Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9738, del 04-12-2023 (2023/11533)

RESOLUCIÓ 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana, al terme municipal de Borriana. Expedient 55/2020-EAE.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9738

Data del DOGV
:   04-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/11533

CVE


Data del document
:   26-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana, al terme municipal de Borriana. Expedient 55/2020-EAE. [2023/11533]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 55/2020-EAE, Borriana (Castelló).  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana  
Promotor: Ajuntament de Borriana  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: terme municipal de Borriana (Castelló)  
Expedient: 55-2020-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 15 de juliol de 2021, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Borriana, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
D'acord amb el que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
Amb data 16 d'abril de 2020 va entrar en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament de Borriana per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS de Borriana), juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (expedient 55/2020-EAE) en escrit amb data 19 d'agost de 2020.  
La documentació aportada queda constituïda per:  
1. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
2. Document inicial estratègic (DIE)  
B.2. Informació territorial  
El municipi de Borriana es troba a la comarca de la Plana Baixa, ocupa una superfície de 47 km² i se situa a una altitud de 13 m. Segons les dades de l'Institut Nacional d'Estadística (2018), la seua població és de 34.544 habitants, que pot arribar a doblar-se en el període estival, especialment durant la setmana en què se celebra l'Arenal Sound Festival, quan s'ha arribat a la xifra de 300.000 persones.  
  
Limita amb el mar Mediterrani a l'est, al nord amb Almassora, a l'oest amb Vila-real i les Alqueries i al sud amb Nules.  
Els accessos a Borriana es fan a través de la CV-18 des de Castelló de la Plana, que voreja el municipi fins a arribar a l'autopista AP-7, o per la N-340 i seguidament la CV-185 i des de Vila-real per la CV-185, que connecta el nucli del municipi amb la zona costanera. També té accés ferroviari a través de la línia de rodalia València-Castelló de Renfe.  
Borriana compta amb valors de patrimoni cultural (el seu barri antic ha sigut declarat Conjunt Historicoartístic) i naturals com:  
• ZEC Marjal de Nules (ES5222005), amb una extensió de 644,35 ha, declarada en el Decret 127/2015, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació (ZEC) els llocs d'importància comunitària (LIC) Lavajos de Sinarcas, Marjal de Nules i Marjal dels Moros, i s'aproven les normes de gestió per a aquests LIC i per a la ZEPA Marjal dels Moros.  
La Marjal de Nules és una zona humida litoral profundament alterada, però a pesar d'això conserva àrees inundades xicotetes amb vegetació típicament palustre. Hi ha dues espècies d'interés comunitari allistades en l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents en l'espai, Emys orbicularis (tortuga d'estany) i Mauremys leprosa (tortuga de rierol).  
  
La Marjal de Nules entra dins de l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, aprovat pel Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià.  
• ZEC Desembocadura del Riu Millars (ES0000211), amb una extensió de 345,84 ha, declarada en el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació deu llocs d'importància comunitària coincidents amb espais naturals protegits i s'aproven les normes de gestió per a aquests llocs i per a deu zones d'especial conservació per a les aus; Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, segons el Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat, de declaració del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars i Zona Humida Catalogada Desembocadura del Riu Millars, segons la Resolució de 9 de març de 2011, de la Direcció General de Medi Natural i Política Forestal, per la qual s'inclouen en l'Inventari Espanyol de Zones Humides 48 aiguamolls de la Comunitat Valenciana.  
Representa el tram final del riu Millars, en la desembocadura del qual es va formar un delta xicotet. El llit circula dins d'uns dics elevats artificialment amb materials propis de la zona (cudols), mentre que la major part de la superfície restant està coberta per àmplies extensions de grava amb vegetació anual. En la desembocadura del riu es desenvolupen canyissars on la làmina d'aigua és més constant. Alberga poblacions nidificants de 5 espècies d'aus aquàtiques incloses en l'annex I, entre les quals destaquen el corriol camanegre (Charadrius alexandrinus) i la camallonga (Himantopus himantopus), és una zona on hivernen de forma regular fins a 5 espècies del mateix annex i zona de pas i hivernada per a diverses espècies d'aus aquàtiques.  
  
• Microreserva de flora Arenal de Borriana, declarada en l'Ordre d'11 de març de 2008, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es declaren 14 noves microreserves i s'amplia la microreserva Cala Argilaga, a la província de Castelló. La microreserva conserva el cordó dunar natural més meridional de la província de Castelló amb espècies estructurals com el cotonet de mar (Otanthus maritimus), la corretjola (Calystegia soldanella) o el lliri de mar (Pancratium maritimum).  
• Paratge Natural Municipal Clot de la Mare de Déu, declarat segons l'Acord de 8 de febrer de 2002, del Govern Valencià, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Clot de la Mare de Déu, al terme municipal de Borriana, i Zona Humida Catalogada Clot de la Mare de Déu, segons la Resolució de 9 de març de 2011, de la Direcció General de Medi Natural i Política Forestal, per la qual s'inclouen en l'Inventari Espanyol de Zones Humides 48 aiguamolls de la Comunitat Valenciana. El Clot de la Mare de Déu és un paleocanal que s'adscriu al complex fluvial del riu Millars. Es proveeix d'aigua per la presència d'un brollador d'una certa importància que presenta una vegetació de macròfits ben conservada amb restes de vegetació típica de bosc de ribera. La flora i fauna d'aquest enclavament han originat que el paratge es trobe inclòs en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
• Part del municipi es troba en l'àmbit del Paisatge de Rellevància Regional (PRR 36) Horta de la Plana de Castelló.  
B.3. Planejament vigent  
El model territorial de Borriana té dos pols principals d'atracció al voltant dels quals es produeix el creixement. D'una banda hi ha el nucli urbà, lloc de primera residència, que ha crescut de manera concèntrica superant el llit del riu Sec. D'altra banda hi ha la zona de l'entorn del port, lloc de segones residències, que creix de manera lineal en paral·lel a la costa i cap a l'interior. Aquests dos pols es connecten per un eix, la carretera del port. L'actual PGOU de Borriana va ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental en 1995 i té com a document de referència del PGOU de Borriana de 16 d'octubre de 2009, de la Direcció General de Gestió de Medi Natural. L'homologació global d'aquest pla general va ser aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 12 de desembre de 2013.  
El pla general en vigor va consolidar el model descrit creant noves rondes entorn del nucli urbà i els seus creixements naturals i permetent l'edificació als dos marges de la carretera del port, que va afavorir la connexió urbana dels dos pols, el nucli urbà tradicional i l'entorn del port i les platges.  
B.4. Objecte de la proposta de PMUS  
Àmbit d'actuació  
Les actuacions proposades pel PMUS de Borriana se circumscriuen al terme municipal en sòl urbà i urbanitzable i tenen en consideració tant els condicionants del municipi mateix com l'entorn en què està situat. Les actuacions que es pretenen realitzar se centren fonamentalment en el nucli urbà de la població.  
Diagnòstic previ  
Escenari actual (2019). Els mitjans de transport privats són els que representen major percentatge, amb un clar predomini que es tradueix en un 67,5 % d'utilització del vehicle privat. Seguidament, el desplaçament majoritari és a peu, 21 %, la bicicleta representa el 6,1 %, i tan sols un 5,4 % utilitza el transport públic. A Borriana hi ha una alta predisposició a moure's amb cotxe. Encara que el percentatge de l'ús de la bicicleta és baix, s'observa una predisposició positiva a usar-la amb les mesures adequades per a fomentar-ho.  
Després de la implantació de les mesures (escenari PMUS-2028) es pretén arribar a un municipi més respectuós amb el medi ambient i amb els seus propis ciutadans. El repartiment modal seria: 60,5 % vehicles privats, 26,3 % a peu, 7,3 % amb bicicleta i 5,9 % d'utilització del transport públic. Amb les mesures presentades en el PMUS s'aconsegueix la disminució de l'ús del vehicle privat davant de la resta de mitjans de transport amb la disminució consegüent de les emissions i sorolls generats pels vehicles.  
Objectius del PMUS  
L'objectiu principal del Pla de mobilitat urbana sostenible és millorar l'accessibilitat de les zones urbanes i oferir una mobilitat i transport d'alta qualitat i sostenible, a través i dins de l'àrea urbana, tenint en compte les necessitats d'una «ciutat que funciona» i la seua zona d'influència. L'estratègia de mobilitat plantejada permet incidir sobre el repartiment modal actual i la tendència que aquesta tindria amb la posada en marxa de les mesures definides ací.  
L'objectiu final serà actuar sobre el repartiment modal amb la finalitat de millorar l'impacte social, econòmic i mediambiental del sistema de mobilitat.  
Els principals objectes d'aquest canvi són:  
• Potenciar els desplaçaments no motoritzats per mitjà de la fidelització i estímul de l'ús dels actuals camins per als vianants i fomentar l'ús de la bicicleta.  
• Millorar els accessos a la població.  
• Potenciar de manera important els serveis de transport públic urbans.  
• Fomentar l'ús de la bicicleta amb la creació d'un nou carril bici que envolte la població i comunique la platja amb el poble.  
• Les mesures comportaran actuacions d'índole física com la reordenació del trànsit, ampliació de voreres, carrils bici, etc.  
La temporalització de les propostes a curt i llarg termini no tindrà una duració major de 9 anys.  
B.5. Estudi d'alternatives  
Alternativa 0. No fer res. En l'escenari actual (2019) es parteix d'un repartiment modal en què l'ús del transport privat predomina sobre la resta de mitjans de transport (67,5 % de vehicle privat davant de 21 % a peu, 6,1 % amb bicicleta o 5,4 % transport públic).  
Alternativa 1. Amb les mesures implantades en el PMUS s'aconsegueix la disminució de l'ús del vehicle privat davant la resta de mitjans de transport, amb la disminució consegüent de les emissions i sorolls generats pels vehicles (60,5 % vehicle privat davant de 26,3 % a peu, 7,3 % bicicleta o 5,9 % transport públic).  
B.6. Propostes del PMUS  
Els principals objectius del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana se centren a fomentar els mitjans més sostenibles com ara els no motoritzats (a peu i amb bicicleta) i el transport col·lectiu, tractant de millorar serveis i infraestructures per a augmentar-ne l'eficiència.  
Les actuacions proposades estan lligades a les polítiques de mobilitat sostenible:  
• Reducció de la congestió del trànsit i control de les velocitats de la xarxa viària.  
• Alliberar la via pública d'espai ocupat pels vehicles al nucli de Borriana, reubicant-los al voltant del nucli.  
• Presa de mesures per a fomentar la mobilitat per als vianants i ciclista de la població.  
• Fomentar els mitjans sostenibles entre els escolars augmentant la seua autonomia.  
• Millorar l'oferta de transport públic.  
• Mesures per a augmentar la seguretat viària.  
• Recuperació dels espais públics.  
• Millora de l'accessibilitat.  
• Millora del medi ambient.  
Tots els objectius principals es desenvolupen en les propostes següents:  
1. Proposta de circulació i xarxa viària  
1.1. Definició d'una jerarquia viària, amb l'objectiu d'ordenar el trànsit motoritzat a favor dels mitjans sostenibles fent la circulació més fluida i definint els límits de circulació per a cada mitjà.  
1.2. Definició de les zones 20-30 i 30-40, que es consideren prioritàries per a defensar el nucli urbà (zona 20-30) i la resta del municipi, incloent-hi la zona costanera (zones 30-40).  
1.3. Circulació; per a fer fluida la circulació es proposa la construcció de rotondes i canvis de sentit de circulació en algunes vies.  
  
1.4. Circumval·lacions; l'objectiu és tancar l'anell de circumval·lació per a aconseguir la reducció de circulació en el nucli urbà i alliberar l'excés de trànsit en algunes vies.  
2. Proposta d'estacionament  
2.1. Ampliació i modificació de la zona d'estacionament regulat mantenint les zones blaves i taronja i creant més places, regulant els guals temporals i permanents, prohibint l'estacionament en carrers estrets, etc.  
2.2. Creació d'aparcaments intermodals.  
2.3. Vigilància i control de vehicles mal estacionats, amb la implantació d'un vehicle (AVI) amb càmera i GPS que capta cotxes mal aparcats.  
3. Proposta de mobilitat per als vianants i persones de mobilitat reduïda (PMR)   
3.1. Adequació d'itineraris per als vianants.  
3.2. Supressió de barreres eixamplant voreres, adequant rampes, condicionant paviment, creant o millorant guals per als vianants i adaptant places d'aparcament PMR.  
3.3. Conversió en zona de vianants de diverses vies en diferents fases per a adaptar gradualment la circulació del municipi.  
3.4. Creació i foment de l'ús dels itineraris escolars.  
4. Proposta de mobilitat ciclista  
4.1. Carril bici, es proposa la creació d'un tram de carril bici que connecte l'existent amb el previst. Integració de la ruta mediterrània EuroVelo (EV8), de la qual forma part Espanya.  
4.2. Característiques geomètriques que han de complir els carrils bici.  
4.3. Tipologia dels carrils bici definida com a vorera bici, pista bici, carril bici, ciclocarrer o senda bici.  
4.4. Ciclocarrers en què la velocitat màxima és de 30 km/h.  
4.5. Senyalització, abalisament i defenses per a protegir els ciclistes.  
4.6. Infraestructura semafòrica.  
4.7. Aparcabicicletes.  
4.8. Impuls de la mobilitat amb bicicleta fomentant tant els itineraris escolars o el desplaçament al treball amb bicicleta i implantant un sistema de bicicleta pública intermunicipal amb un sistema de difusió d'informació sobre el sistema.  
5. Proposta de transport públic  
5.1. Fomentar l'ús de l'autobús interurbà millorant la informació en temps real a través del sistema d'ajuda a l'explotació i informació (SAE), adequant les parades d'autobús i apostant per una flota d'autobusos accessibles i sostenibles.  
5.2. Fomentar l'ús del transport ferroviari, a fi de solucionar el problema del trasllat fins a l'estació amb autobusos a demanda, carril bici i itinerari per als vianants.  
5.3. Implantació d'un sistema de transport públic a demanda, adequat per a àrees amb demanda xicoteta de transport públic, que combinarà una línia d'autobús urbà en la qual part de l'itinerari de la línia serà fix i una altra part a demanda de l'usuari.  
6. Proposta d'un pla d'intermodalitat  
La proposta ha de revisar la intermodalitat actual i apostar fortament per la mobilitat sostenible combinant els diferents mitjans de transport.  
  
7. Proposta de vehicle elèctric  
7.1. Fomentar la normalització de l'ús del vehicle elèctric per mitjà d'actuacions com la inclusió de vehicles elèctrics en la flota municipal i contractes municipals, la instal·lació de punts de recàrrega en els estacionaments públics, l'ordenança sobre la instal·lació de punts de recàrrega en el municipi, descomptes o exempció de l'impost de circulació a vehicles elèctrics o incentius a empreses per a usar vehicles sostenibles.  
  
8. Proposta de vehicle de mobilitat personal  
8.1. Normativa específica per a la regulació de vehicle de mobilitat personal (VMP).  
8.2. Impuls de la mobilitat al treball en VMP.  
9. Proposta de distribució urbana de mercaderies (DUM)  
9.1. Definició de mesures reguladores de la logística urbana en una ordenança municipal.  
9.2. Promoció de l'ús de vehicles innovadors i ecològics.  
10. Proposta de seguretat viària  
Les propostes per a afavorir la seguretat viària preveuen actuacions com la millora dels passos zebra, la regulació de la velocitat en les zones per als vianants, la identificació i eliminació dels punts negres, la definició de les rutes escolars, etc.  
11. Proposta d'usos de sòl i millora dels espais urbans  
Les propostes es coordinaran amb les de creació de més espais per a vianants i ciclistes i consistiran en la millora de les zones verdes existents per a potenciar el seu aprofitament i gaudi.  
12. Proposta per als centres d'atracció de viatges  
12.1. Rutes turístiques, plantejades com una proposta per a oferir espais d'oci als ciutadans on, al mateix temps, es puga fomentar una mobilitat sostenible.  
13. Proposta de transport privat  
13.1. Cotxes i motos multiusuari (carsharing i motosharing), són models de lloguer d'automòbils i motocicletes d'emissió zero que l'usuari lloga durant un curt període de temps que gestiona a través d'una aplicació.  
14. Proposta d'eficiència energètica i millora mediambiental  
14.1. Solucions smart road city que tracten d'integrar tota la mobilitat de manera eficient a través de l'ús de sensors o lluminàries LED, entre altres.  
A. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atesa la naturalesa del PMUS i la formulació dels seus objectius, així com la naturalesa de les línies estratègiques indicades i les mesures derivades d'aquestes últimes, l'impacte ambiental derivat de la seua aplicació serà positiu.  
Els impactes del PMUS provindran de la reducció de l'ús del vehicle privat, normalment a favor de l'ús de mitjans de transport públic col·lectiu o de l'ús de mitjans de transport no motoritzats. La posada en marxa d'actuacions encaminades a reduir l'ús de vehicles privats suposarà una reducció de la contaminació atmosfèrica, no sols a nivell d'emissions sinó de soroll, ja que el transport és considerat un dels principals focus de contaminació acústica en les zones urbanes. L'estalvi en el consum de combustibles fòssils i la seua substitució per altres modalitats de transport permetran reduir l'impacte negatiu que suposa l'ús d'aquest recurs no renovable. Tots aquests impactes positius repercuteixen en la qualitat de vida de la població no sols per la millora de la qualitat atmosfèrica sinó pel foment d'hàbits de vida més saludable entre la població.  
Després de les mesures dutes a terme en aquest pla es procedirà a calcular les emissions produïdes pel trànsit urbà a Borriana per mitjà del programari Copert per a comprovar la reducció de les emissions respecte a l'estat actual.  
B. Consultes realitzades  
La direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), ha sotmés a consulta la documentació aportada, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
19.08.2020 02.03.2021 SDG Mobilitat  
Servei Mobilitat Urbana  
 16.03.2021 SDG Mobilitat  
Servei Planificació  
 14.09.2020 SDG Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera  
 05.10.2020 SDG Medi Natural  
Servei Vida Silvestre  
 11.09.2020 SDG Medi Natural  
Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
 - SDG Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
 - Ajuntament de les Alqueries  
 15.07.2021 DG Política Territorial i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori - PATRICOVA, PATIVEL i altres PAT  
 01.09.2020 DG Política Territorial i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
 23.09.2020 ADIF  
 26.10.2020 Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana  
Demarcació de Carreteres de la Comunitat Valenciana  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic, en la pàgina web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica (apartat «Consulta de plans d'avaluació ambiental», seleccionant província > Castelló, municipi > Burriana/Borriana i > 055/2020/EAE-PMUS Borriana).  
C. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
• Un nou equilibri dels modes de transport, apostant, fonamentalment, per aquells de major eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i modes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant de mesures d'estímul cap als nous modes de transport com mesures dissuasives. Per a això haurà d'actuar-se sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents modes de transport).  
  
• La planificació urbana i model de ciutat, disminuint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant els modes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport com ara les referides a emissions de gasos amb efecte d'hivernacle (CO), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, matèria particulada PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, particularitzant les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els criteris anteriors es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Borriana en funció de les propostes realitzades partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable i no urbanitzable en l'àmbit dels camins existents del municipi i sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS de Borriana amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal.  
  
El PMUS atendrà les directrius que en el seu moment s'aproven en l'àmbit del Pla de mobilitat metropolitana (PMoMe) de Castelló, en matèria de mobilitat supramunicipal, i les propostes concretes del PMUS estan en la mateixa línia que els objectius supramunicipals del PMoMe.  
Atesos els criteris anteriors es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Borriana en funció de les propostes realitzades partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que les propostes es plantegen en sòl urbà, urbanitzable i no urbanitzable (i afecten camins ja existents) del municipi, i sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de Castelló, les previsions i les actuacions del qual no són objecte d'aquesta avaluació.  
El PMUS de Borriana atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa la seua avaluació ambiental estratègica es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
Infraestructura Verda i Paisatge  
L'informe de 10 de setembre de 2020, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge conclou que és necessari incorporar al PMUS un capítol dedicat a la infraestructura verda que incloga:  
• Anàlisi de la infraestructura verda que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta.  
• Indicació explícita de quins espais i recorreguts es consideren adequats, tant pel seu valor actual com potencial, per a la seua incorporació a la infraestructura verda municipal, tant per ser necessàries per al manteniment de la seua estructura i funcionalitat com per les seues funcions de connexió i integració paisatgística dels espais urbans amb els elements de la infraestructura verda situats en l'exterior dels teixits urbans.  
  
• Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades.  
• Garantir el compliment de l'ETCV per part de les propostes alternatives de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures.  
• Indicació de determinacions a adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, garantint amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.  
• Altres consideracions:  
• Qualsevol actuació que puga estar en relació directa amb la Via Litoral proposada des del PATIVEL ha de preveure que, en l'article 17 d'aquest PAT, s'indica que la planificació territorial i urbanística integrarà en la seua ordenació i gestió la Via Litoral, que podrà proposar alternatives al seu traçat i establir connexions amb eixos verds de semblants característiques i tot això d'acord amb la directriu 137 de l'ETCV. Aquest article indica també la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar als projectes per a execució d'actuacions en aquest àmbit.  
• Si entre les accions proposades des del PMUS es preveuen actuacions que afecten els àmbits de les zones humides catalogades, s'haurà de tindre en compte el que s'indica en les directrius 119, 123 i 131 de l'ETCV. Per això, en el document en tràmit s'haurà de fer referència a aquestes circumstàncies i incloure-hi com a condició la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar els projectes per a execució d'actuacions en aquests àmbits.  
• El municipi està inclòs en l'àmbit del Pla d'acció territorial de l'àrea funcional de Castelló, que està actualment en tramitació, i el present PMUS es pot veure afectat per les seues determinacions en el moment de l'aprovació.  
Mobilitat  
L'informe de 2 de març de 2021, del Servei de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible estableix que l'àmbit i contingut del PMUS s'estimen adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana. No obstant això, es fan les observacions següents:  
  
• Per a la realització del diagnòstic de mobilitat de Borriana es podrien prendre les dades de mobilitat de la web del Pla de mobilitat metropolitana de Castelló (http://www.pmome.es/castello/).  
• En la pàgina 54 de l'esborrany del PMUS, respecte a la zonificació, s'ha agrupat en la zona 4 una part del nucli urbà de caràcter residencial amb la zona industrial situada a l'oest del municipi. Les característiques dels desplaçaments que es produeixen en una zona residencial i una altra industrial són molt diferents, de manera que hauria convingut estudiar per separat el polígon del nucli urbà.  
• En la pàgina 58, en la matriu d'origen/destinació, convindria haver desglossat els viatges externs per a conéixer quines són les relacions de mobilitat de Borriana amb els municipis pròxims, especialment amb Vila-real i Castelló.  
• En la pàgina 60 s'entén que el repartiment modal reflectit és el total (viatges interns i viatges externs). S'hauria de desglossar en les dues categories.  
• En la pàgina 87 convindria representar amb un gràfic quina és la distribució de la intensitat horària per a conéixer quines són les puntes de demanda de la via i determinar si és necessari fer alguna acció per a alleujar el trànsit.  
• En la pàgina 105 seria convenient caracteritzar les diferents tipologies d'itineraris per als vianants. És necessari conéixer quina és la velocitat permesa en cada cas, qui pot accedir i amb quina finalitat o si el vianant té preferència, a fi de garantir la seguretat als usuaris.  
  
De la mateixa manera, es fan les propostes següents:  
• És fonamental realitzar una fitxa individual per a cada una de les propostes i especificar en cada una les dades següents: problemàtica sobre la qual s'impacta, objectius de la proposta, descripció (literària i gràfica), agents involucrats, programació, indicadors de seguiment i pressupost aproximat d'implantació de la mesura. Hi ha mesures amb un grau de definició escàs que ni compten amb una assignació pressupostària ni permeten ser implantades sense abans fer un nou estudi.  
  
• En la pàgina 222, respecte a la definició de zones 20-30 i 30-40, expressar la velocitat màxima en termes d'interval no és concret. No hi ha congruència entre la memòria, en la qual la velocitat màxima està ben expressada en forma d'interval, i el plànol PB 1\_02, «Proposta de zones 20 i 30 de Borriana», en el qual s'expressa la velocitat màxima com una xifra concreta.  
• En la pàgina 226, respecte a l'ampliació i modificació de zona d'estacionament regulat, s'ha de concretar la proposta de mantindre la zona blava i assenyalar en un plànol els carrers en què es materialitzarà l'increment del 30 % de les places. També s'ha de concretar quina és la zona de prioritat residencial en la qual es podrà estacionar amb permís de resident. S'ha d'aclarir, en el comentari sobre la utilització de places de càrrega/descarrega, si en l'horari determinat estan restringides a vehicles que transporten mercaderies a la zona.  
• En la pàgina 226, respecte a la creació d'aparcaments intermodals, es proposa la construcció de tres aparcaments subterranis. Se'n planteja un en un parc, i això suposaria la destrucció de l'arbratge i la disminució conseqüent de qualitat de l'espai públic. A més, s'ha de considerar l'elevat cost de la construcció d'aquests, estimat en 4.250.000 € (el 69 % del total del pressupost del PMUS). El document proposa nombrosos aparcaments en superfície, per la qual cosa es planteja estudiar la conveniència d'eliminar els aparcaments subterranis ja que, situant algun aparcament addicional en superfície en la zona SE, es podrà atendre la demanda existent.  
• En les pàgines 320-231, respecte a l'adequació d'itineraris per als vianants i la supressió de barreres, convé concretar els carrers i voreres a eixamplar i assenyalar-los en un plànol.  
• En la pàgina 247, respecte als ciclocarrers, no queda clar si la totalitat de les zones 20-30 i 30-40 seran tractades com a ciclocarrers o únicament els que s'assenyalen en els itineraris proposats en el plànol.  
• En la pàgina 251, respecte als aparcabicicletes, s'ha de proposar l'emplaçament de les noves ubicacions.  
• En la pàgina 254, respecte a la implantació d'un sistema de transport a la demanda, falta concreció en la proposta. S'hauria de coordinar horaris de transport urbà amb els del transport interurbà, tant d'autobusos com de ferrocarril.  
• En la pàgina 259, respecte a les zones per als vianants, no sembla compatible que els vehicles puguen circular a 30 km/h per vies on el vianant tinga prioritat. Seria convenient reduir aquesta velocitat com a mínim a 20 km/h.  
• En la pàgina 266, en l'apartat pressupostari, s'inclou un quadre resum amb la inversió temporal a realitzar en cada proposta. S'hauria de desglossar indicant quant ha de desembossar cada executor o finançador de cada actuació, amb la finalitat de conéixer la seua disponibilitat econòmica amb les necessitats que el PMUS ha establit. Algunes de les actuacions previstes no apareixen previstes en el quadre resum del pressupost. Aquest fet, juntament amb la falta d'assignació d'agents inversors per a cada una de les propostes, compromet l'execució del PMUS. En aquests casos, la Generalitat Valenciana no es pot comprometre a realitzar accions del pla de mobilitat que no apareixen definides.  
  
El Pla de mobilitat, completat amb el desenvolupament del que s'indica més amunt, s'ha de remetre al Servei de Mobilitat de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Borriana, segons el que es preveu en l'article 10 de la Llei 6/2011, de mobilitat.  
  
Planificació  
L'informe de 16 de març de 2021, del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible estableix que l'àmbit i contingut del PMUS és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent, sempre que es facen els estudis i modificacions que s'indiquen:  
1. En el PMUS es proposen les següents propostes d'ampliació de la xarxa viària, adaptades a l'homologació del Pla general de 12 de desembre de 2013.  
a) Connexió de la carretera de Nules amb els poblats marítims.  
b) Prolongació de l'avinguda del Transport fins a la connexió amb la CV-18.  
c) Prolongació de la ronda del Cardenal Vicente Tarancón fins a una nova connexió a la carretera CV-18.  
En el cas de les connexions d'aquests vials amb carreteres de titularitat autonòmica, ha de ser l'Administració titular de la via la que especifique els seus condicionants i, si és el cas, autoritze l'actuació.  
2. Vist que han començat les obres corresponents d'urbanització del programa d'actuació integrada Sant Gregori, amb una superfície de 2,5 milions de metres quadrats en els quals es preveu l'edificació d'uns 6.000 habitatges, complexos hotelers i un camp de golf, es considera que una actuació d'aquest tipus ha de ser objecte d'un estudi particular a fi d'estudiar la nova mobilitat generada, ja que el PMUS presentat se centra en la zona urbana i en el nucli històric de la platja.  
  
3. En el cas que les propostes del PMUS afecten el recorregut de les línies d'autobusos interurbans previstes en els projectes de servei públic aprovats, s'ha de comunicar al Servei de Gestió del Transport de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, per a procedir a la reubicació de les parades o canvi en els recorreguts, si és necessari. Qualsevol proposta de canvi que afecte la freqüència de pas aprovada en el projecte necessita rebre informe del servei esmentat.  
  
Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
El Servei de Gestió del Territori emet informe el 15 de juliol de 2021 respecte al compliment del Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i indica que, a causa de la referència que fa el document inicial estratègic del PMUS de les actuacions previstes en zones amb nivells de perillositat d'inundació, s'hauria de tindre en consideració l'afecció de la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI) en les actuacions que es pretenen realitzar, en particular en aquelles que tinguen per objecte modificar la morfologia urbana.  
L'àmbit d'actuació del PMUS de Borriana es troba afectat per diferents períodes de retorn perillositat d'inundació i és compatible sempre que es complisquen les condicions exposades en l'informe, que es resumeixen en:  
• El Pla de mobilitat urbana de Borriana està afectat per perillositat d'inundació, si bé les mesures s'han de concretar en els projectes que es desenvolupen des d'aquest, sobretot les actuacions que comporten alteració de rasants i les seues afeccions, així com les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb el PATRICOVA sempre que, en les actuacions que es projecten, s'incorporen les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d'aquesta normativa.  
  
• Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i d'impacte reduït, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
• El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de ser considerat en el PMUS, és que els projectes d'execució derivats d'aquest han de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
Canvi climàtic i qualitat de l'aire  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera emet informe el 14 de setembre de 2020 en el qual detalla aspectes normatius a tindre en compte respecte a:  
• Qualitat de l'aire.  
• El municipi de Borriana s'inclou en la zona ES1003: Millars-Penyagolosa (àrea costanera).  
• D'acord amb l'avaluació de la qualitat de l'aire realitzada per la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, segons dades dels últims anys, es registren superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001 del valor d'ozó per al període 2016-2019.  
  
• D'acord amb l'estudi elaborat en el PMUS, el nou repartiment modal disminuirà un 15,20 % les emissions de NO2, un 14,54 % les de NO, un 16,30 % les emissions de PM10 i un 15,91 % les emissions de PM2,5. El PMUS inclou el seguiment per mitjà d'indicadors de contaminants atmosfèrics de partícules i òxids de nitrogen per a avaluar la reducció de la contaminació atmosfèrica.  
Xarxa Natura 2000  
L'informe de 5 d'octubre de 2020, del Servei de Vida Silvestre estableix que la major part d'actuacions plantejades té el seu àmbit en sòl urbà o urbanitzable, o són mesures de foment i impuls. No obstant això, es fan una sèrie d'observacions a tindre en compte:  
• Respecte a l'adequació per als vianants de l'itinerari litoral, hi ha un tram final que podria afectar la ZEC i zona humida Marjal de Nules-Borriana. Seria necessari especificar-ne el traçat amb la finalitat de determinar si discorre o no per aquests espais protegits i, en aquest cas, estudiar la possible afecció amb el compliment del que s'estableix en el Decret 127/2015, de 31 de juliol.  
• Respecte a la proposta per a centres d'atracció de viatges en la qual es plantegen una sèrie de rutes turístiques cap a llocs entre els quals es troba la zona humida i el Paratge Natural Municipal Clot de la Mare de Déu, seria necessari la correcta senyalització de les rutes i ubicació dels llocs d'atracció que s'esmenten amb la finalitat de determinar si les actuacions es troben dins dels espais protegits i, en aquest cas, detallar les actuacions per a poder valorar la repercussió sobre aquests.  
  
L'informe conclou el següent:  
• No s'espera que les actuacions considerades com a mesures de foment i les que es desenvolupen en sòl urbà o urbanitzable o fora d'espais de la Xarxa Natura 2000 tinguen efectes apreciables sobre aquests.  
  
• En el cas que les actuacions referides a l'itinerari litoral i a les propostes per als centres d'atracció de viatges discórreguen per espais de Xarxa Natura 2000, s'haurà de definir el projecte que les desenvolupe amb informació cartogràfica i descriptiva detalladament, el seu traçat, tipus de terrenys que ocupen, superfície, tipus de paviment, etc., amb la finalitat de concretar les actuacions a realitzar i poder avaluar la possible afecció sobre aquests i la valoració preliminar de repercussions d'acord amb el que s'estableix en el Decret 60/2012.  
• Les actuacions han de garantir la plena consideració de tots els elements relacionats amb la integritat de l'espai i la coherència global de la xarxa, minimitzant els efectes sobre hàbitats prioritaris i espècies protegides.  
• No s'espera que les infraestructures tinguen efectes sobre els espais protegits, si aprofiten carreteres i camins existents, i amb determinades condicions.  
• En el cas d'ampliació, canvi de traçat o altres actuacions no compatibles amb els hàbitats i espècies que van motivar la seua declaració, s'haurà de realitzar la valoració de repercussions segons el que s'estableix en el Decret 60/2012, per la qual cosa s'haurà de remetre el projecte on es descriguen les actuacions previstes en l'àmbit dels espais protegits.  
• No formen part de l'avaluació ambiental estratègica d'aquest PMUS els possibles nous traçats sobre sòl no urbanitzable perquè aquests no són de competència municipal.  
Espais Naturals Protegits  
El Servei d'Espais Naturals Protegits emet informe l'11 de setembre de 2020 respecte a algunes de les actuacions previstes, que es resumeixen en:  
1. No és previsible que el pla, per la seua naturalesa i àmbit d'aplicació, cause afeccions negatives significatives en les zones humides catalogades Clot de la Mare de Déu, Marjal de Nules i Desembocadura del Millars.  
2. No obstant això, en l'elaboració del pla definitiu s'hauria de preveure:  
• Hauria de detallar-se la ruta biosaludable plantejada al Clot de la Mare de Déu respecte a trajecte, amplària, tipus de paviment, etc. Ha de tractar-se d'una ruta per als vianants separada de la zona de ribera del riu, recentment restaurada, amb pavimentació de material solt, mai asfaltada, i naturalitzada d'acord amb l'entorn protegit.  
• Respecte al pàrquing intermodal projectat en la ribera del riu al seu pas pel nucli urbà, per a evitar la contaminació de l'aigua per l'escolament de pluges, s'haurien de preveure sistemes urbans de drenatge sostenible capaços de filtrar l'aigua i evitar que arribe directament al llit. El mateix amb l'Itinerari per als vianants litoral i, en general, amb qualsevol vial que puga produir escolaments als llits.  
Administrador d'Infraestructures Ferroviàries  
L'Administrador d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF) emet informe el 23 de setembre de 2020 en el qual informa que no s'observa cap incompliment de la legislació sectorial vigent, segons la Llei 38/2015, de 29 de setembre, del sector ferroviari.  
Ministeri de Transports i Mobilitat Urbana  
La Demarcació de Carreteres de la Comunitat Valenciana emet informe el 26 d'octubre de 2020 en el qual informa que la planificació i actuacions proposades no introduiran efectes significatius sobre el medi ambient que puguen afectar les competències d'aquesta administració i que es consideren compatibles amb la legislació estatal en matèria de carreteres.  
A. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Tal com estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà, urbanitzable i en cas d'afectar el sòl no urbanitzable no suposen actuacions que determinen modificacions del planejament que necessiten avaluació ambiental dins de l'abast d'aquest PMUS.  
Tenint en compte tot això i analitzades les propostes del PMUS de Borriana, s'entén que, en conjunt, aquestes propostes:  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als modes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció consegüent de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos amb efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
L'esborrany del PMUS proposa en el punt 12, «Pla d'avaluació i seguiment», un sistema d'indicadors que s'estableixen per a avaluar cada una de les mesures que revisaran el desenvolupament del pla. Els tipus d'indicadors s'agrupen en modals, energètics, ambientals, socials i econòmics.  
Associat a aquesta categorització no es reflecteix entre els indicadors cap indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'incorporaran no sols els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el seu repartiment modal o ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consums energètic, soroll i emissions atmosfèriques (particularitzant les emissions amb efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
Per tant, atés que consta l'estudi d'alguns d'aquests en el DIE, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu a aconseguir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als indicadors mediambientals següents:  
  
• Ús de vehicles menys contaminants (avaluant les t de GEH CO2/any).  
• Emissions de GEH del sector transport (vinculat a l'anterior).  
• Consum total d'energia per part del sector transports (avalua les tones equivalents de petroli).  
• Estacionament de pesants als afores (s'avalua al nombre de vehicles pesants/any).  
• Disminució del nivell acústic aconseguit en dB, que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
• Qualsevol altre indicador que per a cada proposta avalue un valor adequat per al compliment efectiu que no se supera el llindar sobre la base de l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEH, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental s'haurà de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu a aconseguir.  
Les propostes del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana se circumscriuen al sòl urbà o urbanitzable. No formen part d'aquest informe d'avaluació ambiental els nous traçats en sòl no urbanitzable que discorren per espais de la Xarxa Natura 2000, ja que hauran de ser objecte d'avaluació ambiental del projecte si queden dins dels supòsits previstos en la legislació vigent d'avaluació ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental; Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i Decret 162/90, de desplegament de la Llei 2/89).  
l.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
A. Proposta d'acord  
Atenent el que s'estableix en l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana d'acord amb els criteris de l'nnex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada, així com al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos respecte als quals es tindran en compte les consideracions següents:  
1. El PMUS ha de ser completat amb les determinacions que indica l'informe del Servei de Mobilitat de 2 de març de 2021, i se sol·licitarà a aquest servei informe prèviament a l'aprovació definitiva municipal, incorporant, si és el cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
  
2. Tal com s'indica en l'informe del Servei de Planificació de 16 de març de 2021, el PMUS es completarà amb els estudis i modificacions indicats en aquest.  
3. El PMUS ha de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda amb els continguts assenyalats en l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 3 de setembre de 2020.  
4. El PMUS incorporarà les qüestions relatives al compliment del PATRICOVA tal com indica l'informe de 15 de juliol de 2021, del Servei de Gestió del Territori.  
5. Així mateix, des del punt de vista de l'afecció a espais naturals protegits, la zona humida catalogada és el Clot de la Mare de Déu. Referent a això, en l'elaboració del pla definitiu segons l'informe del Servei d'Espais Naturals hauria de detallar-se el trajecte, amplària, tipus de paviment, etc. de la ruta biosaludable plantejada en el Clot de la Mare de Déu. Ha de tractar-se d'una ruta per als vianants, separada de la zona de la ribera del riu recentment restaurada, amb pavimentació natural de material solt, mai asfaltada, i naturalitzada d'acord amb l'entorn protegit. Respecte al pàrquing intermodal projectat en la ribera del riu al seu pas pel nucli urbà, per a evitar la contaminació per l'aigua d'escolament de pluges, s'haurien de preveure sistemes urbans de drenatge sostenible capaços de filtrar l'aigua i evitar que arribe directament al llit; el mateix amb l'itinerari litoral per als vianants i, en general, amb qualsevol vial que puga produir escolaments als llits.  
  
6. La redacció definitiva del PMUS de Borriana ha d'incloure els aspectes següents:  
a) Incorporarà metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent.  
b) Incorporarà procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
c) Completarà la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius a aconseguir.  
Tal com estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de l'instrument de planejament corresponent en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Borriana, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no és possible cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que estimen pertinents en el seu dret.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 26 de juliol de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9738, del 04-12-2023 (2023/11533)

RESOLUCIÓN 26 de octubre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de Burriana, en el término municipal de Burriana. Expediente 55/2020-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9738

Fecha DOGV
:   04-12-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/11533

CVE


Fecha del documento
:   26-10-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN 26 de octubre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de Burriana, en el término municipal de Burriana. Expediente 55/2020-EAE. [2023/11533]  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 55/2020-EAE, Borriana (Castellón).  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Borriana  
Promotor: Ayuntamiento de Borriana  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento  
Localización: Término Municipal de Borriana (Castellón)  
Expediente: 55-2020-EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 15 de julio de 2021, adoptó el siguiente, acuerdo:  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Borriana, en los siguientes términos:  
A. Fundamentos por los que se somete el plan a evaluación ambiental estratégica  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las Administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
B. Documento Inicial Estratégico  
B.1. Documentación Aportada  
Con fecha 16 de abril de 2020 tuvo entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la solicitud del Ayuntamiento de Borriana para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del borrador del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS de Borriana) junto con el Documento Inicial Estratégico (DIE).  
La Subdirección General de Evaluación Ambiental comunica la apertura del expediente (Expediente 55/2020-EAE) en escrito con fecha 19 de agosto de 2020.  
La documentación aportada queda constituida por:  
1. Borrador del Plan de Movilidad Urbana Sostenible  
2. Documento Inicial Estratégico (DIE)  
B.2. Información Territorial  
El municipio de Burriana se encuentra en la comarca de la Plana Baixa, ocupa una superficie de 47 km² y se sitúa a una altitud de 13m. Según los datos del Instituto Nacional de Estadística (2018) su población es de 34.544 habitantes, que puede llegar a doblarse en el periodo estival, especialmente durante la semana en la que se celebra el Arenal Sound Festival, cuando se ha llegado a alcanzar la cifra de 300.000 personas.  
Limita con el mar Mediterráneo al este, al norte con Almassora, al oeste con Vila-Real y Alquerías del Niño Perdido y al sur con Nules.  
Los accesos a Borriana se realizan a través de la CV-18 desde Castelló de la Plana, que bordea el municipio hasta llegar a la autopista AP-7, o por la N-340 y seguidamente la CV-185 y desde Vila-real por la CV-185, que conecta el núcleo del municipio con la zona costera. También tiene acceso ferroviario a través de la línea cercanías Valencia-Castellón de Renfe.  
Borriana cuenta con valores de patrimonio cultural (su casco antiguo ha sido declarado Conjunto Histórico Artístico) y naturales como:  
• ZEC Marjal de Nules (ES5222005) con una extensión de 644,35 ha, declarada en el Decreto 127/2015, del Consell, por el que se declaran como zonas especiales de conservación (ZEC) los lugares de importancia comunitaria (LIC) Lavajos de Sinarcas, Marjal de Nules y Marjal dels Moros, y se aprueban las normas de gestión para dichos LIC y para la ZEPA Marjal dels Moros.  
La Marjal de Nules es una zona húmeda litoral profundamente alterada, a pesar de lo cual conserva pequeñas áreas inundadas con vegetación típicamente palustre. Existen dos especies de interés comunitario listadas en el anexo II de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio, Emys orbicularis (galápago europeo) y Mauremys leprosa (galápago leproso).  
La Marjal de Nules entra dentro del ámbito territorial del Plan de Ordenación de los recursos naturales de la Sierra de Espadán, aprobado por el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano.  
• ZEC Desembocadura del Riu Millars (ES0000211), con una extensión de 345,84 ha, declarada en el Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell, por el que se declaran como Zonas Especiales de Conservación diez Lugares de Importancia Comunitaria coincidentes con espacios naturales protegidos y se aprueban las normas de gestión para dichos lugares y para diez Zonas de Especial Conservación para las Aves; Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, según Decreto 79/2005, de 15 de abril, del Consell de la Generalitat, de declaración del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars y Zona Húmeda Catalogada Desembocadura del Riu Millars, según Resolución de 9 de marzo de 2011, de la Dirección General de Medio Natural y Política Forestal, por la que se incluyen en el Inventario Español de Zonas Húmedas 48 humedales de la Comunitat Valenciana.  
Representa el tramo final del río Mijares, en cuya desembocadura se formó un pequeño delta. El cauce circula dentro de unos diques elevados artificialmente con materiales propios de la zona (cantos rodados), estando la mayor parte de la superficie restante cubierta por amplias extensiones de grava con vegetación anual. En la desembocadura del río se desarrollan carrizales donde la lámina de agua es más constante. Alberga poblaciones nidificantes de 5 especies de aves acuáticas incluidas del anexo I, entre las que destacan el chorlitejo patinegro (Charadrius alexandrinus) y la cigüeñuela común (Himantopus himantopus), es una zona donde invernan de forma regular hasta 5 especies del mismo anexo y zona de paso e invernada para diversas especies de aves acuáticas.  
• Microrreserva de flora Arenal de Burriana, declarada en la Orden de 11 de marzo de 2008, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda por la que se declaran 14 nuevas microrreservas y se amplía la microrreserva Cala Argilaga, en la provincia de Castellón. La microrreserva conserva el cordón dunar natural más meridional de la provincia de Castellón con especies estructurales como la algodonosa (Otanthus maritimus), la campanilla de arena (Calystegia soldanella) o la azucena de mar (Pancratium maritimum).  
• Paraje Natural Municipal Clot de la Mare de Deu, declarado según Acuerdo de 8 de febrero de 2002, del Gobierno Valenciano, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado Clot de la Mare de Déu, en el término municipal de Burriana y Zona Húmeda Catalogada Clot de la Mare de Déu, según Resolución de 9 de marzo de 2011, de la Dirección General de Medio Natural y Política Forestal, por la que se incluyen en el Inventario Español de Zonas Húmedas 48 humedales de la Comunitat Valenciana. El Clot de la Mare de Déu es un paleocauce que se adscribe al complejo fluvial del río Mijares. Se abastece de agua por la presencia de un manantial de cierta importancia que presenta una vegetación de macrófitos bien conservada con restos de vegetación típica de bosque de ribera. La flora y fauna de este enclave han originado que el paraje se encuentre incluido en el catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana.  
• Parte del Municipio se encuentra en el ámbito del Paisaje de Relevancia Regional (PRR 36) Huerta de la Plana de Castellón.  
B.3. Planeamiento vigente  
El modelo territorial de Borriana tiene dos polos principales de atracción entorno a los que se produce el crecimiento. Por un lado, está el casco urbano, lugar de primera residencia, que ha crecido de modo concéntrico superando el cauce del río Seco. Por otra parte, está la zona del entorno del puerto, lugar de segundas residencias, que crece de forma lineal en paralelo a la costa y hacia el interior. Estos dos polos se conectan por un eje, la carretera del puerto. El actual PGOU de Borriana fue sometido al procedimiento de evaluación ambiental en 1995 y tiene como documento de referencia del PGOU de Burriana de fecha 16 de octubre de 2009 de la Dirección General de Gestión de Medio Natural. La homologación global de dicho Plan General fue aprobada por la Comisión Territorial de Urbanismo con fecha 12 de diciembre de 2013.  
El Plan General en vigor consolidó el modelo descrito creando nuevas rondas entorno al casco urbano y sus crecimientos naturales y permitiendo la edificación a ambos márgenes de la carretera del Puerto que favoreció la conexión urbana de los dos polos, el casco urbano tradicional y el entorno del Puerto y las playas.  
B.4. Objeto de la propuesta de PMUS  
Ámbito de actuación  
Las actuaciones propuestas por El PMUS de Borriana se circunscriben al término municipal en suelo urbano y urbanizable teniendo en consideración tanto los condicionantes del propio municipio como el entorno en el que está ubicado. Las actuaciones que se pretenden realizar se centran fundamentalmente en el casco urbano de la población.  
Diagnóstico previo  
Escenario actual (2019). Los medios de transporte privados son los que representan mayor porcentaje, con un claro predominio que se traduce en un 67,5 % de utilización del vehículo privado. Seguidamente, el desplazamiento mayoritario es a pie, 21 %, la bicicleta representa el 6,1 %, y tan solo un 5,4 % utiliza el transporte público. En Borriana hay una alta predisposición a moverse en coche. Aunque el porcentaje del uso de la bicicleta es bajo, se observa una predisposición positiva para su uso con las medidas adecuadas para su fomento.  
Tras la implantación de las medidas (escenario PMUS-2028) se pretende llegar a un municipio más respetuoso con el medio ambiente y con sus propios ciudadanos. El reparto modal seria: 60,5 % vehículos privados, 26,3 % a pie, 7,3 % en bicicleta y 5,9 % de utilización del transporte público. Con las medidas presentadas en el PMUS se consigue la disminución del uso del vehículo privado frente al resto de medios de transporte con la consiguiente disminución de las emisiones y ruidos generados por los vehículos.  
Objetivos del PMUS  
El objetivo principal del Plan de Movilidad Urbana Sostenible es mejorar la accesibilidad de las zonas urbanas y ofrecer una movilidad y transporte de alta calidad y sostenible, a través y dentro del área urbana, teniendo en cuenta las necesidades de una «ciudad que funciona» y su zona de influencia. La estrategia de movilidad planteada permite incidir sobre el reparto modal actual y la tendencia que esta tendría con la puesta en marcha de las medidas aquí definidas.  
El objetivo final será actuar sobre el reparto modal con la finalidad de mejorar el impacto social, económico y medio ambiental del sistema de movilidad.  
Los principales objetos de este cambio son:  
• Potenciar los desplazamientos no motorizados mediante la fidelización y estímulo del uso de los actuales caminos peatonales y fomentar el uso de la bicicleta.  
• Mejorar los accesos a la población.  
• Potenciar de forma importante los servicios de transporte público urbanos.  
• Fomentar el uso de la bicicleta con la creación de un nuevo carril bici que rodee la población y comunique la playa con el pueblo.  
• Las medidas conllevarán actuaciones de índole física como la reordenación del tráfico, ampliación de aceras, carriles bici, etc.  
La temporalización de las propuestas a corto y largo plazo no tendrá una duración mayor de 9 años.  
B.5. Estudio de alternativas  
Alternativa 0. No hacer nada. En el escenario actual (2019) se parte de un reparto modal en el que el uso del transporte privado predomina sobre el resto de medios de transporte (67,5 % de vehículo privado frente a 21 % a pie, 6,1 % en bicicleta o 5,4 % transporte público)  
Alternativa 1. Con las medidas implantadas en el PMUS se consigue la disminución del uso del vehículo privado frente al resto de medios de transporte, con la consiguiente disminución de las emisiones y ruidos generados por los vehículos (60,5 % vehículo privado frente a 26,3 % a pie, 7,3 % bicicleta o 5,9 % transporte público).  
B.6. Propuestas del PMUS  
Los principales objetivos del Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Borriana se centran en fomentar los modos más sostenibles como son los no motorizados (a pie y en bicicleta) y el transporte colectivo, tratando de mejorar servicios e infraestructuras para aumentar su eficiencia.  
Las actuaciones propuestas están ligadas a las políticas de movilidad sostenible:  
• Reducción de la congestión del tráfico y control de las velocidades de la red viaria.  
• Liberar la vía pública de espacio ocupado por los vehículos en el núcleo de Borriana, reubicándolos alrededor del núcleo.  
• Toma de medidas para fomentar la movilidad peatonal y ciclista de la población.  
• Fomentar los modos sostenibles entre los escolares aumentando su autonomía.  
• Mejorar la oferta de transporte público.  
• Medidas para aumentar la seguridad vial.  
• Recuperación de los espacios públicos.  
• Mejora de la accesibilidad.  
• Mejora del medio ambiente.  
Todos los objetivos principales se desarrollan en las siguientes propuestas:  
1. Propuesta de circulación y red viaria  
1.1. Definición de una jerarquía viaria, con el objetivo de ordenar el tráfico motorizado a favor de los modos sostenibles haciendo la circulación más fluida y definiendo los límites de circulación para cada modo.  
1.2. Definición de las zonas 20-30 y 30-40, que se consideran prioritarias para defender el núcleo urbano (zona 20-30) y el resto del municipio, incluyendo la zona costera (zonas 30-40).  
1.3. Circulación; para hacer fluida la circulación se propone la construcción de rotondas y cambios de sentido de circulación en algunas vías.  
1.4. Circunvalaciones; el objetivo es cerrar el anillo de circunvalación para conseguir la reducción de circulación en el casco urbano y liberar el exceso de tráfico en algunas vías.  
2. Propuesta de estacionamiento  
2.1. Ampliación y modificación de la zona de estacionamiento regulado, manteniendo las zonas azules y naranjas y creando más plazas, regulando los vados temporales y permanentes, prohibiendo el estacionamiento en calles estrechas, etc.  
2.2. Creación de aparcamientos intermodales.  
2.3. Vigilancia y control de vehículos mal estacionados, con la implantación de un vehículo (AVI) con cámara y GPS que capta coches mal aparcados.  
3. Propuesta de movilidad peatonal y personas de movilidad reducida (PMR)  
3.1. Adecuación de itinerarios peatonales.  
3.2. Supresión de barreras ensanchando aceras, adecuando rampas, acondicionando pavimento, creando o mejorando vados peatonales y adaptando plazas de aparcamiento PMR.  
3.3. Peatonalización de varias vías en diferentes fases para adaptar paulatinamente la circulación del municipio.  
3.4. Creación y fomento del uso de los itinerarios escolares.  
4. Propuesta de movilidad ciclista  
4.1. Carril bici, se propone la creación de un tramo de carril bici que conecte el existente con el previsto. Integración de la ruta Mediterránea EuroVelo (EV8) de la que forma parte España.  
4.2. Características geométricas que deben cumplir los carriles bici.  
  
4.3. Tipología de los carriles bici definidas como acera bici, pista bici, carril bici, ciclo-calle o senda bici.  
4.4. Ciclo-calles en las que la velocidad máxima es de 30 km/h.  
4.5. Señalización, balizamiento y defensas para proteger a los ciclistas.  
4.6. Infraestructura semafórica.  
4.7. Aparca-bicicletas.  
4.8. Impulso de la movilidad en bicicleta fomentando tanto los itinerarios escolares o el desplazamiento al trabajo en bicicleta e implantando un sistema de bicicleta pública intermunicipal con un sistema de difusión de información sobre el sistema.  
5. Propuesta de transporte público  
5.1. Fomentar el uso del autobús interurbano mejorando la información en tiempo real mediante el sistema de ayuda a la explotación e información (SAE), adecuando las paradas de autobús y apostando por una flota de autobuses accesibles y sostenibles.  
5.2. Fomentar el uso del transporte ferroviario, solucionando el problema del traslado hasta la estación con autobuses a demanda, carril bici e itinerario peatonal.  
5.3. Implantación de un sistema de transporte público a demanda, adecuado para áreas con pequeña demanda de transporte público, que combinará una línea de autobús urbano en la que parte del itinerario de la línea será fijo y otra parte a demanda del usuario.  
6. Propuesta de un plan de intermodalidad  
La propuesta debe revisar la intermodalidad actual apostando fuertemente por la movilidad sostenible combinando los distintos medios de transporte.  
7. Propuesta de vehículo eléctrico  
7.1. Fomentar la normalización del uso del vehículo eléctrico mediante actuaciones como la inclusión de vehículos eléctricos en la flota municipal y contratas municipales, la instalación de puntos de recarga en los estacionamientos públicos, la ordenanza sobre la instalación de puntos de recarga en el municipio, descuentos o exención del impuesto de circulación a vehículos eléctricos o incentivos a empresas para usar vehículos sostenibles.  
8. Propuesta de vehículo de movilidad personal  
8.1. Normativa específica para la regulación de vehículo de movilidad personal (VPM).  
8.2. Impulso de la movilidad al trabajo en VPM.  
9. Propuesta de distribución urbana de mercancías (DUM)  
9.1. Definición de medidas reguladoras de la logística urbana en una ordenanza municipal.  
9.2. Promoción del uso de vehículos innovadores y ecológicos.  
10. Propuesta de seguridad vial  
Las propuestas para favorecer la seguridad vial contemplan actuaciones como la mejora de los pasos de cebra, la regulación de la velocidad en las zonas peatonales, la identificación y eliminación de los puntos negros, la definición de las rutas escolares, etc.  
11. Propuesta de usos de suelo y mejora d ellos espacios urbanos  
Las propuestas se coordinarán con las de creación de más espacios para peatones y ciclistas y consistirán en la mejora de las zonas verdes existentes para potenciar su aprovechamiento y disfrute.  
12. Propuesta para los centros de atracción de viajes  
12.1. Rutas turísticas, planteadas como una propuesta para ofrecer espacios de ocio a los ciudadanos donde, al mismo tiempo, se pueda fomentar una movilidad sostenible.  
13. Propuesta de transporte privado  
13.1. Carsharing y motosharing, son modelos de alquiler de automóviles y motocicletas de emisión cero que el usuario alquila durante un corto periodo de tiempo que gestiona a través de una aplicación.  
  
14. Propuesta de eficiencia energética y mejora medioambiental  
14.1. Soluciones Smart Road City tratando de integrar toda la movilidad de forma eficiente mediante la utilización de sensores o luminarias LED, entre otras.  
A. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
Dada la naturaleza del PMUS y la formulación de sus objetivos, así como la naturaleza de las líneas estratégicas indicadas y las medidas derivadas de estas últimas, el impacto ambiental derivado de su aplicación va a ser positivo.  
Los impactos del PMUS provendrán de la reducción del uso del vehículo privado, normalmente a favor del uso de medios de transporte público colectivo o del uso de medios de transporte no motorizados. La puesta en marcha de actuaciones encaminadas a reducir el uso de vehículos privados supondrá una reducción de la contaminación atmosférica, no solo a nivel de emisiones sino de ruido, ya que el transporte es considerado uno de los principales focos de contaminación acústica en las zonas urbanas. El ahorro en el consumo de combustibles fósiles y su sustitución por otras modalidades de transporte permitirán reducir el impacto negativo que supone el uso de este recurso no renovable. Todos estos impactos positivos repercuten en la calidad de vida de la población no solo por la mejora de la calidad atmosférica sino por el fomento de hábitos de vida más saludable entre la población.  
Tras las medidas llevadas a cabo en el presente plan se procederá a calcular las emisiones producidas por el tráfico urbano en Borriana mediante el software Copert para comprobar la reducción de las emisiones respecto al estado actual.  
B. Consultas realizadas  
Por parte de la Dirección General con competencia en Evaluación Ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP), la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, a:  
  
Consulta Informe Administración Consultada  
19.08.2020 02.03.2021 SDG Movilidad  
Servicio Movilidad Urbana  
 16.03.2021 SDG Movilidad  
Servicio Planificación  
 14.09.2020 SDG Cambio Climático y Calidad Ambiental  
Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera  
 05.10.2020 SDG Medio Natural  
Servicio Vida Silvestre  
 11.09.2020 SDG Medio Natural  
Servicio Gestión de Espacios Naturales Protegidos  
 - SDG Medio Natural  
Servicio Ordenación y Gestión Forestal  
 - Ayuntamiento de Les Alqueries  
 15.07.2021 DG Política Territorial y Paisaje  
Servicio Ordenación del Territorio - PATRICOVA, PATIVEL y otros PAT  
 01.09.2020 DG Política Territorial y Paisaje  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
 23.09.2020 ADIF  
 26.10.2020 Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana  
Demarcación de carreteras de la Comunitat Valenciana  
  
  
Nota: Los informes recibidos se publicarán, junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico, en la pág. web http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients (apartado «Consulta de Planes de Evaluación Ambiental», seleccionando provinciaCastellón, municipioBurriana/Borriana y >055/2020/EAE-PMUS Burriana)  
C. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los Planes de Movilidad Urbana Sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:  
• Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
• La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos saludables (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el artículo 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana, cuando indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Borriana en función de las propuestas realizadas partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, de que la práctica totalidad de todas las propuestas se plantean en suelo urbano y urbanizable y no urbanizable en el ámbito de los caminos existentes del municipio y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS de Borriana con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal.  
El PMUS atenderá a las directrices, que en su momento se aprueben en el ámbito del Plan de Movilidad Metropolitana (PMoMe) de Castellón, en materia de movilidad supramunicipal, estando las propuestas concretas del PMUS en la misma línea que los objetivos supramunicipales del PMoMe.  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Borriana en función de las propuestas realizadas partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, de que las propuestas se plantean en suelo urbano, urbanizable y no urbanizable (afectando a caminos ya existentes) del municipio, y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de Movilidad Metropolitano de Castellón, cuyas previsiones y actuaciones, no son objeto de la presente evaluación.  
El PMUS de Borriana atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del mismo se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
Infraestructura Verde y Paisaje  
El informe de 10 de septiembre de 2020, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje concluye que es necesario incorporar al PMUS un capítulo dedicado a la Infraestructura Verde que incluya:  
• Análisis de la Infraestructura Verde que permita analizar y valorar los efectos de las propuestas y que estudie las implicaciones sobre la misma.  
• Indicación explícita de qué espacios y recorridos se consideran adecuados, tanto por su valor actual como potencial, para su incorporación a la Infraestructura Verde municipal, tanto por ser necesarias para el mantenimiento de su estructura y funcionalidad como por sus funciones de conexión e integración paisajística de los espacios urbanos con los elementos de la infraestructura verde situados en el exterior de los tejidos urbanos.  
• Establecimiento de medidas efectivas para corregir los posibles efectos negativos generados por las propuestas planteadas.  
• Garantizar el cumplimiento de la ETCV por parte de las propuestas alternativas de trazado y diseño de creación, ampliación o modificación de infraestructuras.  
• Indicación de determinaciones a adoptar para el control de los elementos con incidencia en la calidad del paisaje urbano, garantizando con el diseño de los espacios públicos y el viario la funcionalidad de la Infraestructura Verde y el mantenimiento de las principales vistas y perspectivas que lo caracterizan.  
• Otras consideraciones:  
• Cualquier actuación que pudiera estar en relación directa con la Vía Litoral propuesta desde el PATIVEL debe contemplar que, en el artículo 17 de dicho PAT, se indica que la planificación territorial y urbanística integrará en su ordenación y gestión la Vía Litoral, que podrá proponer alternativas a su trazado y establecer conexiones con ejes verdes de semejantes características y todo ello de acuerdo con la Directriz 137 de la ETCV. Dicho artículo indica también la necesidad de redactar un programa de paisaje como instrumento necesario a acompañar a los proyectos para ejecución de actuaciones en ese ámbito.  
• Si entre las acciones propuestas desde el PMUS se prevén actuaciones que afecten a los ámbitos de las Zonas Húmedas Catalogadas, deberá tenerse en cuenta lo indicado en las Directrices 119, 123 y 131 de la ETCV. Por ello, en el documento en trámite, se deberá hacer referencia a estas circunstancias incluyéndose como condición la necesidad de redactar un programa de paisaje como instrumento necesario a acompañar a los proyectos para ejecución de actuaciones en dichos ámbitos.  
• El municipio está incluido en el ámbito del Plan de Acción Territorial del Área Funcional de Castellón, el cual está actualmente en tramitación, pudiendo verse el presente PMUS afectado por sus determinaciones en el momento de su aprobación.  
Movilidad  
El informe de 2 de marzo de 2021, del Servicio de Movilidad de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible establece que el ámbito y contenido del PMUS se estiman adecuados en relación con las determinaciones de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunidad Valenciana. No obstante, se realizan las siguientes observaciones:  
• Para la realización del diagnóstico de movilidad de Borriana se podrían tomar los datos de movilidad de la web del Plan de Movilidad Metropolitana de Castellón (http://www.pmome.es/castello/)  
• En la página 54 del borrador del PMUS, respecto a la zonificación, se ha agrupado en la zona 4 una parte del núcleo urbano de carácter residencial, con la zona industrial situada al oeste del municipio. Las características de los desplazamientos que se producen en una zona residencial y otra industrial son muy diferentes, con lo que hubiese convenido estudiar por separado el polígono del caso urbano.  
• En la página 58, en la matriz de origen/destino, convendría haber desglosado los viajes externos para conocer cuáles son las relaciones de movilidad de Borriana con los municipios cercanos, especialmente con Villareal y Castellón.  
• En la página. 60 se entiende que el reparto modal reflejado es el total (viajes internos y viajes externos). Se debería desglosar en las dos categorías.  
• En la página 87 convendría representar con un gráfico cuál es la distribución de la intensidad horaria para conocer cuáles son las puntas de demanda de la vía y determinar si es necesario llevar alguna acción para aliviar el tráfico.  
• En la página 105 sería conveniente caracterizar las diferentes tipologías de itinerarios peatonales. Es necesario conocer cuál es la velocidad permitida en cada caso, quién puede acceder y con qué fin o si el peatón tiene preferencia, con el fin de garantizar la seguridad a los usuarios.  
Del mismo modo, se realizan las siguientes propuestas:  
• Es fundamental realizar una ficha individual para cada una de las propuestas especificando en cada una los siguientes datos: problemática sobre la que se impacta, objetivos de la propuesta, descripción (literaria y gráfica), agentes involucrados, programación, indicadores de seguimiento y presupuesto aproximado de implantación de la medida. Existen medidas con un grado de definición escaso que, ni cuentan con una asignación presupuestaria ni permiten ser implantadas sin antes realizar un nuevo estudio.  
• En la página 222, respecto a la definición de zonas 20-30 y 30-40, expresar la velocidad máxima en términos de intervalo no es concreto. No hay congruencia entre la memoria, en la que la velocidad máxima está bien expresada en forma de intervalo, y el plano PB 1\_02 «Propuesta de zonas 20 y 30 de Borriana», en el que se expresa la velocidad máxima como una cifra concreta.  
• En la página 226, respecto a la ampliación y modificación de zona de estacionamiento regulado, se debe concretar la propuesta de mantener la zona azul señalando en un plano las calles en las que se va a materializar el incremento del 30 % de las plazas. También se debe concretar cuál es la zona de prioridad residencial en la que se podrá estacionar con permiso de residente. Se debe clarificar, en el comentario sobre la utilización de plazas de carga/descarga, si en el horario determinado estas están restringidas a vehículos que transporten mercancías a la zona.  
• En la página 226, respecto a la creación de aparcamientos intermodales, se propone la construcción de tres aparcamientos subterráneos. Uno de ellos se plantea en un parque lo que supondría la destrucción del arbolado y la consecuente disminución de calidad del espacio público. Además, se debe considerar el elevado coste de la construcción de los mismos, estimado en 4.250.000 € (el 69 % del total del presupuesto del PMUS). El documento propone numerosos aparcamientos en superficie, por lo que se plantea estudiar la conveniencia de eliminar los aparcamientos subterráneos ya que, ubicando algún aparcamiento adicional en superficie en la zona SE, se podrá atender la demanda existente.  
• En las páginas 320 - 231, respecto a la adecuación de itinerarios peatonales y la supresión de barreras, conviene concretar las calles y aceras a ensanchar y señalarlas en un plano.  
• En la página 247, respecto a las ciclo-calles, no queda claro si la totalidad de las zonas 20-30 y 30-40 serán tratadas como ciclo-calles o únicamente las que se señalan en los itinerarios propuestos en el plano.  
• En la página 251, respecto a los aparca bicicletas, se debe proponer el emplazamiento de las nuevas ubicaciones.  
• En la página 254, respecto a la implantación de un sistema de transporte a la demanda, falta concreción en la propuesta. Se debería coordinar horarios de transporte urbano con los del transporte interurbano, tanto de autobuses como de ferrocarril.  
• En la página 259, respecto a las zonas peatonales, no parece compatible que los vehículos puedan circular a 30 km/h por vías donde el peatón tenga prioridad. Sería conveniente reducir esa velocidad como mínimo a 20 km/h.  
• En la página 266, en el apartado presupuestario, se incluye un cuadro resumen con la inversión temporal a realizar en cada propuesta. Se debería desglosar indicando cuánto debe desembolsar cada ejecutor o financiador de cada actuación, con el fin de conocer su disponibilidad económica con las necesidades que el PMUS ha establecido. Algunas de las actuaciones previstas no aparecen contempladas en el cuadro-resumen del presupuesto. Este hecho, junto a la falta de asignación de agentes inversores para cada una de las propuestas, compromete la ejecución del PMUS. En estos casos la Generalitat valenciana no puede comprometerse a realizar acciones del plan de movilidad que no aparecen definidas.  
El Plan de Movilidad, completado con el desarrollo de lo arriba indicado, deberá ser remitido al Servicio de Movilidad de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat, para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Borriana, según lo contemplado en el artículo 10 de la Ley 6/2011 de Movilidad.  
Planificación  
El informe de 16 de marzo de 2021, del Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible establece que el ámbito y contenido del PMUS es compatible con la legislación sectorial de carreteras vigente, siempre que se realicen los estudios y modificaciones que se indican:  
1. En el PMUS se proponen las siguientes propuestas de ampliación de la red viaria, adaptadas a la Homologación del Plan General de 12 de diciembre de 2013.  
a) Conexión de la carretera de Nules con los poblados marítimos.  
b) Prolongación de la Avenida del transporte hasta la conexión con la CV-18.  
c) Prolongación de la Ronda Cardenal Vicente Tarancón hasta una nueva conexión a la carretera CV-18.  
En el caso de las conexiones de dichos viales con carreteras de titularidad autonómica, deberá ser la administración titular de la vía la que especifique sus condicionantes y, en su caso, autorice la actuación.  
2. Visto que han comenzado las obras correspondientes de urbanización del programa de Actuación Integrada Sant Gregori, con una superficie de 2,5 millones de metros cuadrados en los que se contempla la edificación de unas 6.000 viviendas, complejos hoteleros y un campo de golf, se considera que una actuación de este tipo deberá ser objeto de un estudio particular con el objeto de estudiar la nueva movilidad generada ya que el PMUS presentado se centra en la zona urbana y en el núcleo histórico de la playa.  
3. En caso de que las propuestas del PMUS afectasen al recorrido de las líneas de autobuses interurbanos previstas en los proyectos de servicio público aprobados, se deberá comunicar al Servicio de Gestión del Transporte de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad, para proceder a la reubicación de las paradas o cambio en los recorridos, si fuera necesario. Cualquier propuesta de cambio que afecte a la frecuencia de paso aprobada en el proyecto necesitará ser informada por el mencionado Servicio.  
Ordenación del Territorio (PATRICOVA)  
El Servicio de Gestión del Territorio emite informe el 15 de julio de 2021 respecto al cumplimiento del Plan de Acción Territorial sobre prevención de riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) indica que, debido a la referencia que hace el Documento Inicial Estratégico del PMUS de las actuaciones previstas en zonas con niveles de peligrosidad de inundación, se tendría que tener en consideración la afección de la cartografía del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables (SNCZI) en las actuaciones que se pretenden realizar, en particular en aquellas que tengan por objeto modificar la morfología urbana.   
El ámbito de actuación del PMUS de Burriana se encuentra afectado por diferentes periodos de retorno peligrosidad de inundación y es compatible siempre que se cumplan las condiciones expuestas en el informe que se resumen en:  
• El Plan de Movilidad Urbana de Burriana está afectado por peligrosidad de inundación, si bien las medidas deberán ser concretadas en los proyectos que desde el mismo se desarrollen, sobre todo las actuaciones que comporten alteración de rasantes y sus afecciones, así como las medidas previstas para reducir los efectos de la inundabilidad. Se considera que el Plan de Movilidad será compatible con el PATRICOVA siempre que, en las actuaciones que se proyecten, se incorporen las condiciones de adecuación de las infraestructuras previstas en el artículo 21 de esta normativa.  
• Las actuaciones previstas en el PMUS, si se ejecutan de forma que sean compatibles con la Infraestructura Verde y de reducido impacto, no se prevé que generen un incremento significativo del riesgo de inundación.  
• El criterio que, en materia de riesgo de inundación ha de ser considerado en el PMUS, es que los proyectos de ejecución derivados de este deberán cumplir las condiciones establecidas en el artículo 21 de la normativa del PATRICOVA.  
Cambio climático y calidad del aire  
El Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera emite informe el 14 de septiembre de 2020 en el que detalla aspectos normativos a tener en cuenta respecto a:  
• Calidad del Aire  
• El municipio de Borriana se incluye en la zona ES1003: Mijares-Penyagolosa (A. Costera).  
• De acuerdo con la evaluación de la calidad del aire realizada por la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental, según datos de los últimos años, se registran superaciones de los valores normativos establecidos en el Real decreto 102/2001 del valor de ozono para el periodo 2016-2019.  
• De acuerdo con el estudio elaborado en el PMUS, el nuevo reparto modal disminuirá un 15,20 % las emisiones de NO2, un 14,54 % las de NO, un 16,30 % las emisiones de PM10 y un 15,91 % las emisiones de PM2,5. El PMUS incluye el seguimiento mediante indicadores de contaminantes atmosféricos de partículas y óxidos de nitrógeno para evaluar la reducción de la contaminación atmosférica.  
Red Natura 2000  
El informe de octubre de 5 de 2020 del Servicio de Vida Silvestre establece que la mayor parte de actuaciones planteadas tiene su ámbito en suelo urbano o urbanizable, o son medidas de fomento e impulso. No obstante, se realizan una serie de observaciones a tener en cuenta:  
• Respecto a la adecuación peatonal del Itinerario Litoral, existe un tramo final que pudiera afectar a la ZEC y zona húmeda Marjal de Nules-Burriana. Sería necesario especificar el trazado con la finalidad de determinar si discurre o no por estos espacios protegidos y, en tal caso, estudiar la posible afección debiendo cumplir con lo establecido en el Decreto 127/2015, de 31 de julio.  
• Respecto a la propuesta para centros de atracción de viajes en la que se plantean una serie de rutas turísticas hacia lugares entre los que se encuentra la Zona Húmeda y el Paraje Natural Municipal Clot de la Mare de Déu, sería necesario la correcta señalización de las rutas y ubicación de los lugares de atracción que se mencionan con la finalidad de determinar si las actuaciones se encuentran dentro de los espacios protegidos y, en tal caso, detallar las actuaciones para poder valorar la repercusión sobre ellos.  
El informe concluye lo siguiente:  
• No se espera que las actuaciones consideradas como medidas de fomento y las que se desarrollen en suelo urbano o urbanizable o fuera de espacios de la Red Natura 2000 tengan efectos apreciables sobre estos.  
• En el caso de que las actuaciones referidas al Itinerario litoral y a las propuestas para los centros de atracción de viajes discurran por espacios de Red Natura 2000, se deberá definir el proyecto que las desarrolle con información cartográfica y descriptiva en detalle, su trazado, tipo de terrenos que ocupan, superficie, tipo de pavimento, etc., con la finalidad de concretar las actuaciones a realizar y poder evaluar la posible afección sobre ellos y la valoración preliminar de repercusiones conforme a lo establecido en el Decreto 60/2012.  
• Las actuaciones deben garantizar la plena consideración de todos los elementos relacionados con la integridad del espacio y la coherencia global de la red, minimizando los efectos sobre hábitats prioritarios y especies protegidas.  
• No se espera que las infraestructuras tengan efectos sobre los espacios protegidos, si aprovechan carreteras y caminos existentes, y bajo determinadas condiciones.  
• En el caso de ampliación, cambio de trazado u otras actuaciones no compatibles con los hábitats y especies que motivaron su declaración, se deberá realizar la valoración de repercusiones según lo establecido en el Decreto 60/2012, por lo que se deberá remitir el proyecto donde se describan las actuaciones previstas en el ámbito de los espacios protegidos.  
• No forman parte de la evaluación ambiental estratégica del presente PMUS los posibles nuevos trazados sobre Suelo No Urbanizable puesto que no estos no son de competencia municipal.  
Espacios Naturales Protegidos  
El Servicio de Espacios Naturales Protegidos emite informe el 11 de septiembre de 2020 respecto a algunas de las actuaciones contempladas que se resumen en:  
1. No es previsible que el plan, por su naturaleza y ámbito de aplicación, cause afecciones negativas significativas en las zonas húmedas catalogadas Clot de la Mare de Déu, Marjal de Nules y Desembocadura del Millars.  
2. No obstante, en la elaboración del Plan definitivo debería contemplarse:  
• Debería detallarse la ruta biosaludable planteada en el Clot de la Mare de Déu respeto a trayecto, anchura, tipo de pavimento, etc. Debe tratarse de una ruta peatonal separada de la zona de ribera del río, recientemente restaurada, con pavimentación de material suelto, nunca asfaltada, y naturalizada de acuerdo con el entorno protegido.  
• Respecto al parking intermodal proyectado en la ribera del río a su paso por el casco urbano, para evitar la contaminación del agua por la escorrentía de lluvias, deberían contemplarse sistemas urbanos de drenaje sostenible capaces de filtrar el agua y evitar que llegue directamente al cauce. Lo mismo con el Itinerario peatonal litoral y, en general, con cualquier vial que pueda producir escorrentías a los cauces.  
Administrador de Infraestructuras Ferroviarias  
El Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF) emite informe el 23 de septiembre de 2020 en el que informa que no se observa incumplimiento alguno de la legislación sectorial vigente, según la Ley 38/2015, de 29 de septiembre, del Sector Ferroviario.  
Ministerio Transportes y Movilidad Urbana  
La Demarcación de Carreteras de la Comunidad Valenciana emite informe el 26 de octubre de 2020 en el que informa que la planificación y actuaciones propuestas no introducirán efectos significativos sobre el medio ambiente que puedan afectar a las competencias de esa administración y que se consideran compatibles con la legislación estatal en materia de carreteras.  
A. Determinación de la existencia de efectos significativos  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP, el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el artículo 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) considera: que del Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Borriana no afecta a espacios protegidos ni forestales, sus propuestas se circunscriben al suelo urbano, urbanizable y en caso de afectar al suelo no urbanizable, no suponen actuaciones que determinen modificaciones del planeamiento que precisen de evaluación ambiental dentro del alcance del presente PMUS.  
Teniendo en cuenta todo lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de Borriana, se entiende que en conjunto dichas propuestas:  
1. Colaboran a un mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenible: El desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público y/o colectivo.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: Emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
5. Promueve la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
El Borrador del PMUS propone en su punto 12 «Plan de evaluación y seguimiento», un sistema de indicadores que se establecen para evaluar cada una de las medidas que revisarán el desarrollo del plan. Los tipos de indicadores se agrupan en Modales, Energéticos, Ambientales, Sociales y Económicos  
Asociada a dicha categorización no se refleja entre los indicadores ningún indicador de tipo medioambiental, tal y como expresa el artículo 10.2 de la Ley de Movilidad, que indica que a los planes se incorporaran no solo los indicadores en relación con el volumen total de desplazamientos, su reparto modal u ocupación del espacio público, sino también los niveles asociados a consumos energético, ruido y emisiones atmosféricas (particularizando en las de efecto invernadero) con los ritmos y límites que se establezcan reglamentariamente en el desarrollo de políticas energéticas y ambientales.  
Por tanto, dado que consta el estudio de algunos de ellos en el DIE, se concretarán como indicadores para el seguimiento, con su valor inicial, el valor objetivo a alcanzar, así como la metodología de cálculo propuesta, como mínimo para los siguientes indicadores medioambientales:  
• Uso de vehículos menos contaminantes. (Evaluando las tm de GEI CO2/año)  
• Emisiones de GEI del sector transporte (vinculado al anterior).  
• Consumo total de energía por parte del sector transportes. (Evalúa las toneladas equivalentes de petróleo)  
• Estacionamiento de pesados en las afueras (se evalúa al número de vehículos pesados/año).  
• Disminución del nivel acústico conseguido en dB (que evalúe el nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.  
• Cualquier otro indicador que para cada propuesta evalúe un valor adecuado para el cumplimiento efectivo de que no se supera el umbral en base al ahorro energético, la disminución de emisiones de GEI, la disminución de contaminantes o la disminución del ruido.  
En general, para todos los indicadores, tanto los ya definidos como los de carácter medioambiental se deberá concretar (de forma cuantitativa, no meramente cualitativa) el valor inicial y cuantificar el objetivo a alcanzar.  
Las propuestas del Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Borriana se circunscriben al suelo urbano o urbanizable. No forman parte de este informe de evaluación ambiental los nuevos trazados en suelo no urbanizable que discurren por espacios de Red Natura 2000 puesto que deberán ser objeto de evaluación ambiental del proyecto si quedan dentro de los supuestos previstos en la vigente legislación de evaluación ambiental (Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, Ley 2/1989 de Impacto Ambiental de la Comunitat Valencia y Decreto 162/90 de desarrollo de la Ley 2/89).  
l.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria, se puede determinar, respecto de el Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Borriana que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
A. Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2 b) de la LOTUP, de acuerdo con lo expuesto se resuelve:  
Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Burriana de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y los informes emitidos respecto a los que se tendrá en cuenta las siguientes consideraciones:  
1. El PMUS deberá ser completado con las determinaciones que indica el informe del Servicio de Movilidad de 2 de marzo de 2021, y se solicitará a dicho Servicio informe previamente a la aprobación definitiva municipal, incorporando, en su caso, las determinaciones que en el mismo se indiquen.  
2. Tal como se indica en el informe del servicio de Planificación de 16 de marzo de 2021, el PMUS se completará con los estudios y modificaciones indicados en el mismo.  
3. El PMUS deberá contener un capítulo relativo a la Infraestructura Verde con los contenidos señalados en el informe emitido por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 3 de septiembre de 2020.  
4. El PMUS incorporará las cuestiones relativas al cumplimiento del PATRICOVA tal como indica el informe de 15 de julio de 2021, del Servicio de Gestión del Territorio.  
5. Así mismo, desde el punto de vista de la afección a Espacios Naturales Protegidos, la zona húmeda catalogada es el Clot de la Mare de Déu. A este respecto, en la elaboración del Plan definitivo según el informe del Servicio de Espacios Naturales, debería detallarse el trayecto, anchura, tipo de pavimento, etc..de la ruta biosaludable planteada en el Clot de la Mare de Déu. Debe tratarse de una ruta peatonal, separada de la zona de la ribera del río recientemente restaurada, con pavimentación natural de material suelto, nunca asfaltada, y naturalizada conforme el entorno protegido. Respecto al parking intermodal proyectado en la ribera del río a su paso por el casco urbano, para evitar la contaminación por el agua de escorrentía de lluvias, deberían contemplarse sistemas urbanos de drenaje sostenible capaces de filtrar el agua y evitar que llegue directamente al cauce; lo mismo con el Itinerario peatonal litoral y, en general, con cualquier vial que pueda producir escorrentías a los cauces.  
6. La redacción definitiva del PMUS de Borriana incluirá los siguientes aspectos:  
a) Incorporará metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalente.  
b) Incorporará procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
c) Completará la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del correspondiente Instrumento de planeamiento en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del plan.  
Órgano Competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Borriana, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 26 de julio de 2021.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 de octubre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML