en este espacio será de aplicación la normativa particular relativa a estas dos categorías.
b) Área de Protección Especial. Yacimientos Arqueológicos (ZUL-2): este Área se encuentra definida por los diferentes yacimientos arqueológicos presentes en el ámbito del Paraje Natural Municipal, incluidos sus correspondientes perímetros de protección (50 metros alrededor de los mismos).
La relación de yacimientos incluidos es la siguiente: el Molón (poblado fortificado, necrópolis y cueva santuario), el Picarcho, Cerro de la Cueva de la Campana (poblado), Cueva de la Campana (espacio sepulcral), El Provisor y Laderas del Molón I, Laderas del Molón II.
La superficie que abarca este Área (de forma discontinua) es de 23,03 hectáreas.
3. Los objetivos específicos planteados para esta categoría de protección (Zona de Uso Limitado) se pueden sintetizar en:
a) Mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.
b) Conservación de poblaciones de taxones vegetales endémicos, raros o amenazados en el ámbito de la Comunitat Valenciana, así como de los hábitats y unidades de vegetación que los contienen. Estas especies y unidades de vegetación prioritarias son las descritas en la caracterización de la microrreserva.
c) Favorecer la conservación de los sustratos sobre los que crece la vegetación de interés, y en especial los perfiles-tipo geológicos o de suelos
d) Dotar de mayor grado de protección legal y permanencia a parcelas experimentales de investigación botánica. Preservar inventarios sobresalientes de unidades de vegetación protegidos por la Directiva de Hábitats de la Unión Europea.
e) Fomentar recorridos botánicos didácticos y rutas ecológicas para la docencia botánica.
f) Facilitar las reintroducciones o reforzamientos poblacionales de plantas amenazadas o en peligro de extinción.
g) Protección, conservación y puesta en valor de los yacimientos arqueológicos presentes en el ámbito del PE.
h) Facilitar el conocimiento, la comprensión y el disfrute de la mayor parte posible de los vestigios arqueológicos e históricos del yacimiento El Molón.
4. Plantear estos objetivos supone necesariamente una limitación de las posibilidades de uso, permitiéndose únicamente aquellos compatibles con los objetivos propuestos.
Artículo 81. Localización
Área de Protección Especial. Microrreserva (ZUL-1): la microrreserva queda delimitada por el polígono cuyos vértices se corresponden con las siguientes coordenadas UTM sobre el huso 30:
Vértice X Y
1 637552 4392156
2 637607 4392205
3 637538 4392294
4 637479 4392292
5 637424 4392267
6 637361 4392202
7 637383 4392150
8 637443 4392101
9 637463 4392095
10 637496 4392114
11 637520 4392119
El Área de Protección Especial. Yacimientos Arqueológicos (ZUL-2) se extiende de forma discontinua por la práctica totalidad del espacio, por el que hay dispersos numerosos yacimientos arqueológicos. El de mayor envergadura y dimensiones, El Molón, se localiza en la cumbre del cerro de La Gallarda.
La Zona de Uso Limitado, con sus correspondientes Áreas, queda delimitada gráficamente en los correspondientes planos de ordenación del presente PE.
Artículo 82. Régimen de ordenación en la Zona de Uso Limitado
1. Régimen de ordenación en el Área de Protección Especial. Microrreserva.
La Microrreserva de Flora El Molón se encuentra sometida al régimen de ordenación y gestión establecido por Orden de 6 de noviembre de 2000, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran 23 microrreservas vegetales en la provincia de Valencia.
Las limitaciones de uso establecidas en la microrreserva son las siguientes:
a) Control del pastoreo en el Área de la Microrreserva.
b) Quedan excluidas las labores silvícolas, incluidas los aclareos, repoblaciones o aprovechamientos madereros. En el caso de que éstos se realicen, deberá respetarse un radio mínimo de cien metros alrededor del perímetro de la microrreserva dentro del monte, en el que dichas actividades estén sensiblemente atenuadas.
c) Quedan excluidas de la microrreserva todas aquellas actividades que conlleven una remoción del substrato o un daño a las plantas, incluida la recolección de cualquier tipo de material vegetal que tenga una finalidad diferente a la científica.
d) Queda prohibido el vertido de escombros en el interior de la microrreserva.
e) El acceso a la microrreserva queda restringido a los caminos ya existentes, con el fin de evitar los procesos erosivos en el resto de la misma.
Será prioritario el desarrollo de las actuaciones de conservación contempladas en el Plan de Gestión de la Microrreserva, para lo que el Ayuntamiento de Camporrobles podrá colaborar con la Administración competente en materia de biodiversidad.
Estas actuaciones de conservación de ejecución prioritaria son las siguientes:
1º. Instalación de cartel informativo con pictogramas.
2º. Seguimiento periódico de la población de Phyllitis scolopendrium subsp. scolopendrium.
3º. Recolección de semillas de las especies Armeria filicaulis y Pimpinella tragium y depósito en banco de germoplasma.
4º. Muestreo fitosociológico de las unidades de vegetación prioritarias.
5º. Vallado de la sima que alberga la población de Phyllitis scolopendrium subsp. scolopendrium.
6º. Vallado experimental con objeto de determinar el impacto del ramoneo por ganado ovino.
2. Régimen de ordenación en el Área de Protección Especial. Yacimientos Arqueológicos.
a) Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a favorecer la protección, conservación y mejora de los elementos de patrimonio cultural presentes en esta área, así como aquellos destinados a su puesta en valor.
En todo caso, cualquier actuación que pretenda realizarse en la misma deberá obtener el informe favorable previo de la Conselleria competente en materia de cultura.
Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
1º. Estudios científicos de los diferentes yacimientos arqueológicos, así como la búsqueda y prospección de nuevos yacimientos.
Toda actuación arqueológica o paleontológica deberá ser autorizada expresamente por la Conselleria competente en materia de cultura, según lo establecido en la legislación sectorial vigente, lo dispuesto en el artículo 31 de las normas generales y el régimen de autorizaciones de este PE.
2º. Tratamientos de mejora y conservación del estado de los yacimientos.
3º. En consonancia con lo recogido en el preámbulo de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, se fomentará la puesta en valor y la difusión de los elementos de patrimonio cultural existentes en el ámbito del Paraje Natural Municipal De esta forma, los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turísticos o educativos e interpretativos siempre que éstos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales y previa obtención de informe favorable de la Conselleria competente en materia de cultura.
Para ello, el Ayuntamiento de Camporrobles, en cooperación con las entidades científicas que hayan colaborado en la realización de los trabajos arqueológicos, podrá habilitar para uso interpretativo itinerarios de visita a los yacimientos, en especial en el caso de El Molón. Para facilitar la visita, se podrán colocar paneles didácticos y explicativos de los yacimientos, debiendo quedar totalmente integrados en su entorno.
Complemento a esta actividad es la visita al Centro de Interpretación del Parque Temático Arqueológico, en el que podrían realizarse visitas guiadas y auto-guiadas por las exposiciones y recreaciones.
El Ayuntamiento de Camporrobles podrá ofertar, a cambio de una contraprestación económica que se considere adecuada, paquetes conjuntos para grupos con visitas guiadas por el yacimiento y su Centro de Interpretación.
4.º Repoblación con especies agrícolas o forestales, previa autorización de las Consellerias competentes en materia de medio ambiente y cultura, cuando a causa de los estudios arqueológicos se hayan quedado áreas desprovistas de vegetación natural, con el fin de paliar la erosión y siempre que esta repoblación no pueda causar daño a los bienes patrimoniales.
b) Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten la degradación de los bienes histórico-culturales. En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la mejora, conservación y difusión de estos enclaves.
Queda totalmente prohibida la expoliación de cualquier elemento que pueda suponer la pérdida de material histórico-cultural del espacio.
Como medida precautoria general, cualquier actuación que pueda afectar a los yacimientos arqueológicos presentes en el ámbito del Paraje Natural Municipal deberá obtener el informe favorable previo de la Conselleria competente en materia de cultura.
TÍTULO IV
Normas para la gestión del paraje natural municipal
Artículo 83. Régimen general
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal El Molón corresponde al Ayuntamiento de Camporrobles.
2. La conselleria competente en materia de medio ambiente podrá prestar al Ayuntamiento de Camporrobles la asistencia técnica necesaria y asesoramiento para la gestión del Paraje Natural Municipal.
3. El régimen de gestión del Paraje atenderá al marco establecido con carácter genérico para los Parajes Naturales Municipales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, así como a las determinaciones específicas que establece en la materia el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
4. La gestión del Paraje, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá delegarse de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de Derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.
5. El Ayuntamiento podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del Paraje Natural Municipal de los agentes sociales y económicos implicados y de otras Administraciones Públicas, la constitución de una entidad mixta con participación de las Administraciones autonómica y local, la Administración General del Estado, a través del Ministerio con competencias en materia de medio ambiente o del organismo de cuenca (Confederación Hidrográfica del Júcar), las Universidades y centros de investigación y del sector privado, tal como una fundación, un consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.
Artículo 84. Consejo de Participación
Como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados, se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal El Molón, según se establece en el artículo 6 del presente Decreto de declaración del Paraje, ateniéndose de esta manera a lo contemplado en el artículo 7.3 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
TÍTULO V
Mecanismo de financiación
Artículo 85. Régimen general
1. La financiación del Paraje Natural Municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Camporrobles.
2. El Ayuntamiento de Camporrobles habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal.
3. La conselleria competente en materia de espacios protegidos podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del Paraje Natural Municipal.
TÍTULO VI
Régimen sancionador
Artículo 86. Régimen sancionador
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al Paraje Natural Municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que se pudiera incurrir.
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI