Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3265, del 16-06-1998 (1998/4894)

ORDRE de 29 de maig de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s’establix l’estructura i composició de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles i s’aproven els seus estatuts.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1998/05/29/(2)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3265

Data del DOGV
:   16-06-1998

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1998/4894

CVE


Data del document
:   29-05-1998

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

ORDRE de 29 de maig de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'establix l'estructura i composició de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles i s'aproven els seus estatuts. [1998/4894]
  
L'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, en l'article 31.7, establix la competència exclusiva de la Generalitat Valenciana en matèria d'acadèmies que tinguen la seu central al territori de la Comunitat.
  
Sent necessària l'actualització del règim aplicable a la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles de València, havent-se aprovat la proposta d'Estatuts per la Junta General Ordinària, el dia 7 d'abril de 1998 i a proposta de l'acadèmia, en virtut de la competència atribuïda per l'article 35 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià,
  
ORDENE
  
Primer
  
La Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles de València es compon de trenta-un acadèmics numeraris i s'estructura en les cinc seccions següents:
  
Pintura, Gravat i Dibuix: nou acadèmics.
  
Escultura: sis acadèmics.
  
Arquitectura: set acadèmics.
  
Música: sis acadèmics.
  
Arts de la Imatge: tres acadèmics.
  
Segon
  
S'aproven els Estatuts de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles de València, el text dels quals figura com a annex a la present ordre, que substituïxen els vigents fins ara.
  
Disposició Addicional
  
Les facultats que s'atorguen estatutàriament a la corporació oficial Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles de València s'exerciran exclusivament per al compliment de les activitats o fins encomanats en els seus Estatuts.
  
Disposició Final
  
La present ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 29 de maig de 1998.
  
El conseller de Cultura, Educació i Ciència,
  
FRANCISCO E. CAMPS ORTIZ
  
ANNEX
  
Estatuts de la Reial Acadèmica de Belles Arts de Sant Carles
  
PREÀMBUL
  
La Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles fou reconeguda per Reial Despatx del rei en Carles III el 14 de febrer de 1768, pel qual el rei crea i eleva al grau de reial acadèmia de les arts la Junta Preparatòria dels seus fundadors, establida per Reial Ordre de 28 de febrer de 1765, es regirà per les normes del Reial Despatx i pels Estatuts aprovats per Reial Decret de 31 d'octubre de 1849, que la qualifica com a acadèmia de primera classe, estant associada a l'Instituto de España des de l'1 de desembre de 1987, l'alt patronatge de la qual correspon a sa majestat el rei conforme a l'article 62 de la Constitució Espanyola.
  
Des del seu naixement, com a corporació amb personalitat jurídica pròpia, ha viscut i ha desplegat les seues activitats en bé de la cultura valenciana i ha contribuït de manera eficaç a la custòdia i salvaguarda de les obres d'art amb fets tan assenyalats com fou el salvament de pintures i escultures durant la dominació napoleònica, la creació i direcció de l'Escola de Belles Arts i del Museu de València, l'increment del seu patrimoni artístic, exposat sempre en el Museu, i altres moltes activitats que, complint els seus fins, ha desenrotllat en bé de València i d'Espanya.
  
En l'actualitat, el seu reconeixement com a corporació de caràcter consultiu de la Comunitat Valenciana; la creació el 1968 de la Secció de Música; una major precisió quant a les qualitats a exigir en els diferents tipus d'acadèmics; la regulació detallada de les comissions i una normativa més apropiada sobre el règim econòmic i administratiu, són alguns dels punts que obliguen a reformar els centenaris Estatuts, que estan antiquats i són insuficients per a la vida i prosperitat d'una institució tan rellevant com fidel defensora de l'interès i la importància artística del nostre poble.
  
TÍTOL I
  
Normes generals
  
Article 1
  
La Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles és una corporació cultural d'interès públic i durada indefinida, creada per Reial Despatx del rei en Carles III el 14 de febrer de 1768, data des de la qual existix i ha exercit la seua activitat sense cap interrupció.
  
El seu alt patronatge correspon a sa majestat el rei, segons l'article 62 de la Constitució Espanyola de 1978, i és acadèmia associada de l'Instituto de España des de l'1 de desembre de 1987, dins el qual manté contactes amb les restants acadèmies, en particular amb les de belles arts.
  
Article 2
  
Conforme a l'ordenament jurídic espanyol, la Reial Acadèmia té personalitat jurídica i plena capacitat per a adquirir, usar i disposar dels seus béns, sense altres limitacions que les establides per les lleis.
  
Article 3
  
La Reial Acadèmia té per objecte el foment de les belles arts en totes les seues branques i expressions, promovent, estimulant i contribuint al seu ensenyament, exercici i difusió, i també vetlant per la conservació i l'enriquiment del patrimoni històric, natural i cultural d'Espanya i, en particular, de la Comunitat Valenciana.
  
La Reial Acadèmia és una corporació de caràcter consultiu de la Generalitat Valenciana, i les seues activitats, a més del fi genèric susdit i amb dedicació especial a l'àmbit de l'actual Comunitat Valenciana, als seus artistes i al seu patrimoni artístic, són:
  
1. Conservar, restaurar i augmentar les seues col·leccions de pintures, escultures, gravats, estampes, dibuixos, plans, medalles, partitures i instruments musicals i altres obres artístiques de les quals és propietària o ho siga en el futur.
  
2. Conservar i augmentar el seu Arxiu i Biblioteca, posats ambdós a la disposició dels investigadors.
  
3. Organitzar conferències, cursos, exposicions, concerts, concursos i altres actes culturals.
  
4. Col·laborar amb els arxius, museus, col·leccions, filmoteques i qualsevol altra institució pública o privada que tinga per missió la conservació o el foment de les belles arts i, en particular, de l'art valencià.
  
5. Col·laborar en l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria de defensa, conservació i restauració de monuments artístics de la Comunitat Valenciana, i facilitar informes, dictàmens i assessorament a les autoritats, corporacions públiques i òrgans de l'Administració pública.
  
6. Publicar monografies, butlletins i altres publicacions que constribuïsquen a il·lustrar la teoria, la història o la investigació en les belles arts, i, en particular, el butlletí científic Archivo de Arte Valenciano, òrgan oficial de la Reial Acadèmia.
  
7. Mantenir relació i intercanvi amb les altres corporacions semblants espanyoles o estrangeres.
  
8. Designar representants en els patronats o altres òrgans de govern dels museus públics i restants institucions culturals, i en els jurats de concursos artístics quan li ho sol·liciten, així com en les comissions d'assessorament que en matèria cultural puguen ser demanats per les diferents instàncies de l'Administració.
  
9. Proposar candidats a premis i distincions quan siga requerida per a això.
  
Article 4
  
Té el domicili a la ciutat de València, carrer de Sant Pius V, número nou, fet que no pressuposa cap restricció en l'àmbit territorial per a l'exercici dels seus fins.
  
TÍTOL II
  
Composició de l'Acadèmia
  
Article 5
  
La Reial Acadèmica es compon de trenta-un acadèmics numeraris amb veu i vot, que gaudiran de tots els drets i obligacions derivats de la pertinença a la mateixa.
  
A més, s'integren també en la corporació:
  
- un màxim de nou acadèmics d'honor,
  
- un màxim de noranta acadèmics corresponents; d'ells, setanta amb domicili a Espanya i vint amb domicili a l'estranger,
  
- i un nombre variable d'acadèmics supernumeraris, segons disposa l'article 11.
  
Article 6
  
La Reial Acadèmia està integrada per cinc seccions, els títols i nombre d'acadèmics de les quals són els següents:
  
Pintura, Gravat i Dibuix: nou acadèmics
  
Escultura: sis acadèmics
  
Arquitectura: set acadèmics
  
Música: sis acadèmics
  
Arts de la Imatge: tres acadèmics
  
Les seccions estaran formades pels acadèmics numeraris integrats en les mateixes per raó de la seua professió. En cada una de les seccions damunt descrites i dins el nombre que les componen, hi haurà places d'acadèmics numeraris ocupades per persones que, no exercint la professió que corresponga, hagen acreditat la seua competència en el camp de la història o de la teoria de l'art i en relació amb la secció artística corresponent.
  
Les dites places seran les següents:
  
Secció de Pintura: dos places
  
Secció d'Escultura: una plaça
  
Secció d'Arquitectura: dos places
  
Secció de Música: una plaça
  
Secció d'Arts de la Imatge: una plaça
  
Article 7
  
Són acadèmics numeraris les persones de nacionalitat espanyola que per la seua rellevància professional en l'àmbit de les belles arts, com també per la seua disposició al servici de l'Acadèmia, siguen cridades a formar part per a tota la vida de la corporació.
  
Serà obligació d'ells contribuir amb els seus treballs artístics, literaris o musicals als fins de l'Acadèmia, assistir a les seues reunions i votar en tots els assumptes que ho requerisquen. Tots els acadèmics numeraris són iguals en consideració i prerrogatives, sense més distinció entre ells que l'antiguitat.
  
Els acadèmics numeraris hauran de tenir necessàriament el domicili a l'àmbit de la Comunitat Valenciana. El seu distintiu en els actes oficials i públics és una medalla d'or amb l'emblema de les belles arts, segons Reial Ordre de 24 d'abril de 1855. El títol genèric d'acadèmic està reservat solament als acadèmics numeraris i els restants hauran de qualificar el seu grau: acadèmics d'honor, corresponents o supernumeraris.
  
Article 8
  
Són acadèmics d'honor les personalitats espanyoles o estrangeres que pels seus destacats i eminents estudis i publicacions, o per haver-se distingit notablement en l'exercici o protecció de les belles arts, l'Acadèmia estime que s'han fet mereixedors de tal distinció.
  
Els presidents de l'Acadèmia que hagen exercit almenys un mandat podran ser nomenats presidents d'honor de la Reial Acadèmia.
  
Article 9
  
El títol d'acadèmic corresponent es conferirà a persones que, residint a Espanya o a l'estranger, meresquen tal distinció pels seus treballs artístics, per les seues obres o escrits sobre belles arts o pels servicis que hagen prestat a les mateixes, als artistes o a la mateixa Acadèmia.
  
Els acadèmics corresponents hauran de fer conèixer periòdicament a l'Acadèmia les activitats pròpies que duguen a terme en els diferents camps de les belles arts, i hauran de lliurar també, si és el cas, un exemplar de les publicacions que realitzen amb destinació a la Biblioteca de l'Acadèmia.
  
Article 10
  
Passaran a tenir la condició d'acadèmics supernumeraris els acadèmics numeraris que per circumstàncies personals no puguen participar en la vida de l'Acadèmia i així ho sol·liciten, i aquells altres que no hagen assistit a una quantitat de sis sessions anuals durant tres anys consecutius, mitjançant acord de la Junta General en l'un i l'altre cas. Si tals causes desapareixen, podran recuperar la condició d'acadèmics numeraris quan hi haja vacant si ho sol·liciten i així ho acorda la Junta General.
  
TÍTOL III
  
Organització de l'Acadèmia
  
Article 11
  
Són òrgans rectors de l'Acadèmia, la Junta General i la Junta de Govern.
  
Article 12
  
L'òrgan suprem és la Junta General, composta per tots els acadèmics numeraris.
  
Article 13
  
La Junta de Govern està constituïda per: president, vicepresident, secretari general, tresorer, conservador i bibliotecari, elegits entre els acadèmics numeraris.
  
Article 14
  
Per l'eficaç desenrotllament de l'Acadèmia es crearan, amb independència de les seccions, comissions que seran permanents i especials.
  
Article 15
  
En les juntes generals es tractarà i decidirà sobre els assumptes que afecten els fins de l'Acadèmia. En els casos que ho exigirà l'assumpte, i abans de ser tractat en junta, les seccions o comissions especials emetran dictamen previ.
  
Tots els acadèmics numeraris poden assistir i participar en els debats de les seccions i comissions; només tindran dret a vot els membres adscrits a cada una d'elles.
  
Article 16
  
Les comissions permanents, formades almenys per tres acadèmics numeraris, seran les següents:
  
- la de Patrimoni Artístic de l'Acadèmia,
  
- la de Monuments i Patrimoni Historicoartístic,
  
- la de Publicacions,
  
- la de Relacions Públiques i Protocol,
  
- i la de Relacions amb el Museu de Belles Arts de València.
  
Les comissions especials, així com el nombre de membres que les compondran, seran proposades pel president a la Junta General per a la seua ratificació.
  
Els membres de totes les comissions, tant permanents com especials, seran nomenats per la Junta General amb subjecció als articles següents en els seus respectius casos.
  
Article 17
  
La Comissió de Patrimoni Artístic de l'Acadèmia estarà formada pel conservador, qui la presidirà, més els delegats del Taller de Calcografia i Dibuix, del Taller de Buidats i del delegat de Restauració, nomenats els tres últims per la Junta General a proposta del conservador.
  
Article 18
  
La Comissió de Monuments i Patrimoni Historicoartístic estarà formada per cinc acadèmics numeraris, tres d'ells seran elegits entre els acadèmics de la Secció d'Arquitectura, i els altres dos entre els restants acadèmics. La seua missió consistirà a elaborar els informes i dictàmens sol·licitats en tal matèria, així com fer propostes sobre l'estat del patrimoni a la Comunitat Valenciana. La Comissió estarà presidida per l'acadèmic numerari més antic dels de la Secció d'Arquitectura.
  
Article 19
  
La Comissió de Publicacions estarà composta per sis acadèmics numeraris que formaran, a més, el Consell de Redacció del butlletí Archivo de Arte Valenciano.
  
La Comissió i Consell estarà presidida pel president de l'Acadèmia, que exercirà el títol de director del butlletí, i en formaran part el vicepresident, el secretari general, el bibliotecari i dos acadèmics numeraris.
  
Article 20
  
La Comissió de Relacions Públiques i Protocol estarà integrada per tres acadèmics numeraris, el secretari general, qui la presidirà, el secretari d'actes i un delegat per a les relacions amb els mitjans de comunicació.
  
Article 21
  
La Comissió de Relacions amb el Museu de Belles Arts de València estarà formada pel president de l'Acadèmia, el vicepresident, el secretari general i el conservador. Tractarà de totes les relacions amb la direcció del Museu i resoldrà problemes que es puguen produir entre ambdues institucions.
  
Article 22
  
Totes les seccions i comissions estaran obligades a donar compte a la Junta General dels acords presos i del resultat de les seues gestions.
  
TÍTOL IV
  
De les funcions dels càrrecs acadèmics
  
Article 23
  
Correspon al president:
  
1. Presidir l'Acadèmia, la Junta General i la Junta de Govern, així com les seccions i comissions quan assistisca a les seues reunions.
  
2. Mantenir l'observança dels Estatuts i Reglaments i vetlar pel compliment dels acords.
  
3. Firmar la correspondència oficial, els dictàmens, consultes o informes que emanen de l'Acadèmica i visar els certificats i documents que expedisca la secretaria.
  
4. Representar la corporació en tots els actes que siguen necessaris i, si cal, delegar en un altre acadèmic.
  
5. Disposar en casos urgents, sense perjudici de donar compte a la Junta General o Junta de Govern de l'Acadèmia en la primera sessió que se celebre.
  
6. Ordenar els lliuraments contra la tresoreria derivats dels acords de la Junta General o de Govern.
  
7. Convocar les sessions de les juntes per mitjà del secretari.
  
8. Donar el curs corresponent als assumptes de què haja de conèixer l'Acadèmia.
  
Article 24
  
Correspon al vicepresident substituir el president en les absències o en els actes per als quals li siga conferida de manera expressa la seua representació. En el primer cas, assumirà totes les funcions que competixen a la presidència. A falta de vicepresident, actuarà pel president l'acadèmic numerari més antic.
  
Article 25
  
El secretari general de l'Acadèmia ho serà de la Junta General i de la Junta de Govern, que tindrà les següents obligacions:
  
1. Estendre les actes de la Junta General i de la Junta de Govern, així com la custòdia i conservació dels llibres d'actes.
  
2. Donar compte a les juntes dels assumptes que hagen de despatxar i redactar tant els documents que siguen previs com les comunicacions derivades dels seus acords.
  
3. Portar la correspondència i firmar totes les comunicacions, i expedir els certificats i còpies de documents que lliure l'Acadèmia, amb el vistiplau del president.
  
4. Redactar les memòries de l'Acadèmia i el resum anual dels seus treballs.
  
5. Instruir els expedients per a donar-los el curs que corresponga.
  
6. Cuidar de l'arxiu i disposar el que siga convenient per a la seua gestió.
  
7. Vetlar pel bon funcionament del personal administratiu i de servicis propi o afectat a l'Acadèmia, que dependrà d'ell.
  
Article 26
  
El secretari proposarà a la Junta General el nomenament, entre els acadèmics numeraris, d'un secretari d'actes i d'un delegat per a les relacions amb els mitjans de comunicació. En absència del secretari farà les seues funcions el secretari d'actes i, si manca, l'acadèmic numerari que la Junta General acorde.
  
Article 27
  
Les obligacions del tresorer seran:
  
1. Percebre les quantitats que per a pagament de nòmines i despeses de l'Acadèmia estiguen per tots els conceptes assignades a la mateixa.
  
2. Fer els pagaments necessaris sobre la consignació de despeses, d'acord amb les ordres de pagament i lliuraments que expedisca el president.
  
3. Portar la comptabilitat amb les formalitats degudes, a fi de donar-ne compte en la forma establida i sotmetre-la anualment, acompanyada dels documents justificatius, a l'aprovació de la Junta de Govern.
  
4. Confeccionar el pressupost anual d'acord amb els criteris establits per la Junta General i donar-li compte de la liquidació de l'any anterior.
  
Article 28
  
El conservador cuidarà de l'estat i situació dels quadres, estampes, dibuixos, escultures i altres objectes artístics de l'Acadèmia. Mantindrà actualitzat l'inventari del dit patrimoni. Informarà la Junta General del moviment de fons i del seu possible increment. Proposarà les restauracions de les obres que ho necessiten, i també, a la Junta General, el nomenament dels tres acadèmics numeraris com a delegats de les funcions expressades en l'article 17.
  
Article 29
  
El bibliotecari cuidarà de l'estat de conservació dels llibres i estampes que continguen, manuscrits, partitures i gravacions musicals, fotogravats, fotografies i altres documents impresos o informatitzats de l'Acadèmia, i proposarà el que estime oportú per al seu augment o millora. Si ho considera necessari podrà proposar a la Junta General el nomenament d'un o més acadèmics numeraris per a comeses específiques.
  
TÍTOL V
  
De les juntes, seccions i comissions
  
Article 30
  
 L'Acadèmia celebrarà juntes generals que poden ser:
  
- Ordinàries, amb periodicitat mensual en període lectiu.
  
- Extraordinàries, convocades les vegades que calga i en general per a tractar temes monogràfics.
  
- Públiques, convocades per a l'obertura de curs, la celebració de l'aniversari de la creació de l'Acadèmia i la clausura de curs, en què donarà compte dels seus treballs i activitats. Seran públiques també aquelles en què prenga possessió un nou acadèmic.
  
Les juntes generals seran convocades en tot cas pel president, qui haurà de convocar les extraordinàries a petició d'un terç dels acadèmics numeraris.
  
Article 31
  
A les juntes generals ordinàries i extraordinàries assistiran els acadèmics numeraris amb veu i vot. També hi podran assistir els acadèmics d'honor, els corresponents i els supernumeraris, amb veu però sense vot.
  
Article 32
  
Les juntes generals ordinàries tindran per objecte:
  
1. Assabentar-se per la lectura de les actes de la Junta de Govern del que tal òrgan acorde amb relació als assumptes que li estiguen encomanats.
  
2. Fer els nomenaments o propostes dels diferents tipus d'acadèmics, per raó de les vacants existents.
  
3. Acordar el que crega conduent al compliment dels fins de l'Acadèmia, inclosa la disposició de béns.
  
4. Aprovar o rebutjar els dictàmens i projectes de les seccions, comissions i de la Junta de Govern, i ratificar els acords de la mateixa en els aspectes de la seua incumbència.
  
5. Convocar els actes, conferències, concerts, exposicions i totes les activitats públiques que promoga l'Acadèmia.
  
6. Aprovar els convenis de col·laboració, els intercanvis amb altres institucions i autoritzar el moviment de fons del seu patrimoni per a préstecs o exposicions.
  
Article 33
  
Per a prendre acords sobre assumptes d'administració ordinària, caldrà la presència almenys d'onze acadèmics numeraris. Per als assumptes de caràcter institucional, com ara informes, dictàmens i convenis que comprometen la institució, caldrà l'assistència de més de la meitat dels acadèmics numeraris que en aqueix moment componguen l'Acadèmia i s'haurà d'expressar així en la convocatòria.
  
Els acords es prendran mitjançant votació secreta, per majoria absoluta dels vots presents en primera votació, o per majoria simple en segona votació.
  
Article 34
  
La Junta de Govern entendrà de tot el que siga governatiu, administratiu, laboral i econòmic de l'Acadèmia. Es reunirà les vegades que calga per raó de la seua comesa i a fi de preparar les juntes generals públiques, per convocatòria del president. Hi haurà quòrum amb la presència de quatre dels seus membres, els acords es prendran per majoria simple i en cas d'empat el vot del president tindrà caràcter diriment.
  
Article 35
  
Cada secció tindrà per vicepresident l'acadèmic més antic, qui la presidirà en cas de no assistir el president de l'Acadèmia. Actuarà com a secretari un dels acadèmics elegits per la mateixa secció.
  
Les seccions seran convocades pel president de l'Acadèmia, i en defecte seu, pel vicepresident de la secció.
  
Entendran dels assumptes propis de la seua activitat, prepararan els treballs pertinents de l'Acadèmia i evacuaran els informes que els demanen.
  
I proposaran a la Junta General el nomenament dels acadèmics numeraris quan estiga vacant la plaça d'algun d'ells.
  
Article 36
  
Les comissions es reuniran amb convocatòria prèvia del president de la Reial Acadèmia, siga a instància pròpia o a proposta de la Junta de Govern.
  
Article 37
  
Sempre que s'haja de tractar d'algun assumpte referent a dos o més arts, es nomenarà una comissió mixta composta per igual nombre d'acadèmics de cada secció i elegits per la mateixa. El que acorde tal comissió se sotmetrà a deliberació i judici de la Junta General.
  
TÍTOL VI
  
De l'elecció d'acadèmics i provisió de càrrecs
  
Article 38
  
Produïda una vacant d'acadèmic numerari, el president, en el termini mínim d'un mes i màxim de tres, convocarà la secció corresponent perquè en propose substitut. Aconseguit l'acord, es proposarà el nom per a ser votat en la primera junta general ordinària, d'acord amb el que establix l'article següent.
  
Article 39
  
Per a la votació de nomenament d'acadèmics corresponents s'exigirà que els acadèmics votants hagen assistit almenys a tres de les juntes ordinàries celebrades en els dotze mesos anteriors a la data de l'elecció.
  
Per a la votació d'acadèmics d'honor o numeraris es requerirà, amb el mateix criteri anterior, l'assistència almenys a quatre de les juntes ordinàries.
  
En tots els casos caldrà la presència com a mínim de més de la meitat dels acadèmics numeraris amb el dret a vot abans definit.
  
Els acords s'adoptaran mitjançant votació secreta i per majoria absoluta dels acadèmics amb dret a vot que estiguen presents.
  
Article 40
  
Produïda l'elecció d'acadèmic numerari, es comunicarà a l'interessat, qui haurà de contestar amb la seua acceptació en el termini d'un mes.
  
L'elegit per a acadèmic numerari ha de prendre possessió en el termini màxim d'un any en sessió pública mitjançant la lectura del seu discurs.
  
El dit termini sols podrà prorrogar-se per igual temps i per una vegada en el cas d'impediment legítim, a judici de la Junta de Govern. Si complit el termini no s'ha verificat la presa de possessió es declararà vacant la plaça.
  
Article 41
  
Tots els càrrecs de l'Acadèmia seran elegits entre els acadèmics numeraris en votació secreta i per majoria absoluta dels assistents, en què caldrà l'assistència de més de les tres quartes parts dels que en aqueix moment componguen l'Acadèmia. La votació es realitzarà en junta extraordinària convocada a l'efecte. En cas d'impossibilitat d'assistència a la junta, els acadèmics podran realitzar la votació per correu mitjançant el procediment que garantisca el vot secret. Sols podran accedir al càrrec els acadèmics amb una antiguitat superior a dos anys naturals, comptats des de la presa de possessió. Caldrà a més que en els dos anys naturals anteriors a la votació hagen assistit, almenys, a la meitat de les juntes ordinàries d'aqueix període.
  
Article 42
  
Els càrrecs es proveiran per un període de quatre anys i podran ser renovats en el mateix lloc per dos períodes més.
  
Article 43
  
La Reial Acadèmia, per la seua condició de corporació de caràcter consultiu, comunicarà a l'Administració autonòmica la composició de la Junta de Govern derivada de les eleccions.
  
TÍTOL VII
  
Del règim econòmic i administratiu
  
Article 44
  
Els fons econòmics de l'Acadèmia consistiran en:
  
1. Les ajudes i subvencions que reba a càrrec dels pressupostos de la Generalitat Valenciana i de l'Estat o de qualsevol altra autoritat o entitat pública.
  
2. Els restants ingressos procedents de les seues activitats, així com de les donacions, herències i llegats que reba.
  
3. Els honoraris meritats pels informes i dictàmens emesos.
  
Tals cabals seran recaptats pel tresorer i administrats per la Junta de Govern.
  
Article 45
  
L'Acadèmia invertirà els seus fons en conservar i renovar les seues col·leccions i instal·lacions; adquirir i conservar llibres, estampes i altres objectes del seu institut; imprimir obres; adjudicar premis i retribuir treballs i assistències dels acadèmics; en sous dels empleats i en despeses d'administració ordinària.
  
Article 46
  
Per a les funcions administratives, per a l'adequat exercici de les diferents activitats i, en particular, per a l'atenció de l'Arxiu, Biblioteca i secretaria, l'Acadèmia podrà concertar la presència contínua dels seus empleats i l'eventual d'investigadors, amb qui establirà els oportuns contractes laborals o d'investigació, en funció dels seus recursos econòmics.
  
TÍTOL VIII
  
Modificació dels estatuts
  
Article 47
  
Els presents estatuts podran ser modificats per junta general extraordinària convocada a tal fi, sense perjudici de l'aprovació administrativa procedent. Per a prendre acords caldrà que hi assistisquen més de les tres quartes parts dels acadèmics que en el moment de la convocatòria componguen l'Acadèmia i el vot favorable de més dels dos terços dels que estiguen presents.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primer
  
En tot allò que no s'opose als presents estatuts continuaran en vigor les disposicions del Reglament de Règim Interior de l'Acadèmia, aprovat en la sessió celebrada el 4 de juliol de 1967. I això fins que s'aprove el nou reglament, que s'adequarà als nous estatuts, el qual es redactarà en el termini màxim de dos anys des de l'aprovació dels presents estatuts per part de l'Administració autonòmica competent.
  
Segona
  
Les primeres eleccions dels càrrecs se celebraran dins de l'any natural següent a l'aprovació dels presents estatuts. El mandat de l'actual presidència de l'Acadèmica, durant el qual s'han redactat els estatuts, s'assimilarà al període mínim quadriennal d'exercici presidencial, als efectes del que disposa l'article 8, per a nomenament de president d'honor.
  
Tercera
  
Igualment es proveiran, dins de l'any natural següent a l'aprovació dels estatuts, les places d'acadèmics numeraris que els presents estatuts amplien, després de la reordenació de les actuals seccions, segons la nova estructura de les mateixes.
  
Quarta



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3265, del 16-06-1998 (1998/4894)

ORDEN de 29 mayo de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia por la que se establece la estructura y composición de la Real Academia de Bellas Artes de San Carlos y aprueba sus estatutos.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1998/05/29/(2)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3265

Fecha DOGV
:   16-06-1998

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1998/4894

CVE


Fecha del documento
:   29-05-1998

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia

Tipo de documento
:   Orden

ORDEN de 29 mayo de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia por la que establece la estructura y aprueba la composición de la Real Academia de Bellas Artes de San Carlos y aprueba sus estatutos. [1998/4894]
  
El Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana, en su artículo. 31.7, establece la competencia exclusiva de la Generalitat Valenciana en materia de Academias que tengan su sede central en el territorio de la Comunidad.
  
Siendo necesaria la actualización del régimen aplicable a la Real Academia de Bellas Artes de San Carlos de Valencia, habiéndose aprobado la propuesta de Estatutos por la Junta General Ordinaria, el día 7 de abril de 1998 y a propuesta de la Academia, en virtud de la competencia atribuida por el artículo 35 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de Gobierno Valenciano,
  
ORDENO
  
Primero
  
La Real Academia de Bellas Artes de San Carlos de Valencia se compone de treinta y un académicos de número y se estructura en las cinco secciones siguientes:
  
Pintura, Gravado y Dibujo: nueve académicos.
  
Escultura: seis académicos.
  
Arquitectura: siete académicos.
  
Música: seis académicos.
  
Artes de la Imagen: tres académicos.
  
Segundo
  
Se aprueban los Estatutos de la Real Academia de Bellas Artes de San Carlos de Valencia, cuyo texto figura como anexo a la presente orden, que sustituyen a los hasta ahora vigentes.
  
Disposición adicional
  
Las facultades que se otorgan estatutariamente a la corporación oficial Real Academia de Bellas Artes de San Carlos de Valencia se ejercerán exclusivamente para el cumplimiento de las actividades o fines encomendados en sus Estatutos.
  
Disposición Final
  
La presente Orden entrará en vigor al día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 29 de mayo de 1998
  
El conseller de Cultura, Educación y Ciencia,
  
Francisco E. Camps OrtiZ
  
ANEXO
  
Estatutos de la Real Academia de Bellas Artes de San Carlos
  
PREÁMBULO
  
La Real Academia de Bellas Artes de San Carlos fue reconocida por Real Despacho del Rey Don Carlos III, el 14 de Febrero de 1768, por el cual el Rey crea y eleva al grado de Real Academia de las Artes la Junta preparatoria de sus fundadores, establecida por Real Orden de 28 de Febrero de 1765, rigiéndose por las normas del Real Despacho y por los Estatutos aprobados por Real Decreto de 31 de Octubre de 1849, que la califica como Academia de primera clase, estando asociada al Instituto de España desde el 1 de Diciembre de 1987, correspondiendo su Alto Patronazgo a su Majestad el Rey conforme al artículo 62 de la Constitución Española.
  
Desde su nacimiento, como corporación con personalidad jurídica propia, ha vivido y desarrollado sus actividades en bien de la cultura valenciana, contribuyendo de modo eficaz a la custodia y salvaguarda de las obras de arte, con hechos tan señalados como fue el salvamento de pinturas y esculturas durante la dominación napoleónica, la creación y dirección de la Escuela de Bellas Artes y del Museo de Valencia, el incremento de su patrimonio artístico, expuesto siempre en tal Museo, y otras muchas actividades que, cumpliendo sus fines, ha desarrollado en bien de Valencia y de España.
  
En la actualidad, su reconocimiento como corporación de carácter consultivo de la Comunidad Valenciana; la creación en 1.968 de la sección de Música; una mayor precisión en cuanto a las cualidades a exigir en los distintos tipos de Académicos; la regulación detallada de las Comisiones y una normativa más apropiada sobre el régimen económico y administrativo, son algunos de los puntos que obligan a reformar los centenarios Estatutos, que están anticuados y son insuficientes para la vida y prosperidad de una institución tan relevante como fiel defensora del interés y la importancia artística de nuestro pueblo.
  
TÍTULO I
  
Normas generales
  
Artículo 1
  
La Real Academia de Bellas Artes de San Carlos es una corporación cultural de interés público y duración indefinida, creada por Real Despacho del Rey Don Carlos III el 14 de Febrero de 1768, desde cuya fecha existe y ha ejercido su actividad sin interrupción alguna.
  
Corresponde su Alto Patronazgo a su Majestad el Rey, según el artículo 62 de la Constitución Española de 1978, y es Academia Asociada del Instituto de España desde el 1 de Diciembre de 1987, manteniendo en el seno de éste contactos con las restantes Academias, en particular con las de Bellas Artes.
  
Artículo 2
  
Conforme al ordenamiento jurídico español, la Real Academia tiene personalidad jurídica y plena capacidad para adquirir, usar y disponer de sus bienes, sin otras limitaciones que las establecidas por las leyes.
  
Artículo 3
  
La Real Academia tiene por objeto el fomento de las Bellas Artes en todas sus ramas y expresiones, promoviendo, estimulando y contribuyendo a su enseñanza, ejercicio y difusión, así como velando por la conservación y enriquecimiento del patrimonio histórico, natural y cultural de España, y en particular, de la Comunidad Valenciana.
  
La Real Academia es una corporación de carácter consultivo de la Generalitat Valenciana, y sus actividades, además del fin genérico antedicho y con dedicación especial al ámbito de la actual Comunidad Valenciana, a sus artistas y a su patrimonio artístico, son:
  
1.º Conservar, restaurar y aumentar sus colecciones de pinturas, esculturas, grabados, estampas, dibujos, planos, medallas, partituras e instrumentos musicales y otras obras artísticas, de las que es propietaria o lo sea en el futuro.
  
2.º Conservar y aumentar su Archivo y Biblioteca, puestos ambos a disposición de los investigadores.
  
3.º Organizar conferencias, cursos, exposiciones, conciertos, concursos y demás actos culturales.
  
4.º Colaborar con los archivos, museos, colecciones, filmotecas y cualquier otra institución pública o privada, que tenga por misión la conservación o el fomento de las Bellas Artes, y, en particular, del Arte Valenciano.
  
5.º Colaborar en el estricto cumplimiento de la legislación vigente en materia de defensa, conservación y restauración de monumentos artísticos de la Comunidad Valenciana y facilitar informes, dictámenes y asesoramiento a las autoridades, corporaciones públicas y órganos de la Administración pública.
  
6.º Publicar monografías, boletines y cuantas publicaciones contribuyan a ilustrar la teoría, la historia o la investigación en las Bellas Artes, y, en particular, el Boletín científico Archivo de Arte Valenciano, órgano oficial de la Real Academia.
  
7.º Mantener relación e intercambio con las demás corporaciones similares españolas o extranjeras.
  
8.º Designar representantes en los Patronatos u otros Órganos de Gobierno de los museos públicos y demás Instituciones culturales, y en los Jurados de concursos artísticos cuando se le solicite, así como en las Comisiones de asesoramiento que en materia cultural pudieran ser pedidos por las distintas instancias de la Administración.
  
9.º Proponer candidatos a premios y distinciones cuando fuera requerida para ello.
  
Artículo 4
  
Tiene su domicilio en la ciudad de Valencia, calle de San Pío V, número nueve, lo que no presupone restricción alguna en el ámbito territorial para el ejercicio de sus fines.
  
TÍTULO II
  
Composición de la Academia
  
Artículo 5
  
La Real Academia se compone de treinta y un Académicos de Número con voz y voto, que disfrutarán de todos los derechos y obligaciones derivados de su pertenencia a la misma.
  
Además, se integran también en la Corporación:
  
- Un máximo de nueve Académicos de Honor.
  
- Un máximo de noventa Académicos Correspondientes; de ellos, setenta con domicilio en España y veinte con domicilio en el extranjero.
  
- Y un número variable de Académicos Supernumerarios, conforme a lo dispuesto en el artículo 11.
  
Artículo 6
  
La Real Academia está integrada por cinco secciones cuyos títulos y número de Académicos son los siguientes:
  
Pintura, Grabado y Dibujo: nueve Académicos
  
Escultura: seis Académicos
  
Arquitectura: siete Académicos
  
Música: seis Académicos
  
Artes de la Imagen: tres Académicos
  
Las secciones estarán formadas por los Académicos de Número integrados a las mismas en razón de su profesión. En cada una de las secciones antes descritas y dentro del número que las componen, habrá plazas de Académicos de Número, ocupadas por personas que no ejerciendo la profesión que corresponda hayan acreditado su competencia en el campo de la Historia o de la Teoría del Arte y en relación con la sección artística correspondiente.
  
Dichas plazas serán las siguientes:
  
Sección de Pintura: dos plazas
  
Sección de Escultura: una plaza
  
Sección de Arquitectura: dos plazas
  
Sección de Música: una plaza
  
Sección de Artes de la Imagen: una plaza
  
Artículo 7
  
Son Académicos de Número aquellas personas de nacionalidad española que por su relevancia profesional en el ámbito de las Bellas Artes, así como su disposición al servicio de la Academia, sean llamadas a formar parte de por vida de la Corporación.
  
Será obligación de los mismos contribuir con sus trabajos artísticos, literarios o musicales a los fines de la Academia, asistir a sus reuniones y votar en todos los asuntos que lo requieran. Todos los Académicos de Número son iguales en consideración y prerrogativas, sin más distinción entre si que la antigüedad.
  
Los Académicos de Número deberán tener necesariamente su domicilio en el ámbito de la Comunidad Valenciana. Su distintivo en los actos oficiales y públicos es una medalla de oro con el emblema de las Bellas Artes, según Real Orden de 24 de Abril de 1855. El título genérico de Académico está reservado solamente a los Académicos de Número, debiendo los restantes calificar su grado: Académicos de Honor, Correspondientes o Supernumerarios.
  
Artículo 8
  
Son Académicos de Honor aquellas personalidades españolas o extranjeras que por sus destacados y eminentes estudios y publicaciones, o por haberse distinguido notablemente en el ejercicio o protección de las Bellas Artes, la Academia estime que se han hecho acreedores de tal distinción.
  
Los Presidentes de la Academia que hayan ejercido al menos un mandato podrán ser nombrados Presidentes de Honor de la Real Academia.
  
Artículo 9
  
El título de Académico Correspondiente se conferirá a personas que residiendo en España o en el extranjero, merezcan tal distinción por sus trabajos artísticos, por sus obras o escritos sobre Bellas Artes o por los servicios que hayan prestado a las mismas, a los artistas o a la propia Academia.
  
Los Académicos Correspondientes deberán dar a conocer a la Academia periódicamente las actividades propias que desarrollen en los distintos campos de las Bellas Artes, así como entregarán, en su caso, un ejemplar de las publicaciones que realicen, con destino a la Biblioteca de la Academia.
  
Artículo 10
  
Pasarán a tener la condición de Académicos Supernumerarios aquellos Académicos de Número que por sus circunstancias personales no puedan participar en la vida de la Academia y así lo soliciten, y aquellos otros que no hayan asistido a una cantidad de seis sesiones anuales durante tres años consecutivos, mediante acuerdo de la Junta General en uno y otro caso. Si tales causas desaparecieran podrán recuperar su condición de Académicos de Número cuando hubiera vacante, si lo solicitasen y así lo acordare la Junta General.
  
TÍTULO III
  
Organización de la Academia
  
Artículo 11
  
Son órganos rectores de la Academia la Junta General y la Junta de Gobierno.
  
Artículo 12
  
El órgano supremo es la Junta General, compuesta por todos los Académicos de Número.
  
Artículo 13
  
La Junta de Gobierno está constituida por: Presidente, Vicepresidente, Secretario General, Tesorero, Conservador y Bibliotecario, elegidos entre los Académicos de Número.
  
Artículo 14
  
Para el eficaz desarrollo de la Academia se crearán, con independencia de las Secciones, Comisiones que serán permanentes y especiales.
  
Artículo 15
  
En las Juntas Generales se tratará y decidirá sobre los asuntos que atañen a los fines de la Academia. En los casos en que el asunto así lo exija, y con anterioridad a ser tratado en junta, las Secciones o Comisiones especiales emitirán dictamen previo.
  
Todos los Académicos de Número pueden asistir y tomar parte en los debates de las Secciones y Comisiones; sólo tendrán derecho a voto los miembros adscritos a cada una de ellas.
  
Artículo 16
  
Las Comisiones permanentes, formadas al menos por tres Académicos de Número, serán las siguientes:
  
- la de Patrimonio Artístico de la Academia.
  
- la de Monumentos y Patrimonio Histórico Artístico.
  
- la de Publicaciones.
  
- la de Relaciones Públicas y Protocolo.
  
- y la de Relaciones con el Museo de Bellas Artes de Valencia.
  
Las Comisiones especiales así como el número de miembros que las compongan serán propuestas por el Presidente a la Junta General para su ratificación.
  
Los miembros de todas las Comisiones, tanto permanentes como especiales, serán nombrados por la Junta General con sujeción a los artículos siguientes en sus respectivos casos.
  
Artículo 17
  
La Comisión de Patrimonio Artístico de la Academia estará formada por el Conservador, quien la presidirá, más los Delegados del Taller de Calcografía y Dibujo, del Taller de Vaciados y del Delegado de Restauración, nombrados los tres últimos por la Junta General, a propuesta del Conservador.
  
Artículo 18
  
La Comisión de Monumentos y Patrimonio Histórico Artístico estará formada por cinco Académicos de Número, de ellos tres serán elegidos entre los Académicos de la Sección de Arquitectura, y otros dos entre los restantes Académicos. Su misión consistirá en elaborar los informes y dictámenes solicitados en tal materia, así como hacer propuestas sobre el estado del Patrimonio en la Comunidad Valenciana. La Comisión estará presidida por el Académico de Número más antiguo de los de la Sección de Arquitectura.
  
Artículo 19
  
La Comisión de Publicaciones estará compuesta por seis Académicos de Número que formarán, además, el Consejo de Redacción del Boletín Archivo de Arte Valenciano.
  
La Comisión y Consejo estará presidida por el Presidente de la Academia, que ostentará el título de Director del Boletín, y formarán parte de él el Vicepresidente, el Secretario General, el Bibliotecario y dos Académicos de Número.
  
Artículo 20
  
La Comisión de Relaciones Públicas y Protocolo estará integrada por tres Académicos de Número, el Secretario General, quien la presidirá, el Secretario de Actas y un Delegado para las relaciones con los medios de comunicación.
  
Artículo 21
  
La Comisión de Relaciones con el Museo de Bellas Artes de Valencia estará formada por el Presidente de la Academia, el Vicepresidente, el Secretario General y el Conservador. Tratará de todas las relaciones con la Dirección del Museo y resolverá los problemas que se pueden producir entre ambas instituciones.
  
Artículo 22
  
Todas las Secciones y Comisiones estarán obligadas a dar cuenta a la Junta General de los acuerdos tomados y del resultado de sus gestiones.
  
TÍTULO IV
  
De las funciones de los cargos académicos
  
Artículo 23
  
Corresponde al Presidente:
  
1.º Presidir la Academia, la Junta General y la Junta de Gobierno, así como las Secciones y Comisiones cuando a sus reuniones asista.
  
2.º Mantener la observancia de los Estatutos y Reglamentos, y velar por el cumplimiento de los acuerdos.
  
3.º Firmar la correspondencia oficial, los dictámenes, consultas o informes que emanen de la Academia y visar las certificaciones y documentos que por la Secretaría se expidan.
  
4.º Representar a la Corporación en todos los actos que fueren necesarios, y en su caso, delegar en otro Académico.
  
5.º Providenciar en casos urgentes, sin perjuicio de dar cuenta a la Junta General o Junta de Gobierno de la Academia en la primera sesión que se celebre.
  
6.º Ordenar los libramientos contra la Tesorería derivados de los acuerdos de la Junta General o de Gobierno.
  
7.º Convocar las sesiones de las Juntas por medio del Secretario.
  
8.º Dar el curso correspondiente a los asuntos de que deba conocer la Academia.
  
Artículo 24
  
Corresponde al Vicepresidente sustituir al Presidente en sus ausencias o en aquellos actos para los que le sea conferida de manera expresa su representación. En el primer caso, asumirá todas las funciones que compete a la Presidencia. A falta de Vicepresidente, actuará por el Presidente el Académico de Número más antiguo.
  
Artículo 25
  
El Secretario General de la Academia lo será de la Junta General y de la Junta de Gobierno, que tendrá las siguientes obligaciones:
  
1.º Extender las actas de la Junta General y de la Junta de Gobierno, así como la custodia y conservación de los libros de Actas.
  
2.º Dar cuenta a las Juntas de los asuntos que deban despachar y redactar tanto los documentos que sean previos como las comunicaciones derivadas de sus acuerdos.
  
3.º Llevar la correspondencia, firmando todas las comunicaciones, y expedir las certificaciones y copias de documentos que librare la Academia, con el visto bueno del Presidente.
  
4.º Redactar las memorias de la Academia y el resumen anual de sus trabajos.
  
5.º Instruir los expedientes para darles el curso que corresponda.
  
6.º Cuidar el archivo y disponer lo conveniente para su gestión.
  
7.º Velar por el buen funcionamiento del personal administrativo y de servicios propio o afecto a la Academia, que dependerá del mismo.
  
Artículo 26
  
El Secretario propondrá a la Junta General el nombramiento, entre los Académicos de Número, de un Secretario de Actas y de un Delegado para las relaciones con los medios de comunicación. En ausencia del Secretario hará las funciones del mismo el Secretario de Actas, y, en su defecto, el Académico de Número que la Junta General acuerde.
  
Artículo 27
  
Las obligaciones del Tesorero serán:
  
1.º Percibir las cantidades que para pagos de nóminas y gastos de la Academia estén por todos conceptos asignadas a la misma.
  
2.º Hacer sobre la consignación de gastos los pagos necesarios, con arreglo a las órdenes de pago y libramientos que expida el Presidente.
  
3.º Llevar la contabilidad con las formalidades debidas, a fin de dar cuenta en la forma establecida y someterla anualmente, acompañada de los documentos justificativos, a la aprobación de la Junta de Gobierno.
  
4.º Confeccionar el presupuesto anual de acuerdo con los criterios establecidos por la Junta General, dando cuenta a la misma de la liquidación del año anterior.
  
Artículo 28
  
El Conservador cuidará del estado y situación de los cuadros, estampas, dibujos, esculturas y demás objetos artísticos de la Academia. Mantendrá actualizado el inventario de dicho Patrimonio. Informará a la Junta General del movimiento de fondos y su posible incremento. Propondrá las restauraciones de las obras que lo precisen, así como a la Junta General el nombramiento de los tres Académicos de Número como Delegados de las funciones citadas en el artículo 17.
  
Artículo 29
  
El Bibliotecario cuidará del estado de conservación de los libros, estampas contenidas en los mismos, manuscritos, partituras y grabaciones musicales, fotograbados, fotografías y demás documentos impresos o informatizados de la Academia, proponiendo lo que estime oportuno para su aumento o mejora. Si lo considera necesario podrá proponer a la Junta General el nombramiento de uno o varios Académicos de Número para cometidos específicos.
  
TÍTULO V
  
De la juntas, secciones y comisiones
  
Artículo 30
  
La Academia celebrará Juntas Generales que pueden ser:
  
- Ordinarias, con periodicidad mensual en período lectivo.
  
- Extraordinarias, convocadas cuantas veces se requiera y en general para tratar temas monográficos.
  
- Públicas, convocadas para la apertura de curso, la celebración del aniversario de la creación de la Academia y la clausura de curso, en las que dará cuenta de sus trabajos y actividades. Serán también públicas aquéllas en las que tome posesión un nuevo Académico.
  
Las Juntas Generales serán convocadas en todo caso por el Presidente, quien deberá convocar las Extraordinarias a petición de un tercio de los Académicos de número.
  
Artículo 31
  
A las Juntas Generales Ordinarias y Extraordinarias asistirán los Académicos de Número con voz y voto. También podrán asistir los Académicos de Honor, los Correspondientes y los Supernumerarios, con voz pero sin voto.
  
Artículo 32
  
Las Juntas Generales Ordinarias tendrán por objeto:
  
1.º Enterarse por la lectura de las actas de la Junta de Gobierno de lo que tal órgano acordase con relación a los asuntos que le estén encomendados.
  
2.º Hacer los nombramientos o propuestas de los distintos tipos de Académicos, en razón de las vacantes existentes.
  
3.º Acordar cuanto crea conducente al cumplimiento de los fines de la Academia, incluyendo la disposición de bienes.
  
4.º Aprobar o desechar los dictámenes y proyectos de las Secciones, Comisiones y de la Junta de Gobierno, ratificando los acuerdos de la misma en cuanto a los aspectos de su incumbencia.
  
5.º Convocar los actos, conferencias, conciertos, exposiciones y cuantas actividades públicas promueva la Academia.
  
6.º Aprobar los Convenios de colaboración, los intercambios con otras instituciones y autorizar el movimiento de fondos de su patrimonio, para préstamos o exposiciones.
  
Artículo 33
  
Para tomar acuerdos sobre asuntos de administración ordinaria se requerirá la presencia al menos de once Académicos de Número. Para los asuntos de carácter institucional, tales como informes, dictámenes y convenios que comprometan a la Institución, se precisará la asistencia de más de la mitad de los Académicos de Número que en ese momento compongan la Academia, debiendo expresarse así en la convocatoria.
  
Los acuerdos se tomarán mediante votación secreta, por mayoría absoluta de los votos presentes en primera votación, o por mayoría simple en segunda votación.
  
Artículo 34
  
La Junta de Gobierno entenderá en todo lo gubernativo, administrativo, laboral y económico de la Academia. Se reunirá cuantas veces se precise en razón de su cometido y a fin de preparar las Juntas Generales públicas, por convocatoria del Presidente. Existirá quórum con la presencia de cuatro de sus miembros, sus acuerdos se tomarán por mayoría simple y en caso de empate el voto del Presidente tendrá carácter dirimente.
  
Artículo 35
  
Cada Sección tendrá por Vicepresidente al Académico más antiguo de ella, quien presidirá la misma en caso de no asistir el Presidente de la Academia. Actuará como Secretario uno de los Académicos elegidos por la misma Sección.
  
Las Secciones serán convocadas por el Presidente de la Academia y en su defecto por el Vicepresidente de la Sección.
  
Entenderán en los asuntos propios de su actividad, prepararán los trabajos pertinentes de la Academia y evacuarán los informes que se les pidan.
  
Y propondrán a la Junta General el nombramiento de los Académicos de Número, cuando esté vacante la plaza de alguno de ellos.
  
Artículo 36
  
Las Comisiones se reunirán previa convocatoria del Presidente de la Real Academia, sea a su propia instancia o a propuesta de la Junta de Gobierno.
  
Artículo 37
  
Siempre que se haya de tratar de algún asunto referente a dos o más artes se nombrará una Comisión mixta compuesta por igual número de Académicos de cada Sección y elegidos por ella. Lo que tal comisión acuerde se someterá a deliberación y juicio de la Junta General.
  
TÍTULO VI
  
De la elección de académicos y provisión de cargos
  
Artículo 38
  
Producida una vacante de Académico de Número, el Presidente, en el plazo mínimo de un mes y máximo de tres, convocará a la Sección correspondiente para que proponga sustituto. Alcanzado el acuerdo, se propondrá el nombre para ser votado en la primera Junta General Ordinaria, de acuerdo con lo establecido en el artículo siguiente.
  
Artículo 39
  
Para la votación de nombramiento de Académicos Correspondientes se exigirá de los Académicos votantes haber asistido al menos a tres de las Juntas Ordinarias celebradas en los doce meses anteriores a la fecha de la elección.
  
Para la votación de Académicos de Honor o de Número se requerirá, con el mismo criterio anterior, la asistencia a cuatro de las Juntas Ordinarias por lo menos.
  
En todos los casos se necesitará la presencia como mínimo de más de la mitad de los Académicos de Número con el derecho a voto antes definido.
  
Los acuerdos se adoptarán mediante votación secreta y por mayoría absoluta de los Académicos con derecho a voto, que estén presentes.
  
Artículo 40
  
Producida la elección de Académico de Número se comunicará al interesado, quien deberá contestar con su aceptación en el plazo de un mes.
  
El elegido para Académico de Número debe tomar posesión en el plazo máximo de un año en Sesión Pública mediante la lectura de su discurso.
  
Dicho plazo solo podrá prorrogarse por igual tiempo y por una vez en el caso de impedimento legítimo, a juicio de la Junta de Gobierno. Si cumplido este término no se hubiera verificado la toma de posesión se declarará vacante la plaza.
  
Artículo 41
  
Todos los cargos de la Academia serán elegidos entre los Académicos de Número en votación secreta y por mayoría absoluta de los asistentes, precisándose la asistencia de más de las tres cuartas partes de los que en ese momento compongan la Academia. La votación se realizará en Junta Extraordinaria convocada a dicho efecto. En caso de imposibilidad de asistencia a la Junta, los Académicos podrán realizar la votación por correo mediante el procedimiento que garantice el voto secreto. Solo podrán acceder al cargo aquellos Académicos con antigüedad superior a dos años naturales, contados desde su toma de posesión. Se precisará, además, que en los dos años naturales anteriores a la votación hayan asistido, al menos, a la mitad de las Juntas Ordinarias de ese período.
  
Artículo 42
  
Los cargos se proveerán por un período de cuatro años, pudiendo ser renovados en el mismo puesto por dos períodos más.
  
Artículo 43
  
La Real Academia, por su condición de corporación de carácter consultivo, comunicará a la Administración Autonómica la composición de la Junta de Gobierno derivada de las elecciones.
  
TÍTULO VII
  
Del régimen económico y administrativo
  
Artículo 44
  
Consistirán los fondos económicos de la Academia:
  
1.º En las ayudas y subvenciones que reciba con cargo a los presupuestos de la Generalitat Valenciana y del Estado o de cualquier otra autoridad o entidad pública.
  
2.º En los demás ingresos procedentes de sus actividades, así como de las donaciones, herencias y legados que reciba.
  
3.º En los honorarios devengados por los informes y dictámenes emitidos.
  
Tales caudales serán recaudados por el Tesorero y administrados por la Junta de Gobierno.
  
Artículo 45
  
La Academia invertirá sus fondos en conservar y renovar sus colecciones e instalaciones; en adquirir y conservar libros, estampas y demás objetos de su Instituto; en imprimir obras; en adjudicar premios y retribuir trabajos y asistencias de los Académicos; en sueldos de empleados y en gastos de administración ordinaria.
  
Artículo 46
  
Para las funciones administrativas, para el debido desempeño de las diferentes actividades, y, en particular, para la atención del Archivo, Biblioteca y Secretaría, la Academia, podrá concertar la presencia continua de sus empleados y la eventual de investigadores, con quienes establecerá los oportunos contratos laborales o de investigación, en función de sus recursos económicos.
  
TÍTULO VIII
  
Modificación de los estatutos
  
Artículo 47
  
Los presentes Estatutos podrán ser modificados por Junta General Extraordinaria convocada a tal fin, sin perjuicio de la aprobación administrativa procedente. Para tomar acuerdo se precisará que asistan a ella más de las tres cuartas partes de los Académicos que en el momento de la convocatoria compongan la Academia y el voto favorable de más de los dos tercios de los que estén presentes.
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS
  
Primera
  
En todo lo que no se oponga a los presentes Estatutos continuarán en vigor las disposiciones del Reglamento de Régimen Interior de la Academia, aprobado en sesión de la misma celebrada el 4 de Julio de 1967. Y ello hasta que se apruebe el nuevo Reglamento que se adecuará a los nuevos Estatutos, el cuál se redactará en el plazo máximo de dos años desde la aprobación de los presentes Estatutos por parte de la Administración Autonómica competente.
  
Segunda
  
Las primeras elecciones de los cargos se celebrarán dentro del año natural siguiente a la aprobación de los presentes Estatutos. El mandato de la actual Presidencia de la Academia, durante el cual se han redactado estos Estatutos, se asimilará al periodo mínimo cuatrienal de ejercicio presidencial, a los efectos de lo dispuesto en el artículo 8º, para nombramiento de Presidente de Honor.
  
Tercera
  
Igualmente se proveerán, dentro del año natural siguiente a la aprobación de los Estatutos, las plazas de Académicos de Número que los presentes Estatutos amplían, y previa reordenación de las actuales Secciones, conforme a la nueva estructura de las mismas.
  
Cuarta



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI