Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6027, del 03-06-2009 (2009/6336)

RESOLUCIÓ de 27 d'abril de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Rafelbunyol, Palanques i Zona eólica 13.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6027

Data del DOGV
:   03-06-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/6336

CVE


Data del document
:   27-04-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Rafelbunyol](javascript:void(0))
    * [Palanques](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 d'abril de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Rafelbunyol, Palanques i Zona eólica 13. [2009/6336]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 058/07-AIA Rafelbunyol, 165/06-AIA Palanques, i 035/02-AIA Zona eólica 13.  
València, 27 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 58/2007-AIA   
Títol: Modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de Rafelbunyol  
Promotor: Ajuntament de Rafelbunyol  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rafelbunyol i CTU   
Localització: Parcel·la 4, polígon 6, sítia al camí de la Rambleta (prolongació del c. del Calvari) a l'oest del nucli urbà.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual sotmesa a avaluació d'impacte ambiental és establir una nova reserva de sòl dotacional per a un equipament públic mitjançant la reclassificació de sòl no urbanitzable comú.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi de Rafelbunyol el constitueixen les normes subsidiàries de planejament aprovades el 31 d'octubre de 1989 per la Comissió Territorial d'Urbanisme i revisades amb data 7 de novembre de 1995. Al seu torn, les esmentades normes subsidiàries han sigut objecte d'homologació global amb aprovació definitiva de data 21 de desembre de 1999. Aquests dos últims instruments van ser sotmesos al corresponent procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
La modificació puntual pretén el canvi en la qualificació d'una parcel·la dotacional al sector I, amb una superfície de 5.649 m², per a la construcció de 180 habitatges en règim de protecció pública. I això a causa de la suficiència d'equipaments al municipi i la falta de HPO i sòl urbanitzat per a albergar-les. Per a restituir aquesta superfície d'equipament del sector I i mantenir els estàndards de dotacions públiques com a conseqüència de l'increment de l'edificabilitat residencial, s'estableix una nova reserva dotacional sobre sòl no urbanitzable comú que passa a sòl urbanitzable dotacional, mitjançant un canvi en la classificació del sòl al municipi.  
La reclassificació comprén una superfície total 12.564 m² amb destinació a un equipament públic sense un ús específic i zona verda (JL).  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives queden condicionades per l'objecte del projecte, on la decisió de reclassificar sòl no urbanitzable per a establir una nova reserva de sòl dotacional està determinada per la necessitat de suplir el canvi d'ús en el planejament vigent, que suposa la requalificació d'una parcel·la dotacional a sòl residencial amb destinació a la construcció d'habitatge subjecte a algun règim de protecció pública.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 8 de març de 2007, la Direcció Territorial de València remet una còpia de l'expedient administratiu municipal i la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a la Modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de Rafelbunyol, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte exposat al tauler de la corporació municipal de data 15 de desembre de 2006 i anuncis publicats en el diari Valencia Hui, de data 20 de desembre de 2006, i en el DOGV núm. 5420, de 3 de gener de 2007.   
Durant el període d'informació pública es presenta una única al·legació segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Rafelbunyol relatiu a l'acord d'aprovació provisional per Ple de 15 de febrer de 2007.  
3. Resum de les al·legacions  
L'única al·legació presentada, que és desestimada, planteja com a alternativa la reclassificació de terrenys al costat del cementeri, actual vora urbana de la població, en compte d'establir la reserva de sòl dotacional sobre la parcel·la determinada per l'Ajuntament distant uns cent metres.   
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes remesos la Direcció Territorial de València, amb data 28 de març de 2007, i que són els següents:  
- Certificat d'Aigües de València, SA com a entitat gestora del subministrament d'aigua potable, que informa positivament la capacitat dels recursos del municipi per a atendre les necessitats previstes, estimades en 90 m³/dia per a 180 habitatges.   
- Certificat de la Mancomunitat de l'Horta Nord, entitat gestora del servei de recollida de residus sòlids urbans i el transport d'aquests a un abocador, el servei de la qual presta la Sociedad Anónima de Agricultores de la Vega de València.  
- Informe de la Sociedad Anónima de Agricultores de la Vega, com a empresa adjudicatària del servei de recollida diària de RSU, acreditatiu de la capacitat de mitjans humans i mecànics per a la gestió de residus sòlids urbans per a atendre l'increment en el volum d'aquests, segons les dades de població prevists.  
- Informe de l'EPSAR sobre capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals generades per l'actuació, estimat en 131,91 m³/dia corresponents a 660 habitants equivalents, i és viable el tractament d'aquestes en l'EDAR de la Pobla de Farnals supeditat al compliment de condicionants.   
Afeccions legals  
1. Llits i barrancs. A la parcel·la de l'actuació no hi ha cap llit ni xarxa de drenatge que es puga veure afectada, ni risc d'inundació. El llit més pròxim és el barranc del Puig, l'avinguda del qual genera ocasionalment inundacions que, en cas de fortes precipitacions, poden desbordar i arribar al desguàs natural dels camins que voregen la parcel·la, camí de la Rambleta i carril de la Rambleta.  
2. Patrimoni cultural valencià. Cap dels jaciments arqueològics catalogats a Rafelbunyol es troba en la zona d'estudi. Tampoc s'afecta cap altre element etnològic ni bé d'interés cultural. S'ha obtingut autorització per a la prospecció arqueològica de la parcel·la la informació de la qual ha de justificar la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, encara que no consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys afectats per la reclassificació corresponen a una zona de relleu pla conformat per dipòsits de sediments d'origen al·luvial, es tracta de sòls profunds amb bones condicions agrícoles, sotmesos a una activitat intensiva en explotació, amb monocultiu de cítrics.   
El paisatge de la zona d'actuació és el típic d'horta a la comarca, compost fonamentalment per camps de tarongers, en contacte amb la vora urbana Rafelbunyol constituïda per habitatge i dos equipaments, un esportiu i el cementeri.  
Ateses les característiques de l'actuació, en la qual se sotmet a avaluació d'impacte ambiental la reclassificació de SNU comú a fi d'establir una reserva de sòl dotacional per a albergar un equipament públic sense determinar i una zona verda (JL), els principals efectes ambientals previsibles són els causats pel consum i canvi d'ús del sòl.   
Els impactes ambientals per consum d'altres recursos i emissió de contaminants dependran fonamentalment de l'equipament que es fixe i l'ús d'aquests. D'aquesta manera no resulta fàcil estimar la demanda d'aigua potable i l'increment de volum de les aigües residuals o els residus. El projecte tramitat afecta directament també el paisatge, la hidrologia, l'aire, la vegetació i la fauna, i és a penes apreciable i d'escassa magnitud l'impacte ambiental que es produeix.  
El promotor ha remés justificació, i s'ha tingut en compte durant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, de la demanda d'aigua potable i la capacitat de gestió d'aigües residuals i RSU que es deriva de l'execució de 180 nous habitatges, opció vàlida i adequada tenint en compte que es tracta de la implantació d'un ús no previst anteriorment i que són aquests habitatges els que desplacen els usos dotacionals possibles fins a la data.  
Es presenta una relació de mesures preventives i correctores que es limiten a una sèrie de recomanacions relatives als factors ambientals sobre els quals s'identifica algun possible impacte ambiental, amb el seu corresponent pla de vigilància ambiental (PVA).  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'art. 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la Modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de planejament de Rafelbunyol, promogut pel mateix Ajuntament de Rafelbunyol, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
Tenint en compte l'entitat del document que es tramita, que es tracta d'un sòl urbanitzable dotacional d'escassa superfície, la urbanització i l'ordenació definitiva del qual pel que fa a l'ús queda pendent, es considera d'aplicació per al posterior desenvolpament d'aquest les mesures correctores específiques de l'estudi d'impacte ambiental següents:  
- L'aparició, si és el cas, de restes arqueològiques ha de comunicar-se a l'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus, que està pendent d'informar a l'efecte patrimonial l'actuació proposada, i és obligada l'adopció totes les mesures que siguen necessàries per a la conservació d'aquestes en tant la Conselleria no emeta un informe respecte d'això.  
- Els nivells de soroll ambiental no han de sobrepassar, en cap punt de la zona, els establits en la legislació sectorial vigent per a assegurar el futur benestar de la població, en un entorn de desenvolupament fonamentalment residencial.  
- S'han de dur a terme totes les mesures es que preveuen en l'estudi d'integració pasisatgística.  
- Abans de començar les obres d'urbanització o condicionament de la parcel·la, s'ha d'abassegar la capa superficial de sòl, la terra vegetal, per a l'ús d'aquesta en l'enjardinament a la zona verda (JL).  
- Per a prevenir possibles danys per avingudes, s'ha de realitzar una xarxa de pluvials capaç d'evacuar els cabals, el sistema d'evacuació dels quals s'ha de fer extensiu al camí de la Rambleta i carril de la Rambleta, de manera que no s'inhabiliten els accessos o el pas lliure de l'aigua en cas de pluges torrencials.  
- Durant la fase d'execució, s'han de regar periòdicament les superfícies per a evitar la dispersió de partícules de pols. S'han d'extremar les mesures de seguretat davant de possibles abocaments accidentals contaminants del sòl o els aqüífers.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 165/06-AIA  
Títol: Granja avícola d'engreix  
Promotor: Begoña Almagro Cebero  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Palanques (Castelló)  
Objecte del projecte: Construcció i legalització d'explotació avícola  
Localització: Polígon 2, parcel·les 86, 99, 100, 101, 109, 140 i 141 del terme municipal de Palanques (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén construir una explotació avícola d'engreix, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació disposa d'una capacitat per a albergar 80.500 pollastres. Se situarà en diverses parcel·les amb una superfície total de 39.000 m² aproximadament, a les parcel·les 140 i 141 no s'ha previst cap construcció. L'explotació disposarà de 2 naus amb sistemes de calefacció, ventilació i refrigeració. Tindran unes dimensions de 1.920 m²/nau i una alçària al carener de 2 m. Disposarà, a més, de: un dipòsit de propà per al sistema de calefacció, sitges d'emmagatzemament, lavabo, oficina i locals tècnics. El procés productiu consisteix en la recepció de pollets d'un dia per a la posterior cria i engreix d'aquests fins a 1,8-2 kg. Amb una duració aproximada de 50 dies. S'estima que es podrà realitzar una mitjana anual de 5,5-6 cicles.   
Les naus disposaran de solera de formigó hidròfug de 15 cm de grossària. Sobre aquesta hi haurà un llit de borumballa o palla que es mantindrà amb una humitat al voltant del 60%. En el buit sanitari, el conjunt del fem i el jaç es lliurarà a una empresa externa per a l'aprofitament d'aquest com a adob. La producció de fem s'estima en 122,5 kg/m² per cicle d'engreix. En l'exterior de les naus s'habilitaran dues zones amb una superfície impermeable de 100 m² per a l'emmagatzematge temporal del fem, que es cobrirà amb lones.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, en l'explotació es disposarà d'un dipòsit per a l'emmagatzematge d'aquests.   
S'ha estimat un consum d'aigua per a cobrir les necessitats dels animals i la neteja de 3.750 m³/any. Les aigües brutes provinents dels lavabos aniran a una fossa sèptica dotada amb sistema de depuració. La distància al nucli urbà és inferior a 1.000 m.  
Tramitació administrativa  
1 Informació pública. Remissió de l'expedient  
En data 11 de maig de 2006 l'Ajuntament de Palanques remet a través d'Ofisam Morella el projecte d'activitat i l'AIA.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP de Castelló núm. 61, data de 23 de maig de 2006. Es va fer la comunicació als veïns de les parcel·les limítrofes i mitjançant un edicte. Es van presentar al·legacions a l'activitat objecte de l'expedient.  
2 Informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 11 de maig de 2006, l'Ajuntament de Palanques remet l'estudi d'impacte ambiental, l'expedient municipal i el projecte d'activitat.  
Amb data 5 de juny de 2006 es remet una còpia de la publicació del projecte en el BOP.  
Amb data 2 de juny de 2006 es remet una sol·licitud d'ampliació de documentació en què se li sol·licita l'informe de patrimoni cultural i el de conca davant de l'augment del consum d'aigua. Se li sol·licita també que amplie la documentació continguda en l'expedient municipal.  
Amb data 11 de setembre de 2006 es remet part de la documentació sol·licitada.  
Amb data 23 d'octubre de 2006 es remet el certificat de proveïment d'aigua subscrit pel cap de zona de l'empresa Fomento Agrícola Catellonense, SA (FACSA):   
L'any 2006 el pou de Zorita ha arribat a proveir un màxim de 600 m³/dia. Això implica que l'explotació se situa en els moments de major consum en un 80% de la seua capacitat amb la bomba actual. La incorporació del consum sol·licitat per la Sra. Begoña Almagro Cebedo, amb un cabal sol·licitat de 3.750 m³/any, i considerant que el consum màxim d'aquest serà doble de la mitjana sol·licitada s'arribaria aproximadament a un 83% de la capacitat màxima d'extracció.  
En canvi, la incorporació d'aquest nou subministrament acreixerà els problemes de pressió que actualment afecten el subministrament d'Ortells, Gravera, Villores i Forcall, que impedeixen la simultaneïtat del subministrament. Per això, prèviament a la concessió de nous subministraments, hauria de resoldre's l'esmentat problema tècnic.   
En la conversació mantinguda amb el tècnic de l'empresa subministradora s'informa que s'ha resolt el problema de pressió.  
Amb data 23 de gener de 2007 es remet la documentació complementària.  
Amb data 25 de maig de 2006 es fa una consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi pel que fa a la possible afecció per la ubicació de l'explotació sobre el LIC Riu Bergantes.  
Amb data 12 de febrer de 2006, es respon l'esmentada consulta i s'indica: (...) ateses les característiques de l'activitat, la ubicació de les instal·lacions i les mesures que s'hi preveuen, es considera que no és probable que es produïsquen afeccions indirectes sobre els hàbitats o espècies del seu entorn.  
L'expedient administratiu consta de la documentació següent:  
- Sol·licitud per part del promotor de la llicència d'activitat.  
- Decret de l'alcaldia en què es resol admetre a tràmit la sol·licitud presentada, demanar els informes dels tècnics municipals, sotmetre el projecte a informació pública.  
- Còpia de la informació pública.  
- Informe favorable de l'inspector de Sanitat del centre de salut pública de Benicarló.   
- Amb data 15 de maig de 2006, informe de l'arquitecte tècnic municipal en què informa:  
(...) el projecte presentat, supera l'edificabilitat fixada en 0,2 m³/m² per l'article 50 de les ordenances municipals  
El projecte presentat no compleix amb les distàncies mínimes a camins fixada en 18 m per l'article 50 de les ordenances municipals (...).  
- Amb data 6 de setembre de 2006, nou informe de l'arquitecte municipal en què conclou que s'han esmenat les deficiències observades.  
S'ha modificat la distància de camins i s'ha ajustat al que disposen les ordenances municipals, també s'han reduït les dimensions de les naus a 2 naus de 128 m per 15 m i per 2 m d'alçària, amb la qual cosa també es compleix amb l'edificabilitat indicada en l'article 50 de les ordenances municipals de 0,20 m³/m².  
3. Al·legacions presentades al projecte  
Es van presentar al·legacions al projecte per part d'un dels veïns immediats, aquestes van ser de caràcter urbanístic excepte una. Aquesta es refereix a l'afecció al medi ambient de la construcció i de l'activitat projectada per contaminació atmosfèrica i afecció als aqüífers i per l'afecció a la vegetació que hi ha a la parcel·la.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable no protegit d'acord amb les ordenances municipals.   
Segons el Pla general d'ordenació forestal (PEGOF), la parcel·la 86 té una zona classificada com a sòl forestal d'arbratge natural.   
Segons el visor cartogràfic de la CTH corresponent al PEGOF, la zona d'actuació va patir un incendi l'any 1994. Pel Decret 6/2004, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys estaran subjectes a especial protecció per a la reforestació i reposició de la vegetació en tota la superfície d'aquests.   
Les parcel·les 140 i 141 es troben dins de l'àmbit de la zona LIC, Riu Bergantes, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià, segons acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, per a la inclusió d'aquest en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats.  
La parcel·la 140 limítrofa al llit del riu Bergantes està classificada amb un risc d'inundació 4 (mitjana 100 anys i calat baix <0,8 m) segons el PATRICOVA (Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana).  
El municipi de Palanques no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han descrit de manera molt general els elements ambientals: aigua, sòl, atmosfera, flora, fauna i medi socioeconòmic.  
Només s'han identificat els possibles impactes que es poden produir en l'exercici de l'activitat ramadera com a conseqüència de la generació i gestió dels residus. S'han analitzat les possibles afeccions sobre el sòl, l'aigua i l'atmosfera. No s'ha emprat cap metodologia per a la valoració d'aquests i s'ha conclòs que l'impacte principal serà l'emissió d'amoníac de les dejeccions.  
L'explotació se situarà als voltants del llit alt del riu Bergantes. Litològicament predominen les roques calcàries i margues encara que hi ha una xicoteta depressió on el material està compost per cudols graves i llims. Es tracta de parcel·les incultes amb abancalaments en el pendent del turó on se situen. Part de la superfície de la parcel·la 86 on se situarà una de les naus està ocupada per arbratge natural. Tota la zona va patir un incendi en 1994. Vist l'annex fotogràfic presentat s'observa una regeneració de la superfície afectada. Les parcel·les 140 i 141 es troben dins del LIC Riu Bergantes encara que no s'ha previst cap construcció ni actuació en aquestes.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures protectores adoptades són les següents:  
- Impermeabilització de les naus i de la superfície habilitada per a l'emmagatzemament de les dejeccions.   
- Retirada periòdica de les dejeccions i control de l'ambient en l'interior de la nau.  
- Eliminació de cadàvers mitjançant un gestor autoritzat.   
No s'ha desenvolupat el pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola d'engreix, situada al terme municipal de Palanques (Castelló), promogut per Begoña Almagro Cebero sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
1. Cal disposar de l'informe definitiu vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, el qual s'ha de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
2. Ha d'obtenir l'informe previ de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació (Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable, Ordre de 17 d'octubre de 2005, de la CAPA, per la qual es regula l'emissió dels informes de caràcter territorial i urbanístic).   
3. L'actuació prevista és limítrofa a terreny forestal per tant s'ha de notificar aquesta en el Servei Territorial de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge amb anterioritat als 30 dies naturals previs a la iniciació de les obres segons s'indica en el Decret 7/2004, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals i els voltants d'aquests.  
4. Les zones de la parcel·la 86 classificades com a sòl forestal han de respectar-se sense que es puga realitzar cap actuació en aquestes ja que estan subjectes a especial protecció per a la reforestació i reposició de la vegetació segons es recull en l'article 3 del Decret 6/2004, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats.  
5. Les zones de la parcel·la que no estiguen afectades per la construcció hauran de mantenir la vegetació que hi ha. Si resulta viable s'han de trasplantar les espècies de major port que es vegen afectades.  
6. S'ha d'assegurar la impermeabilitat de les zones de l'explotació en contacte amb les dejeccions.   
7. S'ha de presentar davant de l'òrgan substantiu una còpia del contracte de recollida de la gallinassa que es genere en l'explotació.  
8. S'ha d'obtenir l'autorització d'abocament de les aigües sanitàries. S'ha de comprovar periòdicament el bon funcionament del sistema de depuració triat per al tractament de les aigües sanitàries de l'explotació.  
9. S'ha de disposar de les infraestructures necessàries per a garantir el bon estat sanitari en l'explotació: tanca perimetral, gual sanitari a l'entrada de l'explotació o equips de pressió, teles antiocells i dipòsit de cadàvers.  
10. Ha d'establir un programa de vigilància ambiental que s'ha de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica per a la supervisió d'aquest.  
11. S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: : 35/2002-AIA  
Promotor: Eólica de Levante  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports. Direcció General d'Energia  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques zona 13 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana  
Localització: Termes municipals de Fontanars dels Alforins, Vallada, Aielo de Malferit, Bocairent (València), el Camp de Mirra, Beneixama, Villena i Cañada (Alacant)  
Descripció del projecte  
El projecte per al desenvolupament del potencial eòlic de la zona 13 ha patit variacions substancials des de la selecció i adjudicació d'aquest, per la qual cosa es realitza una descripció d'aquestes al llarg del temps per considerar-les importants en l'anàlisi i elecció de la solució definitiva.  
Inicialment, el promotor, en els diversos documents remesos a aquest Servei (octubre de 2001 i la remesa a l'octubre de 2002 que es correspon amb la documentació exposada a informació pública) proposa la instal·lació de 5 parcs eòlics que produiran una potència total de 157,5 MW.  
Els 105 aerogeneradors que s'han d'instal·lar tenen una potència unitària de 1500 kW i es distribueixen de la manera següent:  
- Parc eòlic el Morrón, de 28 aerogeneradors  
- Parc eòlic Serra de la Solana, de 19 aerogeneradors.  
- Parc eòlic Serra Grossa, de 31 aerogeneradors   
- Parc eòlic Serra de la Villa, es compon d'11 aerogeneradors  
- Parc eòlic d'Altos del Cortijo, de 16 aerogeneradors   
L'evacuació de l'energia produïda als parcs eòlics del Morrón, Serra de la Solana, Altos del Cortijo i Serra Grossa és conduïda a la ST de 400/132 KV situada al terme municipal de Beneixama.  
L'energia produïda al parc eòlic Serra de la Villa a banda s'evacua mitjançant LAAT de 66 KV que enllaçaria amb la que hi ha L- Villena - Bocairent.  
Les característiques de les esteses eren, bàsicament, les següents:  
La LAAT de 132 KV amb un recorregut de 33,473 km des del parc eòlic el Morrón i Serra de la Solana amb entrada i eixida a la SET Beneixama, continua amb el PE Altos del Cortijo i acaba en el PE Serra Grossa; i LAAT de 66 KV amb un recorregut d'1,763 km pel PE Serra de la Villa.  
l 5 de maig de 2005 l'empresa promotora sol·licita l'admissió de modificacions en els avantprojectes de parcs eòlics amb les corresponents modificacions de pla especial i estudi d'impacte ambiental. Aquestes modificacions comporten la substitució dels aerogeneradors per altres de 2 MW de potència unitària, disminuint el nombre d'aerogeneradors en cada parc.  
Així mateix, encara que es manté la construcció dels cinc parcs eòlics es posposa l'execució i desenvolupament dels parcs eòlics Serra de la Villa i Altos del Cortijo, i queda el desenvolupament de la zona eòlica 13 dividit en dues fases:  
La fase. En la qual s'executaran els parcs eòlics del Morrón, amb una potència total de 50 MW; Serra de la Solana, amb una potència total de 30MW i el parc eòlic de Sierra Grossa, amb una potència de 50 MW.  
2ª fase. En la qual s'executarien les obres dels parcs eòlics de Serra de la Villa amb una la potència total de 10 MW, i Altos del Cortijo amb una potència de 16 MW.  
El 27 de juliol de 2006 es realitza una aportació de documentació en què es realitzen una sèrie de canvis que afecten el potencial elèctric total de la zona 13, i les característiques i el traçat de les línies d'evacuació; això és:  
- S'ajorna indefinidament la construcció dels parcs Serra de la Villa i Altos del Cortijo. Amb això, queda fora de l'àmbit d'aplicació d'aquesta declaració el desenvolupament dels dos parcs eòlics que s'anaven a construir en una segona fase.  
- El potencial elèctric total de la zona 13 de 157,5 MW, queda reduït a 130 MW.  
- Es presenten nous avantprojectes de les línies d'evacuació en modificar la companyia elèctrica distribuïdora els punts d'evacuació. Això fa necessari el sotmetiment a informació pública tant dels avantprojectes com de l'estudi d'impacte ambiental d'aquestes línies.  
Amb tot això, el projecte definitiu queda de la manera següent:  
Parcs eòlics:  
- Parc eòlic el Morrón, amb 25 aerogeneradors, disposats en una única alineació amb 180 m de distància entre màquines, la potència total és de 50 MW.  
- Parc eòlic Serra de la Solana, el nombre d'aerogeneradors és de 15, amb una potència total de 30 MW. Els aerogeneradors es disposen en dues alineacions separades un mínim de 1.200 m i 238 m de distància entre màquines en la mateixa alineació.  
- Parc eòlic Serra Grossa, amb 25 aerogeneradors, disposats en quatre alineacions separades un mínim de 500 m i 177 m de distància entre màquines en la mateixa alineació. La potència total és de 50 MW.  
Els aerogeneradors que s'han d'instal·lar:  
- Potència unitària de 2.000 kW.  
- Alçària de boixa sobre el sòl: 78 m.  
- Diàmetre del rotor: 89,6 m.  
En cada parc eòlic s'ha previst la instal·lació d'un edifici de control i d'una subestació elèctrica, les dues edificacions quedaran unides per una xicoteta esplanada per a l'aparcament de vehicles (excepte al parc Serra Grossa que estan situades en paratges distints). La superfície total que s'ha d'ocupar és de 958 m² a la intempèrie en cada parc.  
Les ubicacions d'aquestes instal·lacions en cada parc són:  
- Serra Grossa, la subestació se situarà al paratge denominat Cabezo Gordo.  
- Serra de la Solana se situa al sud-oest del pic de l'Àguila.  
- El Morrón es troba a les proximitats de l'Alt Redó.  
Els centres de transformació 0,69/20kv s'instal·len en la seua totalitat a l'interior de la torre de cada aerogenerador i s'uniran entre aquests mitjançant cable soterrat.  
- Línies aèries d'evacuació  
Des de les subestacions dels parcs eòlics el Morrón i Serra de la Solana partirà una línia elèctrica d'evacuació de 132 kV, simple circuit, d'interconnexió entre les ST dels esmentats parcs amb el suport núm. 45 de la línia aèria de 132 kV entre la ST de Villena i la ST d'Oliva.  
D'altra banda des de la subestació del parc eòlic Serra Grossa partirà una línia d'evacuació a 66 kV que entroncarà amb la LAAT que hi ha de 66 kV L-Villena-Bocairent.  
Els avantprojectes i l'estudi d'impacte ambiental d'aquestes línies d'evacuació, com s'ha dit anteriorment, hauran de ser sotmesos a informació pública i per tant no són objecte de aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'elecció dels terrenys per a la instal·lació dels parcs es va abordar mitjançant una anàlisi de les distintes alternatives des de tres punts de vista: energètic, tecnicoeconòmic i ambiental. Amb aquesta finalitat es va realitzar un estudi detallat del potencial eòlic disponible en la zona 13; a partir dels mesuraments de vent realitzades i amb la topografia digitalitzada es va realitzar una modelització de la zona i es determine el seu potencial eòlic.  
Des del punt de vista ambiental, per a la selecció de les localitzacions amb menor impacte es van analitzar els paràmetres següents:  
- Vegetació: formacions vegetals afectades en cada alternativa.  
- Avifauna que hi ha a la zona.  
- Afeccions que incideixen en la planificació territorial: camins ramaders, forests d'utilitat pública, jaciments arqueològics, espais protegits, etc.  
Necessitat d'infraestructures associades: accessos, línies d'evacuació etc.  
Com a resultat d'aquestes anàlisis es van determinar els emplaçaments que disposaven de suficient potencial eòlic per a resultar viable la instal·lació. D'aquestes zones aptes es van distingir inicialment 7 zones ben diferenciades, però per al desenvolupament de la primera fase es van reduir a 5, totes localitzades en àrees aptes o aptes amb prescripcions: parc el Morrón, parc Solana, parc Serra Grossa, parc Alto del Chocolatero i parc Ascensión.  
Des del punt de vista ambiental les cinc possibles zones posseïen característiques molt paregudes; això és, es localitzaven sobre forests d'utilitat pública, afectaven algun camí ramader i la vegetació dominant era semblant; per això, les decisions per a descartar-ne alguna, es van prendre principalment basant-se en criteris tècnics i per tant prenent com a referència el potencial eòlic dels parcs. Així doncs, com els parcs Alto del Chocolatero i Ascensión tenien un potencial mitjà-baix van quedar descartats.  
Respecte a l'evacuació de l'energia elèctrica produïda es comparen quatre alternatives per a la línia d'evacuació del parc eòlic de la Serra Grossa i dos per a la dels parcs eòlics de la Solana i el Morrón. La metodologia emprada es basa a determinar els corredors que tinguen major capacitat d'acollida d'una línia d'alta tensió; amb aquesta finalitat s'analitza l'aptitud intrínseca del medi estudiant tres paràmetres: risc d'erosió actual; vegetació i risc d'incendi, i l'impacte potencial sobre el medi per mitjà de l'anàlisi de la distància a nuclis urbans o edificacions aïllades, la distància a carreteres i camins existents i la distància a zones d'interés faunístic.  
En la línia d'evacuació del parc eòlic de la Serra Grossa l'alternativa 3 queda descartada ja que discorre per la zona mitjana de la serra, on l'erosió, el risc d'incendis i la presència de vegetació natural són majors, per tant la capacitat d'acollida del territori a aquesta activitat és menor. D'altra banda, l'alternativa 2, que circula a l'est del nucli urbà d'Aielo de Malferit, sí que discorre per àrees de major capacitat d'acollida del territori, no obstant això, la major profusió d'habitatges aïllats, com també l'encreuament puntual per dues vegades del riu Clariano, pel major interés d'aquesta per a la fauna i la major longitud de la línia elèctrica, determinen el rebuig d'aquesta alternativa.  
L'alternativa 1 queda descartada ja que, com en l'alternativa 2, discorre per zones on la presència de nombroses construccions limita la capacitat per a albergar la línia d'alta tensió.  
L'alternativa 4 és la més apta ja que discorre per zones on la capacitat d'acollida és moderada i, a més, la presència de construccions és menor que en les altres alternatives per la qual cosa els possibles impediments que aquestes puguen originar disminueixen notablement.  
Pel que fa a la línia d'evacuació dels parcs eòlics la Solana i el Morrón, l'alternativa 2 és descartada a causa de la major visibilitat que aquesta presentaria, ja que circula per àrees molt pròximes als nuclis urbans de Cañada i Beneixama, a més, les nombroses edificacions que es presenten en l'àmbit d'estudi fan que per a evitar-les augmente la longitud total de la línia en quasi cinc quilòmetres. Per tant, l'alternativa seleccionada és la número 1, ja que la línia discorre per àrees de major capacitat, la presència d'edificacions és quasi nul·la i la longitud total és menor.  
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat de manera conjunta per a les 15 zones eòliques corresponents al Pla eòlic valencià, el 21 de gener de 2002, data en què la Direcció General d'Indústria i Energia remet a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la documentació corresponent als estudis d'impacte ambiental de les empreses preadjudicatàries en la reunió de la Comissió de Selecció de projectes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, celebrada l'11 de gener de 2002, a fi de revisar i esmenar les deficiències documentals.  
Amb data 14 de juny de 2002, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a la Direcció General d'Indústria i Energia la necessitat sol·licitar al promotor (Eólica de Levante, SL) l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental atés que aquest no compleix amb els continguts mínims que se li exigeixen.  
Amb data 3 de juliol de 2002, la Direcció General d'Indústria i Energia es dirigeix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, en relació amb l'escrit anterior, i indica una sèrie de particularitats.  
La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, amb data 11 de juliol de 2002, contesta i reafirma la necessitat de sol·licitar al promotor l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
En relació directa amb el desenvolupament dels parcs eòlics, el 5 de novembre de 2002 la Direcció General d'Indústria i Energia envia a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi els documents corresponents als estudis d'impacte ambiental presentats per les empreses preadjudicatàries de cada zona eòlica, i hi inclou les esmenes o millores recollides en les documentacions entregades com també d'aquells canvis haguts als parcs eòlics.  
El 14 de desembre de 2004 la Unitat Territorial d'Energia remet al Servei d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i les al·legacions presentades de la línia elèctrica a 66 kV, des de l'entroncament que s'ha de realitzar en la LAAT que hi ha de 66 kV L-Villena-Bocairent i el parc eòlic Serra de la Villa.  
El dia 15 de desembre de 2004 la Unitat Territorial d'Energia remet al Servei d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i les al·legacions presentades de la línia elèctrica a 132 kV, simple/doble circuit entre els parcs eòlics el Morrón, Serra de la Solana, Altos del Cortijo, Serra Grossa, amb entrada i eixida en la SET de Beneixama.  
El 7 de juny de 2005 la Direcció General d'Energia va remetre la documentació tècnica corresponent al pla especial i els annexos de modificacions de l'esmentat pla especial, l'estudi i impacte ambiental i dels avantprojectes i la modificació d'aquests, com també la resolució, de 30 de maig de 2005, del conseller d'Infraestructures i Transports, sobre l'aprovació provisional del pla especial, i s'adjuntà l'informe sobre les al·legacions o suggeriments presentats.  
En l'esmentada resolució d'aprovació provisional s'indica que la informació pública del pla especial de la zona 13 va ser duta a terme mitjançant publicació en el DOGV núm. 4552 de 25 de juliol de 2003, en el DOGV núm. 4565 de 13 d'agost de 2003, en el BOP d'Alacant núm. 170 de 26 de juliol de 2003, en BOP de València núm. 209 de 3 de setembre de 2003, i en el diari El Mundo del dia 9 de juliol i del dia 9 d'agost de 2003; i es presentaren 408 escrits entre al·legacions de particulars, informes d'organismes, i empreses de servei públic i interés general i dictàmens d'ajuntaments.  
Així mateix es recull en l'esmentada aprovació provisional l'admissió de les modificacions en els avantprojectes dels parcs eòlics amb les corresponents modificacions del pla especial i l'estudi d'impacte ambiental.  
El 17 d'agost de 2005 el Servei Territorial d'Energia remet els avantprojectes dels parcs eòlics i la documentació ambiental corresponents a la zona 13, a l'efecte de tramitació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
El 2 d'agost de 2002 es va realitzar la convocatòria pública per al desenvolupament i execució del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Mitjançant una Resolució de 20 de juny de 2003 del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant van ser sotmesos a informació pública:  
- El pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics Serra de la Villa, el Morrón, Serra de la Solana i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 13 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- L'autorització administrativa, estudi d'impacte ambiental, l'aprovació del projecte d'execució i la declaració d'utilitat pública del projecte bàsic de la línia elèctrica a 66 kV, doble circuit entre el parc eòlic Serra de la Villa, a la província d'Alacant.  
- L'autorització administrativa, l'aprovació del projecte d'execució, l'estudi d'impacte ambiental i la declaració d'utilitat pública del projecte bàsic de la línia elèctrica a 132 kV, simple/doble circuit entre els parcs eòlics el Morrón, Serra de la Solana, Altos del Cortijo i Serra Grossa, a les províncies de València i Alacant.  
Aquests anuncis es van publicar en:  
- El Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4552, de 25 de juliol de 2003.  
- En el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant núm. 170, de 26 de juliol de 2003  
- En el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 209, de 3 de setembre de 2003.  
- En el periòdic El Mundo del dia 9 de juliol i en el del dia 9 d'agost de 2003.  
El 13 d'agost de 2003 es va publicar en el DOGV núm. 4565 la informació pública per a l'autorització administrativa de la instal·lació elèctrica referent a les instal·lacions elèctriques d'unió entre els parcs eòlics del Morrón, Serra de la Solana, Altos del Cortijo i Serra Grossa i la subestació transformadora de Beneixama. En aquest mateix butlletí oficial, es va publicar la Resolució de 24 de juliol de 2003, del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, per la qual se sotmetia a informació pública conjunta el pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics Serra Grossa, Altos del Cortijo, Serra de la Solana i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 13 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Les línies elèctriques referenciades desapareixen, o es modifiquen, en ajornar per a una segona fase la construcció d'alguns d'aquests parcs com també la no-construcció de la subestació de Beneixama. És per això que no formen part de l'objecte d'aquesta declaració.  
Al·legacions  
En el període d'informació pública s'han presentat 408 escrits entre al·legacions particulars, informes d'organismes i empreses de servei públic o de serveis d'interés general i dictàmens d'ajuntaments, al pla especial, que fan referència a nombrosos aspectes i impactes sobre el projecte com ara:  
- En relació al parc eòlic de Serra de la Solana, s'indica:  
- Segons l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana s'assenyala com a zona no apta la serra de la Solana.  
- El parc eòlic afecta la LIC 62 els Alforins, d'elevat valor ecològic;  
- En la zona es troben interessants comunitats d'aus lligades al biomediterrani i en especial les aus rapaces, afectades pel parc eòlic;  
- La serra de la Solana és escenari de passos migratoris que es veuran afectats;  
- S'altera el paisatge de la zona de Fontanars dels Alforins;  
- S'afecta el sòl amb l'obertura de camins;  
- El traçat proposat per a la línia elèctrica del parc resulta altament perjudicial a causa de la construcció de pistes d'accés a les torres i a la disminució de la qualitat paisatgística de la zona;  
- Hi ha massa línies d'alta tensió a la serra de la Solana i diversos estudis confirmen que s'incrementa el risc d'incendi forestal.  
- Respecte al parc eòlic Serra Grossa s'indica:  
- Es produeix una afecció al paisatge, fent especial menció de l'ermita de Sant Esteve i la Vall d'Albaida;  
- Afecció sobre la vegetació, amb especial menció al carrascar, coscollar, matoll i pastiu;  
- Impacte sobre espais d'interés per a les aus, serra de la Safor i nord d'Alacant, no previst en l'estudi d'impacte ambiental;  
- Afecció sobre la fauna, mencionant la importància ornitològica de la zona, especialment les aus rapaces, fluxos migratoris, no analitzades en l'estudi d'impacte ambiental que es remet al posterior programa de vigilància ambiental;  
- Afecció sobre el sòl, com a conseqüència de l'obertura de camins nous, que incideix sobre l'erosió del sòl i els incendis forestals.  
- A més, s'indica l'absència d'informació referent a quiròpters en l'àrea de l'actuació, i es fa especial menció d'aspectes concrets que poden veure's afectats per la instal·lació del parc eòlic, com ara la Sima de la Balarma.  
- Pel que fa al parc eòlic el Morrón:  
- Es considera que es produeix una afecció sobre el paisatge tant pels aerogeneradors com per la creació d'accessos nous i instal·lacions auxiliars. S'indica que el parc és visible des distints accessos a Villena. Es qüestiona l'estudi d'impacte pel que fa a l'afecció a la fauna, mesures correctores, examen insuficient d'alternatives dels accessos, de les instal·lacions auxiliars, etc.  
- No es preveu en l'avantprojecte la redacció d'un projecte de desmantellament de les infraestructures i de restauració de l'àmbit afectat;  
- No s'estableixen mesures compensatòries, que podrien estar relacionades amb programes de radioseguiment de determinades espècies d'interés i estudis de poblacions d'aus.  
- L'actuació afectarà els usos recreatius i culturals de la serra, amb especial menció a la senda de curt recorregut PRV 197 que discorre pel denominat assegador de la Cuesta, recuperat recentment pel Centre Excursionista de Villena dins del projecte de recuperació de camins ramaders promogut per Ateana.  
Peticions d'informació  
Al llarg del procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'han realitzat les consultes següents:  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat (10.10.06, 02.05.07, 18.06.07 i 27.09.07).  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (21.02.07 i 27.09.07).  
Documentació complementària  
Al juliol de 2006 l'empresa promotora va presentar la documentació complementària, com a resposta a la sol·licitud de documentació realitzada el 24 de gener de 2006, el contingut de la qual es resumeix en els punts següents:  
1. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada. S'analitzen diferents alternatives d'ubicació dels parcs, amb aquesta finalitat inicialment es realitza un estudi del potencial eòlic a la zona 13 a partir de les dades d'estacions eòliques disponibles a la zona; amb els mesuraments obtinguts es va realitzar una estimació del potencial de la zona, i es trobaren dins dels límits de la zona 13 una sèrie d'emplaçaments amb un elevat potencial. En una primera fase es van distingir 7 zones (Serra Grossa, Alto del Chocolatero, Altos del Cortijo, Serra de la Solana, el Morrón, Serra de la Villa i Ascensión), per a les quals es va realitzar una anàlisi tenint en compte inicialment condicionants ambientals, això és:  
- Vegetació: formacions vegetals afectades en cada una de les alternatives.  
- Avifauna present en la zona.  
- Afeccions a camins ramaders, forests d'utilitat pública, jaciments arqueològics, espais protegits, etc.  
- Necessitats d'infraestructures associades: accessos, línies d'evacuació, etc.  
Els condicionants tècnics que es van analitzar són fonamentalment:  
- Situació a les zones de major potencial eòlic.  
- Disposició de les alineacions dels aerogeneradors perpendicular a la direcció del vent predominant.  
- Separació suficient entre les diverses alineacions d'aerogeneradors per a reduir l'efecte estela.  
Com a conclusió es va veure que, des del punt de vista ambiental, la totalitat de les opcions posseïen característiques molt paregudes; per tant es va prendre la decisió de l'emplaçament dels parcs basant-se en els criteris tècnics prenent com a referència el potencial eòlic. Així, es van desestimar el parc Ascensión i parc de l'Alto del Chocolatero, atés que ambdós presentaven una capacitat eòlica mitjana-baixa.  
S'aporta també un estudi d'alternatives referent al tipus d'aerogenerador i la seua distribució, vials interiors, camins d'accés i la localització dels edificis de control. En tots els casos s'ha intentat trobar la solució en què es minimitzen les afeccions al medi natural (terreny, avifauna, impacte visual etc.) i al mateix temps aconseguir el màxim aprofitament eòlic.  
2. Incendis i tallafocs. Per a cada un dels parcs que s'han d'implantar en la primera fase s'aporten dades del tipus de vegetació que hi ha i d'això es dedueix el risc d'incendis.  
No obstant això, no s'indica cap mesura correctora o protectora per a la prevenció d'incendis.  
3. Afecció per ombres. Per a cada parc eòlic que s'ha de desenvolupar en la primera fase (el Morrón, Serra Grossa i Serra de la Solana) s'ha realitzat un estudi de l'afecció per ombres; això és, un estudi de la incidència solar sobre el relleu de cada zona, a fi d'obtenir la diferència en hores de llum entre la situació actual i la que es tindrà una vegada estiga implantat el parc eòlic.  
Segons aquest estudi, al parc el Morrón, les àrees més pròximes a les zones d'implantació dels aerogeneradors són les que reben menor quantitat d'hores de sol al dia, i arriben a disminuir nou hores menys al sud de l'àrea d'actuació.  
El grup d'edificacions als voltants de la casa de Balaguer, a l'est de l'àrea d'actuació, no es veu afectat per les ombres que generen els aerogeneradors; no obstant això, a la casa de Lorenza, a l'oest de l'àmbit, la insolació es reduirà en una hora al dia.  
En la zona del parc eòlic Serra de la Solana, la majoria de l'àrea manté una insolació diària d'11 hores una vegada instal·lats els aerogeneradors, l'afecció es redueix a l'entorn immediat dels aerogeneradors; això és, la reducció d'una hora es limita a una distància inferior als 800 m, la disminució de 2 hores s'estén a la zona situada a uns 200 m, i la de 3 hores a aproximadament a 130 m en línia recta. El descens de 4 i 5 hores es concentra en l'entorn més pròxim dels aerogeneradors.  
L'única edificació que es troba dins del radi de 1.000 m és la casa que està en l'Ombria del Carrascars i segons l'estudi no veurà disminuïdes les hores de llum que actualment percep.  
Com en els casos anteriors, al parc Serra Grossa, la major disminució de la insolació se centra en les àrees més pròximes als punts d'instal·lació dels aerogeneradors, i s'arriba a una disminució de 4-5 hores de llum diàries i, fins i tot en alguns punts, a 6 hores. La disminució de 2 hores de llum es distribueix fins a una distància mitjana dels 200 m al voltant de cada aerogenerador i la reducció d'una hora de llum s'estén a més dels 1.000 m de distància mitjana.  
No s'aporta un estudi d'afecció per ombra d'aerogeneradors situats en ubicacions alternatives, sobre edificacions i instal·lacions situades en aquests àmbits.  
4. Afecció acústica. S'aporta un estudi acústic en què s'analitza el nivell de soroll en l'estat operacional, mitjançant l'elaboració d'un informe de nivells sonors en l'ambient exterior de l'entorn de l'actuació, tant en el període diürn com en el nocturn.  
Aquest estudi es realitza de manera general, no es particularitza per a cada una de les edificacions que hi ha a la zona d'influència dels distints parcs.  
A més, no queda clar en l'estudi si aquest s'ha realitzat per a cada zona de recepció, per al soroll generat per un sol aerogenerador o s'ha analitzat considerant conjuntament tots els focus emissors que podrien afectar la zona d'estudi  
S'havia de presentar un estudi acústic complet per a la fase d'explotació, que comprenguera totes les edificacions existents en un radi de 1.000 m de qualsevol punt susceptible d'albergar instal·lacions eòliques.  
Amb aquesta finalitat, s'havia de presentar una relació de les diverses edificacions que indicara, per a cada receptor i considerant conjuntament tots els focus emissors, el nivell sonor equivalent anual per als períodes diürn (8.00 a 22.00) i nocturn (22.00 a 8.00) tenint en compte les dades que hi ha sobre nombre i distribució d'hores de funcionament previsibles. S'ha de tenir en compte el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
5. Estudi de la incidència visual. S'aporta l'estudi de les conques visuals de cada un dels parcs, per a l'obtenció d'aquestes conques visuals s'han considerat com a punts focus els aerogeneradors de cada parc eòlic, ja que són els elements més susceptibles de presentar major incidència visual. Des d'aquests i considerant els paràmetres:  
- Alçària real de terreny en el punt focus.  
- Alçària real de l'observador, a la cota del terreny se li suma l'alçària de l'observador situat en un punt concret.  
- Alçària dels elements de l'entorn  
Es realitza un estudi de les conques visuals i de la incidència visual en cada parc, segons aquest estudi es té:  
- Parc eòlic el Morrón: La visibilitat és màxima (el parc eòlic és pràcticament tot visible) als nuclis urbans de Villena, el Camp de Mirra i Cañada (situats a 5 km de distància del parc), Beneixama (a 8 km), Biar (a 10 km) i Banyeres de Mariola (a més de 18 km). En la zona de l'ermita de Sant Isidre (a la carretera CV-657) i de l'ermita de Sant Bertomeu (a la carretera CV-813) la visibilitat del parc és molt alta. És alta a la carretera CV-799 a les urbanitzacions de Las Virtudes i El Campo, com també a la N-344 que porta a la Font de la Figuera. Finalment la incidència visual és mitjana, baixa o molt baixa a les zones de la contornada de la CV-656, per la Casa del Infierno, Casa Rafael, etc.  
- Parc eòlic Serra de la Solana. La visibilitat és alta en dues grans zones; això és, al llarg de tota la Vall de Biar i als voltants de la carretera CV-656 com també al nucli urbà de Fontanars dels Alforins, a més es veu afectada l'ermita de Sant Bertomeu a Villena. És molt alta en totes les crestes de les serres dels voltants del parc i als paratges de San Juan i la Macolla, al sud de Villena.  
- Parc eòlic de la Serra Grossa. L'afecció visual és baixa en l'entorn més pròxim del parc eòlic, en àrees del sud del nucli urbà d'Aielo de Malferit i als paratges Benemil i la Calera, a més en zones pròximes a Moixent. És moderada al paratge d'Altos de los Potreros, i a les àrees de la Huerta i el barranc es Serrans a la zona de la CV-40. La visibilitat és alta al nord del nucli urbà de l'Olleria, a la serra de Bernisa, al sud del municipi d'Aielo de Malferit a les zones de Matrabell, al nord del terme municipal d'Ontinyent a les zones del Garrofer de l'Ora, Muela Grande i Alto de Flisura, a més també es veu afectada l'ermita de Sant Esteve prop de la Muela Grande. Finalment l'afecció és màxima als nuclis urbans d'Ontinyent, Agres, Benigánim, la Pobla del Duc i Quatretonda, com també a punts de la Serra de Mariola a Bocairent i Agres.  
L'estudi es restringeix a les zones dels parcs eòlics en projecte, sense analitzar les afeccions en posicions alternatives, com també les diverses alternatives de línies d'evacuació i la resta d'elements com ara subestacions, accessos de nou traçat, etc.  
6. Estudi de la fauna. S'aporta un estudi complet de la fauna terrestre que hi ha al LIC els Alforins i l'efecte previsible sobre aquesta incloent el conjunt de la zona d'afecció de les obres i de les susceptibles d'albergar-les (parcs eòlics, línies d'evacuació, instal·lacions auxiliars), amb la qual cosa s'esmenen les deficiències trobades pel que fa a les espècies incloses en el LIC.  
Així mateix també s'adjunta en la nova documentació presentada l'estudi complet pel que fa a amfibis i rèptils.  
En l'apartat d'aus s'indica que només s'han inclòs aquelles previstes en l'annex I de la Directiva d'aus 79/409/CE, espècies que han de ser objectiu de mesures de conservació de l'hàbitat.  
7. Estudi de vegetació, flora i hàbitats naturals. Es realitza un inventari de la vegetació correcte i ajustat a la realitat del projecte. S'aporten a més de la identificació de les espècies i les disposicions legals relatives a flora i vegetació.  
S'han inventariat les espècies vegetals que es veuran afectades per l'eliminació directa a causa de les obres d'instal·lació dels aerogeneradors. S'adjunten en la documentació presentada com a esmena, fitxes individuals de cada aerogenerador per parc eòlic. En aquestes fitxes s'indica la coordenada de l'aerogenerador, la vegetació afectada per eliminació directa, la cobertura de la vegetació respecte de l'àrea total afectada, l'espècie dominant i la cobertura de l'espècie dominant respecte a l'àrea ocupada per vegetació. Aquestes fitxes faciliten l'avaluació de les espècies afectades.  
Segons un informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, referent a les espècies de flora, s'assenyala que encara que se situen a les zones més altes, no afecta greument espècies endèmiques, rares o amenaçades. Sí que afecta espècies de domini rocós com Juniperus phoenicea (freqüent al Morrón i la Solana) o de pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica (Hypericion ericoidis) com en l'aerogenerador 24 del Morrón.  
D'aquesta manera ha d'evitar-se en la mesura que es puga l'afecció a aquests hàbitats rocosos, per un costat desplaçant l'aerogenerador esmentat i, d'un altre, ajustant la localització d'aerogeneradors que afecten Juniperus phoenicea quan forme part de comunitats rocoses.  
8. Estudi d'afecció a xarxa Natura 2000. S'aporta descripció de l'esmentat LIC i dels hàbitats que es troben a la zona on es pretén la implantació del parc eòlic en la Serra de la Solana. S'indica, al seu torn, que el percentatge afectat correspondria al 0,83% de la superfície total del LIC els Alforins, però no es valora ni es proposen mesures per a minimitzar l'impacte que es produiria no sols per l'espai que ocupa l'aerogenerador, sinó també durant la fase de construcció, sobre els valors naturals que van motivar la inclusió en la xarxa Natura 2000 (hàbitats naturals o espècies prioritàries).  
9. Fase d'abandó. S'aporta projecte de desmantellament de les infraestructures a més del pressupost, en el qual es defineixen i valoren les actuacions necessàries per al desmantellament de les instal·lacions dels parcs eòlics i la restauració dels terrenys una vegada finalitzada l'activitat de producció d'energia elèctrica.  
10. Altres aspectes que s'han de completar  
- Revegetació. S'aporta una descripció de les tasques que s'han de realitzar per a la restauració de les zones afectades per l'actuació; això és, els runams de cada parc, les plataformes de muntatge dels aerogeneradors, els terraplens dels vials d'accés i les superfícies de desmunt. Les espècies arbòries que s'han d'emprar s'adapten a l'Ordre de 22 de novembre de 2005, del DOGV núm. 5154, de 14 de desembre de 2005, a més es presenta el pressupost i pla de treballs.  
- Punts d'interés geològic. S'indica que no hi ha punts d'interés als voltants dels parcs eòlics.  
- S'aporta cartografia del risc d'erosió actual i potencial, com també de riscos de lliscaments i despreniments de les àrees afectades per les actuacions. S'indica l'existència de dues zones amb risc de despreniment situades una al parc de la Serra Grossa i una altra al parc del Morrón.  
- S'indica que la vulnerabilitat dels aqüífers a la contaminació en els diversos parcs és mitjana i es presenten mesures preventives per a minimitzar les possibles afeccions als aqüífers en cas d'abocaments accidentals.  
- A més, es presenten les mesures correctores/preventives per a evitar afeccions ambientals als punts de recollida de residus d'obra, la retirada de les restes d'obra, la ubicació de les infraestructures de suport, abocadors i àrees d'emmagatzematge i encreuaments de llits i barrancs.  
- Es fa una estimació del volum de residus que s'han de generar en la construcció de cada un de parcs eòlics, com també els volums de desmunt i terraplé dels vials de nova planta. S'estima que entre un 10% i un 30% del volum de residus podrà ser aprofitat com a àrids després de ser tractats adequadament. A més s'indiquen els possibles abocadors que hi ha a la zona que podran assumir el volum de residus que finalment s'hi generen.  
- Per a cada parc es presenta una relació de les forests d'utilitat pública afectades com també s'indica el percentatge de la superfície de la forest afectada.  
11. Cartografia. Es presenta tota la cartografia sol·licitada.  
12. Projecte d'intervenció arqueològica per a l'avaluació de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (PE Serra Grossa) termes municipals d'Ontinyent, Vallada i Aileo de Malferit.  
13. Projecte d'intervenció arqueològica per a l'avaluació de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (PE Serra de la Solana) termes municipals de Fontanars dels Alforins i Camp de Mirra.   
14. Projecte d'intervenció arqueològica per a l'avaluació de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (PE el Morrón) termes municipals de Villena i Cañada.   
A més es presenta: estudi d'impacte ambiental de la línia elèctrica d'evacuació del parc Serra Grossa, i estudi d'impacte ambiental de la línia elèctrica d'evacuació dels parcs de la Solana i el Morrón, ambdós sense el tràmit d'informació pública.  
Analitzada aquesta documentació i rebut informe del Servei Conservació de la Biodiversitat, l'1 de març de 2007 es va sol·licitar una nova ampliació de l'estudi d'impacte ambiental centrat en primer lloc en incendis i tallafocs. En segon terme se sol·licitava una ampliació de l'estudi d'afecció per ombres per a ubicacions alternatives dels aerogeneradors dels parcs. Se sol·licitava, a més, una anàlisi de l'afecció acústica, aquesta havia de comprendre totes les edificacions que hi ha en un radi de 1.000 m de qualsevol punt susceptible de contenir instal·lacions eòliques. També s'havia d'aportar estudi de la fauna que hi havia i l'efecte previsible sobre aquesta. Finalment se sol·licitava que es lliuraren els preceptius informes favorables o condicionants a les actuacions previstes, parcs i línies elèctriques, emesos per l'Àrea de Cultura de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
L'empresa promotora va presentar nova documentació complementària el dia 17 d'abril de 2007 amb el contingut següent:  
- Un estudi d'afecció per ombres en què el model d'elevacions consisteix en una falsa serralada formada per la línia d'unió imaginària dels aerogeneradors, això comprén totes les possibles ubicacions d'aquests. D'aquest estudi es conclou que als tres parcs eòlics (Serra Grossa, la Solana i el Morrón), la variació que pot produir-se pel que fa a l'afecció per ombres és mínima respecte a la calculada per a les ubicacions previstes.  
- Es presenta, també, una anàlisi de l'afecció acústica de la qual es conclou que tant per al parc eòlic del Morrón, com per al de la Solana en cap de les edificacions pròximes als parcs se superen els màxims establits per a l'ús residencial, tant en horari diürn com nocturn.  
- Al parc eòlic de la Serra Grossa els nivells establits per la legislació vigent (s'estableix en 50 dB(A) en horari diürn i en 45 dB(A) en horari nocturn) se sobrepassen en dues construccions; això és, l'ermita de Sant Esteve i en edificacions pròximes a l'Alt de la Creu, no obstant es tracta d'edificis que s'ocupen de forma temporal.  
- A més, es presenta un estudi del grau d'impacte que produiria la presència dels parcs eòlics sobre l'avifauna de la contornada. S'aporta, doncs, un treball sobre l'avifauna abans de la construcció dels parcs, per a poder disminuir al màxim els possibles impactes produïts. No obstant això, aquest estudi no compleix amb la metodologia proposada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat i que va ser enviada al promotor al gener de 2006.  
- Respecte a les afeccions al Patrimoni Històric, Artístic i Cultural s'indica que s'han demanat els informes resolutius respecte d'això de les prospeccions arqueològiques dels tres parcs com també de les respectives línies d'evacuació.  
- Estudi d'alternatives de traçat de les línies d'evacuació i cartografia referent a aquestes línies. No obstant això, cal indicar que aquestes línies d'evacuació queden fora de l'àmbit de resolució d'aquesta declaració d'impacte ambiental, sent necessari sotmetre a informació pública els avantprojectes i els estudis d'impacte ambiental de les esmentades línies elèctriques.  
El 24 de setembre de 2007 es rep de l'Àrea d'Energia el document d'ampliació i esmena realitzat per l'empresa promotora responent al requeriment d'ampliació de documentació de 13.07.2007. En aquest document s'aprofundeix en les afeccions a la xarxa Natura 2000 i les afeccions sobre l'avifauna, a més de relacionar una sèrie de mesures compensatòries.  
Informes sectorials  
Es realitza a continuació un resum dels informes emesos pels distints organismes, tenint en compte les modificacions introduïdes en el projecte.  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge, Secció Forestal  
Respecte al parc eòlic Serra de la Solana s'indica que la situació del parc afecta la forest núm. 1027 del Catàleg d'utilitat pública l'Ombria, pertanyent a la Generalitat Valenciana. Afig que la vegetació predominant és bosc baix de matoll mediterrani amb un poc de regeneració natural de Pinus halepensis.  
Respecte al parc eòlic de Serra Grossa indica que s'afecta la forest pública núm. 10 del Catàleg d'utilitat pública la Solana del Est pertanyent a la Generalitat Valenciana al terme d'Ontinyent, la forest d'utilitat pública núm. 83 l'Ombria, pertanyent a l'Ajuntament de Vallada en aquest terme municipal i la forest pública núm. 93 la Solana, pertanyent a l'Ajuntament d'Aielo de Malferit en aquest terme municipal. A més s'indica que la vegetació predominant en aquestes forests és bosc baix de matoll mediterrani amb un poc de regeneració de Pinus halepensis.  
Les instal·lacions i actuacions previstes en la separata dels avantprojectes de parcs eòlics el Morrón i Serra de la Solana, a la província d'Alacant, afecten els termes municipals de Villena, Cañada i el Camp de Mirra i estan subjectes a la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, ja que es localitzen principalment en terrenys forestals.  
Es recorda la subjecció de les actuacions i instal·lacions a la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
S'adjunta informe sobre l'avantprojecte de parc eòlic el Morrón, en el qual comuniquen el següent:  
- Els camins de nova creació afecten els camins ramaders assegador de Cascante, situat entre els termes municipals de Cañada i Villena amb una amplària de 37,61 metres, assegador del Camino de las Fuentes, situat entre els termes municipals de Cañada i el Camp de Mirra, amb una amplària de 20,89 metres i assegador de la Noguera amb una amplària de 37,61 metres al terme municipal de Villena. S'afig que els pals de la línia aèria d'evacuació poden afectar el camí ramader.  
- Es fa constar que hi ha un antic camí de repoblació que actualment està intransitable, per la qual cosa podria considerar-se com de nova creació. L'esmentat camí afecta la forest la Replana AL73020 el propietari de la qual és l'Ajuntament del Camp de Mirra.  
S'adjunta també informe sobre l'avantprojecte de parc eòlic Serra la Solana en què es comunica que la zona on se situaran els aerogeneradors 1, 2, 3, 4, 5 i 6 com també el camí de nova creació per a la instal·lació d'aquests, afecta la forest pública AL-3020 la Replana propietat de l'Ajuntament del Camp de Mirra.  
- Ajuntament de Fontanars dels Alforins  
- S'indica que el parc eòlic afecta el LIC núm. 62 els Alforins.  
- Afecta negativament la vegetació de la zona, la fauna avícola amb especial menció de les aus rapaces.  
- Afecta el sòl per l'obertura de camins i el traçat de línies elèctriques en llocs amb gran pendent. S'apunta també que es tracta d'una zona amb abundant vegetació, i d'un destacable valor ecològic i ambiental, i es veu afectat per l'obertura de camins i rases.  
- L'afecció al paisatge ha de considerar-se molt alta.  
- El traçat proposat per a la línia elèctrica del parc resulta altament perjudicial a causa de la construcció de pistes d'accés a les torres i a la disminució paisatgística de la zona.  
- Ajuntament de Vallada  
En resposta a la sol·licitud de dictamen al pla especial informa que es considera convenient adequar el Pla general d'ordenació urbana que s'està redactant per a aquesta localitat a les determinacions del pla especial, a fi de poder aconseguir energia neta i renovable.  
En resposta a la sol·licitud d'informe sobre el parc eòlic Serra Grossa, informa que la instal·lació que es projecta es troba sobre terrenys qualificats per les normes subsidiàries vigents la població com a sòl no urbanitzable, això és, zones d'usos limitats per la protecció dels valors paisatgístics i naturals del territori on les condicions d'ús són les següents: ús dominant forestal, usos compatibles magatzems no qualificats i viari i usos incompatibles tots els altres. Que atés que es proposa la consecució d'energia neta i ja que es troba en fase de redacció el Pla d'ordenació urbana del municipi, es considera convenient adequar el planejament tenint en compte aquesta instal·lació.  
- Ajuntament d'Aielo de Malferit  
Realitza les consideracions següents com a resposta a la petició d'informe sobre el parc eòlic Serra Grossa:  
- Es produeix una afecció al paisatge amb un percentatge d'ocupació del parc que és desmesurada amb relació a la superfície del terme municipal.  
- A les serres castigades per incendis i que en el moment actual es troben en fase de reforestació, es produirà un impacte greu sobre el sòl i la vegetació, ja que les instal·lacions eòliques necessiten un corredor lliure de vegetació i unes pistes d'accés d'amplària considerable, unit al moviment de maquinària pesant, construccions, fonamentacions, etc., amb el consegüent efecte destructiu que ocasionarà.  
- Es produirà impacte sobre espais d'interés, per afectar de manera greu l'avifauna de la zona, especialment les aus de rapinya per afecció a l'hàbitat natural d'aquestes tant per la presència d'aerogeneradors com de línies elèctriques d'alta tensió. De la mateixa manera la presència d'aerogeneradors afectarà els fluxos d'aus migratòries de la zona. Afig que s'afecta una àrea IBA (Important Bird Area). Afectarà per soroll: conills, perdius, coloms i raboses.  
- Ajuntament d'Ontinyent  
En resposta a la petició d'informe sobre l'avantprojecte de parc eòlic de Serra Grossa i el pla especial de la zona emet informe desfavorable basant-se en les consideracions següents:  
- Segons avanç d'informe la fauna de la zona realitzat per la Societat Espanyola d'Ornitologia, entre les espècies de la zona s'inclou l'espècie Hieraaetus fasciatus pròxima al perill d'extinció.  
- El parc eòlic se situa sobre l'IBA 160, segons l'esmentat avanç d'informe.  
- S'indica com a acceptable la substitució dels aerogeneradors projectats per altres d'eix vertical que tenen una menor incidència sobre les aus i un menor impacte visual.  
- Consideren que s'han de suprimir els 11 aerogeneradors que queden a una distància inferior a 1.000 metres de l'ermita de Sant Esteve, a fi de protegir aquest paratge.  
- Se suggereix la supressió dels aerogeneradors situats a la part de ponent de la carretera de Moixent, que coincideix amb la zona de la Balarna, d'alt valor paisatgístic.  
- Indiquen que el parc eòlic es projecta sobre una zona de passos migratoris d'aus, per la qual cosa suggereixen la reducció de l'alçària dels aerogeneradors; a més suggereixen que les línies elèctriques d'evacuació han d'estar soterrades per a evitar l'impacte sobre les aus, especialment Hieraaetus fasciatus. Com a alternativa al soterrament de línies plantegen l'aprofitament dels corredors d'infraestructures. Adjunten l'informe d'Antonio Ferrero Belda, membre de SEO/BirdLife a València.  
- S'apunta el risc que comporta la construcció dels parcs eòlics sobre el patrimoni arqueològic que puga haver-hi a la zona, i s'indica la necessitat de realitzar prospeccions arqueològiques a les àrees afectades. S'acompanya d'un informe d'Agustí Ribera, director del Museu Arqueològic d'Ontinyent.  
- S'informa que les parcel·les afectades es troben qualificades pel Pla general vigent com a sòl no urbanitzable protegit i específicament com a àrea de protecció forestal i paisatgística, en usos limitats a les activitats forestals i paisatgístiques. S'afig que està prohibit tot tipus d'edificació de nova planta.  
- Ajuntament de Beneixama  
Realitza les següents observacions respecte al parc eòlic Serra de la Solana:  
- S'indica l'impacte paisatgístic sobre la Serra de la Solana amb especial menció al conjunt de l'ermita de Sant Isidre.  
- El projecte afecta el lloc d'interés comunitari (LIC) núm. 62, els Alforins, en el qual està inclòs part del terme municipal de Beneixama. S'assenyala l'impacte sobre la fauna i flora. En relació amb la Directiva 92/43/CEE (Directiva d'hàbitats), s'indica que en l'estudi d'impacte ambiental no es justifiquen les raons de primera necessitat per les quals haja de construir-se el parc eòlic en aquest emplaçament i tampoc indica alternatives. S'ha detectat un error en l'estudi d'impacte ambiental, que indica que cap aerogenerador està situat sobre zona LIC.  
- Consideren que l'impacte sobre la vegetació ha de considerar-se immediat, irreversible, permanent i crític.  
- S'assenyala la importància ornitològica de la zona, en especial les aus rapaçes amb menció també a les aus migradores. S'al·lega que l'estudi d'impacte ambiental no avalua el risc de col·lisió i abandó de nius per a totes les espècies d'aus catalogades en la zona i que presenta un elevat risc tant en la fase de construcció com d'explotació del parc eòlic. S'afig que l'estudi d'impacte ambiental no defineix l'impacte sobre les espècies d'aus mencionades i supedita al posterior programa de vigilància ambiental l'avaluació de l'impacte que existirà sobre les aus tant sedentàries com migradores. Es considera que l'impacte sobre la fauna ha de considerar-se com de magnitud molt alta, immediat, irreversible, permanent i qualificat com a crític.  
- Ajuntament de Fontanars dels Alforins  
En resposta a la petició d'informe sobre el parc eòlic de la Serra de la Solana:  
- El projecte afecta el LIC núm. 62 els Alforins i hi ha aerogeneradors molt a prop de zones no aptes.  
- Consideren que l'impacte sobre la vegetació ha de classificar-se com a immediat, irreversible, permanent i crític  
- S'assenyala la importància ornitològica de la zona, en especial les aus rapaces amb menció també a les aus migradores. S'al·lega que l'estudi d'impacte ambiental no avalua el risc de col·lisió i abandó de nius per a totes les espècies d'aus catalogades a la zona i que es presenta un elevat risc tant en la fase de construcció com d'explotació del parc eòlic.  
- L'afecció sobre el sòl a causa del moviment de maquinària pesant i la construcció, adaptació i fonamentació d'accessos, sobretot per la línia elèctrica.  
- S'indica que el parc eòlic restarà atractiu a la zona en ser ben visible, i produirà un impacte paisatgístic.  
- El traçat de la línia d'alta tensió proposada resulta altament perjudicial a efecte ambiental a causa de la construcció de pistes per a l'accés a les torres d'alta tensió i a la disminució paisatgística de la zona. S'afig l'existència de massa línies d'alta tensió que creuen per la Serra de la Solana, amb la qual cosa s'incrementa el risc d'incendis forestals.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
En relació amb la petició d'informe sobre l'avantprojecte del parc eòlic el Morrón, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer manifesta que, pel que fa a la possible afecció a llits públics, tota actuació que es vulga executar al domini públic hidràulic o dins de la zona de policia, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres respecte a llits, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb la legislació d'aigües vigent.  
Igualment, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània s'haurà d'obtenir autorització prèvia, com també per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials.  
En resum, aquesta actuació, quan afecte el domini públic hidràulic o la zona de policia d'aquest haurà d'ajustar-se en totes les fases d'aquesta al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, els reglaments d'aquest i la resta de disposicions que el desenvolupen.  
- Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat  
En resposta a la sol·licitud d'informe respecte a l'afecció de les instal·lacions eòliques, incloent el sistema d'evacuació, sobre la vegetació, flora i hàbitats naturals presents en l'àmbit dels plans especials. Aquest Servei emet l'informe següent:  
Se citen les unitats fitosociològiques que es veuen afectades amb les instal·lacions dels parcs eòlics Serra Grossa, Serra de la Solana i Serra el Morrón. A més, s'indica que l'empresa promotora limita el treball de camp a un transsecte per la zona la qual cosa dóna com resultat una xicoteta relació d'espècies, al voltant de 50 en cada una les zones, i s'estableix una classificació fisionòmica en set tipus: carrascar [C], pineda [Pi], coscollar [CO], matoll (romerar i timoneda) [M], espartar [E], pastiu [P], roques [R] i cultius [Cu].  
Pel que fa a espècies de flora, encara que se situen a les zones més altes, no es veuen afectades greument espècies endèmiques, rares o amenaçades. Sí que afecta, amb l'actuació, espècies de domini rocós com ara Juniperus phoenicea (freqüent al Morrón i la Solana) o de pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica (Hypericion ericoidis) com en l'aerogenerador 24 del Morrón. Per això ha d'evitar-se, en la mesura que es puga, l'afecció a aquests hàbitats rocosos, per un costat desplaçant l'aerogenerador esmentat i, d'un altre, ajustant la localització d'aerogeneradors que afecten Juniperus phoenicea quan forme part de comunitats rocoses.  
Pel que fa a la línia de distribució elèctrica, amb independència de consideracions paisatgístiques, si bé a l'efecte de vegetació és preferible l'opció que discorre per la vall, és necessari avaluar més detingudament les repercussions d'aquesta sobre les aus.  
L'11 de juliol de 2006 es rep informe d'aquest Servei relatiu a estudi d'avifauna de la zona 13, que diu:  
Si bé l'informe fa referència als estudis d'avifauna en situació preoperacional no poden obviar-se altres aspectes d'afecció al medi natural i altres deficiències observades en el projecte.  
L'estudi no proposa posicions alternatives per a aerogeneradors de manera que puguen reubicar-se aquells que siga necessari eliminar. Les disposicions seleccionades per al parc de la Serra Grossa es troben bastant disperses i en molts casos comporten la realització de nous camins. L'ombria de la serra conté un carrascar en activa regeneració amb pastius intercalats de gran interés per a la biodiversitat i l'afecció a aquesta ha d'evitar-se en la mesura que es puga concentrant aerogeneradors i buscant posicions alternatives a la solana. Tant els camins per al transport del material com els accessos als aerogeneradors causaran greus afeccions al paisatge i la vegetació per la qual cosa han d'estudiar-se cuidadosament totes les alternatives intentant concentrar al màxim els impactes. La presència de Dictamnus hispanicus, espècie inclosa en l'annex III de l'Ordre 20 de desembre de 85, obliga a la realització d'inventaris previs als projectes d'adequació de camins i instal·lació de plataformes.  
En el cas de la Serra de la Solana, el mateix estudi proposa la supressió d'alguns aerogeneradors sense indicar si se'n pretén la reubicació ni en quins llocs. Respecte a les línies d'evacuació s'estudien diverses alternatives, no obstant això, des del punt de vista de la conservació de l'avifauna resulta absolutament negatiu el traçat aeri al tram entre el parc de la Solana i el Morrón per la qual cosa seria necessari instal·lar la subestació a les proximitats del Morrón soterrant les connexions entre parcs, o bé evacuar cap al sud aprofitant el traçat de la carretera de Beneixama. Pel que fa a l'evacuació de la Serra Grossa, l'alternativa seleccionada en principi sembla la menys impactant.  
Pel que fa a l'avifauna, l'estudi presenta deficiències respecte a la metodologia proposada per aquest Servei:  
- La base de dades presentada es refereix únicament a sis mesos d'estudi, si bé aquest fet pot ser a causa del caràcter preliminar de l'informe.  
- No se situen gràficament, ni es localitzen amb coordenades, els punts d'observació.  
- La presa de dades és de periodicitat setmanal.  
- No s'aporten fitxers amb format shp amb localització de zones de nidificació.  
D'altra banda, de l'estudi succint de les dades es desprén:  
Primer. Que no s'han recollit totes les observacions d'encreuaments d'aus, que en el cas de les rapaces resulten anormalment baixes, sobre aerogeneradors, ja que, per exemple, les observacions d'àguila reial i de panxa blanca, l'àrea de campeig de les quals es grafia sobre gran part dels parcs, no apareixen reflectides en les taules d'encreuament.  
Segon. Que la determinació de l'afecció a aquestes àrees de campeig no ha ocasionat la presa de mesures correctores com ara la reubicació d'aerogeneradors que en la memòria del treball es diu que hauran de reubicar-se. Una vegada més, es troba a faltar l'estudi de posicions alternatives.  
Per tant, cal informar el següent:  
- En aquest moment, no es té la informació necessària per a la presa de decisions, si bé sembla clara la necessitat de reubicar determinades posicions, per la qual cosa ha de continuar l'estudi iniciat i ampliar-se, a més, a posicions alternatives.  
- Ha de complir-se la metodologia proposada per aquest Servei en el sentit d'intensificar el nombre de visites i probablement augmentar els punts d'observació que han d'identificar-se clarament en l'estudi.  
- Part dels aerogeneradors previstos en la Serra Grossa se situen en àrea de campeig d'àguila de panxa blanca i part dels previstos en la Serra de la Solana sobre àrea de campeig d'àguila reial, sovint utilitzats també per soliguer menut. És necessari avaluar amb més detall el risc de col·lisió d'aquestes aus amb els aerogeneradors. Amb aquesta finalitat hauran d'identificar-se tots els encreuaments a alçària de risc que es produïsquen amb els aerogeneradors situats a l'àrea de campeig d'aquestes, tant d'exemplars adults com de juvenils. També ha de determinar-se la utilització de cada espècie de cada zona del parc eòlic i establir les mesures correctores i compensatòries pertinents, com per exemple mantenir sense afeccions un percentatge suficient de l'àrea d'alimentació d'aquestes.  
El 26 de juliol de 2006 es rep informe, complementari a l'anterior, que diu:  
Amb data 18 de juny es presenta aquest nou estudi que, no obstant això, desconeixem si completa el cicle anual sol·licitat en la metodologia elaborada per aquest Servei, atés que no es presenta la informació en el format obligat i no disposem de les bases de dades corresponents a les observacions realitzades.  
Per tant, pel que fa a la necessitat de completar informació, es manté en la seua totalitat allò que s'ha exposat en l'anterior informe, i fer notar, a més, que no s'ha realitzat cap estudi de previsió d'afecció a l'avifauna de les línies d'evacuació. Pel que fa a la numeració dels aerogeneradors, sembla haver patit canvis respecte a la utilitzada en format digital per la qual cosa es demana a l'empresa l'aclariment sobre quina és la definitiva. En tot cas, sembla confirmar-se la perillositat de l'alineació dels aerogeneradors 9-14 (segons la numeració utilitzada en l'últim estudi lliurat) de la Serra de la Solana, per la qual cosa continua sent imprescindible reclamar les dades d'encreuament de l'àguila reial sobre aquests aerogeneradors i la resta dels parcs. En el cas que no es puga obtenir aquesta informació amb material òptic convencional, podria plantejar-se la possibilitat de procedir al marcatge d'algun dels reproductors de la parella. El mateix cal dir per al cas de l'àguila de panxa blanca i el parc de la Serra Grossa. Una vegada més, insistim en la necessitat de buscar posicions alternatives.  
Encara que no es refereix a l'estudi d'avifauna, cal comentar l'existència de nombroses cavitats al voltants dels parcs eòlics de la zona de la Serra Grossa. Algunes d'aquestes amb un determinat interés per a quiròpters com la denominada Pla de Balarma. Ha d'estudiar-se l'interés per a quiròpters i invertebrats d'aquestes cavitats i la possible afecció a aquestes de les infraestructures relacionades amb els parcs eòlics.  
Per tant, la declaració d'impacte ambiental de la zona 13 hauria de condicionar la ubicació definitiva dels aerogeneradors i el traçat de les línies d'evacuació a l'anàlisi de l'impacte previsible sobre l'avifauna que es realitze una vegada lliurada la informació que se sol·licita i en el format que es va concretar en la metodologia lliurada a l'empresa promotora. Aquest estudi ha de comprendre tant les posicions establides com les possibles alternatives.  
En l'últim informe de 16 de novembre de 2007 elaborat arran del document d'ampliació i esmena, aquest Servei conclou:  
- Ha de complir-se amb la metodologia proposada per aquest Servei en el sentit d'intensificar el nombre de visites i augmentar els punts d'observació que han d'identificar-se clarament en l'estudi. L'esmentat estudi ha d'iniciar-se de manera immediata i estendre's fins a l'agost de 2008.  
- Part dels aerogeneradors previstos a la Serra Grossa se situen en àrea de campeig d'àguila de panxa blanca i part dels previstos en la Serra de la Solana sobre l'àrea de campeig de l'àguila reial, sovint utilitzats també per soliguer menut. És necessari avaluar amb més detall el risc de col·lisió d'aquestes aus amb els aerogeneradors. Amb aquest fi hauran d'identificar-se tots els encreuaments a alçària de risc que es produïsquen amb els aerogeneradors situats a l'àrea de campeig d'aquestes, tant d'exemplars adults com de juvenils. També ha de determinar-se la utilització per cada espècie de cada zona del parc eòlic i establir les mesures correctores i compensatòries pertinents, com per exemple mantenir sense afeccions suficient percentatge de l'àrea d'alimentació d'aquestes. Per al cas de l'àguila de panxa blanca ha de determinar-se l'afecció del parc previst a la seua àrea de campeig mitjançant un seguiment singular d'almenys un dels membres de la parella pròxima al parc. Les característiques de l'esmentat seguiment hauran d'acordar-se amb aquest Servei. Per al cas de l'àguila reial, i amb independència dels resultats del control d'encreuaments, no han d'instal·lar-se aerogeneradors en un radi mínim d'1 km del seu lloc de nidificació.  
- Davant de la possibilitat del fet que els estudis indicats imposen la necessitat de reubicar aerogeneradors, han de considerar-se posicions alternatives, per a l'avaluació de les quals hauran de seguir-se els criteris més amunt exposats.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
Les conclusions de l'informe emés per aquest Servei, el 10 de desembre de 2007, quant a afeccions de les instal·lacions eòliques són:  
Aquest Servei considera que el desenvolupament del Pla especial de la zona XIII produirà una afecció negativa sobre el LIC els Alforins, no obstant això, l'esmentat pla forma part del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana l'objectiu del qual és promoure la generació d'energia elèctrica a partir de fonts renovables per la qual cosa presenta consideracions relacionades amb beneficis importants per al medi ambient a llarg termini en contribuir a la disminució de l'emissió de CO2, un dels factors implicats en el canvi climàtic.  
D'altra banda, s'ha realitzat correctament el que disposen els apartats 3 i 4 de l'article 6 de la Directiva 92/43/CEE sobre hàbitats, especialment en allò que fa referència a la justificació dels emplaçaments, recerca d'alternatives, reelaboració del Pla vistes les implicacions per als objectius de conservació del lloc i afecció als hàbitats presents la zona. Per tot l'anterior, aquest Servei emet un informe favorable, respecte a l'afecció d'aquest al LIC els Alforins subjecte a les consideracions següents:  
- Respecte a la posició dels aerogeneradors: tal com es disposa en l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat s'hauran de buscar emplaçaments alternatius per a aquelles màquines que se situen en un radi menor d'1 km del lloc de nidificació de l'àguila reial.  
- Respecte al camí d'accés al parc eòlic el Morrón: el traçat final haurà d'evitar l'afecció a les masses arbòries que hi ha a la zona, principalment la de carrasca. En el cas que afecte peus de carrasca, se'n trasplantarà sempre que l'alçària d'aquests supere el metre d'alçària.  
- Respecte a l'obertura de nous camins o millora dels que hi ha: es disposaran cartells informatius a l'entrada a l'àmbit territorial del LIC dels hàbitats o espècies presents a la zona, com també de les normes bàsiques per a la conservació d'aquests.  
- Respecte a la línia d'evacuació: haurà de reunir totes les mesures de protecció i seguretat recollides en el Decret 5/1999, de 2 de febrer, per a la protecció de l'avifauna.  
- Tal com estableix la Directiva 92/43/CEE del Consell, s'establiran una sèrie de mesures compensatòries destinades a augmentar el valor biològic de la zona i la reconstrucció de l'hàbitat afectat. En aquest sentit, a banda de les citades pel promotor en el document d'ampliació i esmena d'aquest, i que hauran d'estar completament documentades en un projecte per a l'aprovació d'aquest, es proposen les següents:  
- Estudi silvopastoral en relació amb l'afecció d'aquest als hàbitats o espècies prioritàries que hi ha a la zona, i el contingut mínim del qual serà el següent: anàlisi de la situació inicial, determinació de la capacitat de càrrega, actuacions de millora tant sense modificar el nombre de caps com amb el nombre de caps òptims, pla de gestió (zones d'abeuradors, zones de pastura, torns).  
- Recuperació de l'hàbitat de matolls arborescents de Juniperus spp (codi 5210) amb introducció, en aquelles zones que les condicions edàfiques ho permeten, de l'alzina. Aquesta actuació seria compatible amb el Pla de maneig d'hàbitat que es proposa per part del promotor, en constituir un hàbitat obert.  
La recuperació de l'hàbitat consistiria en la repoblació d'una superfície que compensara el conjunt d'actuacions que s'han de desenvolupar, tant per l'afecció directa com indirecta (camins, rases elèctriques, plataformes de muntatge, i sabates dels aerogeneradors, línia d'evacuació) amb les mesures oportunes enfront del pasturatge. Aquesta actuació pot realitzar-se en algunes vessants del LIC que es troben completament alterades.  
- Creació d'una xarxa de tolles, completament naturalitzades i protegides enfront del pasturatge per a la recuperació de les poblacions d'amfibis que hi ha al LIC (salamandres i renocs).  
- Millora dels peus d'alzina presents al LIC, mitjançant la protecció d'aquests enfront del pasturatge, afavoriment vegetal, eliminació de vegetació que competeix directament amb aquesta (sempre que no constituïsca una espècie dels hàbitats que hi ha a la zona).  
- Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal  
Parcs eòlics  
Dels informes emesos el 04.11.2004 i el 25.10.2006 cal destacar els aspectes que es descriuen a continuació, i que proposen una sèrie de mesures correctores generals per a la fase d'execució i d'explotació que es resumeixen en:  
Fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana.   
- A les diverses zones de treball, i en lloc visible, es col·locaran cartells informatius dels nivells de risc d'incendis diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment de Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment s'han de mantenir en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectats pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
Fase d'explotació:  
La instal·lació d'aerogeneradors a terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció i aeris d'extinció en l'entorn d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que en cas d'incendi poden estar ocults pel fum, per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans per a compensar la disminució de l'efectivitat. Així, als parcs:  
- S'ha d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors als voltants d'observatoris forestals que poden entorpir el camp visual d'aquests.  
- Cal reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals, bé mitjançant patrulles de vigilància.  
- S'ha d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors als voltants de dipòsits d'aigua amb possibilitats de càrrega d'helicòpters.  
- Es primarà la concentració d'aerogeneradors, i s'evitaran dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.   
- Cal disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i l'orientació més adequada d'aquests en funció de les característiques i localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors disposaran de senyals i abalisaments que en faciliten la detecció pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diverses torres de cada agrupació d'aerogeneradors disposaran, en el cas de no estar executades, d'àrees tallafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs tindran amb caràcter general una amplària total igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, la seua l'amplària no podrà sobrepassar els 60 metres. L'esmentada amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en les quals es practicarà un desbrossament total i si és el cas l'eliminació d'arbratge, i finalment, dues bandes exteriors a les anteriors en les quals es practicarà un desbrossament parcial i si és el cas l'adevesament i poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll es realitzarà amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20%. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantenir-se periòdicament perquè en conserven l'efectivitat.  
- En cada un dels parcs, a raó d'una per quilòmetre, s'habilitaran zones desbrossades sense arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre aerogeneradors es mantindran en bon estat de conservació i permetran la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les cunetes d'aquests es mantindran netes de vegetació.  
- A més s'incideix en la necessitat de crear una xarxa de punts d'aigua de manera que es facilite la recarrega dels mitjans d'extinció terrestres.  
- Totes les mesures preventives referides hauran d'estar executades prèviament a la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Línies d'evacuació  
Amb data 22.07.05 i 25.10.2006 concreta els aspectes següents:  
- Respecte a la instal·lació de cada una de les torres que configuren cada traçat, s'haurà de realitzar el traçat de la línia elèctrica preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins per a evitar, en la mesura que es puga, l'eliminació innecessària de la vegetació.  
- En el cas que per motius justificats de construcció, el traçat de les línies d'evacuació haja de passar per terrenys forestals, s'hauran de complir la legislació i la normativa vigents pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de l'estesa.  
Durant la instal·lació de les torres s'ha de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals o voltants. Així mateix s'ha de complir el que estipula l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal, de la Comunitat Valenciana, en el qual s'indica el següent:  
Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica hauran de mantenir netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques de provada seguretat, la Conselleria podrà establir altres mesures preventives alternatives.  
L'ús de proteccions especials que confereixen a la línia les característiques de línies de provada seguretat, així declarades per la Conselleria competent, permetrà que aquestes queden exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbustos a fi de mantenir neta l'amplària del carrer, com també de delimitar la inflamabilitat i combustibilitat d'aquestes. Sí que seran necessàries aquelles tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incompleixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment.  
Afeccions legals  
Serà aplicable l'acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, com també el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana en la totalitat d'aquest. Així mateix, l'esmentat Pla estableix l'obligatorietat de complir el que especifica l'estudi d'impacte ambiental d'aquest.  
En particular, per tractar-se de zones aptes amb compliment de prescripcions, a més d'estar d'acord amb la normativa vigent, hauran de complir l'apartat 4.4.2 de l'esmentat estudi d'impacte ambiental, pel que fa a restriccions i estudis de detall que s'han de realitzar.  
Xarxa Natura 2000  
En relació amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres i Directiva 97/62/CE del Consell, de 27 d'octubre de 1997, per la qual s'adapta al progrés científic i tècnic la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres (traslladada al dret nacional pels decrets 1997/1995, de 7 de desembre, i 1193/1998, de 12 de juny, la zona 13, es troba en part en l'àrea denominada els Alforins lloc d'interés comunitari. Dels tres parcs eòlics, el parc eòlic Serra de la Solana en la totalitat d'aquest dins del LIC. A més, al parc eòlic el Morrón també, el camí de servei que comunica la SET del parc amb els aerogeneradors queda totalment traçat en el LIC.  
Aquest LIC constitueix una vall de 9.750 ha, agrícola, considerada malgrat això d'un gran interés, ja que a causa de la peculiar configuració d'aquesta -parcel·les de dimensió reduïda en les quals alternen cultius de cereal, vinya i fruiters, separats per tanques i marges naturals i fins i tot alguns originals arenals interiors colonitzats per pinedes de pi pinyoner(la converteixen en hàbitat apropiat per a un gran nombre d'espècies de fauna, sobretot xicotetes rapaces. S'inclou, així mateix, una xicoteta zona de muntanya -a la Serra de la Solana de Beneixama(que incorpora hàbitats d'un determinat interés.  
Hàbitats i espècies destacables: d'acord amb l'anteriorment esmentat, no són els hàbitats presents el factor de major rellevància a la zona, encara que es troben ben representats elements com ara els matolls arborescents amb Juniperus (5210), els prats anuals de Thero-Brachypodietea (\*6220), els prats calcaris càrstics (\*6110) o les dunes amb boscos de Pinus pinea (\*2270). No obstant això, entre les espècies prioritàries es troben rapaces com Aquila chrysaetos, Bubo bubo, Circus pygargus, Falco columbarius, Falco naumanni o Falco preregrinus, com també espècies estepàries molt escasses al territori valencià, com   
\* \* \* \* \*  
Burhinus oedicnemus, Melanocorypha calandra, Otis tarda, Pterocles alchata o Tetrax tetras.  
L'actuació es troba dins de l'Àrea Important per a les Aus (IBA) núm. 160 serres de la Safor i nord d'Alacant. Es tracta d'una àrea de gran interés per a rapaces i altres aus rupícoles, sobretot àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), falcó pelegrí (Falco peregrinus), àguila reial (Aquila chrysaetos), brúfol (Bubo bubo), gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), abellerol (Merops apiaster) i colom xixella (Columba oenas)  
Microreserves de flora  
Al municipi de Villena trobem les microreserves Miramontes de 7,1 ha i la de Cabecicos de Villenas de 2,393 ha; a més, a Beneixama trobem la microreserva barranc del Toll, de 19,77 ha. En l'estudi d'impacte ambiental no se situen les microreserves ni es detallen les característiques més importants d'aquestes, que s'exposen a continuació:  
Sense que es vegen afectades directament per les instal·lacions proposades.  
Coves  
S'han trobat, tan sols al PE Serra Grossa dues coves d'interés, es tracta en primer lloc de la cova de l'Aigua, localitzada a 600 metres al sud-est de l'aerogenerador núm. 1 i la cova de l'Avern, situada a uns 600 metres a l'est de l'aerogenerador núm. 23. En cap de les dues s'han trobat comunitats de quiròpters inventariades d'interés segons s'indica en el document subsanatori lliurat pel promotor al juliol de 2006.  
Camins ramaders  
A la zona del PE el Morrón s'observen els assegadors Camino de Caudete i de los Calderones, a més es troben els assegadors de la Cuesta, del Cascante, i el Campo de las Fuentes, els dos últims creuen el parc eòlic.  
Al PE Sierra Grossa el camí de servei del parc creua l'assegador d'Ontinyent.  
Al PE Serra de la Solana trobem diversos camins ramaders, això és, l'assegador de l'Alto de la Zafra, assegador del Camino de las Fuentes, assegador del Lindero i el de los Calderones.  
S'han d'adoptar mesures protectores per a la protecció de la totalitat dels camins ramaders classificats en les superfícies afectades, i no es pot en cap cas ocupar els camins ramaders en tota l'amplària legal d'aquests per instal·lacions permanents (subestacions, aerogeneradors, edificis de control, suports de línies elèctriques, etc.). En les ocupacions temporals hauran de garantir-se en tot cas el trànsit ramader.  
  
\* \* \* \* \*  
Domini públic hidràulic  
En tot el conjunt de la zona 13, les rambles tenen una importància primordial, amb un potencial erosiu molt elevat que es reflecteix en les diverses malles de drenatge que teixeixen aquests cursos estacionals d'aigua.  
Al PE el Morrón a la vessant nord-oest d'aquest destaca la rambla del Gasqué i els barrancs de Puerto i del Infierno, i pel vessant sud els barrancs d'Onis i Galvany. La pluviometria és recollida per la conca del riu Vinalopó.  
La pluviometria a la zona del PE Serra Grossa és recollida per la conca del riu Canyoles, afluent pel marge esquerre del Xúquer, i pel riu Clariano, afluent pel marge dret.  
Al PE Serra de la Solana la zona és drenada per diversos barrancs i rambles, els més importants són els situats al vessant sud, aquests són barranc del Ramblaret, barranc de la Derecha i barranc del Franco. La pluviometria és recollida pels rius Reconque i Canyoles (afluents del Xúquer) i pel riu Vinalopó.  
Patrimoni cultural  
L'estudi d'impacte ambiental aporta pla de situació dels diversos jaciments arqueològics pròxims als parcs eòlics. Dels jaciments arqueològics localitzats s'indica que sempre estan a una distància considerable dels aerogeneradors; cal destacar la presència dels jaciments següents a l'àrea d'afecció dels parcs eòlics:  
- Barranc Tuerto (edat de bronze 2000 -1000 a.C) al terme municipal de Villena, a poca distància del PE Serra de la Villa.  
- Cova Negra del Morrón (neolític - bronze) al terme municipal de Villena al peu de la cima del Morrón dins de l'àmbit del PE el Morrón.  
- La Banyesa, A, B, C (neolític) al terme municipal de Bocairent, a pocs metres del PE Altos del Cortijo.  
- La Solana al terme municipal de Bocairent, a pocs metres del PE Altos del Cortijo.  
Si bé els parcs de Serra de la Villa i Altos del Cortijo queden fora de l'abast d'aquesta declaració.  
Es considera necessari supeditar l'execució de l'obra a la realització de la totalitat de les prospeccions arqueològiques de les àrees afectades per a evitar afeccions al patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic i arquitectònic; i al corresponent informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Forests d'utilitat pública  
Les forests afectades pels aerogeneradors del parc eòlic o pel contorn d'aquests són les següents:  
Classificació i qualificació urbanística  
Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.  
La normativa del Pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 de qualsevol aerogenerador, norma que, d'altra banda, sembla excessiva ja que d'acord amb la característiques del medi i amb els criteris urbanístics el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això, (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzables) no fixa cap distància per a les construccions que hi ha, ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'han tingut en compte la localització de les edificacions aïllades com a aspecte limitant per a l'elecció d'alternatives.  
Per tant, es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les edificacions que hi ha fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb el que expressa l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, es fixarà quan existisca incompatibilitat manifesta amb la determinació dels plans. No obstant això, l'execució de les instal·lacions eòliques produiran efecte negatiu sobre les activitats preexistents que caldrà corregir a càrrec de l'empresa promotora.  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents (article 10 de les normes urbanístiques) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) o sobre els usos actuals dirigits al turisme ambiental i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi i impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha incompatibilitat manifesta dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques,   
Consideracions ambientals  
Si extraiem les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental, com també de les successives entregues de documentació complementària, es destaca el següent:  
Afecció sobre l'avifauna  
Els estudis d'avifauna presentats posseeixen deficiències pel que fa a metodologia i freqüència de visites. Malgrat això resulta molt negatiu el tram aeri de l'evacuació al tram entre el parc de la Solana i el Morrón sense que s'haja realitzat cap estudi d'afecció de les línies elèctriques. Per un altre costat sembla clara la perillositat de l'alineació dels aerogeneradors 9-14 de la Serra de la Solana.  
Es fa necessari que els estudis d'avifauna complisquen amb la metodologia proposada pel Servei de Conservació de Biodiversitat, metodologia lliurada als promotors de les zones eòliques del Pla eòlic de la CV el 27 de gener de 2006, i avaluar amb més detall el risc de col·lisió (sobretot de l'àguila reial, àguila de panxa blanca i soliguer menut) i identificar tots els encreuaments que es produïsquen a alçària de risc amb els aerogeneradors situats a l'àrea de campeig d'aquestes.  
Si bé el sistema d'evacuació de l'energia no és objecte d'aquesta declaració haurien d'iniciar-se els estudis pertinents per a avaluar l'impacte que sobre l'avifauna poden provocar aquestes instal·lacions.  
Afecció sobre la vegetació  
Es constata l'afecció a espècies de domini rocós com ara Juniperus phoenicea (el Morrón i la Solana) o de pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica (Hypericion ericoides) com en l'aerogenerador 24 del Morrón. Per això ha d'evitar-se, en la mesura que es puga, l'afecció a aquests hàbitats rocosos d'una banda desplaçant l'esmentat aerogenerador i, d'una altra, ajustant la localització d'aerogeneradors que afecten Juniperus phoenicea quan forme part de comunitats rocoses  
D'altra part, l'ombria de la Serra Grossa conté un carrascar en activa regeneració amb pastius intercalats de gran interés per a la biodiversitat i l'afecció d'aquest ha d'evitar-se, en la mesura que es puga, concentrant aerogeneradors i buscant posicions alternatives en la solana de la serra.  
La presència de Dictamnus hispanicus, espècie inclosa en l'annex III de l'Ordre 20 de desembre de 85, obliga a la realització d'inventaris previs als projectes d'adequació de camins i plataformes.  
La restauració i revegetació de les àrees afectades es farà extensiva no sols a la superfície de les plataformes, fonamentacions, suports, camins etc., sinó també als talussos i terraplens residuals de l'obra. Amb aquesta finalitat es realitzarà una plantació amb espècies arbustives o arbòries semblants a les que hi ha als voltants i pertanyent als hàbitats comunitaris.  
Afecció sobre el risc d'incendi  
No s'ha realitzat un estudi detallat del risc d'incendis, amb l'objecte de proposar mesures protectores o correctores adaptades als plans de prevenció que hi ha, o a les modificacions necessàries per a garantir-ne l'efectivitat o, si és procedent, la coordinació amb els plans en projecte, tal com s'indica en el punt 3.7.6.3. de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Es fa necessari redactar un projecte de mesures correctores del risc d'incendi que done resposta a l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, sobretot pel que fa a la creació d'una xarxa de punts d'aigua per al proveïment dels mitjans d'extinció terrestres.  
Altres aspectes  
La resta d'aspectes han sigut en major o menor mesura previstes i proposades una sèrie de mesures preventives i correctores, que en general es consideren adequades encara que és necessari en alguns casos, matisar-les i complementar-les:  
Reducció al màxim de les superfícies afectades per les infraestructures (subestació, fonaments, plataformes de muntatge, camins, etc.) i ajustar-les a les realment necessàries tenint en compte els impactes residuals que generen els sobredimensionaments i que els parcs se situen sobre àrees amb hàbitats prioritaris  
El programa de vigilància també ha de cobrir el control del soroll i les ombres a la zona d'influència com també la incidència sobre la població i l'estudi del grau d'acceptació del projecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglamen d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
4. : L'article 16.2.m), del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d''aplicació, el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 13 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, exclosa la infraestructura d'evacuació d'aquest; el promotor del qual és Eólica de Levante, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Emplaçament de les instal·lacions eòliques  
1. 1. La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés tant interiors com exteriors seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada el 27 de juliol de 2006, amb les excepcions i matisacions que es detallen en els apartats següents, i queda, en qualsevol cas, supeditat el replantejament definitiu en els casos en què poguera afectar-se la superfície pertanyent als camins ramaders, a jaciments arqueològics inventariats o els que es pogueren detectar en les prospeccions prèvies, flora endèmica o amenaçada, o als resultats dels estudis preoperacionals d'avifauna que es detallen en el punt 2 d'aquesta resolució.  
1. 2. S'ha d'estudiar la viabilitat tècnica de soterrar la línia elèctrica aèria d'alta tensió que uneix les subestacions de la Solana i el Morrón i acostar ambdues o unificar-les en una única subestació situada al parc eòlic del Morrón. L'objectiu és eliminar el perill potencial que sobre l'avifauna pot provocar aquest tram de línia. Si el que s'ha dit fóra impossible tècnicament haurà de quedar perfectament justificat i s'hauran de plantejar alternatives per a minimitzar l'impacte.  
1. 3. S'haurà de desplaçar l'aerogenerador 24 del parc eòlic del Morrón de manera que no afecte l'hàbitat rocós sobre el qual s'instal·la. D'altra banda s'han de senyalitzar les espècies de Juniperus phoenicea que formen part de comunitats rocoses a fi d'evitar-ne l'afecció en ajustar la localització de plataformes i sabates.  
1. 4. S'han d'eliminar els aerogeneradors que es troben dins d'un radi d'1 km amb centre en el punt de nidificació de l'àguila reial. Així doncs, s'han d'analitzar posicions alternatives sobre les quals serà necessari efectuar tots els estudis relatius a l'afecció d'aquestes a la vegetació i els corresponents estudis preoperacionals d'avifauna d'acord amb el protocol establit al gener de 2006.  
Cal assenyalar que, d'acord amb el que indica el punt 1.1, la posició definitiva dels aerogeneradors queda supeditada a les conclusions de l'Estudi preoperacional d'avifauna que l'empresa promotora ha de completar segons el que disposa el condicionant número 2 i presentar abans de la tramitació dels projectes d'obra civil.  
1. 5. S'han d'analitzar posicions alternatives a la solana del parc eòlic de la Serra Grossa per als aerogeneradors instal·lats a l'ombria per a les quals serà necessari efectuar els estudis esmentats en el punt 1.4.  
1. 6. S'ha de realitzar un inventari de l'espècie Dictamnus hispanicus inclosa en l'annex III de l'Ordre 20 de desembre de 85, de manera que s'evite, o minimitze, la possible afecció que la construcció o adequació de camins i plataformes pot comportar per a aquesta espècie.  
1. 7. El traçat final del camí d'accés al parc eòlic del Morrón haurà d'evitar l'afecció a les masses arbòries que hi ha a la zona, principalment la de carrasca. En el cas que es veren afectats peus de carrasca, se n'haurà de trasplantar sempre que l'alçària d'aquests supere el metre.  
1. 8. Per a l'obertura de nous camins o millora dels que hi ha s'han de disposar cartells informatius en l'entrada a l'àmbit territorial del LIC dels hàbitats o espècies que hi ha a la zona, com també de les normes bàsiques per a la conservació d'aquestes.  
1. 9. Encara que no siga objecte d'aquesta declaració, les línies d'evacuació han de reunir totes les mesures de protecció i seguretat recollides en el Reial decret 263/2008, de 22 de febrer, de protecció de l'avifauna.  
1. 10. La reubicació dels aerogeneradors i de les subestacions s'ha de realitzar, en tot cas, dins de l'àmbit del pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en el condicionant núm. 5. Els aerogeneradors que no puguen reubicar-se hauran de ser eliminats.  
2. L'estudi preoperacional d'avifauna ha de:  
- Completar-se seguint els criteris assenyalats pel Servei de Biodiversitat, durant un cicle anual en aquelles zones on s'han detectat riscos per a espècies amenaçades. Aquestes zones són:  
- Del parc de la Solana, els aerogeneradors del 7 al 15.  
- Del parc de la Serra Grossa, els aerogeneradors de l'1 al 7.  
- Avaluar amb més detall el risc de col·lisió de: l'àguila de panxa blanca, l'àguila reial i el soliguer menut; i identificar tots els encreuaments a alçària de risc que es produïsquen amb els aerogeneradors situats en l'àrea de campeig d'aquests, tant d'exemplars adults com de juvenils.  
- Determinar la utilització de cada espècie de cada zona dels parcs i establir les mesures correctores i compensatòries pertinents, com ara, mantenir sense afeccions suficient percentatge de la seua àrea d'alimentació.  
- Determinar l'afecció del parc previst sobre l'àguila de panxa blanca mitjançant un seguiment singular d'almenys un dels membres de la parella pròxima al parc. Les característiques del l'esmentat seguiment hauran d'acordar-se amb el Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Ampliar els estudis a posicions alternatives d'ubicació i, encara que no siga objecte d'aquesta declaració, a les línies elèctriques aèries d'alta tensió.  
3. L'inici de les obres requerirà una resolució complementària a aquesta declaració emesa sobre els projectes constructius de les instal·lacions. Amb aquesta finalitat, i amb caràcter previ, s'ha de procedir a la presentació, supervisió i vistiplau per part d'aquesta Direcció General de la documentació següent:  
- A la presentació, supervisió i vistiplau de l'estudi preoperacional d'avifauna dels parcs eòlics de la zona 13 completat i elaborat d'acord amb el protocol establit i remés al promotor al gener de 2006. Si dels estudis previs s'evidencia incompatibilitat amb les infraestructures projectades (aerogeneradors i sistema d'evacuació) es proposaran les modificacions necessàries basant-se en els esmentats resultats. Així mateix, si de les dades obtingudes es conclouen impactes crítics, caldrà ajustar-se al que disposa el condicionant núm. 10.  
- A la presentació, supervisió i vistiplau d'un projecte que reculla tant les mesures compensatòries reflectides en el document d'ampliació i esmena de 29 de setembre de 2007, com les mesures compensatòries proposades pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, que són:  
- Estudi silvopastoral en relació amb l'afecció d'aquest als hàbitats o espècies prioritàries que hi ha a la zona, i el contingut mínim del qual ha de ser el següent: anàlisi de la situació inicial, determinació de la capacitat de càrrega, actuacions de millora tant sense modificar el nombre de caps com amb el nombre de caps òptims, pla de gestió (zones d'abeuradors, zones de pastura, torns).  
- Recuperació de l'hàbitat de matolls arborescents de juniperus spp. (codi 5210) amb introducció, en aquelles zones que les condicions edàfiques ho permeten, de l'alzina. Aquesta actuació seria compatible amb el pla de maneig d'hàbitat que proposa el promotor, en constituir un hàbitat obert.  
La recuperació de l'hàbitat consistiria en la repoblació d'una superfície que compensara el conjunt d'actuacions que s'han de desenvolupar, tant per la seua afecció directa com indirecta (camins, rases elèctriques, plataformes de muntatge, i sabates dels aerogeneradors, línia d'evacuació) amb les mesures oportunes enfront del pasturatge. Aquesta actuació pot realitzar-se en algunes vessants del LIC que es troben completament alterades.  
- Creació d'una xarxa de tolles, completament naturalitzades i protegides enfront del pasturatge per a la recuperació de les poblacions d'amfibis que hi ha al LIC (salamandres i renocs).  
- Millora dels peus d'alzina que hi ha al LIC, mitjançant la protecció d'aquests enfront del pasturatge, afavoriment vegetal, eliminació de vegetació que competeix directament amb aquesta (sempre que no constituïsca una espècie dels hàbitats que hi ha a la zona).  
- A la presentació, supervisió i vistiplau del projecte d'incorporació de mesures protectores o correctores de prevenció d'incendis.  
- A la presentació d'informe favorable de no-afecció o compatibilitat dels camins ramaders amb les infraestructures previstes dels Serveis Territorials de Medi Ambient. Per a la comprovació d'aquests s'ha de presentar un pla amb els camins ramaders juntament amb l'amplària legal d'aquests on es mostre la no-afecció permanent a aquests i s'indiquen, si és procedent, les afeccions temporals.  
- A la presentació dels informes favorables o condicionants establits per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la no-afecció de les instal·lacions al Patrimoni Cultural Valencià.  
- A la presentació d'informe favorable de l'òrgan de conca en cas d'afecció al domini públic hidràulic.  
4. S'han de sotmetre al procediment d'informació pública, per un període no inferior a 30 dies, els estudis d'impacte ambiental de les línies elèctriques d'alta tensió presentats el 27 de juliol de 2006, com també els documents d'ampliació i esmena d'aquests lliurats el 17 d'abril de 2007. Les al·legacions rebudes, com també la contestació a aquestes s'han de remetre a aquesta Direcció General per a realitzar-ne l'avaluació d'impacte ambiental. En cap cas el traçat de les línies elèctriques ha d'afectar les zones determinades com a no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
5. En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) s'ha de modificar el següent:  
La franja o amplària que delimita l'àmbit del pla especial per als aerogeneradors i subestacions (àrea en què es declara compatible les instal·lacions eòliques) independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, ha d'excloure en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament vigent del municipi en qüestió, i podrà ser exigible, motivadament i excepcionalment, una major distància per als municipis que, per condicions topogràfiques o de colimitació amb sòl d'especial protecció, tinguen com a única alternativa possible el creixement del nucli urbà en la direcció del parc eòlic.   
- Els camins ramaders classificats limítrofs a les alineacions.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció de jaciments arqueològics o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.  
S'ha d'eliminar la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè no existeix incompatibilitat manifesta dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques.   
S'ha d'incloure una norma en la documentació amb eficàcia normativa sobre l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant per a la fase de construcció (impacte temporal) com per a la fase de funcionament (impacte permanent), per a aquelles en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu la Llei 1/1970, de 12 d'abril, sobre caça i la Resolució de 26 d'abril de 1998, de la Direcció General de la Producció Agrària, per la qual es donen normes per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.  
6. Les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental s'han de complementar amb les següents:  
Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció de soroll durant la construcció   
- Mesures per a minimitzar la contaminació en la fase de construcció:  
- S'han d'efectuar regs periòdics dels camins que suporten trànsit rodat i dels abassegaments de material. La freqüència s'haurà d'adaptar a l'estació l'any i a les condicions meteorològiques de cada moment i sempre que es faça perceptible l'emissió de partícules.  
- Els vehicles de transport de material han de circular amb les caixes cobertes de lona.   
- Mesures per a la prevenció de la contaminació acústica:   
- S'ha d'efectuar un manteniment periòdic dels silenciosos dels escapaments, rodaments d'engranatges i mecanismes en general de tota la maquinària que intervinga en l'obra.  
- Les voladures com a mètode d'excavació s'han d'utilitzar puntualment i només en els supòsits en què no hi haja tècniques alternatives.  
Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic durant la fase de construcció:  
- El promotor haurà de presentar, prèviament a l'inici de les obres, la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos, del fet que es farà càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.  
Protecció dels valors geològics i geomorfològics   
- S'ha de realitzar un seguiment de les obres a fi de detectar qualsevol formació càrstica d'interés (coves, dolines, avencs, etc). Qualsevol troballa ha de ser comunicada mitjançant un informe especial a aquesta Direcció General per tal de valorar i informar de la importància d'aquesta, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- Després de detectar-se zones amb riscos geològics s'han d'aportar estudis particulars d'aquestes zones prèviament a la realització de qualsevol actuació.  
Protecció a la fauna:  
- Prèviament a la tramitació dels projectes constructius dels parcs, línies elèctriques i la resta d'infraestructures necessàries s'ha de presentar l'estudi preoperacional d'avifauna completat d'acord amb el condicionant número 2.  
Protecció del sòl i la vegetació.  
- Durant la fase de construcció, les amplàries màximes de plataforma en el condicionament dels camins d'accés als parcs i els vials interiors, és a dir, exceptuant les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària (que es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades en les instal·lacions dels aerogeneradors) no han de sobrepassar els 5 metres d'amplària.  
- En cap cas els vials interiors han de tenir una amplària superior als vials d'accés principals.   
- Una vegada finalitzada la fase d'execució de les obres, l'amplària dels camins que s'hagen condicionat s'ha de reduir a 3,5 m.  
- Les dimensions de les plataformes de muntatge, fonaments d'aerogeneradors, rases de la xarxa subterrània, zones d'abassegament de materials, planta de formigonat, etc., s'han de reduir al mínim necessari per a l'execució de l'obra i compliment de les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.  
- En els vials de nova obertura per a accedir a les instal·lacions eòliques que no tinguen servitud de pas, l'accés haurà d'estar restringit al personal tècnic.  
- En la restauració vegetal s'han de tenir en compte els aspectes següents:  
- S'han de desmantellar i restaurar totes les infraestructures temporals executades de manera immediata després de finalitzar-ne l'ús.  
- S'han d'emprar espècies i densitats de plantació semblants a les característiques de l'entorn de cada parc, o que formen part dels hàbitats que hi ha. Les espècies han de ser autòctones o endèmiques del lloc.  
- La mescla emprada en la hidrosembra haurà d'estar formada per espècies de la flora local.  
- En la restauració dels talussos dels camins i de les plataformes de muntatge s'han d'emprar espècies arbòries, arbustives i herbàcies, mentre que al voltant dels aerogeneradors s'han d'emprar espècies herbàcies.  
- La revegetació mitjançant hidrosembra s'ha d'aplicar sobre els talussos residuals d'inclinació major de 3H:1V dels camins i explanacions permanents, i immediatament després del perfilat de la seua morfologia final. En el cas de talussos menors o iguals a 3H:1V s'ha de realitzar, en cas d'estimar-se necessari, sembra en sec.  
- S'han de dur a terme plantacions en totes les superfícies de restauració. No obstant això, s'han de tenir en compte les limitacions que hi ha a causa de l'aplicació de la legislació vigent i en particular pel que fa als camins ramaders, tallafocs, faixes auxiliars de camins i faixa de servitud de línies aèries.  
- S'hauran d'aplicar els regs necessaris per a garantir l'arrelament de la vegetació, per a obtenir la retenció del sòl i la integració paisatgística.  
- La revegetació s'ha de realitzar en l'època adequada (tardor - hivern) immediata a la finalització de les obres.  
- S'han de restaurar i revegetar els terrenys afectats per les obres i conservar, en la mesura que siga possible, el sòl que hi ha.  
- En cas de ser necessari, l'ús de materials (tant àrids com terra vegetal) no procedents de la mateixa excavació de l'obra, per resultar aquesta insuficient o inadequats, s'han d'obtenir de pedreres autoritzades, mentre que l'eliminació dels materials sobrants s'ha de realitzar en un abocador inert legalitzat. En cas de no haver-hi pedreres o abocadors autoritzats als voltants de l'obra i recórrer-se a emplaçaments nous, s'ha de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament per al desplegament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i l'Ordre 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, la qual estableix els continguts mínims dels estudis d'impacte ambiental.   
- S'ha de sol·licitar autorització prèvia a les actuacions de moviment de terres per al desbrossament o trasplantament de les espècies vegetals incloses en els annexos II i III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Amb aquest fi s'acompanyarà l'inventari sol·licitat en el condicionant 1.  
Protecció contra incendis  
- S'ha de presentar, prèviament a l'execució de les obres, un projecte que incorpore i concrete les mesures preventives o correctores generals proposades en l'informe sectorial del Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, que inclourà la xarxa de densificació de punts de proveïment d'aigua per als mitjans d'extinció terrestres.  
Protecció al patrimoni  
- S'han de presentar els informes favorables o condicionants establits per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la no-afecció de les instal·lacions al Patrimoni Cultural Valencià.  
Si en el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en aquesta avaluació d'impacte ambiental, caldrà estudiar-los i corregir-los.  
7. Projecte de desmantellament  
En el projecte de desmantellament s'ha d'especificar que en la revegetació de les plataformes de muntatge s'han d'emprar, no sols espècies arbustives, sinó també espècies arbòries representatives de l'hàbitat que hi ha als voltants de cada un dels parcs.  
En el projecte de desmantellament ha de constar que els vials i camins que uneixen els aerogeneradors que el Servei de Prevenció d'Incendis no considere necessaris mantenir, han de ser restaurats i revegetats amb espècies autòctones presents en l'entorn.  
8. En relació amb el pla de vigilància ambiental  
- El període establit de tres anys per al pla de seguiment no es considera suficient, s'ha d'ampliar a cinc anys. El pla de seguiment s'ha de reiniciar per a aquells aerogeneradors o trams de línia que, transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques, per qualsevol causa s'hagen reubicat o modificat.  
- El responsable del PVA ha de disposar per a aquesta labor d'una assistència ambiental d'obres i recuperació ambiental. Aquesta assistència s'ha de desenvolupar al llarg de totes les obres, tant la construcció dels parcs com la instal·lació de les línies. Normalment aquesta assistència ambiental serà exercida per un tècnic que ha de ser reforçada per un altre en els moments de major intensitat o simultaneïtat d'obres.  
- S'ha de realitzar un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis pròxims com de les masies com també de la incidència sobre l'activitat econòmica de la zona.  
- En els processos de desbrossament i moviments de terra, necessaris en la instal·lació de les infraestructures associades als parcs (subestacions, fonaments, plataformes, camins i rases, etc.) que es desenvolupen en el LIC els Alforins i hàbitats prioritaris, serà necessària la presència d'un tècnic ambiental la finalitat del qual haurà de ser la de minimitzar les afeccions produïdes sobre la vegetació d'interés existent.  
- Una vegada que els parcs es troben en funcionament, s'ha de realitzar un control mensual durant el primer any de funcionament sobre la mortaldat provocada per cada un dels aerogeneradors com també les línies d'evacuació, i s'ha d'elaborar un informe que haurà de ser remés a aquesta Direcció General per a adoptar les mesures que crega oportunes.  
- Durant el primer any del funcionament del parc eòlic, a més de l'estudi d'afeccions sonores, s'ha de realitzar un estudi de l'afecció per ombres que inclourà inexcusablement mesures a totes les masies, habitades o no, en les quals hi ha una activitat agrícola i ramadera. S'ha d'incloure una anàlisi dels resultats i s'ha de proposar les mesures protectores o correctores que s'han de realitzar sobre els nuclis agropecuaris preexistents. L'empresa promotora ha de finançar les mesures necessàries per a corregir els possibles impactes ambientals.  
- S'ha de comprovar la idoneïtat dels exemplars vegetals que es volen trasplantar i la idoneïtat del lloc de destinació, i que es realitzen les operacions prèvies (podes, aplicació de productes cicatritzants, etc.). S'ha de verificar que les operacions es realitzen en el menor temps possible.  
- El pla ha d'incloure l'elaboració i la remissió a aquesta Direcció General dels informes següents:  
- Abans de l'inici de les obres:  
- Pla de vigilància i seguiment ambiental per a la fase d'obres, que indique expressament els recursos humans i materials assignats.  
- Pla d'assegurament de la qualitat, pel que fa a qualitat ambiental, presentat pel contractista que execute les obres, que indique els recursos humans i els materials assignats.  
- Fase d'obres:  
- Informe ordinari mensual (des de l'acta de replantejament) sobre el desenvolupament i l'execució de les mesures preventives i correctores exigides per aquesta declaració i incloses en el projecte definitiu.  
Informe extraordinari previ a l'acta de recepció de les obres.  
- Informes especials de caràcter urgent que siguen necessaris, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
En els esmentats informes ha de quedar reflectit el desplegament i execució de totes les mesures protectores i correctores.  
- Fase de garantia de les obres:  
- Informe semestral ordinari (des de la firma de l'acta de recepció de les obres).  
- Informe extraordinari previ a la finalització del període de garantia de les obres.  
- Informe final.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
S'han de determinar les afeccions dels parcs eòlics i infraestructures associades sobre el medi, i comprovar-ne l'adequació a l'estudi d'impacte ambiental. En cas de detectar afeccions no previstes s'han de prendre les mesures necessàries per a la correcció d'aquestes.  
S'ha de comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores projectades. En particular, sobre l'estat i efectivitat de les mesures de protecció del sistema hidrogeològic, dels nivells sonors, fauna i estat i progrés de les àrees de les plantacions i hidrosembres realitzades.  
- Fase de funcionament:  
- Informe anual.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
S'ha de comprovar l'efectivitat de les mesures preventives i correctores projectades. En cas de detecció d'afeccions no previstes a llarg termini, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
El contingut mínim dels informes ha de ser el recollit en l'apartat 6 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
De la revisió d'aquesta documentació per part d'aquesta Direcció General podran derivar-se modificacions de les actuacions previstes, a fi d'una millor consecució dels objectius d'aquesta declaració.  
9. Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural  
En el termini de sis mesos des de la notificació d'aquesta declaració s'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, tal com queda establit en l'article 16 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. El projecte de mesures compensatòries ambientals ha d'incloure així mateix un programa per al control del seu desenvolupament i efectivitat amb l'estructura, continguts i informes del programa de vigilància ambiental presentat. Aquestes mesures inclouran almenys les descrites en el condicionant 3 respecte a les mesures compensatòries per l'afecció al LIC els Alforins i se'n podrà sol·licitar l'ampliació en el cas que es constaten altres afeccions ambientals no crítiques.  
10. Si com a conseqüència de les dades obtingudes en els estudis preoperacionals o en el programa de vigilància ambiental es desprenen afeccions negatives no previstes anteriorment s'hauran de suprimir o modificar les instal·lacions que les generen i, si és procedent, caldrà ajustar-se al que disposa l'article 34.4 del Decret 162/1990. Les modificacions que calga aplicar, inclòs el desmantellament dels aerogeneradors en el cas d'impacte crític, s'ha de realitzar a càrrec de l'empresa adjudicatària sense que en cap cas es puga entendre que està subjecte a compensacions per part d'aquesta Administració.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6027, del 03-06-2009 (2009/6336)

RESOLUCIÓN de 27 de abril de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Rafelbuñol, Palanques y Zona eólica 13.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6027

Fecha DOGV
:   03-06-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/6336

CVE


Fecha del documento
:   27-04-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Rafelbunyol](javascript:void(0))
    * [Palanques](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de abril de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Rafelbuñol, Palanques y Zona eólica 13. [2009/6336]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 058/07-AIA Rafelbunyol, 165/06-AIA Palanques, y 035/02-AIA Zona eólica 13.  
Valencia, 27 de abril de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 58/2007-AIA   
Título: Modificación Puntual Nº 9 de las NNSS de Rafelbunyol  
Promotor: Ayuntamiento de Rafelbunyol  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rafelbunyol y CTU   
Localización: parcela 4, polígono 6, sita en el Camí de la Rambleta (prolongación de la Cl. Calvari) al oeste del núcleo urbano.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto de la modificación puntual sometida a evaluación de impacto ambiental es establecer una nueva reserva de suelo dotacional para un equipamiento público mediante la reclasificación de suelo no urbanizable común.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio de Rafelbunyol lo constituyen las normas subsidiarias de planeamiento aprobadas el 31 de octubre de 1989 por la Comisión Territorial de Urbanismo y revisadas con fecha 7 de noviembre de 1995. A su vez, dichas NNSS han sido objeto de Homologación Global con aprobación definitiva de fecha 21 de diciembre de 1999. Estos dos últimos instrumentos fueron sometidos a su correspondiente procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
La modificación puntual pretende el cambio en la calificación de una parcela dotacional en el Sector I, con una superficie de 5.649 m², para la construcción de 180 viviendas en régimen de protección pública. Y ello debido a la suficiencia de equipamientos en el municipio y la falta de VPO y suelo urbanizado para albergarlas. Para restituir esta superficie de equipamiento del Sector I y mantener los estándares de dotaciones públicas como consecuencia del incremento de la edificabilidad residencial, se establece una nueva reserva dotacional sobre suelo no urbanizable común que pasa a suelo urbanizable dotacional, mediante un cambio en la clasificación del suelo en el municipio.  
La reclasificación abarca una superficie total 12.564m² con destino a un equipamiento público sin un uso específico y zona verde (JL).  
3. Alternativas  
Las posibles alternativas quedan condicionadas por el objeto del proyecto, donde la decisión de reclasificar suelo no urbanizable para establecer una nueva reserva de suelo dotacional está determinada por la necesidad de suplir el cambio de uso en el planeamiento vigente, que supone la recalificación de una parcela dotacional a suelo residencial con destino a la construcción de vivienda sujeta a algún régimen de protección pública.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 8 de marzo de 2007, la Dirección Territorial de Valencia remite una copia del expediente administrativo municipal y la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo a la modificación puntual nº 9 de las NNSS de Rafelbunyol, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según edicto expuesto en el tablón de la corporación municipal de fecha 15 de diciembre de 2006 y anuncios publicados en el diario Valencia Hui, de fecha 20 de diciembre de 2006, y en el DOGV nº 5420, de 3 de enero de 2007.   
Durante el periodo de información pública se presenta una única alegación según consta en el certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de Rafelbunyol relativo al acuerdo de aprobación provisional por Pleno de 15 de febrero de 2007.  
3. Resumen de las alegaciones  
La única alegación presentada, que es desestimada, plantea como alternativa la reclasificación de terrenos junto al cementerio, actual borde urbano de la población, en lugar de establecer la reserva de suelo dotacional sobre la parcela determinada por el Ayuntamiento distante unos cien metros.   
Informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los informes remitidos la Dirección Territorial de Valencia, con fecha 28 de marzo de 2007, y que son los siguientes:  
- Certificado de Aguas de Valencia, SA como entidad gestora del suministro de agua potable, que informa positivamente sobre la capacidad de los recursos del municipio para atender las necesidades previstas, estimadas en 90m³/día para 180 viviendas.   
- Certificado de la Mancomunitat de L'Horta Nord, entidad gestora del servicio de recogida de residuos sólidos urbanos y su transporte a vertedero, cuyo servicio presta la Sociedad Anónima de Agricultoras de la Vega de Valencia.  
- Informe de la Sociedad Anónima de Agricultoras de la Vega, como empresa adjudicataria del servicio de recogida diaria de RSUs, acreditativo de la capacidad de medios humanos y mecánicos para la gestión de residuos sólidos urbanos para atender el incremento en su volumen, según los datos de población previstos.  
- Informe de la EPSAR sobre capacidad de admisión y gestión de las aguas residuales generados por la actuación, estimado en 131,91 m³/día correspondientes a 660 habitantes equivalentes, siendo viable su tratamiento en la EDAR de Pobla de Farnals supeditado al cumplimiento de condicionantes.   
Afecciones legales  
1. Cauces y barrancos. En la parcela de la actuación no existe ningún cauce ni red de drenaje que se pueda ver afectada, ni riesgo de inundación. El cauce más cercano es el barranco de Puig, cuya avenida genera ocasionalmente inundaciones que, en caso de fuertes precipitaciones, pueden desbordar y alcanzar el desagüe natural de los caminos que bordean la parcela, camí de la Rambleta y carril de la Rambleta.  
2. Patrimonio cultural valenciano. Ninguno de los yacimientos arqueológicos catalogados en Rafelbunyol se encuentra en la zona de estudio. Tampoco se afecta a ningún otro elemento etnológico ni bien de interés cultural. Se ha obtenido autorización para la prospección arqueológica de la parcela cuya información debe justificar la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, aunque no consta en el expediente de EIA el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/98 de Patrimonio cultural valenciano.  
Consideraciones ambientales  
Los terrenos afectados por la reclasificación corresponden a una zona de relieve plano conformado por depósitos de sedimentos de origen aluvial, tratándose de suelos profundos con buenas condiciones agrícolas, sometidos a una actividad intensiva en explotación, con monocultivo de cítricos.   
El paisaje de la zona de actuación es el típico de huerta en la comarca, compuesto fundamentalmente por campos de naranjo, en contacto con el borde urbano Rafelbunyol constituido por vivienda y dos equipamientos, uno deportivo y el cementerio.  
Dadas las características de la actuación, en la que se somete a evaluación de impacto ambiental la reclasificación de SNU común a fin de establecer una reserva de suelo dotacional para albergar un equipamiento público sin determinar y una zona verde (JL), los principales efectos ambientales previsibles son los debidos al consumo y cambio de uso del suelo.   
Los impactos ambientales por consumo de otros recursos y emisión de contaminantes dependerán fundamentalmente del equipamiento que se fije y su uso. De este modo no resulta fácil estimar la demanda de agua potable y el incremento de volumen de las aguas residuales o los residuos. El proyecto tramitado afecta directamente también al paisaje, la hidrología, el aire, la vegetación y la fauna, siendo apenas apreciable y de escasa magnitud el impacto ambiental que se produce.  
El promotor ha remitido justificación, y se ha tenido en cuenta durante el procedimiento de evaluación de impacto ambiental, de la demanda de agua potable y la capacidad de gestión de aguas residuales y RSUs que se deriva de la ejecución de 180 nuevas viviendas, opción válida y adecuada teniendo en cuenta que se trata de la implantación de un uso no contemplado anteriormente y que son estas viviendas las que desplazan los usos dotacionales posibles hasta la fecha.  
Se presenta una relación de medidas preventivas y correctoras que se limitan a una serie de recomendaciones relativas a los factores ambientales sobre los que se identifica algún posible impacto ambiental, con su correspondiente plan de vigilancia ambiental (PVA).  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamente orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la modificación puntual nº 9 de las normas subsidiarias de planeamiento de Rafelbunyol, promovido por el propio Ayuntamiento de Rafelbunyol, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
Teniendo en cuenta la entidad del documento que se tramita, que se trata de un suelo urbanizable dotacional de escasa superficie, cuya urbanización y ordenación definitiva en cuanto al uso queda pendiente, se considera de aplicación para su posterior desarrollo las siguientes medidas correctoras específicas del estudio de impacto ambiental:  
- La aparición, en su caso, de restos arqueológicos deberá comunicarse al Área de Patrimonio Cultural y Museos, que está pendiente de informar a los efectos patrimoniales la actuación propuesta, siendo obligado la adopción de cuantas medidas sean necesarias para su conservación en tanto la Conselleria no emita informe al respecto.  
- Los niveles de ruido ambiental no deben sobrepasar, en ningún punto de la zona, los establecidos en la legislación sectorial vigente para asegurar el futuro bienestar de la población, en un entorno de desarrollo fundamentalmente residencial.  
- Se llevarán a cabo cuantas medidas se contemplen en el estudio de integración pasisajística.  
- Antes de empezar la obras de urbanización o acondicionamiento de la parcela, se procederá al acopio de la capa superficial de suelo, la tierra vegetal, para su empleo en el ajardinamiento en la zona verde (JL).  
- Para prevenir posibles daños por avenidas, se realizará una red de pluviales capaz de evacuar los caudales, cuyo sistema de evacuación se hará extensivo al camí de la Rambleta y carril de la Rambleta, de manera que no se inhabiliten los accesos o el paso libre del agua en caso de lluvias torrenciales.  
- Durante la fase de ejecución, se procederá al riego periódico de las superficies para evitar la dispersión de partículas de polvo. Se deberán extremar las medidas de seguridad ante posibles vertidos accidentales contaminantes del suelo o los acuíferos.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 18 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 165/06-AIA  
Título: Granja avícola de engorde  
Promotor: Begoña Almagro Cebero  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Palanques (Castellón)  
Objeto del proyecto: Construcción y legalización de explotación avícola  
Localización: Polígono 2, parcelas 86, 99, 100, 101, 109, 140 y 141 del término municipal de Palanques (Castellón)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende construir una explotación avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación cuenta con una capacidad para albergar 80.500 pollos. Se situará en varias parcelas con una superficie total de 39.000 m² aproximadamente, en las parcelas 140 y 141 no se ha previsto ninguna construcción. La explotación contará con 2 naves con sistemas de calefacción, ventilación y refrigeración. Tendrán unas dimensiones de 1.920 m²/nave y una altura en cumbrera de 2 m. Contará además con: un depósito de propano para el sistema de calefacción, silos de almacenamiento, aseo, oficina y locales técnicos. El proceso productivo consiste en la recepción de pollitos de un día para su posterior cría y engorde hasta 1,8-2 kg. Con una duración aproximada de 50 días. Se estima que se podrá realizar una media anual de 5,5-6 ciclos.   
Las naves dispondrán de solera de hormigón hidrófugo de 15 cm de espesor. Sobre ésta habrá una cama de viruta o paja que se mantendrá con una humedad entorno al 60%. En el vacío sanitario, el conjunto del estiércol y la yacija se entregará a una empresa externa para su aprovechamiento como abono. La producción de estiércol se estima en 122,5 kg/m² por ciclo de engorde. En el exterior de las naves se habilitarán dos zonas con una superficie impermeable de 100 m² para el almacenamiento de temporal del estiércol que se cubrirá con lonas.  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto, en la explotación se dispondrá de un depósito para su almacenamiento.   
Se ha estimado un consumo de agua para cubrir las necesidades de los animales y la limpieza de 3.750 m³/año. Las aguas sucias provenientes de los aseos irán a una fosa séptica dotada con sistema de depuración. La distancia al núcleo urbano es inferior a 1.000 m.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En fecha 11 de mayo de 2006 el Ayuntamiento de Palanques remite a través de Ofisam Morella el proyecto de actividad y el EIA.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP de Castellón nº 61, fecha de 23 de mayo de 2006. Se hizo la comunicación a los vecinos de las parcelas colindantes y mediante edicto. Se presentaron alegaciones a la actividad objeto del expediente.  
2. Informes sectoriales y documentación complementaria.  
Con fecha 11 de mayo de 2006, el Ayuntamiento de Palanques remite el EIA, el expediente municipal y el proyecto de actividad.  
Con fecha 5 de junio de 2006 se remite copia de la publicación en el BOP del proyecto.  
Con fecha 2 de junio de 2006 se remite una solicitud de Ampliación de documentación en el que se le solicita el informe de patrimonio cultural y el de cuenca ante el aumento del consumo de agua. Se le solicita también que amplíe la documentación contenida en el expediente municipal.  
Con fecha 11 de septiembre de 2006 se remite parte de la documentación solicitada.  
Con fecha 23 de octubre de 2006 se remite el Certificado de abastecimiento de agua suscrito por el jefe de zona de la empresa Fomento Agrícola Catellonense SA. (FACSA):   
En el año 2006 el pozo de Zorita ha llegado a abstecer un máximo de 600 m³/día. Esto implica que la explotación se sitúa en los momentos de mayor consumo en un 80% de su capacidad con la bomba actual. La incorporación del consumo solicitado por la Sra. Begoña Almagro Cebedo, con un caudal solicitado de 3.750 m³/año, y considerando que su consumo máximo, será doble de la media solicitada, se llegaría aproximadamente a un 83% de la capacidad máxima de extracción.  
En cambio, la incorporación de este nuevo suministro acrecentará los problemas de presión que actualmente afectan al suministro de Ortells, Gravera, Villores y Forcall, que impiden la simultaneidad del suministro. Por ello, previa concesión de nuevos suministros, debería resolverse dicho problema técnico.   
En la conversación mantenida con el técnico de la empresa suministradora se informa que se ha solventado el problema de presión.   
Con fecha 23 de enero de 2007 se remite la documentación complementaria.  
Con fecha 25 de mayo de 2006 se hace una consulta al Servicio de Ordenación Sostenible de Medio en cuanto a la posible afección por la ubicación de la explotación sobre el LIC Riu Bergantes.  
Con fecha 12 de febrero de 2006, se responde a dicha consulta y se indica: (...) dadas las características de la actividad, la ubicación de las instalaciones y las medidas que prevén en el mismo, se considera que no es probable que se produzcan afecciones indirectas sobre los hábitats y/o especies de su entorno.  
El expediente administrativo consta de la siguiente documentación:   
- Solicitud por parte del promotor de la licencia de actividad.  
- Decreto de la alcaldía en el que se resuelve admitir a trámite la solicitud presentada, recabar los informes de los técnicos municipales, someter el proyecto a información pública.  
- Copia de la información pública.  
- Informe favorable del Inspector de Sanidad del centro de salud pública de Benicarló.   
- Con fecha 15 de mayo de 2006, informe del arquitecto técnico municipal en el que informa:  
(...) el proyecto presentado, supera la edificabilidad fijada en 0,2 m³/m² por el Art. 50 de la ordenanzas municipales.  
El proyecto presentado no cumple con las distancias mínimas a caminos fijada en 18 m por el art.50 de las ordenanzas municipales (...).  
Con fecha 6 de septiembre de 2006, nuevo informe del arquitecto municipal en el que concluye que se han subsanado las deficiencias observadas.  
Se ha modificado la distancia de caminos ajustándola a lo dispuesto en las ordenanzas municipales, también se ha reducido las dimensiones de las naves a 2 naves de 128 m por 15 m y por 2 m de alto, con lo cual también se cumple con la edificabilidad indicada en el art. 50 de las ordenanzas municipales de 0,20 m³/m².  
3. Alegaciones presentadas al proyecto  
Se presentaron alegaciones al proyecto por parte de una de uno de los vecinos inmediatos, estas fueron de carácter urbanístico salvo una. Ésta se refiere a la afección al medioambiente de la construcción y de la actividad proyectada por contaminación atmosférica y afección a los acuíferos y por la afección a la vegetación existente en la parcela.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable no protegido de acuerdo con las ordenanzas municipales.   
Según el Plan general de ordenación forestal (PEGOF), la parcela 86 tiene una zona clasificada como suelo forestal de arbolado natural.   
Según el visor cartográfico de la CTH correspondiente al PEGOF, la zona de actuación sufrió un incendio en el año 1994. Por el Decreto 6/2004, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, los terrenos estarán sujetos a especial protección para la reforestación y reposición de la vegetación en toda su superficie.  
Las parcelas 140 y 141 se encuentran dentro del ámbito de la zona LIC, Riu Bergantes, incluida en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano, según Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001, para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats.  
La parcela 140 colindante al cauce del Riu Bergantes esta clasificada con un riesgo de inundación 4 (media 100 años y calado bajo <0.8 m) según el PATRICOVA (Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba definitivamente el plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana).  
El municipio de Palanques no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se han descrito de forma muy general los elementos ambientales: agua, suelo, atmósfera, flora, fauna y medio socioeconómico.  
Sólo se han identificado los posibles impactos que se pueden producir en el desarrollo de la actividad ganadera como consecuencia de la generación y gestión de los residuos. Se han analizado las posibles afecciones sobre el suelo, el agua y la atmósfera. No se ha empleado ninguna metodología para su valoración y se ha concluido que el impacto principal será la emisión de amoníaco de las deyecciones.  
La explotación se situará en las inmediaciones del cauce alto del río Bergantes. Litológicamente predominan las rocas calcáreas y margas aunque existe una pequeña depresión en donde el material está compuesto por cantos gravas y limos. Se trata de parcelas incultas con abancalamientos en la pendiente del cerro donde se sitúan. Parte de la superficie de la parcela 86 donde se situará una de las naves está ocupada por arbolado natural. Toda la zona sufrió un incendio en 1994. Visto el anexo fotográfico presentado se observa una regeneración de la superficie afectada. Las parcelas 140 y 141 se encuentran dentro del LIC Riu Bergantes aunque no se ha previsto ninguna construcción ni actuación en las mismas.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas protectoras adoptadas son las siguientes:  
- Impermeabilización de las naves y de la superficie habilitada para el almacenamiento de las deyecciones.   
- Retirada periódica de las deyecciones y control del ambiente en el interior de la nave.  
- Eliminación de cadáveres mediante gestor autorizado.   
No se ha desarrollado el plan de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamente orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja avícola de engorde, situada en el término municipal de Palanques (Castellón), promovido por Begoña Almagro Cebero siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Deberá disponerse del informe definitivo vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. Se deberá presentar ante el órgano sustantivo.  
2. Deberá obtener el informe previo de la Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación (Ley 10/2004 de suelo no urbanizable, Orden de 17 de octubre de 2005, de la CAPA, por la que se regula la emisión de los informes de carácter territorial y urbanístico).   
3. La actuación prevista es colindante a terreno forestal por lo que se deberá notificar ésta en el Servicio Territorial de Castellón de la Conselleria de Territorio y Vivienda con anterioridad a los 30 días naturales previos a la iniciación de las obras según se indica en el Decreto 7/2004, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terrenos forestales y sus inmediaciones.  
4. Las zonas de la parcela 86 clasificadas como suelo forestal deberán respetarse sin que se pueda realizar ninguna actuación en las mismas ya que están sujetos a especial protección para la reforestación y reposición de la vegetación según se recoge en el art.3 del Decreto 6/2004, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados.  
5. Las zonas de la parcela que no se vea afectada por la construcción mantendrán la vegetación existente. Si resulta viable se transplantarán las especies de mayor porte que se vean afectadas.  
6. Se deberá asegurar la impermeabilidad de las zonas de la explotación en contacto con las deyecciones.   
7. Se presentará ante el órgano sustantivo una copia del contrato de recogida de la gallinaza que se generé en la explotación.  
8. Se deberá obtener la autorización de vertido de las aguas sanitarias. Se comprobará periódicamente el buen funcionamiento del sistema de depuración escogido para el tratamiento de las aguas sanitarias de la explotación.  
9. Se dispondrá de las infraestructuras necesarias para garantizar el buen estado sanitario en la explotación: vallado perimetral, vado sanitario a la entrada de la explotación o equipos de presión, telas pajareras, depósito de cadáveres.  
10. Deberá establecer un programa de vigilancia ambiental que se deberá presentar ante esta Secretaría Autonómica para su supervisión.  
11. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 11 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 35/2002-AIA  
Promotor: Eólica de Levante.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes. Dirección General de Energía.  
Objeto del proyecto: Instalaciones Eólicas Zona 13 del Plan Eólico de la Comunitat Valenciana.  
Localización: Términos municipales de Fontanars dels Alforins, Vallada, Aielo de Malferit, Bocairent (Valencia), El Camp de Mirra, Beneixama, Villena y Cañada (Alicante).  
Descripción del proyecto  
El proyecto para el desarrollo del potencial eólico de la zona 13 ha sufrido variaciones sustanciales desde su selección y adjudicación por lo que se realiza una descripción de éstas lo largo del tiempo por considerarla importante en el análisis y elección de la solución definitiva.  
Inicialmente el promotor en los diferentes documentos remitidos a este Servicio (octubre de 2001 y la remitida en octubre 2002 que se corresponde con la documentación expuesta a información pública) propone la instalación de 5 parques eólicos que producirán una potencia total de 157,5 Mw.  
Los 105 aerogeneradores a instalar tienen una potencia unitaria de 1500 kW y se distribuyen de la siguiente forma:  
- Parque Eólico El Morrón, de 28 aerogeneradores.  
- Parque Eólico Sierra de la Solana, de 19 aerogeneradores.  
- Parque Eólico Sierra Grossa, de 31 aerogeneradores   
- Parque Eólico Sierra de la Villa, se compone de 11 aerogeneradores.  
- Parque eólico de Altos del Cortijode 16 aerogeneradores   
La evacuación de la energía producida en los parques eólicos de El Morrón, Sierra de la Solana, Altos del Cortijo y Sierra Grossa es conducida a la ST de 400/132 KV ubicada en el término municipal de Beneixama.  
La energía producida en el Parque Eólico Sierra de la Vila aparte se evacua mediante LAAT de 66 KV que enlazaría con la existente L- Villena - Bocairente.  
Las características de los tendidos eran básicamente las siguientes:  
La LAAT de 132 KV con un recorrido de 33,473 km. desde el Parque eólico El Morrón y Sierra de la Solana con entrada y salida a la S.E.T. Beneixama, continúa con el P.E. Altos del Cortijo y termina en el P.E. Serra Grossa; y LAAT de 66 KV con un recorrido de 1,763 km par el P.E. Sierra de la Vila.  
El 5 de mayo de 2005 la empresa promotora solicita la admisión de modificaciones en los anteproyectos de parques eólicos con las correspondientes modificaciones de plan especial y estudio de impacto ambiental. Estas modificaciones suponen la sustitución de los aerogeneradores por otros de 2 MW de potencia unitaria, disminuyendo el número de aerogeneradores en cada parque.  
Asimismo, aunque se mantiene la construcción de los cinco parques eólicos se pospone la ejecución y desarrollo de los parques eólicos Sierra de la Villa y Altos del Cortijo, quedando el desarrollo de la zona eólica 13 dividido en dos fases:  
1ª Fase. En la que se ejecutarán los parques eólicos de El Morrón, con una potencia total de 50 MW; Sierra de la Solana, con una potencia total de 30MW y el parque eólico de Sierra Grossa, con una potencia de 50 MW.  
2ª Fase. En la que se ejecutarían las obras de los parques eólicos de Sierra de la Villa con una la potencia total de 10 MW, y Altos del Cortijo con una potencia de 16 MW.  
El 27 de Julio de 2006 se realiza un aporte de documentación en el que se realizan una serie de cambios que afectan al potencial eléctrico total de la zona 13, y a las características y el trazado de las líneas de evacuación; esto es:  
- Se aplaza indefinidamente la construcción de los parques Sierra de la Vila y Altos del Cortijo. Con esto, queda pues fuera del ámbito de aplicación de esta declaración el desarrollo de los dos parques eólicos que se iban a construir en una segunda fase.  
- El potencial eléctrico total de la zona 13 de 157,5 MW, queda reducido a 130 MW.  
- Se presentan nuevos Anteproyectos de las líneas de evacuación al modificar la compañía eléctrica distribuidora los puntos de evacuación. Esto hace necesario el sometimiento a información pública tanto de los anteproyectos como del estudio de impacto ambiental de estas líneas.  
Con todo ello, el proyecto definitivo queda de la siguiente manera:  
- Parques eólicos:  
- Parque eólico El Morrón, con 25 aerogeneradores, dispuestos en una única alineación con 180 m de distancia entre máquinas, la potencia total es de 50 MW.  
- Parque eólico Sierra de la Solana, el número de aerogeneradores es de 15, con una potencia total de 30MW. Los aerogeneradores se disponen en dos alineaciones separadas un mínimo de 1200m y 238 m de distancia entre máquinas en la misma alineación.  
- Parque eólico Sierra Grossa, con 25 aerogeneradores, dispuestos en cuatro alineaciones separadas un mínimo de 500 m y 177 m de distancia entre máquinas en la misma alineación. La potencia total es de 50 MW.  
Los aerogeneradores a instalar:  
- Potencia unitaria de 2000 kW.  
- Altura de buje sobre el suelo: 78 m.  
- Diámetro del rotor: 89,6 m.  
En cada parque eólico se ha previsto la instalación de un edificio de control y de una subestación eléctrica, las dos edificaciones quedarán unidas por una pequeña explanada para el aparcamiento de vehículos (salvo en el parque Sierra Grossa que están ubicados en parajes distintos). La superficie total a ocupar es de 958 m² a la intemperie en cada parque.  
Las ubicaciones de las estas instalaciones en cada parque son:  
- Sierra Grossa, la subestación se situará en el paraje denominado Cabezo Gordo.  
- Sierra de la Solana se sitúa al suroeste del pico Águila.  
- El Morrón se encuentra en las proximidades del Alt Redó.  
Los centros de transformación 0,69/20kv se instalan en su totalidad en el interior de la torre de cada aerogenerador y se unirán entre ellos mediante cable enterrado.  
- Líneas aéreas de evacuación.  
Desde la subestaciones de los parques eólicos El Morrón y Sierra de La Solana, partirá una línea eléctrica de evacuación de 132 kV, simple circuito, de interconexión entre las ST de dichos parques con el apoyo nº 45 de la línea aérea de 132 kV entre la St de Villena y la ST de Oliva.  
Por otra parte desde la subestación del Parque Eólico Sierra Grossa partirá una línea de evacuación a 66 KV que entroncará con la LAAT existente de 66KV L-Villena-Bocairent.  
Los anteproyectos y el estudio de impacto ambiental de estas líneas de evacuación, como se ha dicho anteriormente, deberán ser sometidos a información pública y por tanto no son objeto de la presente declaración de impacto ambiental.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental se indica que la elección de los terrenos para la instalación de los parques se abordó mediante un análisis de las distintas alternativas desde tres puntos de vista: energético, técnico-económico y medioambiental. Para ello se realizó un estudio detallado del potencial eólico disponible en la zona 13; a partir de las mediciones de viento realizadas y con la topografía digitalizada se realizó una modelización de la zona y se determino su potencial eólico.  
Desde el punto de vista ambiental, para la selección de las localizaciones con menor impacto se analizaron los siguientes parámetros:  
- Vegetación: formaciones vegetales afectadas en cada alternativa.  
- Avifauna presente en la zona.  
- Afecciones que inciden en la planificación territorial: vías pecuarias, montes de utilidad pública, yacimientos arqueológicos, espacios protegidos, etc.  
- Necesidad de infraestructuras asociadas: accesos, líneas de evacuación etc.  
Como resultado de estos análisis se determinaron aquellos emplazamientos que disponían de suficiente potencial eólico para resultar viable la instalación. De estas zonas aptas se distinguieron inicialmente 7 zonas bien diferenciadas, pero para el desarrollo de la primera fase se redujeron a 5, todas ellas localizadas en áreas aptas o aptas con prescripciones: Parque El Morrón, Parque Solana, Parque Serra Grossa, Parque Alto del Chocolatero y Parque Ascensión.  
Desde el punto de vista ambiental las cinco posibles zonas poseían características muy parecidas; esto es, se localizaban sobre montes de utilidad pública, afectaban a alguna vía pecuaria y la vegetación dominante era similar; por ello, las decisiones para descartar alguno de ellos, se tomaron principalmente en base a criterios técnicos y por tanto tomando como referencia el potencial eólico de los parques. Así pues como los parques Alto del Chocolatero y Ascensión, tenían un potencial medio-bajo quedaron descartados.  
Respecto a la evacuación de la energía eléctrica producida se comparan cuatro alternativas para la línea de evacuación del parque eólico de la Serra Grossa y dos para la de los parques eólicos de la Solana y El Morrón. La metodología empleada, se basa en determinar los corredores que tengan mayor capacidad de acogida de una línea de alta tensión; para ello se analiza la aptitud intrínseca del medio estudiando tres parámetros: riesgo de erosión actual, vegetación y riesgo de incendio; y el impacto potencial sobre el medio por medio del análisis de la distancia a núcleos urbanos o edificaciones aisladas, la distancia a carreteras y caminos existentes y la distancia a zonas de interés faunístico.  
En la línea de evacuación del parque eólico de la Serra Grossa la alternativa 3 queda descartada ya que discurre por la zona media de la sierra, donde la erosión, el riesgo de incendios y la presencia de vegetación natural son mayores, por tanto la capacidad de acogida del territorio a esta actividad es menor. Por otra parte, la Alternativa 2, que circula al este del casco urbano de Aielo de Malferit, sí que discurre por áreas de mayor capacidad de acogida del territorio, no obstante, la mayor profusión de viviendas aisladas, así como el cruce puntual por dos veces del Río Clariano, por su mayor interés para la fauna y la mayor longitud de la línea eléctrica, determinan el rechazo de esta alternativa.  
La alternativa 1 queda descartada ya que, como en la alternativa 2, discurre por zonas donde la presencia de numerosas construcciones limita la capacidad para albergar la línea de alta tensión.  
La alternativa 4 es la más apta ya que discurre por zonas donde la capacidad de acogida es moderada y además, la presencia de construcciones es menor que en las otras alternativas por lo que los posibles impedimentos que éstas puedan originar disminuyen notablemente.  
En cuanto, en la línea de evacuación de los parques eólicos La Solana y El Morrón, la alternativa 2 es descartada debido a la mayor visibilidad que esta presentaría, ya que circula por áreas muy cercanas a los cascos urbanos de Cañada y Beneixama, además, las numerosas edificaciones que se presentan en el ámbito de estudio hacen que para evitarlas aumente la longitud total de la línea en casi cinco kilómetros. Por tanto, la alternativa seleccionada es la 1, ya que la línea discurre por áreas de mayor capacidad, la presencia de edificaciones es casi nula y su longitud total es menor.  
Tramitación administrativa  
El expediente fue incoado de forma conjunta para las 15 zonas eólicas correspondientes al Plan Eólico Valenciano, el 21 de enero de 2002, fecha en la que la Dirección General de Industria y Energía remite a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la documentación correspondiente a los Estudios de Impacto Ambiental de las empresas preadjudicatarias en la reunión de la Comisión de Selección de proyectos del Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, celebrada el 11 de enero de 2002, con el fin de revisar y subsanar las deficiencias documentales.  
Con fecha 14 de junio de 2002, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite a la Dirección General de Industria y Energía la necesidad de solicitar al promotor (Eólica del Levante SL) la ampliación del estudio de impacto ambiental dado que el mismo no cumple con los contenidos mínimos que se le exigen.  
Con fecha 3 de julio de 2002, la Dirección General de Industria y Energía se dirige a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, en relación al escrito anterior, indicando una serie de particularizaciones.  
La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, con fecha 11 de julio de 2002, contesta reafirmando la necesidad de solicitar al promotor la ampliación del estudio de impacto ambiental.   
En relación directa con el desarrollo de los parques eólicos, el 5 de noviembre de 2002 la Dirección General de Industria y Energía envía a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio los documentos correspondientes a los estudios de impacto ambiental presentados por las empresas preadjudicatarias de cada zona eólica, incluyendo las subsanaciones o mejoras recogidas en las documentaciones entregadas así como de aquellos cambios habidos en los parques eólicos.  
El 14 de diciembre de 2004 la Unidad Territorial de Energía remite al Servicio de Impacto Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto, estudio de impacto ambiental y las alegaciones presentadas de la línea eléctrica a 66KV, desde el entronque a realizar en la LAAT existente de 66KV L-Villena-Bocairent y el Parque Eólico Sierra de la Vila.  
El día 15 de diciembre de 2004 la Unidad Territorial de Energía remite al Servicio de Impacto Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto, estudio de impacto ambiental y las alegaciones presentadas de la línea eléctrica a 132KV, simple/doble circuito entre los Parques eólicos El Morrón, Sierra de La Solana, Altos del Cortijo, Sierra Grossa, con entrada y salida en la SET de Beneixama.  
El 7 de junio de 2005 la Dirección General de Energía remitió la documentación técnica correspondiente al Plan Especial y los anexos de modificaciones de dicho Plan Especial, el Estudio e Impacto Ambiental y de los anteproyectos y su modificado, así como la resolución, de 30 de Mayo de 2005 del conseller de Infraestructuras y Transportes sobre la aprobación provisional del plan especial, adjuntando el informe sobre las alegaciones o sugerencias presentadas.  
En la citada resolución de aprobación provisional se indica que la información pública del plan especial de la Zona 13 fue llevada a cabo mediante publicación en el DOGV nº 4552 de 25 de julio de 2003, en el DOGV nº 4565 de 13 de agosto de 2003, en el BOP de Alicante nº 170 de 26 de julio de 2003, en BOP de Valencia nº 209 de 3 de septiembre de 2003, y en el diario El Mundo del día 9 de julio y del día 9 de agosto de 2003; presentándose 408 escritos entre alegaciones de particulares, informes de organismos, y empresas de servicio público e interés general y dictámenes de Ayuntamientos.  
Asimismo se recoge en la citada aprobación provisional la admisión de las modificaciones en los anteproyectos de los parques eólicos con las correspondientes modificaciones del plan especial y estudio de impacto ambiental.  
El 17 de agosto de 2005 el Servicio Territorial de Energía remite los anteproyectos de los parques Eólicos y la documentación medioambiental correspondientes a la zona 13, a efectos de tramitación de impacto ambiental.  
Información pública  
El 2 de agosto de 2002 se realizo la convocatoria pública para el desarrollo y ejecución del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
Mediante Resolución de 20 de junio de 2003 del Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante, fueron sometidos a información pública:  
- El Plan especial, los anteproyectos de los parques eólicos Sierra de La Villa, El Morrón, Sierra de La Solana y el estudio de impacto ambiental de la zona 13 del Plan Eólico de la Comunitat Valenciana.  
- La autorización administrativa, estudio de impacto ambiental, la aprobación del proyecto de ejecución y la declaración de utilidad pública del proyecto básico de la línea eléctrica a 66 kV, doble circuito entre el parque eólica Sierra de la Villa, en la provincia de Alicante.  
- La autorización administrativa, la aprobación del proyecto de ejecución, el estudio de impacto ambiental y la declaración de utilidad pública del proyecto básico de la línea eléctrica a 132kV, simple/doble circuito entre los parques eólicos El Morrón, Sierra de la Solana, Altos del Cortijo y Sierra Grossa, en las provincias de Valencia y Alicante.  
Estos anuncios se publicaron en:  
- El Diario Oficial de la Generalitat Valenciana nº 4552, de 25 de julio de 2003.  
- En al Boletín Oficial de la Provincia de Alicante nº 170 de 26 de julio de 2003  
- En el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia nº 209 de 3 de septiembre de 2003.  
- En el Periódico El Mundo de día 9 de julio y en el del día 9 de agosto de 2003.  
El 13 de agosto de 2003 se publicó en el DOGV Nº 4565, la información pública para la autorización administrativa de la instalación eléctrica referente a las instalaciones eléctricas de unión entre los parques eólicos del Morrón, Sierra de la Solana, Altos del Cortijo y Sierra Grossa y la subestación transformadora de Beneixama. En este mismo boletín oficial, se publicó la Resolución de 24 de julio de 2003, del Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia, por la que se sometía a información pública conjunta el Plan Especial, los anteproyectos de los parques eólicos Sierra Grossa, Altos del Cortijo, Sierra de la Solana y el Estudio de Impacto Ambiental de la Zona 13 del Plan Eólico de la Comunitat Valenciana.  
Las líneas eléctricas referenciadas desaparecen, o se modifican, al aplazar para una segunda fase la construcción de algunos de estos parques así como la no construcción de la subestación de Beneixama. Es por ello que no forman parte del objeto de la presente declaración.  
Alegaciones  
En el período de información pública se han presentado 408 escritos entre alegaciones particulares, informes de organismos y empresas de servicio público o de servicios de interés general y dictámenes de ayuntamientos, al plan especial. Que hacen referencia a numerosos aspectos e impactos sobre el proyecto tales como:  
- En relación al parque eólico de sierra de la Solana, se indica:  
- Según el estudio de impacto ambiental del Plan eólico de la Comunitat Valenciana se señala como zona no apta la sierra de la Solana.  
- El parque eólico afecta a la LIC 62 Els Alforins de elevado valor ecológico;  
- En la zona se encuentran interesantes comunidades de aves ligadas al biomediterráneo y en especial las aves rapaces, afectadas por el parque eólico;  
- La Sierra de la Solana es escenario de pasos migratorios, que se verán afectados;  
- Se altera el paisaje de la zona de Fontanars dels Alforins;  
- Se afecta al suelo con la apertura de caminos;  
- El trazado propuesto para la línea eléctrica del parque resulta altamente perjudicial debido a la construcción de pistas de acceso a las torres y a la disminución de la calidad paisajística de la zona;  
- Existen demasiadas líneas de alta tensión en la Sierra de la Solana y diversos estudios confirman que se incrementa el riesgo de incendio forestal.  
- Con respecto al parque eólico serra Grossa se indica:  
- Se produce una afección al paisaje, haciendo especial mención a la ermita de San Esteve y la Vall de Albaida;  
- Afección sobre la vegetación, con especial mención al carrascal, coscojar, matorral y pastizal;  
- Impacto sobre espacios de interés para las aves, Sierra de la Safor y Norte de Alicante, no contemplado en el estudio de impacto ambiental;  
- Afección sobre la fauna, mencionando la importancia ornitológica de la zona, especialmente las aves rapaces, flujos migratorios, no analizadas en el estudio de impacto ambiental que se remite al posterior programa de vigilancia ambiental;  
- Afección sobre el suelo, como consecuencia de la apertura de caminos nuevos, que incide sobre la erosión del suelo y los incendios forestales.  
- Además se indica la ausencia de información referente a quirópteros en el área de la actuación, haciendo especial mención a aspectos concretos que pueden verse afectados por la instalación del parque eólico, como la Sima de la Balarma.  
- En lo que respecta al parque eólico El Morrón:  
- Se considera que se produce una afección sobre el paisaje tanto por los aerogeneradores como por la creación de accesos nuevos e instalaciones auxiliares. Se indica que el parque es visible desde varios accesos a Villena. Se cuestiona el estudio de impacto en cuanto a la afección a la fauna, medidas correctoras, examen insuficiente de alternativas de los accesos, de las instalaciones auxiliares, etc.  
- No se contempla en el anteproyecto la redacción de un proyecto de desmantelamiento de las infraestructuras y de restauración del ámbito afectado;  
- No se establecen medidas compensatorias, que podrían estar relacionadas con programas de radioseguimiento de determinadas especies de interés y estudios de poblaciones de aves.  
- La actuación afectará a los usos recreativos y culturales de la sierra, con especial mención al sendero de pequeño recorrido PRV 197 que discurre por el denominado Cordel de la Cuesta, recuperado recientemente por el Centro Excursionista de Villena dentro del proyecto de recuperación de vías pecuarias promovido por Ateana.  
Peticiones de información  
A lo largo del procedimiento de evaluación de impacto ambiental se han realizado las siguientes consultas:  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad (10.10.06, 2.05.07, 18.06.07 y 27.09.07).  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (21.02.07 y 27.09.07).  
Documentación complementaria  
En julio de 2006 la empresa promotora presentó la documentación complementaria, como respuesta a la solicitud de documentación realizada el 24 de enero de 2006, cuyo contenido se resume en los siguientes puntos:  
1. Estudio de alternativas y Justificación de la solución adoptada, se analizan diferentes alternativas de ubicación de los parques, para ello inicialmente se realiza un estudio del potencial eólico en la zona 13 a partir de los datos de estaciones eólicas disponibles en la zona; con las mediciones obtenidas se realizó una estimación del potencial de la zona, encontrándose dentro de los límites de la zona 13 una serie de emplazamientos con un elevado potencial. En una primera fase se distinguieron 7 zonas (sierra Grossa, Alto del Chocolatero, Altos del Cortijo, Sierra de la Solana, el Morrón Sierra de la Vila, Ascensión), para las que se realizó un análisis teniendo en cuenta inicialmente condicionantes medioambientales, esto es:  
- Vegetación: formaciones vegetales afectadas en cada una de las alternativas.  
- Avifauna presente en la zona.  
- Afecciones a vías pecuarias, montes de utilidad pública, yacimientos arqueológicos, espacios protegidos, etc.  
- Necesidades de infraestructuras asociadas: accesos, líneas de evacuación, etc.  
Los condicionantes técnicos que se analizaron son fundamentalmente:  
- Situación en las zonas de mayor potencial eólico.  
- Disposición de las alineaciones de los aerogeneradores perpendicular a la dirección del viento predominante.  
- Separación suficiente entre las distintas alineaciones de aerogeneradores para reducir el efecto estela.  
Como conclusión se vio que desde el punto de vista ambiental, la totalidad de las opciones poseían características muy parecidas; por tanto se tomó la decisión del emplazamiento de los Parques basándose en los criterios técnicos tomando como referencia el potencial eólico. Así se desestimaron el parque ascensión y parque del Alto del Chocolatero, dado que ambos presentaban una capacidad eólica media-baja.  
Se aporta también un estudio de alternativas referente al tipo de aerogenerador y su distribución, viales interiores, caminos de acceso y la localización de los edificios de control. En todos los casos se ha intentado encontrar la solución en la que se minimicen las afecciones al medio natural (terreno, avifauna, impacto visual etc.) y al mismo tiempo conseguir el máximo aprovechamiento eólico.  
2. Incendios y cortafuegos. Para cada uno de los parques a implantar en la primera fase se aportan datos del tipo de vegetación existente y de ello se deduce el riesgo de incendios.  
No obstante, no se indica ninguna medida correctora y/o protectora para la prevención de incendios.  
3. Afección por sombras. Para cada parque eólico, a desarrollar en la primera fase (El Morrón, Sierra Grossa y Sierra de La Solana) se ha realizado un estudio de la afección por sombras; esto es, un estudio de la incidencia solar sobre el relieve de cada zona, con el fin de obtener la diferencia en horas de luz entre la situación actual y la que se tendrá una vez este implantado el parque eólico.  
Según este estudio en el parque El Morrón, las áreas más próximas a las zonas de implantación de los aerogeneradores son las que reciben menor cantidad de horas de sol al día, llegando a disminuir nueve horas menos al sur del área de actuación.  
El grupo de edificaciones en el entorno de la casa de Balaguer, al SE del área de actuación no se ven afectadas por las sombras que generan los aerogeneradores; no obstante La Casa de Lorenza, al oeste del ámbito, la insolación se reducirá en una hora al día.  
En la zona del parque eólico Sierra de la Solana, la mayoría del área mantiene una insolación diaria de 11 horas una vez instalados los aerogeneradores, la afección se reduce al entorno inmediato de los aerogeneradores; esto es, la reducción de una hora se limita a una distancia inferior a los 800 m., la disminución de 2 horas se extiende en la zona situada a unos 200 m., y la de 3 horas a aproximadamente a 130 m. en línea recta. El descenso de 4 y 5 horas se concentra en el entorno más próximo de los aerogeneradores.  
La única edificación que se encuentra dentro del radio de 1.000 m., es la casa que se encuentra en la Ombría del Carrascales y según el estudio no verá disminuidas las horas de luz que actualmente percibe.  
Como en los casos anteriores, en el parque Sierra Grossa, la mayor disminución de la insolación se centra en las áreas más cercanas a los puntos de instalación de los aerogeneradores, llegando a una disminución de 4-5 horas de luz diarias, e incluso en algunos puntos a 6 horas. La disminución de 2 horas de luz se distribuye hasta una distancia media de los 200 m. alrededor de cada aerogenerador y la reducción de 1 hora de luz se extiende a más de los 1000 m. de distancia media.  
No se aporta un estudio de afección por sombra de aerogeneradores situados en ubicaciones alternativas, sobre edificaciones e instalaciones situadas en estos ámbitos.   
4. Afección acústica. Se aportaba un estudio acústico en el que se analiza el nivel de ruido en el estado operacional, mediante la elaboración de un informe de niveles sonoros en el ambiente exterior del entorno de la actuación, tanto en el periodo diurno como en el nocturno.  
Este estudio se realiza de manera general, no se particulariza para cada una de las edificaciones que existen en la zona de influencia de los distintos parques.  
Además no queda claro en el estudio si este se ha realizado, para cada zona de recepción, para el ruido generado por un solo aerogenerador o se ha analizado considerando conjuntamente todos los focos emisores que podrían afectar la zona de estudio  
Se debía presentar un estudio acústico completo para la fase de explotación, que abarcara todas las edificaciones existentes en un radio de 1.000 m de cualquier punto susceptible de albergar instalaciones eólicas.  
Para ello, se debía presentar una relación de las distintas edificaciones indicando, para cada receptor y considerando conjuntamente todos los focos emisores, el nivel sonoro equivalente anual para los períodos diurno (8:00h a 22:00h) y nocturno (22:00h a 8:00h) teniendo en cuenta los datos existentes sobre número y distribución de horas de funcionamiento previsibles. Se tendrá en cuenta lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
5. Estudio de la incidencia visual. Se aporta el estudio de las cuencas visuales de cada uno de los parques, para la obtención de estas cuencas visuales se han considerado como puntos focos los aerogeneradores de cada parque eólico, ya que son los elementos más susceptibles de presentar mayor incidencia visual. Desde ellos y considerando los parámetros:  
- Altura real de terreno en el punto foco.  
- Altura real del observador, a la cota del terreno se le suma la altura del observador situado en un punto concreto.  
- Altura de los elementos del entorno  
Se realiza un estudio de las cuencas visuales y de la incidencia visual en cada parque, según este estudio se tiene:  
- Parque eólico El Morrón: La visibilidad es máxima (el parque eólico es prácticamente todo visible) en los cascos urbanos de Villena, Campo de Mirra y Cañada (situados a 5 km. de distancia del parque), Beneixama (a 8km.), Biar (a 10 km.) y Banyeres de Mariola (a más de 18 km.). En la zona de la ermita de San Isidro (en la carretera CV-657) y de la ermita de San Bartolomé (en la carretera CV-813) la visibilidad del parque es muy alta. Es alta en la carretera CV-799 en las urbanizaciones de Las Virtudes y el Campo, así como en la N-344 que lleva a la Font de la Figuera. Finalmente la incidencia visual es media, baja o muy baja en las zonas de los alrededores de la CV-656, por la Casa del Infierno, Casa Rafael etc.  
- Parque eólico Sierra de la Solana. La visibilidad es alta en dos grandes zonas; esto es, a lo algo de todo el Valle de Bihar y en el entorno de la carretera CV-656 así como en el casco urbano de Fontanars, además se ve afectada la ermita de San Bartolomé en Villena. Es muy alta en todas las crestas de las sierras del entorno del parque y en los parajes de San Juan y La Macolla al sur de Villena.  
- Parque eólico de la Sierra Grossa. La afección visual es baja en el entorno más próximo del parque eólico, en áreas del sur del casco urbano de Aielo de Malferit y en los parajes Benemil y la Calera, además en zonas próximas a Moixent. Es moderada en el paraje de Altos de los Potreros, y en las áreas de La Huerta y el Barranco Els Serrans en la zona de la CV-40. La visibilidad es alta en el norte del casco urbano de L'Olleria, en la sierra de Bernisa, en el sur del municipio de Aielo de Malferit en las zonas de Matrabell, al norte del TM de Ontinyent en las zonas de el Garrofer de L'Ora, Muela Grande y Alto de Flisura, además también se ve afectada la ermita de San Esteban cerca de la Muela Grande. Por último la afección es máxima en los cascos urbanos de Ontinyent, Agres, Benigánim, La Pobla del Duc y Quatretonda, así como en puntos de la Sierra de Mariola en Bocairent y Agres.  
El estudio se restringe a las zonas de los parques eólicos en proyecto, sin analizar las afecciones en posiciones alternativas, así como las distintas alternativas de líneas de evacuación y demás elementos como subestaciones, accesos de nuevo trazado, etc.  
6. Estudio de la fauna. Se aporta un estudio completo de la fauna terrestre existente en el LIC Els Alforins y los efectos previsibles sobre el misma incluyendo, el conjunto de la zona de afección de las obras y de las susceptibles de albergarlas (parques eólicos, líneas de evacuación, instalaciones auxiliares). con lo que se subsanan las deficiencias encontradas en lo referente a las especies incluidas en el LIC.  
Asimismo también se adjuntan en la nueva documentación presentada, el estudio completo en lo que respecta a anfibios y reptiles.  
En el apartado de aves se indica que solo se han incluido aquellas contempladas en el Anexo I de la Directiva de Aves 79/409/CE, especies que deben ser objetivo de medidas de conservación del hábitat.  
7. Estudio de vegetación, flora y Habitats naturales. Se realiza un inventario de la vegetación correcto y ajustado a la realidad del proyecto. Se aportan además de la identificación de las especies y las disposiciones legales relativas a flora y vegetación.  
Se han inventariado las especies vegetales que se verán afectadas por su eliminación directa debido a las obras de instalación de los aerogeneradores. Se adjuntan en la documentación presentada como subsanación, fichas individuales de cada aerogenerador por parque eólico. En estas fichas se indica la coordenada del aerogenerador, la vegetación afectada por eliminación directa, la cobertura de la vegetación respecto del área total afectada, la especie dominante y la cobertura de la especie dominante respecto al área ocupada por vegetación. Estas fichas facilitan la evaluación de las especies afectadas.  
Según un informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, en cuanto a las especies de flora, se señala que aunque se sitúan en las zonas más altas, no afecta gravemente a especies endémicas, raras o amenazadas. Sí afecta a especies de dominio rocoso como Juniperus phoenicea (frecuente en El Morrón y La Solana) o de pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica (Hypericion ericoidis) como en el aerogenerador 24 de El Morrón.  
De este modo, debe evitarse en lo posible la afección a estos habitats rocosos, por un lado desplazando el aerogenerador citado y, por otro, ajustando la localización de aerogeneradores que afecten a Juniperus phoenicea cuando forme parte de comunidades rocosas.  
8. Estudio de afección a red Natura 2000. Se aporta descripción del citado LIC y de los habitats que se encuentran en la zona donde se pretende la implantación del parque eólico en la Sierra de la Solana. Se indica a su vez que el porcentaje afectado correspondería al 0,83% de la superficie total del LIC Els Alforins, pero no se valora ni se proponen medidas para minimizar el impacto que se produciría no solo por el espacio que ocupa el aerogenerador, sino también durante la fase de construcción, sobre los valores naturales que motivaron la inclusión en la Red Natura 2000 (habitats naturales y/o especies prioritarias).  
9. Fase de abandono. Se aporta proyecto de desmantelamiento de las infraestructuras además del presupuesto, en el que se define y valoran las actuaciones necesarias para el desmantelamiento de las instalaciones de los Parques eólicos y la restauración de los terrenos una vez finalizada la actividad de producción de energía eléctrica.  
10. Otros aspectos a completar.  
- Revegetación: Se aporta una descripción de las tareas a realizar para la restauración de las zonas afectadas por la actuación; esto es, las escombreras de cada parque, las plataformas de montaje de los aerogeneradores, los terraplenes de los viales de acceso y las superficies de desmonte. Las especies arbóreas a emplear se adaptan a la Orden de 22 de noviembre de 2005 del DOGV nº 5154 del 14 de diciembre de 2005. además se presenta el presupuesto y plan de trabajos.  
- Puntos de interés geológico. Se indica que no existen puntos de interés en el entorno de los parques eólicos.  
- Se aporta cartografía del riesgo de erosión actual y potencial, así como de riesgos de deslizamientos y desprendimientos de las áreas afectadas por las actuaciones. Se indica la existencia de dos zonas con riesgo de desprendimiento situadas una en el parque de la Serra Grossa y otra en el Parque de El Morrón.   
- Se indica que la vulnerabilidad de los acuíferos a la contaminación en los distintos parques es media y se presentan medidas preventivas para minimizar las posibles afecciones a los acuíferos en caso de vertidos accidentales.   
- Además se presentan las medidas correctoras/preventivas para evitar afecciones ambientales en los puntos de recogida de residuos de obra, la retirada de los restos de obra, la ubicación de las infraestructuras de apoyo, vertederos y áreas de almacenamiento y cruces de cauces y barrancos.  
- Se hace una estimación del volumen de residuos a generar en la construcción de cada uno de parques eólicos, así como los volúmenes de desmonte y terraplén de los viales de nueva planta. Se estima que entre un 10% y un 30% del volumen de residuos podrá ser aprovechado como áridos tras ser tratados adecuadamente. Además se indican los posibles vertederos existentes en la zona que podrán asumir el volumen de residuos que finalmente se generen.  
- Para cada parque se presenta una relación de los montes de utilidad pública afectados así como también se indica el porcentaje de la superficie del monte afectada.  
11. Cartografía. Se presenta toda la cartografía solicitada.  
12. Proyecto de intervención arqueológica para la evaluación del estudio de impacto ambiental del Plan eólico de la Comunitat Valenciana (P.E. Sierra Grossa) términos municipales Onteniente, Vallada y Aileo del Malferit.  
13. Proyecto de intervención arqueológica para la evaluación del estudio de impacto ambiental del Plan eólico de la Comunitat Valenciana (P.E. Sierra de La Solana) términos municipales de Fontanars y Camp de Mirra.  
14. Proyecto de intervención arqueológica para la evaluación del estudio de impacto ambiental del Plan eólico de la Comunitat Valenciana (P.E. El Morrón) términos municipales de Villena y Cañada.  
Además se presenta: Estudio de impacto ambiental de la línea eléctrica de evacuación del parque Serra Grossa, y Estudio de impacto ambiental de la línea eléctrica de evacuación de los Parques La Solana y El Morrón. Ambos sin el trámite de información pública.  
Analizada esta documentación y recibido informe del Servicio Conservación de la Biodiversidad, el 1 de marzo de 2007 se solicitó una nueva ampliación del estudio de impacto ambiental; centrado en primer lugar en incendios y cortafuegos. En segundo término se solicitaba una ampliación del estudio de afección por sombras para ubicaciones alternativas de los aerogeneradores de los parques. Se solicitaba, además, un análisis de la afección acústica, este debía abarcar todas las edificaciones existentes en un radio de 1.000 m de cualquier punto susceptible de albergar instalaciones eólicas. También se debía aportar estudio de la fauna existente y los efectos previsibles sobre la misma. Finalmente se solicitaba que se entregarán los preceptivos informes favorables y/o condicionantes a las actuaciones previstas, parques y líneas eléctricas, emitidos por el Área de Cultura de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
La empresa promotora presentó nueva documentación complementaria el día 17 de abril de 2007 con el siguiente contenido:  
- Un estudio de afección por aombras en el que el modelo de elevaciones consiste en una falsa cordillera formada por la línea de unión imaginaria de los aerogeneradores, con ello se abarca todas las posibles ubicaciones de estos. De este estudio se concluye que en los tres parques eólicos (Sierra Grossa, La Solana y El Morrón), la variación que puede producirse en cuanto a la afección por sombras es mínima respecto a la calculada para las ubicaciones previstas.  
- Se presenta, también, un análisis de la afección acústica del que se concluye que tanto para el parque eólico de El Morrón, como en el de La Solana en ninguna de las edificaciones cercanas a los parques se superan los máximos establecidos para el uso residencial, tanto en horario diurno como nocturno.  
- En el parque eólico de la Sierra Grossa los niveles establecidos por la legislación vigente (se establece en 50 dB(A) en horario diurno y en 45 dB(A)en horario nocturno) se rebasan en dos construcciones; esto es, la Ermita de San Esteve y en edificaciones cercanas al Alt de la Creu, no obstante se trata de edificios que se ocupan de forma temporal.  
- Además, se presenta un estudio del grado de impacto que produciría la presencia de los parques eólicos sobre la avifauna de los alrededores. Se aporta pues, un trabajo sobre la avifauna antes de la construcción de los parques, para poder disminuir al máximo los posibles impactos producidos. No obstante, este estudio no cumple con la metodología propuesta por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad y que fue enviada al promotor en enero de 2006.  
- Respecto, a las Afecciones al Patrimonio Histórico, Artístico y Cultural, se indica que se han pedido los informes resolutivos al respecto de las prospecciones arqueológicas de los tres parques así como de sus respectivas líneas de evacuación.  
- Estudio de Alternativas de trazado de las Líneas de Evacuación y Cartografía referente a estas líneas. No obstante, cabe indicar que estas Líneas de Evacuación quedan fuera del ámbito de resolución de la presente Declaración de Impacto Ambiental, siendo necesario someter a información pública los Anteproyectos y los Estudios de Impacto Ambiental de dichas Líneas Eléctricas.  
El 24 de septiembre de 2007 se recibe del Área de Energía el documento de ampliación y subsanación realizado por la empresa promotora respondiendo al requerimiento de ampliación de documentación de 13/07/2007. En este documento se profundiza en: las afecciones a la Red Natura 2000 y las afecciones sobre la avifauna; además de relacionar una serie de medidas compensatorias.  
Informes sectoriales  
Se realiza a continuación un resumen de los informes emitidos por los distintos Organismos, teniendo en cuenta las modificaciones introducidas en el proyecto.  
- Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, Sección Forestal.  
Respecto al parque eólico Sierra de la Solana, se indica que la situación del parque afecta al monte nº1027 del Catálogo de Utilidad Pública La Umbría, perteneciente a la Generalitat Valenciana. Añade que la vegetación predominante es monte bajo de matorral mediterráneo con algo de regeneración natural de Pinus Halepensis.  
Respecto al parque eólico de Serra Grossa, indica que se afecta al monte público n° 10 del Catálogo de utilidad pública La Solana del Este perteneciente a la Generalitat Valenciana en el término de Ontinyent, al Monte de Utilidad Pública n° 83 La Umbría, perteneciente al Ayuntamiento de Vallada en este término municipal y al Monte Público n° 93 La Solana perteneciente Ayuntamiento de Aielo de Malferit en este término municipal. Además se indica que la vegetación predominante en estos montes es monte bajo de matorral mediterráneo con algo de regeneración de Pinus halepensis.  
Las instalaciones y actuaciones previstas en la separata de los anteproyectos de parques eólicos El Morrón y Sierra de la Solana, en la provincia de Alicante afectan a los términos municipales de Villena, La Cañada y Campo de Mirra y están sujetas a la Ley 3/1993 forestal de la Comunitat Valenciana, puesto que se localizan principalmente en terrenos forestales.  
Se recuerda la sujeción de las actuaciones e instalaciones a la Ley 2/1989 de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
Se adjunta informe sobre el anteproyecto de parque eólico El Morrón, en el que comunican lo siguiente:  
- Los caminos de nueva creación, afectan a las vías pecuarias Cordel de Cascante, situada entre los términos municipales de Cañada y - Villena con una anchura de 37,61 metros, Vereda del Camino de las Fuentes, situada entre los términos municipales de Cañada y Campo de Mirra, con una anchura de 20,89 metros y Cordel de la Noguera con una anchura de 37,61 metros en el término municipal de Villena. Se añade que los postes de la línea aérea de evacuación pueden afectar a la vía pecuaria.  
- Se hace constar que hay un antiguo camino de repoblación que actualmente está intransitable, por lo que podría considerarse como de nueva creación. Dicho camino afecta al monte La Replana AL73020 cuyo propietario es el Ayuntamiento de Campo de Mirra.  
Se adjunta también informe sobre el anteproyecto de parque eólico Sierra La Solana en el que se comunica que la zona donde van a ubicarse los aerogeneradores 1, 2, 3, 4, 5 y 6 así como el camino de nueva creación para la instalación de éstos, afecta al monte público AL-3020 Replana propiedad del Ayuntamiento de Campo de Mirra.  
- Ayuntamiento de Fontanars dels Alforins.  
- Se indica que el parque eólico afecta a el LIC n° 62 Els Alforins.  
- Afecta negativamente a la vegetación de la zona, a la fauna avícola con especial mención a las aves rapaces.  
- Afecta al suelo por la apertura de caminos y el trazado de líneas eléctricas en lugares con gran pendiente. Se apunta también que se trata de una zona con abundante vegetación, y de un destacable valor ecológico y medioambiental, viéndose afectado por la apertura de caminos y zanjas.  
- La afección al paisaje debe considerarse muy alta.  
- El trazado propuesto para la línea eléctrica del parque resulta altamente perjudicial debido a la construcción de pistas de acceso a las torres y a la disminución paisajística de la zona.  
- Ayuntamiento de Vallada.  
En respuesta a la solicitud de dictamen al plan especial informa que se considera conveniente adecuar el Plan general de ordenación urbana que se está redactando para esta localidad a las determinaciones del plan especial, con el fin de poder conseguir energía limpia y renovable.  
En respuesta a la solicitud de informe sobre el parque eólico Serra Grossa, informa que la instalación que se proyecta se encuentra sobre terrenos calificados por la Normas Subsidiarias vigentes en la población como suelo o urbanizable, esto es, zonas de usos limitados por la protección de los valores paisajísticos y naturales del territorio donde las condiciones de uso son las siguientes: uso dominante forestal, usos compatibles almacenes no calificados y viario y usos incompatibles todos los demás. Que considerando que se propone la consecución de energía limpia y encontrándose en fase de redacción el Plan de ordenación urbana del municipio, se considera conveniente adecuar el Planeamiento contemplando esta instalación.  
- Ayuntamiento de Aielo de Malferit.  
Realiza las siguientes consideraciones como respuesta a la petición de informe sobre el parque eólico Serra Grossa:  
- Se produce una afección al paisaje con un porcentaje de ocupación del parque que es desmesurada con relación a la superficie del término municipal.  
- En las sierras castigadas por incendios y que en el momento actual se encuentran en fase de reforestación, se va a producir un impacto grave sobre el suelo y la vegetación, debido a que las instalaciones eólicas necesitan un corredor libre de vegetación y unas pistas de acceso de anchura considerable, unido al movimiento de maquinaria pesada, construcciones, cimentaciones, etc., con el consiguiente efecto destructivo que ocasionará.  
- Se producirá impacto sobre espacios de interés, por afectar de forma grave la avifauna de la zona, especialmente las aves de rapiña por afección a su hábitat natural, tanto por la presencia de aerogeneradores como de líneas eléctricas de alta tensión. De la misma forma la presencia de aerogeneradores afectará a los flujos de aves migratorias de la zona. Añade que se afecta a un área IBA (Important Bird Area). Se afectará por ruido a conejos, perdices, palomas y zorros.  
- Ayuntamiento de Ontinyent.  
En respuesta a la petición de informe sobre el anteproyecto de parque eólico de Serra Grossa y el plan especial de la zona informa desfavorablemente en base a las siguientes consideraciones:  
- Según avance de informe la fauna de la zona realizado por la Sociedad Española de Ornitología, entre las especies de la zona se incluye la especie Hierartus Fasciatus próxima al peligro de extinción.  
- El parque eólico se sitúa sobre la IBA 160, según el citado avance de informe.  
- Se indica como aceptable la sustitución de los aerogeneradores proyectados por otros de eje vertical que tienen una menor incidencia sobre las aves y un menor impacto visual.  
- Consideran que se deben suprimir los 11 aerogeneradores que quedan a una distancia inferior a 1.000 metros de la ermita de San Esteve, con objeto de proteger este paraje.  
- Se sugiere la supresión de los aerogeneradores situados en la parte de poniente de la carretera de Mogente, que coincide con la zona de la Balarna, de alto valor paisajístico.  
- Indican que el parque eólico se proyecta sobre una zona de pasos migratorios de aves, por lo que sugieren la reducción de la altura de los aerogeneradores; además sugieren que las líneas eléctricas de evacuación han de estar enterradas para evitar el impacto sobre las aves, especialmente el Hieratus Fasciatus. Como alternativa al soterramiento de líneas plantean el aprovechamiento de los corredores de infraestructuras. Adjuntan informe de Antonio Ferrero Belda, miembro de SEO/BirdLife en Valencia.  
- Se apunta el riesgo que conlleva la construcción de los parques eólicos sobre el patrimonio arqueológico que pueda existir en la zona, indicando la necesidad de realizar prospecciones arqueológicas en las áreas afectadas. Se acompaña de un informe de Agustí Ribera, director del Museo arqueológico de Ontinyent.  
- Se informa que las parcelas afectadas se encuentran calificadas por el Plan general vigente como. suelo no urbanizable protegido y específicamente como área de protección forestal y paisajística, en usos limitados a las actividades forestales y paisajísticas. Se añade que está prohibida todo tipo de edificación de nueva planta.  
- Ayuntamiento de Beneixama.  
Realiza las siguientes observaciones respecto al Parque eólico Sierra La Solana:  
- Se indica el impacto paisajístico sobre la Sierra La Solana con especial mención al conjunto de la Ermita de San Isidro.  
- El proyecto afecta al lugar de interés comunitario (LIC) n°62, Els Alforins, en el que está incluido parte del término municipal de Beneixama. Se señala el impacto sobre la fauna y flora. En relación con la Directiva 92/43/CEE (Directiva de Habitats), se indica que en el estudio de impacto ambiental no se justifican las razones de primera necesidad por las cuales deba construirse el parque eólico en este emplazamiento y tampoco indica alternativas. Se ha detectado un error en el estudio de impacto ambiental, que indica que ningún aerogenerador está situado sobre zona LIC.  
- Consideran que el impacto sobre la vegetación debe considerarse inmediato, irreversible, permanente y crítico.  
- Se señala la importancia ornitológica de la zona, en especial las aves rapaces con mención también a las aves migradoras. Se alega que el estudio de impacto ambiental no evalúa el riesgo de colisión y abandono de nidos para todas las especies de aves catalogadas en la zona y que se presenta un elevado riesgo tanto en la fase de construcción como de explotación del parque eólico. Se añade que el Estudio de Impacto Ambiental no define el impacto sobre las especies de aves mencionadas y supedita al posterior programa de vigilancia ambiental la evaluación del impacto que va a existir sobre las aves tanto sedentarias como migradoras. Se considera que el impacto sobre la fauna debe considerarse como de magnitud muy alta, inmediato, irreversible, permanente y calificado como crítico.  
- Ayuntamiento de Fontanars dels Alforins.  
En respuesta a la petición de informe sobre el parque eólico de la Sierra La Solana:  
- El proyecto afecta al LIC nº 62 Els Alforins y hay aerogeneradores muy cerca de zonas no aptas.  
- Consideran que el impacto sobre la vegetación debe clasificarse como inmediato, irreversible, permanente y crítico  
- Se señala la importancia ornitológica de la zona, en especial las aves rapaces con mención también a las aves migradoras. Se alega que el estudio de impacto ambiental no evalúa el riesgo de colisión y abandono de nidos para todas las especies de aves catalogadas en la zona y que se presenta un elevado riesgo tanto en la fase de construcción como de explotación del parque eólico.  
- La afección sobre el suelo debido al movimiento de maquinaria pesada y la construcción, adaptación y cimentación de accesos, sobre todo por la línea eléctrica.  
- Se indica que el parque eólico restará atractivo a la zona al ser bien visible, produciendo un impacto paisajístico.  
- El trazado de la línea de alta tensión propuesto resulta altamente perjudicial a efectos medioambientales debido a la construcción de pistas para el acceso a las torres de alta tensión y a la disminución paisajística de la zona. Se añade la existencia de demasiadas líneas de alta tensión que cruzan por la Sierra de la Solana, con lo que se incrementa el riesgo de incendios forestales.  
- Confederación Hidrográfica del Jucar.  
En relación con la petición de informe sobre el anteproyecto del parque eólico El Morrón, la Confederación Hidrográfica del Júcar manifiesta que en lo referente a la posible afección a cauces públicos, toda actuación que se quiera ejecutar en el dominio público hidráulico y/o dentro de la zona de policía, aparte de respetar la servidumbre de paso mínima de 5 metros respecto a cauces, tendrá como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la obtención de la autorización de esta Confederación Hidrográfica del Júcar de acuerdo con la legislación de aguas vigente.  
Igualmente si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea se deberá obtener autorización previa, así como para el vertido de las aguas tanto residuales como pluviales.  
En resumen, esta actuación, en cuanto afecte al dominio público hidráulico y/o su zona de policía deberá ajustarse en todas sus fases a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, sus reglamentos y demás disposiciones que lo desarrollen.  
- Servicio de Gestión y Conservación de la Biodiversidad.  
En respuesta a la solicitud de informe respecto a la afección de las instalaciones eólicas, incluyendo el sistema de evacuación, sobre la vegetación, flora y habitats naturales presentes en el ámbito de los planes especiales. Este Servicio informa como sigue:  
Se citan las unidades fitosociológicas que se ven afectadas con las instalaciones de los parques eólicos Sierra Grossa, Sierra La Solana y Sierra el Morrón. Además, se indica que la empresa promotora limita el trabajo de campo a un transecto por la zona lo cual da como resultado una pequeña relación de especies, alrededor de 50 en cada una las zonas, y se establece una clasificación fisionómica en siete tipos: Carrascal [C], Pinar [Pi], Coscojar [Co], Matorral (romeral y tomillar) M], espartizal [E], Pastizal [P], Roquedos [R] y Cultivos [Cu].  
En cuanto a especies de flora, aunque se sitúan en las zonas más altas, no se ven afectadas gravemente especies endémicas, raras o amenazadas. Sí afecta, con la actuación, a especies de dominio rocoso como Juniperus phoenicea (frecuente en El Morrón y La Solana) o de pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica (Hypericion ericoidis) como en el aerogenerador 24 de El Morrón. Por ello debe evitarse en lo posible a afección a estos habitats rocosos, por un lado desplazando el aerogenerador citado y, por otro, ajustando la localización de aerogeneradores que afecten a Juniperus phoenicea cuando forme parte de comunidades rocosas.  
En cuanto a la línea de distribución eléctrica, con independencia de consideraciones paisajísticas, si bien a efectos de vegetación es preferible la opción que discurre por el valle es necesario evaluar más detenidamente sus repercusiones sobre aves.  
El 11 de julio de 2006 se recibe informe de este Servicio relativo a estudio de avifauna de la zona 13, que dice:  
Si bien el informe se refiere a los estudios de avifauna en situación preoperacional no pueden obviarse otros aspectos de afección al medio natural y otras deficiencias observadas en el proyecto.  
El estudio no propone posiciones alternativas para aerogeneradores de modo que puedan reubicarse aquellos que sea necesario eliminar. Las disposiciones seleccionadas para el parque de La Serra Grossa se encuentran bastante dispersas y en muchos casos suponen la realización de nuevos caminos. La umbría de la sierra contiene un carrascal en activa regeneración con pastizales intercalados de gran interés para la biodiversidad y su afección debe evitarse en lo posible concentrando aerogeneradores y buscando posiciones alternativas en la solana. Tanto los caminos para el transporte del material como los accesos a los aerogeneradores van a causar graves afecciones al paisaje y la vegetación por lo que deben estudiarse cuidadosamente todas las alternativas intentando concentrar al máximo los impactos. La presencia de Dictamnus hispanicus, especie incluida en el anexo III de la orden 20 de diciembre del 85 obliga a la realización de inventarios previos a los proyectos de adecuación de caminos e instalación de plataformas.  
En el caso de la Sierra de La Solana, el mismo estudio propone la supresión de algunos aerogeneradores sin indicar si se pretende su reubicación ni en qué lugares. Respecto a las líneas de evacuación se estudian diferentes alternativas, sin embargo desde el punto de visa de la conservación de la avifauna resulta absolutamente negativo el trazado aéreo en el tramo entre el parque de La Solana y El Morrón por lo que sería necesario instalar la subestación en las proximidades del Morrón enterrando las conexiones entre parques, o bien evacuar hacia el sur aprovechando el trazado de la carretera de Beneixama. En cuanto a la evacuación de la Serra Grossa, la alternativa seleccionada en principio parece la menos impactante.  
En lo que concierne a la avifauna, el estudio presenta deficiencias respecto a la metodología propuesta por este Servicio:  
- La base de datos presentada se refiere únicamente a seis meses de estudio, si bien este hecho puede ser debido al carácter preliminar del informe.  
- No se sitúan gráficamente, ni localizan con coordenadas, los puntos de observación.  
- La toma de datos es de periodicidad semanal.  
- No se aportan ficheros con formato shp con localización de zonas de nidificación.  
Por otra parte, del estudio somero de los datos se desprende:  
Primero. Que no se han recogido todas las observaciones de cruces de aves que, en el caso de las rapaces, resultan anormalmente bajas, sobre aerogeneradores, ya que, por ejemplo, las observaciones de real y perdicera cuyo área de campeo se grafían sobre gran parte de los parques, no aparecen reflejadas en las tablas de cruce.  
Segundo. Que la determinación de la afección a estas áreas de campeo no ha ocasionado la toma de medidas correctoras como la reubicación de aerogeneradores que en la memoria del trabajo se dice que deberán reubicarse. Una vez más, se echa en falta el estudio de posiciones alternativas.  
Por tanto, cabe informar lo siguiente:  
- En este momento, se carece de la información necesaria para la toma de decisiones, si bien parece clara la necesidad de reubicar determinadas posiciones, por lo que debe continuar el estudio iniciado, ampliándose además a posiciones alternativas.  
- Debe cumplirse la metodología propuesta por este Servicio en el sentido de intensificar el número de visitas y probablemente aumentando los puntos de observación que deben identificarse claramente en el estudio.  
- Parte de los aerogeneradores previstos en la Serra Grossa se sitúan en área de campeo de águila perdicera y parte de los previstos en la Sierra de la Solana sobre área de campeo de águila real, frecuentemente utilizados también por cernícalo primilla. Es necesario evaluar con más detalle el riesgo de colisión de estas aves con los aerogeneradores. Para ello deberán identificarse todos los cruces a altura de riesgo que se produzcan con los aerogeneradores situados en su área de campeo, tanto de ejemplares adultos como de juveniles. También debe determinarse la utilización de cada especie de cada zona del parque eólico y establecer las medidas correctoras y compensatorias pertinentes, como por ejemplo mantener sin afecciones suficiente porcentaje de su área de alimentación.  
El 26 de julio de 2006 se recibe informe complementario al anterior, que dice:  
Con fecha 18 de junio se presenta este nuevo estudio que, sin embargo, desconocemos si completa el ciclo anual solicitado en la metodología elaborada por este Servicio, dado que no se presenta la información en el formato obligado y no disponemos de las bases de datos correspondientes a las observaciones realizadas.  
Por tanto, en cuanto a necesidad de completar información, se mantiene en su totalidad lo expuesto en el anterior informe, haciendo notar además que no se ha realizado ningún estudio de previsión de afección a la avifauna de las líneas de evacuación. En cuanto a la numeración de los aerogeneradores, parece haber sufrido cambios con respecto a la utilizada en formato digital por lo que se pide a la empresa la aclaración sobre cuál es la definitiva. En todo caso, parece confirmarse la peligrosidad de la alineación de los aerogeneradores 9-14 (según la numeración utilizada en el último estudio entregado) de la Sierra de La Solana, por lo que sigue siendo imprescindible reclamar los datos de cruce del águila real sobre estos aerogeneradores y el resto de los parques. En caso de que no se pueda obtener esa información con material óptico convencional, podría plantearse la posibilidad de proceder al marcaje de alguno de los reproductores de la pareja. Lo mismo cabe decir para el caso del águila perdicera y el parque de la Serra Grossa. Una vez más, insistimos en la necesidad de buscar posiciones alternativas.  
Aunque no se refiere al estudio de avifauna, cabe comentar la existencia de numerosas cavidades en el entorno de los parques eólicos de la zona de la Serra Grossa. Algunas de ellas con cierto interés para quirópteros como la denominada Pla de Balarma. Debe estudiarse el interés para quirópteros e invertebrados de estas cavidades y la posible afección a las mismas de las infraestructuras relacionadas con los parques eólicos.  
Por tanto, la declaración de impacto ambiental de la zona 13 debería condicionar la ubicación definitiva de los aerogeneradores y el trazado de las líneas de evacuación al análisis del impacto previsible sobre la avifauna que se realice una vez entregada la información que se solicita y en el formato que se concretó en la metodología entregada a la empresa promotora. Este estudio debe abarcar tanto las posiciones establecidas como las posibles alternativas.  
En el último informe de 16 de noviembre de 2007 elaborado a raíz del documento de ampliación y subsanación, este Servicio concluye:  
- Debe cumplirse con la metodología propuesta por este Servicio en el sentido de intensificar el número de visitas y aumentando los puntos de observación que deben identificarse claramente en el estudio. Dicho estudio debe iniciarse de forma inmediata y extenderse hasta agosto de 2008.  
- Parte de los aerogeneradores previstos en la Serra Grossa se sitúan en área de campeo de águila perdicera y parte de los previstos en la Sierra de la Solana sobre el área de campeo de águila real, frecuentemente utilizados también por cernícalo primilla. Es necesario evaluar con más detalle el riesgo de colisión de estas aves con los aerogeneradores. Para ello deberán identificarse todos los cruces a altura de riesgo que se produzcan con los aerogeneradores situados en su área de campeo, tanto de ejemplares adultos como de juveniles. También debe determinarse la utilización por cada especie de cada zona del parque eólico y establecer las medidas correctoras y compensatorias pertinentes, como por ejemplo mantener sin afecciones suficiente porcentaje de su área de alimentación. Para el caso del águila perdicera, debe determinarse la afección del parque previsto a su área de campeo mediante un seguimiento singular de al menos uno de los miembros de la pareja próxima al parque. Las características de dicho seguimiento deberán acordarse con este Servicio. Para el caso del águila real, y con independencia de los resultados del control de cruces, no deberá instalarse aerogeneradores en un radio mínimo de 1 km de su lugar de nidificación.  
- Ante la posibilidad de que los estudios indicados impongan la necesidad de reubicar aerogeneradores, debe considerarse posiciones alternativas, para cuya evaluación deberán seguirse los criterios arriba expuestos.  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
Las conclusiones del informe emitido por este Servicio, el 10 de diciembre de 2007, al respecto de las afecciones de las instalaciones eólicas son:  
Este Servicio considera que el desarrollo del Plan especial de la zona XIII va a producir una afección negativa sobre el LIC Els Alforins, no obstante dicho plan forma parte del Plan eólico de la Comunitat Valenciana cuyo objetivo es promover la generación de energía eléctrica a partir de fuentes renovables por lo que presenta consideraciones relacionadas con beneficios importantes para el medio ambiente a largo plazo al contribuir a la disminución de la emisión de CO2, uno de los factores implicados en el cambio climático.  
Por otro lado, se ha realizado correctamente lo dispuesto en los apartados 3 y 4 del artículo 6 de la Directiva 92/43/CEE sobre hábitats, especialmente lo referido a la justificación de los emplazamientos, búsqueda de alternativas, reelaboración del Plan vistas las implicaciones para los objetivos de conservación del lugar y afección a los hábitats presentes en la zona. Por todos lo anterior este Servicio emite informe FAVORABLE, respecto a su afección al LIC Els Alforins sujeto a las siguientes consideraciones:  
- Respecto a la posición de los aerogeneradores: tal y como se dispone en el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad se deberán buscar emplazamientos alternativos para aquellas máquinas que se ubiquen en un radio menor de 1 km del lugar de nidificación del águila real.  
- Respecto al camino de acceso al parque eólico el Morrón: El trazado final deberá evitar la afección a las masas arbóreas presentes en la zona, principalmente la de carrasca. En caso de que se vieran afectados pies de carrasca, se procederá a su transplante siempre que su altura supere el metro de altura.  
- Respecto a la apertura de nuevos caminos o mejora de los existentes: se dispondrán carteles informativos en la entrada al ámbito territorial del LIC de los hábitats y/o especies presentes en la zona, así como de las normas básicas para su conservación.  
- Respecto a la línea de evacuación: deberá reunir todas las medidas de protección y seguridad recogidas en el decreto 5/1999, de 2 de febrero para la protección de la avifauna.  
- Tal y como establece la Directiva 92/43/CEE de Consejo, se establecerán una serie de medidas compensatorias destinadas a aumentar el valor biológico de la zona y reconstrucción del hábitat afectado. En este sentido, a parte de las citadas por el promotor en su documento de ampliación y subsanación, y que deberán estar completamente documentadas en un proyecto para su aprobación, se proponen las siguientes:  
- Estudio Sivopastoral en relación con su afección a los hábitats y/o especies prioritarios presentes en la zona, y cuyo contenido mínimo será el siguiente: análisis de la situación inicial, determinación de la capacidad de carga, actuaciones de mejora tanto sin modificar el número de cabezas como con el número de cabezas óptimo, plan de gestión (zonas de abrevaderos, zonas de pasto, turnos).  
- Recuperación del hábitat de matorrales arborescentes de juniperus spp. (código 5210)con introducción, en aquellas zonas que las condiciones edáficas lo permitan, de la encina. Esta actuación sería compatible con el Plan de maneo de hábitat que se propone por parte del promotor, al constituir un hábitat abierto.  
La recuperación del hábitat consistiría en la repoblación de una superficie que compensara el conjunto de actuaciones que se van a desarrollar, tanto por su afección directa como indirecta (caminos, zanjas eléctricas, plataformas de montaje, y zapatas de los aerogeneradores, línea de evacuación) con las medidas oportunas frente al pastoreo. Esta actuación puede realizarse en algunas laderas del LIC que se encuentran completamente alteradas.  
- Creación de una red de charcas, completamente naturalizadas y protegidas frente al pastoreo para la recuperación de las poblaciones de anfibios presentes en el LIC (gallipatos y sapos).  
- Mejora de los pies de encina presentes en el LIC, mediante su protección frente al pastoreo, resalveo, eliminación de vegetación que compite directamente con ella (siempre que no constituya una especie de los hábitats presentes en la zona).  
- Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal  
Parques eólicos  
De los Informes emitidos el 4.11.2004 y 25.10.2006 cabe destacar los aspectos que se describen a continuación, y que proponen una serie de medidas correctoras generales para la fase de ejecución y de explotación que se resumen en:  
En la fase de ejecución:  
- En todas las actuaciones que se realicen en terreno forestal o en una franja de seguridad de 500 metros alrededor del mismo, se estará a lo establecido en el Manual de normas de seguridad en prevención de incendios forestales en ejecución de obras y trabajos realizados en terrenos forestales o en sus inmediaciones, aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la de la Generalitat Valenciana.   
- En las diferentes zonas de trabajo, y en lugar visible, se colocarán carteles informativos de los niveles de riesgo de incendios diarios establecidos por la Dirección General de Interior en cumplimiento de Plan especial frente al riesgo de incendios forestales de la Comunitat Valenciana.  
- En todo momento se mantendrán en buen estado de conservación y libres de obstáculos los caminos y pistas forestales afectados por los trabajos, de tal manera que no se interrumpa el normal funcionamiento de los medios de prevención y extinción de incendios forestales.  
En fase de explotación:  
La instalación de aerogeneradores en terrenos forestales genera una disminución en la eficacia de los medios de prevención y aéreos de extinción en el entorno de los mismos, al tratarse de obstáculos de gran envergadura que en caso de incendio pueden estar ocultos por el humo, por lo que las medidas correctoras han de ir dirigidas fundamentalmente al refuerzo de estos medios para compensar la disminución de la efectividad. Así, en los parques:  
- Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de observatorios forestales que pueden entorpecer el campo visual de los mismos.  
- Se reforzará la vigilancia en la zona de influencia, bien mediante sistemas automáticos de detección de incendios forestales o mediante patrullas de vigilancia.  
- Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de depósitos de agua con posibilidades de carga de helicópteros.  
- Se primará la concentración de aerogeneradores, evitando dispersiones que dificulten aún más las labores de los medios de extinción.   
- Se dispondrá de un sistema de vigilancia y alerta de incendios integrado en un sistema que permita, en caso de incendio, la parada de los aerogeneradores y su orientación más adecuada en función de las características y localización del incendio. Asimismo, los aerogeneradores dispondrán de señales y balizamientos que faciliten su detección por los medios aéreos.  
- Los viales que comunican las diferentes torres de cada agrupación de aerogeneradores dispondrán, en el caso de no estar ejecutadas, de áreas cortafuegos de apoyo para los medios de extinción terrestres. Las áreas cortafuegos tendrán con carácter general una anchura total igual a 10 veces la altura media de la vegetación circundante. En cualquier caso, su anchura no podrá sobrepasar los 60 metros. Dicha anchura se dividirá en 5 bandas: una central decapada coincidente con el vial, dos bandas laterales a la anterior en las que se practicará un desbroce total y en su caso la eliminación de arbolado, y por último, dos bandas exteriores a las anteriores en las que se practicará un desbroce parcial y en su caso el adehesamiento y poda del arbolado. En vaguadas y cruces de caminos se incrementarán las anchuras establecidas en un 25%. En las bandas exteriores o de desbroce parcial, el adehesamiento del arbolado y el desbroce del matorral se realizará con una intensidad tal que resulte una superficie total cubierta del orden del 20%. Estas áreas cortafuegos habrán de mantenerse periódicamente para que conserven su efectividad.  
- En cada uno de los parques, a razón de una por kilómetro, se habilitarán zonas desbrozadas carentes de arbolado, fuera de la zona de influencia de los aerogeneradores, para el embarque y desembarque de brigadas helitransportadas.  
- Tanto los accesos a los parques como los viales de comunicación entre aerogeneradores se mantendrán en buen estado de conservación permitiendo la circulación de los vehículos de prevención y extinción de incendios forestales, y sus cunetas se mantendrán limpias de vegetación.  
- Además se incide en la necesidad de crear una red de puntos de agua de modo que se facilite la recarga de los medios de extinción terrestres.  
- Todas las medidas preventivas referidas, habrán de estar ejecutadas previamente a la instalación de las torres de los aerogeneradores.  
Líneas de evacuación  
Con fecha 22.07.05, y 25.10.2006 concreta los siguientes aspectos:  
- Respecto a la instalación de cada una de las torres que configuran cada trazado, se deberá realizar el trazado de la línea eléctrica preferiblemente en zonas agrícolas o en líneas paralelas a trazados de carreteras y caminos, para evitar en lo posible la eliminación innecesaria de la vegetación.  
- En caso de que por motivos justificados de construcción, el trazado de las líneas de evacuación deba pasar por terrenos forestales, se deberán cumplir la legislación y normativa vigente en lo referente a la anchura de limpieza de las calles en la proyección del tendido.  
Durante la instalación de las torres se cumplirá el Decreto 7/2004 de 23 de enero sobre normas de seguridad en prevención de incendios forestales o inmediaciones. Asimismo deberán cumplir lo estipulado en el artículo 153 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal, de la Comunitat Valenciana, en el que se indica lo siguiente:  
Los titulares de líneas aéreas de conducción eléctrica habrán de mantener limpias de vegetación las zonas de proyección de los conductores, de acuerdo con lo que establece la normativa vigente sobre esta materia. En caso de tendidos eléctricos de probada seguridad, la Conselleria podrá establecer otras medidas preventivas alternativas.  
El empleo de protecciones especiales que confieren a la línea las características de líneas de probada seguridad, así declaradas por la Conselleria competente, permitirá que éstas queden exentas de la actuación preventiva sobre matorrales y arbustos con el fin de mantener limpio el ancho de la calle, así como de acotar la inflamabilidad y combustibilidad de las mismas. Sí serán necesarias aquellas tareas correctoras que sean oportunas si se observa que se incumplen las distancias de seguridad durante alguna revisión o mantenimiento.  
Afecciones legales  
Será de aplicación el acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan eólico de la Comunitat Valenciana, así como el Plan eólico de la Comunitat Valenciana en su totalidad. Asimismo, el referido plan establece la obligatoriedad de cumplimentar lo especificado en el EIA del mismo.  
En particular, por tratarse de zonas aptas con cumplimiento de prescripciones además de ser acordes con la normativa vigente, deberán de cumplir el apartado 4.4.2 de dicho EIA, en lo que se refiere a restricciones y estudios de detalle a realizar.  
Red Natura 2.000.  
En relación con la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los habitats naturales y de la fauna y flora silvestres y Directiva 97/62/CE del Consejo, de 27 de octubre de 1997, por la que se adapta al progreso científico y técnico la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservación de los habitats naturales y de fauna y flora silvestres (transpuesta al derecho nacional por los Decretos 1997/1995, de 7 de diciembre, y 1193/1998, de 12 de junio, la Zona 13 se encuentra en parte en el área denominada Els Alforins lugar de interés comunitario. De los tres parques eólicos, el parque eólico Sierra de la Solana en su totalidad dentro del LIC. Además, en el parque eólico El Morrón también, el camino de servicio que comunica la SET del parque con los aerogeneradores queda totalmente trazado en el LIC.  
Este LIC constituye un valle de 9.750 Ha, agrícola, considerado a pesar de ello de un gran interés, ya que a causa de su peculiar configuración -parcelas de pequeño tamaño en las que alternan cultivos de cereal, vid y frutales, separados por setos y márgenes naturales e incluso algunos originales arenales interiores colonizados por pinares de pino piñonero-la convierten en hábitat apropiado para un gran número de especies de fauna, sobre todo pequeñas rapaces. Se incluye, así mismo, una pequeña zona de montaña -en la Serra de la Solana de Beneixama-que incorpora habitats de cierto interés.  
Habitats y especies destacables: de acuerdo con lo anteriormente dicho, no son los habitats presentes el factor de mayor relevancia en la zona, aún cuando se encuentren bien representados elementos como los matorrales arborescentes con Juniperus (5210), los prados anuales de Thero-Brachypodietea (\*6220), los prados calcáreos cársticos (\*6110) o las dunas con bosques de Pinus pinea (\*2270). Si embargo, entre las especies prioritarias se encuentran rapaces como Aquila chrysaetos, Bubo bubo, Circus pygargus, Falco columbarius, Falco naumanni o Falco preregrinus, así como especies esteparias muy esca  
\* \* \* \* \*  
sas en el territorio valenciano, como Burhinus oedicnemus, Melanocorypha calandra, Otis tarda, Pterocles alchata o Tetrax tetras.  
La actuación se encuentra dentro del Área Importante para las Aves (IBA) nº 160 Sierras de la Safor y Norte de Alicante. Se trata de una área de gran interés para rapaces y otras aves rupícolas, sobre todo águila-azor perdicera (Hieraaetus fasciatus), halcón peregrino (Falco peregrinus), águila real (Aquila chrysaetos), búho real (Bubo bubo), chova piquirroja (Pyrrhocorax pyrrhocorax), abejaruco común (Merops apiaster) y paloma zurita (Columba oenas)  
Microrreservas de flora  
En el municipio de Villena encontramos las microreservas Miramontes de 7,1 Ha y la de Cabecicos de Villenas de 2,393 Ha; además en Beneixama encontramos la microreserva Barranc del Toll de 19,77 Ha. En el estudio de impacto ambiental no se sitúan las microrreservas ni se detallan sus características más importantes, que se exponen a continuación:  
Sin que se vean afectadas directamente por las instalaciones propuestas.  
Cuevas.  
Se han encontrado, tan solo en el P.E. Serra Grossa dos cuevas de interés, se trata en primer lugar de la Cova de l'Aigua, localizada a 600 metros al sureste del Aerogenerador nº 1 y la Cova de l'Avern, situada a unos 600 metros al este del aerogenerador nº 23. En ninguna de las dos se han encontrado comunidades de quirópteros inventariadas de interés según se indica en el documento subsanatorio entregado por el promotor en julio de 2006.  
Vías pecuarias.  
En la zona del PE El Morrón se observan las coladas Camino de Caudete y la Colada de los Calderones, además se encuentran los cordeles Cordel de la Cuesta, Cordel del Cascante, y el Cordel Campo de las Fuentes, los dos últimos cruzan el parque eólico.  
En el PE Sierra Grossa el camino de servicio del parque cruza el Cordel de Ontinyent.  
En el PE Sierra de la Solana encontramos varias vías pecuarias, esto es, el Cordel del Alto de la Zafra, Vereda del Camino de las Fuentes, Vereda del Lindero y la Colada de los Calderones.  
Se deberían adoptar medidas protectoras para la protección de la totalidad de las vías pecuarias clasificadas en las superficies afectadas, no pudiendo en ningún caso ocuparse las vías pecuarias en toda su anchura legal por instalaciones permanentes (subestaciones, aerogeneradores, edificios de control, apoyos de líneas eléctricas, etc.). En las ocupaciones temporales deberán garantizarse en todo caso el transito ganadero.  
  
\* \* \* \* \*  
Dominio público hidráulico.  
En todo el conjunto de la zona 13, las ramblas tienen una importancia primordial, con un potencial erosivo muy elevado que se refleja en las diversas mallas de drenaje que tejen estos cursos estacionales de agua.  
En el PE El Morrón en su vertiente noroeste destaca la rambla del Gasqué y los barrancos de Puerto y del Infierno, y por la vertiente sur los barrancos de Onis y Galvany. La pluviometría es recogida por la cuenca del río Vinalopó.  
La pluviometría en la zona del PE Sierra Grossa es recogida por la cuenca del río Canyoles, afluente por la margen izquierda del Júcar, y por el río Clariano, afluente por la margen derecha.  
En el PE Sierra de La Solana la zona es drenada por varios barrancos y ramblas, los más importantes son los situados en la vertiente sur, estos son barranco del Ramblaret, barranco de la Derecha y barranco del Franco. La pluviometría es recogida por los ríos Reconque y Cañoles (afluentes del Júcar) y por el río Vinalopó.  
Patrimonio cultural.  
El estudio de impacto ambiental aporta plano de situación de los distintos yacimientos arqueológicos próximos a los parques Eólicos. De los yacimientos arqueológicos localizados se indica que siempre están a una distancia considerable de los aerogeneradores; cabe destacar la presencia de los siguientes yacimientos en el área de afección de los parques eólicos:  
- Barranco Tuerto (Edad de Bronce 2000 -1000 a.C) en el TM de Villena a poca distancia del PE Sierra de la Villa.  
- Cueva Negra del Morrón (Neolítico -Bronce) en el TM de Villena al pie de la cima del Morrón dentro del ámbito del PE El Morrón.  
- La Banyesa, A, B, C (Neolítico) en el TM de Bocairent, a pocos metros del PE Altos del Cortijo.  
- La Solana en el TM de Bocairent, a pocos metros del PE Altos del Cortijo.  
si bien los parques de Sierra de la Villa y Altos del Cortijo quedan fuera del alcance de la presente declaración.  
Se considera necesario supeditar la ejecución de la obra a la realización de la totalidad de las prospecciones arqueológicas de las áreas afectadas para evitar afecciones al patrimonio arqueológico, etnológico, paleontológico y arquitectónico; y al correspondiente informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Montes de utilidad pública.  
Los montes afectados por los aerogeneradores del parque eólico o por el contorno de éstos son los siguientes:  
Clasificación y calificación urbanística.  
Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, que tiene carácter de Plan de acción territorial sectorial aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano.  
La normativa del Plan eólico (artículo 25) estableció limitaciones a las construcciones aisladas de carácter no industrial futuras en un radio de 1.000 de cualquier aerogenerador, norma que por otra parte parece excesiva puesto que de acuerdo con la características del medio y con las criterios urbanísticos el suelo no urbanizable es la ubicación más adecuada para este tipo de construcciones. Sin embargo, (a diferencia de los suelos clasificados en el planeamiento vigente como urbanos o urbanizables) no fija ninguna distancia para las construcciones existentes, ni en el diseño de las instalaciones eólicas se han tenido en cuenta la localización de las edificaciones aisladas como aspecto limitante, para la elección de alternativas.  
Por tanto, se considera que no existe ninguna justificación para declarar las edificaciones existentes fuera de ordenación ya que esta situación, de acuerdo con lo expresado en el artículo 58.6 de la Ley reguladora de la actividad urbanística se fijará cuando exista manifiesta incompatibilidad con la determinación de los Planes. No obstante lo anterior, la ejecución de las instalaciones eólicas producirán efectos negativos sobre las actividades preexistentes que será necesario corregir a cargo de la empresa promotora.  
Como consecuencia de todo lo anterior se eliminará la norma que declara fuera de ordenación a las edificaciones aisladas de carácter no industrial como régimen aplicable a las edificaciones existente (artículo 10 de las normas urbanísticas) por el impacto crítico que genera sobre la población rural de los núcleos en los que tradicionalmente se ha desarrollado la actividad agraria y ganadera (masias) o sobre los usos actuales dirigidos al turismo ambiental y porque, de acuerdo a lo expresado en el propio estudio e impacto ambiental y el proyecto de parques, no existe manifiesta incompatibilidad de los usos actuales con las instalaciones eólicas,   
Consideraciones ambientales  
Extrayendo las conclusiones del EIA, así como de las sucesivas entregas de documentación complementaria, se destaca lo siguiente:  
Afección sobre la avifauna  
Los estudios de avifauna presentados poseen deficiencias en cuanto a metodología y frecuencia de visitas. A pesar de ello resulta muy negativo el tramo aéreo de la evacuación en el tramo entre el parque de La Solana y El Morrón sin que se haya realizado ningún estudio de afección de las líneas eléctricas. Por otro lado parece clara la peligrosidad de la alineación de los aerogeneradores 9-14 de la Sierra de La Solana.  
Se hace necesario que los estudios de avifauna cumplan con la metodología propuesta por el Servicio de Conservación de Biodiversidad, metodología entregada a los promotores de las zonas eólicas del Plan eólico de la CV el 27 de enero de 2006, y evaluar con más detalle el riesgo de colisión (sobre todo del águila real, águila perdicera y cernícalo primilla) identificándose todos los cruces que se produzcan a altura de riesgo con los aerogeneradores situados en su área de campeo.  
Si bien el sistema de evacuación de la energía no es objeto de la presente declaración deberían iniciarse los estudios pertinentes para evaluar el impacto que sobre la avifauna pueden provocar estas instalaciones.  
Afección sobre la vegetación  
Se constata la afección a especies de dominio rocoso como Juniperus phoenicea (El Morrón y La Solana) o de pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica (Hypericion ericoides) como en el aerogenerador 24 de El Morrón. Por ello debe evitarse en lo posible la afección a estos habitats rocosos por un lado desplazando dicho aerogenerador y, por otro, ajustando la localización de aerogeneradores que afecten a Juniperus phoenicea cuando forme parte de comunidades rocosas  
Por otro lado la umbría de la Serra Grossa contiene un carrascal en activa regeneración con pastizales intercalados de gran interés para la biodiversidad y su afección debe evitarse, en lo posible, concentrando aerogeneradores y buscando posiciones alternativas en la solana de la sierra.  
La presencia de Dictamnus hispanicus, especie incluida en el anexo III de la Orden 20 de diciembre del 85, obliga a la realización de inventarios previos a los proyectos de adecuación de caminos y plataformas.  
La restauración y revegetación de las áreas afectadas se hará extensiva no solo a la superficie de las plataformas, cimentaciones, apoyos, caminos etc. sino también a los taludes y terraplenes residuales de la obra. Para ello se realizará una plantación con especies arbustivas y/o arbóreas similares a las existentes en el entorno y perteneciente a los hábitats comunitarios.  
Afección sobre el riesgo de incendio  
No se ha realizado un estudio detallado del riesgo de incendios, con el objeto de proponer medidas protectoras y/o correctoras adaptadas a los planes de prevención existentes, o a las modificaciones necesarias para garantizar su efectividad, o en su caso, la coordinación con los planes en proyecto, tal y como se indica en el punto 3.7.6.3. del estudio de impacto ambiental del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
Se hace necesario redactar un proyecto de medidas correctoras del riesgo de incendio que de respuesta al informe del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal, sobre todo en lo que respecta a la creación de una red de puntos de agua para el abastecimiento de los medios de extinción terrestres.  
Otros aspectos  
El resto de aspectos han sido en mayor o menor medida contemplados y propuestas una serie de medidas preventivas y correctoras, que en general se consideran adecuadas aunque es necesario en algunos casos, matizarlas y complementarlas:  
Reducción al máximo de las superficies afectadas por las infraestructuras (subestación, cimentaciones, plataformas de montaje, caminos, etc.) ajustándolas a las realmente necesarias teniendo en cuenta los impactos residuales que generan los sobredimensionamientos y que los parques se ubican sobre áreas con habitats prioritarios  
El programa de vigilancia también deber cubrir el control del ruido y las sombras en la zona de influencia así como la incidencia sobre la población y el estudio del grado de aceptación del proyecto.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.   
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.   
4. El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamente orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de instalaciones eólicas de la zona 13 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana, excluida su infraestructura de evacuación; cuyo promotor es Eólica del Levante, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los informes sectoriales emitidos al respecto y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Emplazamiento de las instalaciones eólicas  
1.1: La ubicación de los aerogeneradores, el trazado de las zanjas, de las subestaciones y de los viales de acceso tanto interiores como exteriores serán, en principio, los descritos y/o grafiados en la documentación complementaria presentada el 27 de julio de 2006, con las excepciones y matizaciones que se detallan en los apartados siguientes y quedando en cualquier caso supeditado el replanteo definitivo en los casos en los pudiera afectarse la superficie perteneciente a las vías pecuarias, a yacimientos arqueológicos inventariados o los que se pudieran detectar en las prospecciones previas, flora endémica o amenazada, o a los resultados de los estudios preoperacionales de avifauna que se detallan en el punto 2 de esta resolución.  
1.2: Se estudiará la viabilidad técnica de enterrar la línea eléctrica aérea de alta tensión que une las subestaciones de La Solana y El Morrón acercando ambas o unificándolas en una única subestación ubicada en el parque eólico de El Morrón. El objetivo es el de eliminar el peligro potencial que sobre la avifauna puede provocar este tramo de línea. Si lo dicho fuera imposible técnicamente deberá quedar perfectamente justificado y se plantearán alternativas para minimizar el impacto.  
1.3: Se desplazará el aerogenerador 24 del parque eólico de El Morrón de modo que no se afecte al hábitat rocoso sobre el que se instala. Por otro lado se señalizarán las especies de Juniperus phoenicea que formen parte de comunidades rocosas en aras de evitar su afección ajustando la localización de plataformas y zapatas.  
1.4: Se eliminarán los aerogeneradores que se encuentran dentro de un radio de 1km con centro en el punto de nidificación del águila real. Así pues se analizarán posiciones alternativas sobre las que será necesario efectuar todos los estudios relativos a su afección a la vegetación y los correspondientes estudios preoperacionales de avifauna de acuerdo con el protocolo establecido en enero de 2006.  
Hay que señalar que, de acuerdo con lo indicado en el punto 1.1., la posición definitiva de los aerogeneradores queda supeditada a las conclusiones del Estudio preoperacional de avifauna que la empresa promotora debe completar según lo dispuesto en el condicionante número 2 y presentar previamente a la tramitación de los proyectos de obra civil.  
1.5: Se analizarán posiciones alternativas en la solana del parque eólico de La Serra Grossa para los aerogeneradores instalados en la umbría para las que será necesario efectuar los estudios citados en el punto 1.4.  
1.6: Se realizará un inventario de la especie Dictamnus hispanicus incluida en el anexo III de la Orden 20 de diciembre del 85, de modo que se evite, o minimice, la posible afección que la construcción o adecuación de caminos y plataformas puede suponer para esta especie.  
1.7: El trazado final del camino de acceso al parque eólico de El Morrón deberá evitar la afección a las masas arbóreas presentes en la zona, principalmente la de carrasca. En caso de que se vieran afectados pies de carrasca, se procederá a su transplante siempre que su altura supere el metro de altura.  
1.8: Para la apertura de nuevos caminos o mejora de los existentes se dispondrán carteles informativos en la entrada al ámbito territorial del LIC de los hábitats y/o especies presentes en la zona, así como de las normas básicas para su conservación.  
1.9: Aunque no sea objeto de la presente declaración, las líneas de evacuación deberán reunir todas las medidas de protección y seguridad recogidas en el Real Decreto 263/2008, de 22 de febrero, de protección de la avifauna.  
1.10: La reubicación de los aerogeneradores y de las subestaciones se deberá realizar, en todo caso, dentro del ámbito del plan especial, de acuerdo con los criterios de delimitación que se marcan en el condicionante número 5. Los aerogeneradores que no puedan reubicarse serán eliminados.  
2. El Estudio Preoperacional de Avifauna debe:  
- Completarse siguiendo los criterios señalados por el Servicio de Biodiversidad, durante un ciclo anual en aquéllas zonas donde se han detectado riesgos para especies amenazadas. Estas zonas son:  
- Del parque de La Solana los aerogeneradores del 7 al 15.  
- Del Parque de La Serra Grossa los aerogeneradores del 1 al 7.  
- Evaluar con más detalle el riesgo de colisión de: el águila perdicera, el águila real y el cernícalo primilla; identificándose todos los cruces a altura de riesgo que se produzcan con los aerogeneradores situados en su área de campeo, tanto de ejemplares adultos como de juveniles.  
- Determinar la utilización de cada especie de cada zona de los parques y establecer las medidas correctoras y compensatorias pertinentes como, por ejemplo, mantener sin afecciones suficiente porcentaje de su área de alimentación.  
- Determinar la afección del parque previsto sobre el águila perdicera mediante un seguimiento singular de al menos uno de los miembros de la pareja próxima al parque. Las características de dicho seguimiento deberán acordarse con el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
- Ampliar los estudios a posiciones alternativas de ubicación y, aunque no sea objeto de la presente declaración, a las línea eléctricas aéreas de alta tensión.  
3. El inicio de las obras requerirá resolución complementaria a la presente declaración emitida sobre los proyectos constructivos de las instalaciones. Para ello, y con carácter previo, se procederá a la presentación, supervisión y visto bueno por parte de esta Dirección General de la siguiente documentación:  
- A la presentación, supervisión y visto bueno del estudio preoperacional de avifauna de los parques eólicos de la Zona 13 completado y elaborado de acuerdo con el protocolo establecido y remitido al promotor en enero de 2006. Si de los estudios previos se evidenciara incompatibilidad con las infraestructuras proyectadas (aerogeneradores y sistema de evacuación) se propondrán las modificaciones necesarias en base a dichos resultados. Asimismo, si de los datos obtenidos se concluyeran impactos críticos, se estará a lo dispuesto en el condicionante nº 10.  
- A la presentación, supervisión y visto bueno de un proyecto que recoja tanto las medidas compensatorias reflejadas en el documento de ampliación y subsanación de 29 de septiembre de 2007, como las medidas compensatorias propuestas por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, que son:  
- Estudio sivopastoral en relación con su afección a los hábitats y/o especies prioritarios presentes en la zona, y cuyo contenido mínimo será el siguiente: Análisis de la situación inicial, determinación de la capacidad de carga, actuaciones de mejora tanto sin modificar el número de cabezas como con el número de cabezas óptimo, plan de gestión (zonas de abrevaderos, zonas de pasto, turnos).  
- Recuperación del hábitat de matorrales arborescentes de juniperus spp. (código 5210)con introducción, en aquellas zonas que las condiciones edáficas lo permitan, de la encina. Esta actuación sería compatible con el plan de maneo de hábitat que se propone por parte del promotor, al constituir un hábitat abierto.  
La recuperación del hábitat consistiría en la repoblación de una superficie que compensara el conjunto de actuaciones que se van a desarrollar, tanto por su afección directa como indirecta (caminos, zanjas eléctricas, plataformas de montaje, y zapatas de los aerogeneradores, línea de evacuación) con las medidas oportunas frente al pastoreo. Esta actuación puede realizarse en algunas laderas del LIC que se encuentran completamente alteradas.  
- Creación de una red de charcas, completamente naturalizadas y protegidas frente al pastoreo para la recuperación de las poblaciones de anfibios presentes en el LIC (gallipatos y sapos).  
- Mejora de los pies de encina presentes en el LIC, mediante su protección frente al pastoreo, resalveo, eliminación de vegetación que compite directamente con ella (siempre que no constituya una especie de los hábitats presentes en la zona).  
- A la presentación, supervisión y visto bueno del proyecto de incorporación de medidas protectoras y/o correctoras de prevención de incendios.   
- A la presentación de informe favorable de no afección y/o compatibilidad de la vías pecuarias con las infraestructuras previstas de los servicios territoriales de Medio Ambiente. Para su comprobación se presentará un plano con las vías pecuarias junto con su ancho legal donde se muestre la no afección permanente a las mismas y se indiquen, en su caso, las afecciones temporales.   
- A la presentación de los informes favorables y/o condicionantes establecidos por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la no afección de las instalaciones al Patrimonio Cultural Valenciano.  
- A la presentación de informe favorable del órgano de cuenca en caso de afección al dominio público hidráulico.  
4. Se debe someter al procedimiento de información pública, por un periodo no inferior a 30 días, los estudios de impacto ambiental de las líneas eléctricas de alta tensión presentados el 27 de Julio de 2006, así como sus Documentos de ampliación y subsanación entregados el 17 de abril de 2007. Las alegaciones recibidas así como la contestación a las mismas se remitirán a esta Dirección General para realizar su evaluación de impacto ambiental. En ningún caso el trazado de las líneas eléctricas afectará a las zonas determinadas como no aptas en el Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
5. En la documentación con eficacia normativa (tanto gráfica como escrita) deberá procederse a las siguientes modificaciones:  
La franja o anchura que delimita el ámbito del Plan Especial para los aerogeneradores y subestaciones (área en la que se declara compatible las instalaciones eólicas) independientemente de la extensión que arbitrariamente se fije, excluirá en todo caso:  
- Las áreas declaradas no aptas en el Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
- Cualquier superficie que se encuentre a menos de 1.000 m de suelo clasificado como urbano o urbanizable en el planeamiento vigente del municipio en cuestión, pudiendo ser exigible, motivada y excepcionalmente, una mayor distancia para aquellos municipios que, por condiciones topográficas o de colindancia con suelo de especial protección tuvieran como única alternativa posible el crecimiento del casco urbano en la dirección del parque eólico.   
- Las vías pecuarias clasificadas colindantes a las alineaciones.  
- La superficie incluida en el perímetro de protección de yacimientos arqueológicos y/o determinada por el órgano competente tras la correspondiente prospección arqueológica.  
Se eliminará la norma que declara fuera de ordenación a las edificaciones aisladas de carácter no industrial como régimen aplicable a las edificaciones existente por el impacto crítico que genera sobre la población rural de los núcleos en los que tradicionalmente se ha desarrollado la actividad agraria y ganadera (masias) y porque no existe manifiesta incompatibilidad de los usos actuales con las instalaciones eólicas.  
Se incluirá una norma en la documentación con eficacia normativa sobre la obligación de solicitar la Declaración de zonas de seguridad, tanto para la fase de construcción (impacto temporal) como para la fase de funcionamiento (impacto permanente), para aquellas en las que el uso de aprovechamiento eólico se superpone con el uso cinegético preexistente, de acuerdo con lo previsto en la Ley 1/1970, de 12 de abril, sobre caza y la Resolución de 26 de abril de 1998 de la Dirección General de la producción Agraria, por la que se dan normas para la señalización de los terrenos sometidos a régimen especial de caza y pesca continental y vías pecuarias.  
6. Las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental se complementarán con las siguientes:  
Medidas de protección de calidad del aire y prevención de ruido durante la construcción  
- Medidas para minimizar la contaminación en la fase de construcción:  
- Se efectuarán riegos periódicos de los caminos que soporten tráfico rodado y de los acopios de material. La frecuencia se adaptará a la estación el año y a las condiciones meteorológicas de cada momento y siempre que se haga perceptible la emisión de partículas.  
- Los vehículos de transporte de material circularán con las cajas cubiertas de lona.   
- Medidas para la prevención de la contaminación acústica:   
- Se efectuará un mantenimiento periódico de los silenciosos de los escapes, rodamientos engranajes y mecanismos en general de toda maquinaria que intervenga en la obra   
- Las voladuras como método de excavación se utilizarán puntualmente y solo en los supuestos en los que no existan técnicas alternativas.  
Protección del sistema hidrológico e hidrogeológico durante la fase de construcción:  
- El promotor deberá presentar previo al inicio de las obras la inscripción en el registro de pequeños productores de la Comunitat Valenciana así como el documento de aceptación del gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos, que se vaya a hacer cargo de cualquier residuo de esta naturaleza que se genere, tanto en la fase de construcción como en el de funcionamiento.  
Protección de los valores geológicos y geomorfológicos   
- Se realizará un seguimiento de las obras con objeto de detectar cualquier formación cárstica de interés (cuevas, dolinas, simas, etc). Cualquier hallazgo será comunicado mediante un informe especial a esta Dirección General con el fin de valorar e informar de la importancia del mismo, atendiendo a lo establecido en el artículo 16 de la Ley 11/94 de 27 de diciembre de la Generalitat Valenciana de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
- Tras detectarse zonas con riesgos geológicos se deberán aportar estudios particulares de estas zonas previamente a la realización de cualquier actuación.  
Protección a la fauna:  
- Previamente a la tramitación de los proyectos constructivos de los parques, líneas eléctricas y demás infraestructuras necesarias se debe presentar el estudio preoperacional de avifauna completado de acuerdo con el condicionante número 2.  
Protección del suelo y la vegetación.  
- Durante la fase de construcción, las anchuras máximas de plataforma en el acondicionamiento de los caminos de acceso a los parques y los viales interiores, es decir, exceptuando las cunetas, los sobreanchos de las curvas y los ensanches para el cruce de maquinaria (que se harán coincidir con alguna de las plataformas habilitadas en las instalaciones de los aerogeneradores) no sobrepasarán los 5 metros de ancho.  
- En ningún caso los viales interiores tendrán un ancho superior a los viales de acceso principales.   
- Una vez finalizada la fase de ejecución de las obras, la anchura de los caminos que se hayan acondicionado se reducirá a 3.5 m.  
- Las dimensiones de las plataformas de montaje, cimentaciones de aerogeneradores, zanjas de la red subterránea, zonas de acopio de materiales, planta de hormigonado, etc. Se reducirán al mínimo necesario para la ejecución de la obra y cumplimiento de las medidas de seguridad exigidas en la legislación sectorial.  
- En los viales de nueva apertura para acceder a las instalaciones eólicas que no tengan servidumbre de paso, el acceso estará restringido al personal técnico.  
- En la restauración vegetal se deberán tener en cuenta los siguientes aspectos:  
- Se procederá al desmantelamiento y restauración de todas las infraestructuras temporales ejecutadas, de forma inmediata tras finalizar su uso.  
- Se emplearán especies y densidades de plantación similares a las características del entorno de cada parque, o que formen parte de los habitats presentes. Las especies deberán ser autóctonas y/o endémicas del lugar.  
- La mezcla empleada en la hidrosiembra estará formada por especies de la flora local.  
- En la restauración de los taludes de los caminos y de las plataformas de montaje se emplearán especies arbóreas, arbustivas y herbáceas, mientras que alrededor de los aerogeneradores se emplearán especies herbáceas.  
- La revegetación mediante hidrosiembra se aplicará sobre los taludes residuales de inclinación mayor de 3H:1V de los caminos y explanaciones permanentes, e inmediatamente después del perfilado de su morfología final. En el caso de taludes menores o iguales a 3H:1V se realizará en caso de estimarse necesario, siembra en seco.  
- Se llevarán a cabo plantaciones en todas las superficies de restauración. No obstante, se tendrán en cuenta las limitaciones existentes debido a la aplicación de la legislación vigente y en particular en lo referente a las vías pecuarias, cortafuegos, fajas auxiliares de caminos y faja de servidumbre de líneas aéreas.  
- Se aplicarán los riegos necesarios para garantizar el arraigo de la vegetación, para obtener la retención del suelo y la integración paisajística.  
- La revegetación se realizará en la época adecuada (otoño - invierno) inmediata a la finalización de las obras.  
- Se deberán restaurar y revegetar los terrenos afectados por las obras conservando en la medida de lo posible el suelo existente.  
- En caso de ser necesario el empleo de materiales (tanto áridos como tierra vegetal) no procedentes de la propia excavación de la obra, por resultar ésta insuficiente o inadecuados, se obtendrán de canteras autorizadas, mientras que la eliminación de los materiales sobrantes se realizará en vertedero de inertes legalizado. En caso de no existir canteras o vertederos autorizados en el entorno de la obra y recurrirse a emplazamientos nuevos, se deberá tramitar el correspondiente estudio de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990 de 15 de octubre del Consell del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Reglamento para el desarrollo de la Ley 2/1989 de impacto ambiental y la Orden 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda que establece los contenidos mínimos de los estudios de impacto ambiental.   
- Se deberá solicitar autorización previa a las actuaciones de movimiento de tierras, para el desbroce o trasplante de las especies vegetales incluidas en los Anejos II y III de la Orden de 20 de diciembre de 1985 sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Para ello se acompañará el inventario solicitado en el condicionante 1.  
Protección contra incendios  
- Se presentará, previo a la ejecución de las obras, un proyecto que incorpore y concrete las medidas preventivas y/o correctoras generales propuestas en el informe sectorial del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal, tanto para la fase de construcción como la de funcionamiento, que incluirá la red de densificación de puntos de abastecimiento de agua para los medios de extinción terrestres.  
Protección al Patrimonio.  
- Se presentarán los informes favorables y/o condicionantes establecidos por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la no afección de las instalaciones al Patrimonio Cultural Valenciano.  
Si en el desarrollo de las obras o en la fase de funcionamiento de las actuaciones previstas se observaran daños a terceros o impactos no detectados en la presente evaluación de impacto ambiental, se procederá a su estudio y corrección.  
7. Proyecto de desmantelamiento.  
En el proyecto de desmantelamiento se especificará que en la revegetación de las plataformas de montaje se emplearán, no sólo especies arbustivas, sino también especies arbóreas representativas del hábitat existente en el entorno de cada uno de los parques.  
En el proyecto de desmantelamiento deberá constar que los viales y caminos que unen los aerogeneradores, que el Servicio de Prevención de Incendios no considere necesarios a mantener, deberán ser restaurados y revegetados con especies autóctonas presentes en el entorno.  
8. En relación con el plan de vigilancia ambiental.  
- El periodo establecido de tres años para el plan de seguimiento no se considera suficiente, se deberá ampliar a cinco años. El plan de seguimiento se reiniciará para aquellos aerogeneradores o tramos de línea que, transcurridos seis meses desde la puesta en marcha de las instalaciones eólicas, y por cualquier causa se hubieran reubicado y/o modificado.  
- El responsable del PVA contará para esta labor con una asistencia ambiental de obras y recuperación ambiental. Esta asistencia se desarrollará a lo largo de todas las obras, tanto la construcción de los parques como la instalación de las líneas. Normalmente esta asistencia ambiental será ejercida por un técnico que será reforzada por otro en los momentos de mayor intensidad o simultaneidad de obras.  
- Se realizará un estudio sobre el grado de aceptación de las instalaciones eólicas por parte de la población, tanto de los núcleos próximos como de las masías así como de la incidencia sobre la actividad económica de la zona.  
- En los procesos de desbroce y movimientos de tierra, necesarios en la instalación de las infraestructuras asociadas a los parques (subestaciones, cimentaciones, plataformas, caminos y zanjas, etc.) que se desarrollen en el LIC Els Alforins y Habitats prioritarios, será necesaria la presencia de técnico ambiental cuya finalidad será la de minimizar las afecciones producidas sobre la vegetación de interés existente.  
- Una vez los parques se encuentren en funcionamiento, se realizará un control mensual durante el primer año de funcionamiento sobre la mortandad provocada por cada uno de los aerogeneradores así como las líneas de evacuación, elaborando un informe que deberá ser remitido a esta Dirección General para adoptar las medidas que estime oportunas.  
- Durante el primer año del funcionamiento del parque eólico además del estudio de afecciones sonoras, se realizará un estudio de la afección por sombras que incluirá inexcusablemente medidas en todas las masias, habitadas o no en las que existe actividad agrícola y ganadera. Se incluirá un análisis de los resultados y se propondrán las medidas protectoras y/o correctoras a realizar sobre los núcleos agropecuarios preexistentes. La empresa promotora financiará las medidas necesarias para corregir los posibles impactos ambientales.  
- Se comprobará la idoneidad de los ejemplares vegetales a trasplantar y del lugar de destino y que se realicen las operaciones previas (podas, aplicación de productos cicatrizantes, etc.). Se verificará que las operaciones se realicen en el menor tiempo posible.  
- El plan incluirá la elaboración y remisión a esta Dirección General de los siguientes informes:  
- Antes del inicio de las obras:  
- Plan de vigilancia y seguimiento ambiental para la fase de obras, indicando expresamente los recursos humanos y materiales asignados.  
- Plan de aseguramiento de la calidad, en lo que se refiere a calidad ambiental, presentado por el contratista que ejecute las obras, indicando los recursos humanos y materiales asignados.  
- Fase de obras:  
- Informe ordinario mensual (desde el acta de replanteo), sobre el desarrollo y la ejecución de las medidas preventivas y correctoras exigidas por esta declaración e incluidas en el proyecto definitivo.  
- Informe extraordinario previo al acta de recepción de las obras.  
- Informes especiales de carácter urgente que sean necesarios, cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
En dichos informes deberá quedar reflejado el desarrollo y ejecución de todas las medidas protectoras y correctoras.  
- Fase de garantía de las obras:  
- Informe semestral ordinario (desde la firma del acta de recepción de las obras).  
- Informe extraordinario previo a la finalización del periodo de garantía de las obras.  
- Informe final.  
- Informes especiales, cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
Se determinarán las afecciones de los parques eólicos e infraestructuras asociadas sobre el medio, comprobando su adecuación al EIA. En caso de detectar afecciones no previstas se deberán tomar las medidas necesarias para su corrección.  
Se deberá comprobar la efectividad de las medidas protectoras y correctoras proyectadas. En particular, sobre el estado y efectividad de las medidas de protección del sistema hidrogeológico, de los niveles sonoros, fauna y estado y progreso de las áreas de las plantaciones e hidrosiembras realizadas.  
- Fase de funcionamiento:  
- Informe anual.  
- Informes especiales, cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
Se deberá comprobar la efectividad de las medidas preventivas y correctoras proyectadas. En caso de detección de afecciones no previstas a largo plazo, se adoptarán las medidas necesarias para evitarlas o corregirlas.  
El contenido mínimo de los informes será el recogido en el apartado 6 del EIA del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
De la revisión de esta documentación por parte de esta Dirección General podrán derivarse modificaciones de las actuaciones previstas, en aras de una mejor consecución de los objetivos de la presente declaración.  
9. Medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural.  
En el plazo de seis meses desde la notificación de la presente declaración, se presentará ante esta Dirección General, una propuesta de medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural, tal como queda establecido en el artículo 16 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana. El proyecto de medidas compensatorias ambientales deberá incluir asimismo un programa para el control de su desarrollo y efectividad con la estructura, contenidos e informes del programa de vigilancia ambiental presentado. Estas medidas incluirán al menos las descritas en el condicionante 3 respecto a las medidas compensatorias por la afección al LIC Els Alforins y se podrá solicitar su ampliación en el caso de que se constaten otras afecciones ambientales no críticas.  
10. Si como consecuencia de los datos obtenidos en los estudios preoperacionales o en el programa de vigilancia ambiental se desprendieran afecciones negativas no previstas anteriormente se procederá a la supresión o modificación de las instalaciones que lo generen y en su caso se estará a lo dispuesto en el artículo 34.4 del Decreto 162/1990. Las modificaciones que fuera necesario aplicar, incluido el desmantelamiento de los aerogeneradores en el caso de impacto crítico, se realizará a cargo de la empresa adjudicataria sin que en ningún caso se pueda entender que está sujeto a compensaciones por parte de esta administración.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 16 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML