Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5692, del 31-01-2008 (2008/1043)

RESOLUCIÓ de 19 de desembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis Gata de Gorgos, Manises, Vilamarxant i l'Alcora.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5692

Data del DOGV
:   31-01-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1043

CVE


Data del document
:   19-12-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [Manises](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Gata de Gorgos](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de desembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis Gata de Gorgos, Manises, Vilamarxant i l'Alcora. [2008/1043]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 124/06-AIA Gata de Gorgos, 349/06-AIA Manises, 388/06-AIA Manises, 084/05-AIA Manises, 143/05-AIA Vilamarxant i 347/04-AIA L'Alcora, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 19 de desembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 124/2006-AIA  
Títol: Pla especial Costeres per a reserva de sòl dotacional esportiu-recreatiu de Gata de Gorgos  
Promotor: Ajuntament de Gata de Gorgos  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Gata de Gorgos i CTV  
Localització: Terme municipal de Gata de Gorgos  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és aconseguir la reclassificació del sòl no urbanitzable comú per a crear una reserva de sòl dotacional per a ús equipament esportivorecreatiu, destinat al desenvolupament d'infraestructures esportives com ara camps de futbol, piscina municipal i altres equipaments esportius.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de nova ordenació es troben classificats actualment per les normes subsidiàries de Gata de Gorgos com a sòl no urbanitzable comú, i es corresponen amb una zona agrícola, amb cultius de secà, predominant el cultiu d'ametlers, parcialment abandonats.  
La superfície total afectada és de 23.830,49 m², amb una forma predominantment rectangular, que es destinarà a la construcció d'un camp de futbol, un camp de futbol 7 i una piscina, i s'hi autoritza exclusivament el tipus d'edificació aïllada, i és obligatòria una reculada no inferior a 5 metres dels límits i amb una edificabilitat neta sobre rasant de la parcel·la d'1m²/m², la resta de la parcel·la es destina a espai lliure enjardinat, aparcament, etc.  
Com a usos compatibles es defineixen els següents:  
Dotacional: equipaments per a educació ambiental i qualsevol altra dotació que no interferisca negativament en les definides com a usos principals.  
Habitatge: s'autoritza aquest ús amb destinació exclusiva al personal encarregat del funcionament o vigilància de les instal·lacions, fins a un màxim d'un 2% de la superfície destinada a l'ús principal.   
Terciari: oficines al servei d'instal·lacions i terciari general vinculat a les dotacions.  
Els terrenys es troben situats als voltants del nucli urbà, separats d'aquest per la via del ferrocarril Alacant-Dénia, en una zona annexa a la zona dotacional esportiva que existeix en l'actualitat, i afecta les parcel·les contigües al pavelló cobert i a l'institut d'ensenyança secundària. Està delimitada per:  
Nord: camí públic 9011  
Sud: sòl urbà Ciutat Jardí  
Est: sòl no urbanitzable comú  
Oest: sòl no urbanitzable comú dotacional  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, el promotor justifica la ubicació per la proximitat a la zona esportiva actual (pavelló esportiu) i a l'institut d'ensenyament secundària, contactant d'aquesta manera amb la zona dotacional amb els mateixos usos i oferint al mateix temps usos complementaris. En segon lloc, perquè la proposta triada presenta una perfecta connexió a les instal·lacions urbanes existents, és a dir, accés rodat, clavegueram, aigua potable, electricitat, telefonia, etc.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 12 d'abril de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori d'Alacant va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i documentació tècnica relatiu al Pla especial Costeres per a reserva de sòl dotacional esportiu-recreatiu de Gata de Gorgos, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5115, de 17 d'octubre de 2005, i en el periòdic Levante-EMT de data 5 d'octubre de 2005.   
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació, que no era de caràcter ambiental, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament de Gata de Gorgos, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 29 de novembre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 7 d'abril de 2006, s'emet requeriment de documentació a l'Ajuntament de Gata de Gorgos perquè remeta la documentació següent:  
- Informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, segons determina la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, segons estableix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Informe de l'entitat gestora de l'EDAR sobre la capacitat d'aquesta per a absorbir les demandes generades per l'actuació que es projecta.  
En contestació a aquest requeriment de documentació, la mercantil Gestión de Infraestructuras Medioambientales del Mediterráneo, SA, com a agent urbanitzador, presenta la documentació següent:  
1. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 4 d'octubre de 2006, en el qual s'informe el següent:   
«...Després de l'oportú examen de la documentació aportada es comprova que sí que s'efectua informe arqueològic i es comprova l'existència de construccions arquitectòniques en l'àmbit d'actuació.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic tan sols hi ha alguns marges de pedra en sec que conformen els bancals.  
Per la qual cosa, vist el precepte indicat, i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el Pla especial Costeres per a reserva de sòl dotacional destinat a equipament esportivorecreatiu i document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental del referit pla especial.  
Aquest informe es contrau a aquest estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literal i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'exprés advertiment que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produeixen variacions respecte de la proposta ara informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.»  
2. Informe de la mercantil Aguagest Levante, SA, com a empresa gestionadora del servei municipal de proveïment domiciliat d'aigua potable de Gata de Gorgos, la qual informa del següent:  
«...Que segons les dades de demanda prevista per al subministrament d'aigua potable al futur Pla especial Costeres per a reserva dotacional esportivorecreatiu de Gata de Gorgos, hi ha en el proveïment disponibilitat de cabals suficients per a garantir-ne el subministrament, sense detriment dels usos actualment existents»  
3. Informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Gata de Gorgos per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla especial Costeres per a reserva de sòl dotacional esportivorecreatiu del municipi de Gata de Gorgos (Alacant), de data 22 de maig de 2006, el qual informa del següent:  
«...Conclusió:  
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i vaja a sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta entitat de Sanejament d'aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Gata de Gorgos de les aigües residuals generades pel Pla especial Costeres per a reserva del sòl dotacional esportivorecreatiu sempre que es complisquen els següents condicionants...»  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT i PGOF, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Respecte a la xarxa Natura 2000, encara que el projecte no se situa directament sobre un espai protegit, sí que es troba en el límit del PORN del Motgó, qualificada la zona com a B.5. Àrees d'expansió urbana preferent, i està regulat pel Decret 180/2002, de 5 de novembre, del Govern valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó.  
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'actuació.  
L'àmbit de l'actuació es veu travessat per una línia de mitjana tensió que hi transcorre, sobre la qual l'estudi d'impacte ambiental no dóna solució.  
Dins de l'àmbit d'actuació, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que puguen entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel·la en estudi no es veu afectada per cap dels camins ramaders que creuen el terme, i no s'ha d'atendre a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que els terrenys objecte de reclassificació es troben en una zona caracteritzada per ser el típic agrícola, consistent en cultius de secà d'ametlers i vinya i una xicoteta superfície de terreny sense cultivar actualment, i que en èpoques s'ha dedicat al cultiu d'hortalisses.  
En l'àrea d'estudi està compost per sòls profunds, que per les seues característiques, són els més intensament utilitzats per a usos agrícoles i es desenvolupen sobre col·luvions recents. Abunden els dipòsits col·luvials, i es tracta generalment de sòls rics en matèria orgànica en els nivells superiors.  
Les aigües subterrànies presenten una vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers.  
Respecte a la fauna, la zona d'estudi representa una àrea de vol per a moltes espècies d'aus típiques el medi agrari i a més, a causa del contacte amb el nucli urbà, també presenta espècies lligades a aquest. S'haurà de tenir en compte el que disposa el capítol V del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó pel que fa a la protecció de la fauna i els hàbitats faunístics.   
El clima de la zona objecte d'estudi és de tipus mediterrani sec, caracteritzat per la suavitat de les temperatures i l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival. Les temperatures són bastant suaus tant a l'hivern com a l'estiu.  
El paisatge de la zona d'estudi, és el paisatge agrícola típic del municipi, consistent en cultius de secà. Es tracta d'una zona plana, de pendent suau i envoltada actualment en el costat oest d'aquesta, per edificacions de recent construcció, com són el pavelló cobert, l'institut d'ensenyament secundari, el centre de salut.   
Hi ha una línia aèria de mitjana tensió la traça de la qual discorre pel sector i, sobre el qual, l'estudi d'impacte ambiental no dóna cap solució.  
El nombre d'habitants de Gata de Gorgos oscil·la al voltant de 5.379. El sector serveis té un paper important en l'economia local, amb una activitat industrial associada de magatzems, i queda l'agricultura com un sector de poca importància.  
Respecte al proveïment d'aigua potable i el tractament de les aigües residuals, fins i tot en tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, s'estima adequat, per estar projectada la construcció d'una piscina municipal, una major demanda d'aigua.  
L'evacuació de les aigües residuals es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal.   
Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental afirma respecte als residus d'obra que aquests seran gestionats de la forma correcta, i seran enviats a l'abocador autoritzat més pròxim. Respecte als residus sòlids urbans, es preveu realitzar la gestió d'aquests incorporant-la a la gestió ja existent al municipi.  
Les principals mesures correctores es basen en la correcta gestió dels residus, el control de la contaminació sobre el medi físic i la minimització dels impactes ambientals detectats, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial Costeres per a reserva de sòl dotacional esportivorecreatiu de Gata de Gorgos, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants  
1. Haurà de complir amb els condicionants establits en l'Informe de la EPSAR per a la connexió al sistema públic de sanejament i depuració de les aigües residuals generades per l'actuació en l'EDAR de Gata de Gorgos.  
2. L'Ajuntament haurà d'exigir a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Haurà de presentar autorització de l'empresa dedicada a la distribució i transport d'energia elèctrica, per a l'adequació de la línia de mitjana tensió que travessa l'àmbit de l'actuació.  
4. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
5. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
6. D'acord amb l'article 10 del Decret 180/2002, de 5 de novembre, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó, haurà d'obtenir-se informe favorable de l'òrgan de gestió de l'espai natural per a les activitats projectades. El sentit de l'esmentat informe serà vinculant a l'efecte d'autoritzar, condicionar o prohibir la realització d'aquestes activitats, tot això sense perjudici de l'exercici de les competències i funcions pròpies conferides als diversos òrgans administratius per la legislació d'aplicació al cas.  
7. Les noves infraestructures del Pla especial Costeres hauran d'adequar-se amb el que disposa l'article 34 del Decret 180/2002, de 5 de novembre, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó.  
8. D'acord amb l'article 32.3 del Decret 180/2002, de 5 de novembre, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó, pel que fa a la prevenció de la contaminació acústica i lumínica, s'hauran d'adoptar les mesures dirigides a reduir l'impacte lumínic i acústic continguts en les ordenances municipals i les promogudes per aquesta conselleria per a aquest efecte.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 349/2006-AIA  
Títol: Pla especial de reserva de sòl dotacional sanitari (hospital comarcal)  
Promotor: Ajuntament de Manises  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme   
Localització: Parcel·les 61, 62, 63, 64, 65, 86, 95, 98, 102, 104, 155, 9012, 9013, 9014 i 9015, del polígon 9, del terme municipal de Manises.   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
Es pretén la creació de sòl dotacional per a la construcció del futur hospital comarcal, en una àrea de sòl compresa entre l'antiga línia fèrria València - Riba-roja, el terme municipal de Quart de Poblet i el C P Joan Fuster; que constitueix en l'actualitat, una bossa de sòl residual entre diverses àrees ja urbanitzades i consolidades o de pròxima urbanització.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de reserva dotacional, d'aproximadament 24.717 m² de superfície, estan constituïts per les parcel·les 61, 62, 63, 64, 65, 86, 95, 102, 104, 155, 9012, 9013, 9014 i 9015; del polígon 9 del terme municipal de Manises; els esmentats terrenys mantenen la classificació de sòl no urbanitzable (classificat com a tal pel vigent Pla general d'ordenació urbana de Manises, aprovat definitivament el 22 de desembre de 1985), i adquireixen, mitjançant l'aquest pla especial, la qualificació d'equipament sanitari. El règim urbanístic d'aquest sòl serà el mateix que el del sòl no urbanitzable comú; a excepció, de permetre's l'ús assistencial.  
Els límits de l'àrea objecte d'aquest projecte (les coordenades UTM dels quals són 71916321- 4374025 i 71919191- 437391386) són els següents:  
- Al nord i a l'est: via de circulació (antiga via del tren)  
- A l'est: l'ampliació del parc del Carme (Parc del Ferrocarril) i el carrer de vianants provinent del municipi de Quart de Poblet  
- Al sud: el límit amb el terme de Quart de Poblet, séquia de Quart i terrenys de l'IZAR  
- A l'oest: terrenys adjacents al C. P. Joan Fuster.   
3. Alternatives  
Tot havent-se analitzat les variables necessàries per a la implantació d'una infraestructura sanitària d'aquestes característiques (superfície de terreny necessària, accessibilitat i comunicació existent, i no-afecció a espais naturals i sòls agrícoles productius), s'ha considerat que la solució adoptada, enfront d'altres possibles alternatives, reunia les condicions més idònies d'acord amb les característiques pròpies d'aquest projecte.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit   
En data 10 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, expedient administratiu i certificat de l'aprovació provisional pel Ple de l'Ajuntament (a data 27 de juliol de 2006) i certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat de documents; incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5269, de 30 de maig de 2006 i en el periòdic Las Provincias de data 21 d'abril de 2006.   
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos per la regidora d'Urbanisme (17 de juliol de 2006) i del secretari de la Comissió (de 25 de juliol de 2006) de l'Ajuntament de Manises, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 27 de juliol de 2006.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Manises informació o documentació complementària   
Informes sectorials  
- Segons la Cartografia temàtica, al nord de l'àrea objecte del pla especial hi ha una zona reduïda que presenta un risc d'inundació de nivell 1, definit per una freqüència d'inundació alta (25 anys), i un calat alt (< 0.8 m).   
Al seu torn, en l'estudi remés es fa referència al projecte de canalització del barranc del Salt de l'Aigua, per a evitar situacions d'acumulació temporal d'aigües; atés que en l'actualitat, presenta una deficient capacitat d'evacuació hidràulica dels diferents cabals, pel fet que en ell, es troben plantacions hortofructícoles, com també infraestructures de pas, que originen en certa manera inundacions als voltants d'aquest.   
Per això, en data 25 d'octubre se sol·licita informe el Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta conselleria, respecte a la zona del sector que presenta el risc d'inundació anteriorment descrit.   
El 13 de novembre es rep informe efectuat per l'esmentat servei en què es considera, entre altres qüestions, basant-se en l'article 22.2 de la normativa del PATRICOVA, que en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació, es prohibeixen, entre altres usos, els equipaments estratègics (centres sanitaris). Així mateix, es determina el següent: Atés que el sòl del pla especial es troba parcialment afectat per risc d'inundació, i en absència d'un estudi d'inundabilitat que justifique que el tram afectat per risc d'inundació del PATRICOVA deixe de tenir la condició d'inundable, l'emplaçament de l'hospital comarcal haurà de situar-se en la zona de sòl sense risc d'inundació, i destinar-se la zona inundable del pla especial a zona verda o a espais lliures d'edificació.   
Afeccions legals  
- En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració.   
- Segons l'Ordre de 16 d'octubre de 1967, per la qual s'aprova la classificació dels camins ramaders existents al terme municipal, es distingeixen dos camins ramaders:  
- Sendera de Chimenetes  
- Sendera de Carasols  
No obstant això, no es troba cap d'ells afectat pel desenvolupament d'aquest pla especial.  
- Després d'efectuar consulta de la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), sí s'ha detectat dins de l'àmbit de l'actuació, una zona inundable susceptible de ser protegida; i es desenvolupa aquest aspecte en l'apartat referent a la sol·licitud d'informes sectorials, atés que en referència a aquest risc s'ha efectuat consulta al Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge.  
- En l'estudi d'impacte ambiental remés no s'han proposat mesures preventives amb l'objecte d'evitar la possible afecció a béns patrimonials susceptibles de poder aparéixer durant l'execució de les actuacions proposades; més encara tenint en compte els nombrosos jaciments arqueològics, elements arquitectònics i etnològics inventariats al municipi. No constant, en cap cas en l'expedient remés, el corresponent informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
- La séquia de Vara de Quart es localitza en l'extrem sud-oest del sector, fora de l'àmbit del pla; localitzant-se en l'interior de l'àmbit d'estudi algunes séquies de menor entitat.   
Consideracions ambientals  
- Els terrenys sobre els quals es desenvolupa aquest pla especial, se situen al sud-est del terme municipal, limitant amb el nucli urbà de Manises, en les proximitats del barri del Carmen; en les proximitats del límit municipal de Quart de Poblet.   
Es tracta d'una zona antropitzada, situada a la vora de la zona urbanitzada de Manises i en les proximitats d'una àrea industrial completament consolidada, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.   
- Els usos actuals del sòl sobre els quals es projecta l'actuació són de dos tipus,:   
- Majoritàriament són terrenys erms, ocupats anteriorment per terres de cultiu, sense cap ús actualment.  
- Xicotetes parcel·les de cultiu d'hortalisses, localitzades al nord del sector, destinades a l'autoconsum, per la qual cosa no presenten una finalitat d'explotació agrícola productiva.  
- En l'extrem nord, es localitza una reduïda àrea dedicada a cultius de regadiu, concretament cítrics de producció.  
- Per la qual cosa cal destacar que la capacitat agrològica que presenta en l'actualitat l'àrea és molt poc significativa.  
- Consultada la Cartografia temàtica d'aquesta conselleria, l'àrea d'estudi no presenta cap risc associat a l'erosió (potencial ni actual), inestabilitat de vessants, o risc sísmic. Únicament es detecta un risc de vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers mitjà.   
- La fauna present en l'àrea presenta un marcat caràcter antròpic, estant les escasses espècies existents adaptades a la presència humana. Tampoc s'hi detecta l'existència d'espècies faunístiques que revisten una especial protecció, atés l'alt grau d'antropització i desnaturalització dels terrenys que constitueixen el sector que s'ha de desenvolupar.   
- El vial que travessa d'oest a est el terme municipal (derivat de l'actuació de desmantellament i soterrament de les antigues vies del tren de rodalia València - Riba-roja del Túria), i que és tangent a l'àrea del pla especial; garanteix l'accessibilitat a aquesta zona. Així mateix, també es preveu l'ampliació de les connexions amb l'entorn, derivat de la creació d'una estació limítrofa a l'emplaçament avaluat, prevista en el projecte de la línia 5 (Port - Aeroport) del metro de València.  
- En el terreny on pretén implantar-se l'ús dotacional, pel fet de no existir cap carrer, ni trànsit als voltants, l'impacte acústic existent és molt baix. Els futurs nivells de contaminació acústica vindrien donats pel mateix trànsit que es genere derivat del vaig vial pròxim, com també dels usuaris del nou hospital. Paral·lelament, la construcció en les proximitats d'una estació de metro, permetrà que el trànsit siga menor.   
- Respecte al proveïment d'aigua potable i el tractament de les aigües residuals, fins i tot en tractar-se d'un ús dotacional, en principi no es preveu un increment de la població resident ni estacional. No obstant això, sí s'estima adequat, per la importància i característiques de l'ús hospitalari de caràcter comarcal, suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals.   
No s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, com es preveu realitzar l'evacuació de les aigües residuals que es generen al futur hospital, ni s'adjunta l'informe favorable de l'organisme de conca competent o d'entitat col·laboradora autoritzada, referent a la disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst, basant-se en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- S'han identificat, de manera molt general, les accions susceptibles de generar impacte, derivades de la construcció de les instal·lacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, identificant-se:   
- Les accions o activitats susceptibles de generar impacte durant la fase de construcció són:   
- Moviment de terres  
- Moviment de maquinària pesant  
- Processos de transport, càrrega i descàrrega de materials  
- Generació de residus  
- Mà d'obra  
- Reposició de serveis  
- Expropiacions  
- Els factors ambientals susceptibles de rebre l'impacte durant la fase de construcció, serien fonamentalment els següents:   
- Sòl: Les afeccions es deriven de la generació de residus, especialment aquells amb categoria de perillosos, que poden produir contaminació del sòl; i els moviments de terra generats, relacionats principalment amb l'obertura de rases per a la provisió de diverses infraestructures de caràcter subterrani) (xarxa de proveïment d'aigües, xarxa de sanejament, xarxa de distribució d'energia, enllumenat públic, telefonia i gas natural).  
- Atmosfera: Com a conseqüència de la possibilitat de produir un increment en l'emissió de partícules en suspensió, i que poden resultar sedimentables.   
- Soroll: La generació de sorolls derivats de la utilització de maquinària pesant, i el transport de maquinària per a l'abassegament de materials.   
Es considera que aquests impactes, propis de l'execució de noves infraestructures, qualificats com a negatius, però moderats i compatibles, poden reduir-se amb l'adopció de determinades mesures correctores.   
Entre les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'Impacte ambiental remés, per a la fase de construcció, poden destacar-se les següents, en relació amb el factor ambiental susceptible de ser afectat:   
- Sòl:  
- Gestió adequada dels residus inerts generats: Els residus inerts, runes, i materials sobrants, s'hauran de transportar a un abocador controlat; i aquells que es consideren més adequats, s'hauran de reutilitzar en obres de restauració, condicionament i farciment o amb fins de construcció, d'acord amb el que disposa el Decret 200/2004, d'1 d'octubre.   
- Aplicació de solucions constructives que permeten la reutilització i reciclatge dels residus de construcció.  
- Condicionament de zones per al manteniment de la maquinària, evitant vessaments de contaminants en el sòl; gestionant-se adequadament els residus generats pel manteniment de la maquinària.  
Els serveis i servituds que resulten afectats per les obres, s'hauran de reposar, de manera que es mantinga el servei i s'originen les menors molèsties possibles.   
- Atmosfera:   
- Amb l'objecte de controlar l'emissió de pols i partícules ocasionades com a conseqüència del moviment de terres i de la maquinària, s'efectuarà el reg amb una certa freqüència, mitjançant camió-cisterna, de les superfícies de terra generades o sobre les quals s'estiga treballant.  
- Els abassegaments de materials s'hauran de situar fora de l'acció dels vents dominants, i si és possible, en llocs de reduïda visibilitat.   
- S'haurà d'efectuar un estudi de la circulació dels vehicles pesants, evitant en la mesura que siga possible, la congestió del trànsit de la zona i l'establiment de l'adequada senyalització dels trams afectats per les obres.  
- S'haurà de complir en relació a les emissions gasoses dels vehicles de motor, del que disposa la legislació vigent en la matèria.  
- Soroll:  
- La maquinària haurà d'estar dotada dels oportuns silenciadors quan així siga necessari.  
- S'haurà de complir a les determinacions i especificacions establides en la legislació vigent en matèria de contaminació acústica.  
- Respecte a la fase de funcionament de l'hospital es destaquen les mesures següents per a minimitzar en tot el possible, els possibles impactes ambientals susceptibles de generar-se:   
- Residus:  
- S'haurà de realitzar una correcta identificació, segregació i gestió de tots els residus, basant-se en la legislació vigent; concretament, en l'estudi es fa referència al Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern valencià, pel qual s'aprova el reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris (DOGV número 2401, de 5 de desembre de 1994).  
- S'haurà d'efectuar un pla de gestió de residus, distingint-se entre:   
- Residus generals assimilables a urbans  
- Residus sanitaris assimilables a urbans  
- Residus perillosos (sanitaris, químics i citostàtics)  
- Emissions:   
- Es considera la recomanació d'utilitzar combustibles com el gas natural, menys contaminant, respecte a la necessitat de produir aigua calenta sanitària i calefacció. Es considera, al seu torn, la conveniència de disposar d'un pla de manteniment i control de les instal·lacions, assegurant el bon funcionament d'aquestes.   
- Consum d'aigua:  
- Es considera la definició d'aquells indicadors referents al control de consums, que permeten la ràpida identificació de consums excessius; com també aquelles actuacions de manteniment de prevenció de fuites i pèrdues.   
- Respecte al programa de vigilància ambiental, s'indica de manera molt generalista, que s'efectuarà una comprovació dels impactes negatius prevists, com també un seguiment de les mesures correctores proposades, i la verificació d'impactes negatius no previstos.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de pla especial de reserva de sòl (3), creació de sòl dotacional, promogut per l'Ajuntament de Manises, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; complint les determinacions que si és el cas continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.  
2. D'acord amb l'informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta conselleria, la reduïda zona (i així consta grafiat en la cartografia temàtica de la COPUT) situada al nord del sector que es troba afectada per risc d'inundació, i en absència d'un estudi d'inundabilitat que permeta establir majors consideracions respecte d'això, quedarà lliure d'edificació, destinant-se a zona verda; havent de ser recollida aquesta mesura en la documentació tècnica del pla especial i la seua corresponent normativa urbanística.   
3. Serà necessari acreditar, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o d'entitat col·laboradora autoritzada, la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament de l'actuació plantejada; tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
4. Prèviament a l'execució del projecte serà necessari acreditar, davant de l'òrgan amb competència substantiva, el sanejament i depuració de les aigües residuals generades; acreditant-se la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR a la qual es pretenga connectar els col·lectors d'aigües residuals; o bé, mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia en l'hospital.   
5. Atés que l'àmbit d'actuació presenta una vulnerabilitat a la contaminació mitjana, i encara que aquest fet siga compatible amb l'ús que es pretén implantar, en el manteniment de jardins, i zones amb vegetació sense pavimentar, que utilitzen adobs, i que prevegen localitzar-se en l'àmbit de l'actuació, s'haurà de disposar d'un pla de manteniment que evite la contaminació per nitrats, emprant-se herbicides, pesticides i adobs de reduïda toxicitat i biodegradables.  
6. S'haurà de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, havent de gestionar cada un dels residus generats d'acord amb les característiques fisicoquímiques d'aquests. Havent de definir una àrea on dipositar els contenidors destinats a aquest efecte, indicant les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
7. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
8. S'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs hauran de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
9. S'haurà d'optar per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte, com també en altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta. Definint-se en tot cas, el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions òptimes d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
10. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'hauran d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció de l'hospital; i es valoraran adequadament i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
València, 13 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 388-AIA/2006  
Títol: Modificació núm. 17 del PGOU de Manises  
Promotor: Ajuntament de Manises  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Manises, València  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objectiu principal és la modificació del PGOU de Manises per a reclassificar una superfície de 7.708,67 m² catalogats actualment com a sòl no urbanitzable protegit agrícola a sòl urbà per a ús dotacional educativocultural, necessari per a ampliar el Patronat Sagrada Família, atenent així la demanda de sòl dotacional que es manifesta al municipi.  
Es justifica el canvi de qualificació i classificació de la parcel·la annexa al Patronat Sagrada Família a fi de procedir-ne a l'ampliació i adequar-lo així a la normativa vigent de la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El municipi de Manises pertany a la comarca natural de l'Horta Oest. Afronta al nord amb el municipi de Paterna, al sud amb Quart de Poblet, l'est amb Mislata i a l'oest amb Riba-roja del Túria.  
L'àmbit d'estudi es troba situat en una zona destinada tota ella a equipament escolar, entre el nucli urbà consolidat i el riu Túria, rodejat tot ell per zones consolidades.  
L'àmbit d'actuació té una superfície de 7.708,67 m², i està format per les parcel·les 213, 249, 250 i 251 del polígon 7 del cadastre de rústica.  
En l'estudi d'impacte ambiental no explica que consisteix l'ampliació del centre escolar ni tampoc aporten el projecte entre la documentació presentada.  
L'Ajuntament de Manises, en data 29 de novembre de 2006, envia informe de l'arquitecte del projecte, en el qual afirma que les parcel·les queden com a espais destinats a activitats de recreació i esportives.  
Els terrenys estan classificats actualment com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola i es proposa la de sòl urbà amb un ús dotacional privat, més concretament educativocultural.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental, després d'analitzar la destinació i l'estat actual dels terrenys afectats, conclou que el territori té una clara aptitud per a un ús potencialment dotacional, perquè no presenta condicions singularment favorables per a la implantació d'un altre ús.  
La solució queda condicionada per la necessitat ampliar el Patronat de la Sagrada Família, ja que es tracta d'una zona que afronta amb les instal·lacions actuals del col·legi, formada per una franja de terrenys tancats i que es troben envoltats per zones consolidades, per la qual cosa per a dur a terme la possible ampliació es justifica que aquesta només puga produir-se cap al nord-oest, ja que al sud, nord i est es troba amb la resta d'equipaments escolars i el nucli urbà residencial.  
Tramitació administrativa  
L'Ajuntament de Manises, per mitjà d'acord plenari de 26 de febrer de 2004, aprova provisionalment un pla especial de reserva de sòl pel qual es procedia a la creació d'una reserva de sòl dotacional, amb una superfície aproximada de 7.708,67 m². L'esmentat document proposa un canvi en la qualificació, passant de ser de protecció agrícola a comú.  
No obstant això, per aplicació de l'article 29 de la Llei 10/2004, de SNU, sobre l'excepcionalitat d'implantar en aquest tipus de sòls actuacions com les que ens ocupa, i en concordança amb l'article 33 de la mateixa llei, es procedeix a la reclassificació de sòl sotmetent-se l'expedient a la preceptiva avaluació de l'impacte ambienta d'aquest.  
En data 27 de juny de 2006, el Ple de l'Ajuntament de Manises aprova provisionalment la proposta de modificació puntual núm. 17 del PGOU de Manises. Es presenta certificat de l'acord plenari.  
En data 20 de novembre de 2006 es rep en la conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de Manises, sol·licitant que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
En Ple, en sessió extraordinària, de l'Ajuntament de Manises celebrat el dia 23 de febrer de 2006 s'adopta, entre altres, l'acord per a sotmetre a la proposta de modificació puntual núm. 17 del PGOU de Manises a exposició pública. Es presenta un informe jurídic de sotmetiment a informació pública.  
La documentació es va exposar al públic en el DOGV núm. 5251 de 4 de maig de 2006 i mitjançant un anunci publicat en el diari Las Provincias del dia 27 de març de 2006.  
Resum d'al·legacions  
Es presenta informe jurídic de l'Ajuntament de Manises informant que durant el període d'informació pública no ha sigut presentada cap al·legació.  
Consultes  
L'Ajuntament de Manises sol·licita informe preceptiu als municipis limítrofs, com també a la conselleria de Cultura.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 24 de novembre de 2006, es realitza consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre la possible inclusió del sector en l'àmbit territorial del futur parc natural del Túria.  
En data 24 de novembre de 2006 es requereix l'interessat perquè complete la documentació presentada amb:  
En compliment dels articles 22 i 23 del PATRICOVA, en el seu document de normativa urbanística, s'haurà de presentar l'estudi d'inundabilitat el contingut del qual ha d'ajustar-se a allò que s'ha definit en els articles 16 i 17 del mateix document. A més es presentarà còpia de l'informe favorable realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial.  
No es descriu en què consisteix l'actuació que s'ha de realitzar. S'ha de presentar el projecte.   
S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
S'ha de presentar informe favorable sobre l'estudi de paisatge emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
S'ha de presentar estudi acústic segons l'article 25 de la Llei de protecció contra la contaminació acústica 7/2002, de 3 de desembre de 2002, o informe sobre aquest realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.  
El sanejament i la depuració efectiva de les aigües residuals han de quedar garantits.  
Informes sectorials  
Informe del risc d'inundabilitat en relació amb l'ampliació d'un centre escolar situat al carrer Teruel, de Manises el promotor del qual és la parròquia de Sant Joan Baptista   
El Servei d'Ordenació Territorial, en data 29 de novembre de 2006, vista la documentació aportada en la mateixa data pel Departament d'Urbanisme de l'Ajuntament de Manises, informa el següent:  
En la reordenació de les instal·lacions existents, les parcel·les limítrofes per l'oest de sòl no urbanitzable, propietat de la parròquia de Sant Joan Baptista, afectades per risc d'inundació del PATRICOVA, queden com a espais lliures d'edificació destinats a activitats de recreació i esportives, per la qual cosa es compleixen les limitacions imposades en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació.  
L'autorització, si és el cas, d'aquesta activitat haurà de complementar a més de la restricció d'absència d'edificació en les esmentades parcel·les l'adopció de les condicions generals d'adequació de les edificacions establides en l'article 28.4 de la normativa:  
«A fi d'evitar l'efecte embassament i el consegüent perill de ruptura, les tanques i mur de tancament de la parcel·la seran permeables al flux d'aigua a partir de 40 cm d'altura i en tot el seu perímetre».  
Informe de l'arquitecte redactor del projecte d'ampliació de centre escolar situat a Manises, carrer Teruel i el promotor del qual és la parròquia Sant Joan Baptista.  
De data 27 de novembre de 2006, informa que:  
Que en el dia de la data es redacta el projecte de referència, sent l'objecte principal d'aquest la reordenació de les instal·lacions existents i l'adequació del centre a la normativa sectorial que li és aplicable.  
Les parcel·les limítrofes per l'oest, de propietat de la parròquia de Sant Joan Baptista, queden com a espais destinats a activitats de recreació i esportives.  
L'evacuació de les aigües pluvials i residuals d'aquestes parcel·les s'haurà de connectar, sense envair espais públics, a la connexió existent del centre a la xarxa de clavegueram municipal.  
Afeccions legals  
A continuació es comenten les diverses afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
Al juliol de 2006, el Consell acorda iniciar el procés de declaració de parc natural del Túria i l'elaboració del PORN d'aquest espai natural. El futur parc comprendrà el tram del llit i riberes del riu Túria entre Pedralba i València. La declaració de parc natural es realitzarà el 31 de desembre de 2006. Part del terme municipal de Manises, està en l'àmbit territorial provisional del parc, per la qual cosa potser l'àmbit d'estudi estiga inclòs.  
Es realitza consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre la inclusió o no del sector dins del futur parc natural. En l'actualitat, ja es va sotmetre a informació pública els límits del parc al juliol de 2006, però encara no està definit l'àmbit definitiu del parc natural, ja que pot ser modificat durant la tramitació.  
A la vista dels plànols de l'Ordre de 27 de juliol de 2006, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i tramitació del PORN del Túria i declaració del parc natural del Túria, la parcel·la 250 i 251 estan dins de l'àmbit territorial provisional, per la qual cosa el projecte haurà d'ateni-se a la normativa del PORN del parc natural del Túria.  
2. Forests  
No hi ha forests d'utilitat pública en la zona d'actuació.  
3. Domini públic hidràulic  
A uns 300 m al nord del sector, es troba el riu Túria. L'àmbit d'estudi es troba fora de la zona de policia del riu Túria.  
4. Camins ramaders  
Al municipi de Manises hi ha 2 camins ramaders, però cap travessa l'àmbit d'actuació del projecte.  
5. Patrimoni cultural  
Al terme municipal de Manises hi ha 22 jaciments arqueològics. Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, l'àmbit d'actuació no afecta cap d'aquests jaciments arqueològics.  
Es requerirà informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
6. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000), no hi ha sòl forestal en l'àmbit d'estudi. Al nord del sector, coincidint amb llit del riu Túria, hi ha sòl forestal, però està fora del sector.  
7. Incendis forestals  
No hi ha incendis registrats en el sector. Al nord es va produir un incendi l'any 2000, provocat per crema de fem, d'1,58 ha, però no afecta l'àmbit d'estudi.  
8. Risc d'inundació  
La pràctica totalitat de l'àmbit d'estudi està sotmés a risc d'inundació 5, segons la cartografia del Patricova. La normativa del Patricova no permet centres escolars en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació 5.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'acullen al punt 4 de l'article 22 del Patricova, perquè l'ampliació del Patronat Sagrada Família es pretén realitzar als voltants del mateix col·legi, i només pot realitzar-se cap al nord-oest, ja què al nord, sud i est es troba amb la resta d'equipaments escolars i nucli urbà residencial. Per tant, l'única ampliació possible ha d'efectuar-se cap a les parcel·les escollides, després de l'adopció prèvia de les mesures d'adequació de l'edificació que s'imposen.  
Es considera imprescindible elaborar un estudi d'inundabilitat a escala adequada per a esbrinar si es poden admetre decisions de planejament que s'aparten de les determinacions vinculants del Patricova. Per això es considera que l'estudi d'inundabilitat hauria d'haver sigut incorporat com un dels estudis bàsics de la modificació núm. 17 del PGOU de Manises, i se'ls sol·licita en el requeriment de data 24 de novembre de 2006.  
En absència d'un estudi d'inundabilitat que permeta majors consideracions, l'ampliació al Patronat Sagrada Família, quedarà lliure d'edificació. En l'informe de l'arquitecte redactor del projecte, de data 27 de novembre de 2006, afirma que les parcel·les queden com a espais destinats a activitats de recreació i esportives.  
El Servei d'Ordenació Territorial emet un informe de risc d'inundabilitat en data 29 de novembre de 2006 en el qual autoritza l'activitat si es preveuen les restriccions següents:  
- Absència d'edificació a les parcel·les.  
- Les tanques i el mur de tancament de la parcel·la hauran de ser permeables al flux de l'aigua a partir de 40 cm d'alçària i en tot el perímetre d'aquestes.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: El risc de contaminació dels aqüífers en la zona d'actuació és alta. Són desaconsellables els usos industrials i residencials intensius. Els usos residencials extensius poden ser tolerats sempre que el sanejament i la depuració efectiva de les aigües queden garantits.  
- Risc de lliscament-despreniment: és nul.  
- Risc d'erosió actual: molt baix.  
- Risc d'erosió potencial: baix.  
2. Explotació dels recursos naturals  
En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població residencial ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals.  
Igualment, la recollida de RSU no presenta cap inconvenient per als serveis de recollida del municipi.  
3. La fisiografia de la zona d'actuació està dominada per terrenys plans només alterats per la presència del llit del riu Túria.  
4. En l'àmbit d'estudi la vegetació que predomina són els cultius de regadiu, fonamentalment compost per cítrics i cultius hortícoles.  
A la vora dels cultius de rigor apareixen plantes nitròfiles, i als marges dels cultius, plantes generalment anuals que germinen diverses vegades al llarg de l'any.  
5. La zona d'actuació del projecte es caracteritza per la presència de terrenys que són en l'actualitat de condició rústica, si bé els usos agraris tradicionals als quals històricament han sigut destinats estan sent abandonats de manera progressiva i accelerada. Els motius són, la productivitat moderada, comparats amb altres del mateix terme municipal, i un altre seria que, el terreny agrícola, atesa la limitada extensió del terme municipal, ha esdevingut un actiu econòmic obsolet en el model de desenvolupament del municipi.  
6. Paisatge  
L'àrea del terme municipal de Manises que comprén en àmbit d'actuació posseeix unes característiques homogènies quant a tipologies de cultiu i paisatge. La zona d'estudi es caracteritza per la presència de parcel·les de cultius hortícoles i cultius de regadiu totes elles adaptades a la fisiografia del terreny.  
La Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, article 11, estableix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge juntament amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística.  
L'estudi de paisatge s'adjunta a l'estudi d'impacte ambiental com a annex. S'ha d'aportar l'informe favorable sobre l'estudi de paisatge.  
7. Mesures correctores.  
Les mesures que es presenten tenen com a missió evitar el deteriorament del medi biòtic, que podria ser perjudicat el fet de dur a terme l'actuació proposada. S'analitza la fase de construcció i la de funcionament, i s'apliquen totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació núm. 17 del PGOU de Manises (València), el promotor de la qual és l'Ajuntament de Manises, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'han de complir les condicions establides en l'informe del Servei d'Ordenació Territorial, de data 29 de novembre de 2006, relatiu al risc d'inundabilitat:  
- Absència d'edificació en les parcel·les.   
- A fi d'evitar l'efecte embassament i el consegüent perill de ruptura, les tanques i mur de tancament de la parcel·la seran permeables al flux d'aigua a partir de 40 cm d'alçària i en tot el perímetre d'aquestes.  
Aquestes mesures de l'informe del Servei d'Ordenació Territorial, han de ser recollides en la documentació tècnica de la modificació núm. 17 del PGOU de Manises i la normativa urbanística d'aquesta.  
2. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. En el cas que les parcel·les estigueren incloses dins de l'àmbit territorial definitiu del futur parc natural del Túria, el projecte haurà d'atenir-se a la normativa del PORN del parc natural del Túria.  
4. S'ha de presentar l'informe favorable sobre l'estudi de paisatge, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
Aquelles consideracions que es desprenguen de l'informe sobre l'estudi de paisatge seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
5. Els residus existents a la parcel·la hauran de ser retirats i gestionats d'acord amb la tipologia d'aquestes abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.  
L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
7. residus que es generen en la fase de funcionament tant perillosos com no perillosos hauran de ser gestionats a través d'un gestor autoritzat d'acord amb la seua legislació sectorial.  
8. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terra realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 084/05-AIA  
Títol: Gestor de residus perillosos. Planta de recuperació de contenidors.  
Promotor: Paleplast SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Manises  
Localització: C/ Maestrat, 65, del polígon industrial la Cova, del terme municipal de Manises (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Es tracta del projecte per a la instal·lació d'una activitat de gestió de residus perillosos, en concret envasos plàstics i metàl·lics residuals.  
   
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat   
L'activitat industrial objecte del projecte presentat per Paleplast, SL consisteix en la gestió d'envasos residuals, en concret contenidors plàstics (PE) i bidons metàl·lics, que hagueren contingut substàncies que els cataloguen com a residus perillosos.  
La gestió proposada inclou la recollida, classificació, emmagatzemament temporal i el posterior tractament dels envasos residuals. El tractament dels envasos pretén aconseguir la regeneració d'aquests per a ser posteriorment reutilitzats de nou com a envasos.  
Per al desenvolupament de les activitats de gestió de residus s'ha triat una parcel·la del polígon industrial la Cova, del terme municipal de Manises. La parcel·la, de forma rectangular, té una superfície de 1.287 m² i és d'ús industrial. Els accessos a la parcel·la es duen a terme a través de dos patis descoberts situats en els costats menors del rectangle, de manera que un dóna al c/ Comtat i l'altre al c/ Maestrat. En la parcel·la se situen dues naus adossades que ocupen aproximadament 910 m², que en estar unides presenten una superfície útil comuna de 880 m².  
En les naus industrials, comunicades per un corredor central que les recorre longitudinalment, es poden diferenciar tres zones:  
- Una en què es du a terme l'activitat de reciclatge de palets i plàstics. És la nau que dóna al c/ Comtat.  
- Una altra en què es projecta la nova activitat de gestió de residus perillosos. És la nau que dóna al c/ Maestrat, i en ella se situen també les oficines i lavabos, comuns a ambdues naus.  
Respecte a aquesta última nau, es projecta una zona per a l'emmagatzemament d'envases residuals que s'han de tractar, una zona de tractament i, finalment, una zona per a l'emmagatzemament dels envasos tractats.  
Amb el tractament previst es persegueix la regeneració dels envasos residuals per a ser posteriorment reutilitzats de nou com a envasos. Després de la recollida, es du a terme la classificació prèvia en funció del tipus i material de fabricació de l'envàs (bidons/contenidors, plàstics/metàl·lics), i s'emmagatzema temporalment en la zona prevista amb aquest fi, a l'espera del posterior tractament.  
El tractament a què se sotmeten els bidons i contenidors residuals s'inicia amb el buidatge del contingut romanent que encara puguen presentar. Es taxa aquest contingut romanent en un 1% del volum de l'envàs. Es projecta emmagatzemar temporalment en recipients la mescla composta pels diversos residus extrets, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
Una vegada buidats, es col·loquen els envasos sobre una reixeta disposada sobre una fossa impermeable d'aproximadament 5 m³. Allí, es llava l'exterior i l'interior dels envasos amb aigua a pressió, que cau sobre la bassa, travessant la reixeta. Després de la llavada, es deixen en posició invertida sobre la reixeta perquè s'evacuen les aigües de llavada. Des d'allí, es passen a la zona d'emmagatzemament d'envasos tractats, on acabaran d'assecar-se.  
Particularment, després de la seua llavada, els bidons metàl·lics que estigueren abonyegats es restaurarien, mentre que les gàbies dels contenidors plàstics serien substituïdes en el cas que no foren reutilitzables.  
Pot ocórrer que després del tractament es detecten envasos que no pogueren ser reutilitzats. Com que les proves d'estanquitat dels envasos es duen a terme després de sotmetre al tractament de llavada tots els envasos, els que no poden reutilitzar-se com a envasos podran sotmetre's a premsat o trituració, obtenint directament dos corrents de metall/plàstic que no haurien de caracteritzar-se com a residu perillós. Aquests corrents serien llavors valoritzables a través d'empreses que utilitzen aquests subproductes com a matèries primeres.  
Pel que fa a les aigües residuals procedents de la llavada dels envasos residuals, en un primer moment s'emmagatzemen en una bassa impermeable, on es decantaran aquells sòlids i matèria en suspensió susceptibles d'això, de manera natural. Des d'aquesta fossa, s'extrau l'aigua residual mitjançant una bomba submergida, i travessant un filtre, s'acumula en un depòsit vertical equipat amb graella i bufador per a evitar fenòmens de sedimentació.  
Des d'aquest depòsit, i travessant un altre filtre, es condueix l'aigua a un evaporador al buit, on després del tractament s'obtenen dos corrents: un destil·lat (80%) i un concentrat (20%). La qualitat del destil·lat el fa apte per a un altre cicle de llavada, per la qual cosa s'emmagatzema en un depòsit de 5 m³ des d'on -juntament amb aigua de reposició de xarxa- s'alimenta el grup de pressió de les llances emprades per a la llavada d'envasos. El concentrat s'emmagatzema en contenidors d'1 m³, a l'espera de ser recollit per un gestor autoritzat.  
Una vegada colmatats, els filtres es desmunten i netegen de la mateixa manera i en el mateix lloc que els envasos residuals.  
Cobren especial importància les condicions d'admissió en planta, discriminant aquells bidons i contenidors residuals que no pogueren tractar-se a través del sistema de gestió projectat. Així, s'estableix un protocol en què es fixen unes condicions generals d'admissió basant-se en les recomanacions del fabricant de l'equip de tractament de les aigües residuals de llavada. No obstant això, sobre aquestes condicions generals no s'estableix un llistat amb els productes que poden o no tractar-se en planta, tenint en compte les possibles incompatibilitats i les recomanacions del fabricant.  
Tramitació administrativa  
En data 2 de febrer de 2005 es rep, remés per l'Ajuntament de Manises, la documentació que apareix en l'expedient 084/05-AIA, entre la qual es troba el certificat del secretari de l'Ajuntament de Manises, en el qual s'assenyala que transcorregut el termini d'exposició pública en el tauler d'anuncis, no s'hi van presentar al·legacions.  
Analitzada la dita documentació, en data 21 de juliol de 2005, se sol·licita a l'Ajuntament de Manises l'esmena de les deficiències detectades.  
En data 11 de novembre de 2005, l'Àrea de Residus remet documentació del projecte de referència, dins de la seua tramitació de l'autorització administrativa de la gestió de residus perillosos.  
En data 13 d'octubre de 2005, l'Ajuntament de Manises remet escrit del promotor en resposta al requeriment d'esmena.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita la llicència d'activitat concedida per l'Ajuntament de Manises. Igualment, l'Ajuntament ha d'autoritzar l'abocament d'aigües residuals al clavegueram municipal que projecta la indústria, d'acord amb el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram.  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria gestionarà i generarà nous residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La nova activitat que es projecta és la valorització d'envasos residuals, en concret contenidors plàstics (PE) i bidons metàl·lics, que hagen contingut substàncies que els cataloguen com a residus perillosos. El tractament dels envasos pretén aconseguir la seua regeneració i posterior comercialització per a ser reutilitzats de nou com a envasos. Els procediments emprats en aquest procés generaran principalment aigües residuals, encara que també residus sòlids, sorolls i vibracions.  
Com a mesura correctora per a l'efluent d'aigües residuals procedents de la llavada d'envasos residuals es projecta la instal·lació d'un evaporador al buit. L'evaporació a què se sotmeten les aigües residuals origina un efluent concentrat, encara que de manera prèvia a aquest tractament, es decantaran llots. Puntualment podria generar-se el volum d'aigües residuals industrials procedents de la porga de l'aigua del circuit de llavada.  
Dins de l'inventari ambiental s'aporten dades sobre el clima, l'edafologia, la hidrogeologia i la hidrologia superficial, la flora i la fauna, el paisatge i la socioeconomia.  
Cal assenyalar que la indústria es troba en una parcel·la industrial dins d'una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Amb tot això, atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc en què es projecta desenvolupar l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, concretament, el sòl i les aigües, ja que el medi biòtic, i en menor grau el perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat. Els impactes ambientals directes seran sobre els que més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes.  
Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat per Paleplast, SL, per a conéixer l'impacte que el desenvolupament de les activitats projectades podria tenir en l'emplaçament triat al terme municipal de Manises, s'han identificat les accions susceptibles de generar impacte ambiental durant les fases de construcció, funcionament i desmantellament de l'activitat. Per la seua ubicació, es menyspreen les accions durant la fase de construcció i desmantellament, centrant-nos en la de funcionament, s'indiquen l'emmagatzemament de residus, l'operació de llavada, la de tractament d'aigües de llavada i el trasbals de vehicles.  
S'identifica l'impacte que aquestes accions podrien tenir sobre els factors del medi abiòtic, biòtic i socioeconòmic. Els impactes directes identificats durant la fase de funcionament són els derivats de les emissions de soroll (maquinària i vehicles), olors (procés d'evaporació) i gasos de combustió (vehicles), i la contaminació de l'aigua i sòl per abocaments incontrolats. Els impactes indirectes podrien donar-se sobre la flora i la fauna per afecció a factors del medi abiòtic.  
En l'estudi d'impacte ambiental, es realitza la valoració d'impactes després de l'adopció de mesures preventives o correctores, concloent que per l'emplaçament en una parcel·la d'ús industrial situada en polígon industrial i les mesures preventives i correctores adoptades, ha de classificar-se l'impacte de l'activitat objecte de projecte com a molt baix.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
1) Contaminació acústica i vibracions  
L'únic focus que es valora és la unitat de tractament d'aigües residuals. Partint d'un nivell total mitjà de 75 dB(A), es realitza un estudi de l'atenuació basat per un costat en l'atenuació que suposa la distància i l'aïllament dels paraments verticals, i per un altre, en els nivells permesos en sòl industrial. Sense tenir en compte els confrontants, es conclou que en l'eix del carrer que discorre per la façana, la pressió sonora serà menor que la permesa en sòl industrial. S'exposa que es dotarà una premsa amb tac silenciador.  
2) Contaminació atmosfèrica  
S'indica la possibilitat d'emissions durant el procés d'evaporació, però no s'adopten mesures correctores.  
3) Ús de l'aigua i contaminació hídrica  
L'aigua potable procedeix de la xarxa municipal. Durant l'exercici de les seues activitats, la indústria generarà aigües residuals industrials i aigües sanitàries. Les aigües sanitàries s'aboquen directament a la xarxa general de sanejament.  
Les aigües residuals industrials procediran de la llavada d'envasos residuals. Aquestes aigües no s'aboquen al clavegueram, sinó que es depuren en un evaporador al buit, on després del tractament s'obtenen dos corrents: un destil·lat (80%) i un concentrat (20%). La qualitat del destil·lat el fa apte per a un altre cicle de llavada, per la qual cosa s'emmagatzema en un depòsit de 5 m³ des d'on -juntament amb aigua de reposició de xarxa- s'alimenta el grup de pressió de les llances emprades per a la llavada d'envasos. El concentrat s'emmagatzema en contenidors d'1 m³, a l'espera de ser recollit per un gestor autoritzat.  
Respecte a la possible porga integral del circuit d'aigua de llavada, o de part d'ell, quan l'aigua per a llavada abaste uns nivells de brutícia que no la facen apta per a la seua funció, s'opta per la gestió externa d'un volum de l'aigua per a llavada, afegint el mateix volum d'aigua de refresc.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior perquè l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que la fossa de recepció i emmagatzemament d'aigües residuals de llavada estarà impermeabilitzada amb fibra de vidre, aportant certificat de l'execució d'aquest treball. Així mateix, per al control de l'estanquitat de la bassa s'instal·larà una interlínia en un lateral, de manera que periòdicament puga omplir-se amb un volum conegut, per a posteriorment controlar la seua constància amb el temps.  
5) Residus gestionats i generats.  
Com ja s'ha indicat, la indústria projecta gestionar envasos residuals, en concret contenidors plàstics (PE) i bidons metàl·lics, que hagen contingut substàncies que els cataloguen com a residus perillosos.  
Durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions es generaran bàsicament els llots decantats en el procés de depuració, romanent residual contingut en els envasos que s'han de tractar, la porga puntual d'un volum de les aigües per a llavada, absorbents i peces contaminades, fungibles d'oficina, etc.  
Tot i que s'indica el lloc on s'emmagatzemaran els envasos residuals fins al tractament d'aquests, no s'indica el lloc en què s'emmagatzemaran temporalment els residus perillosos generats durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.  
6) Programa de vigilància ambiental.   
Es presenta un programa de vigilància ambiental en què durant la fase de funcionament es proposa el seguiment de les aigües residuals i dels procediments de gestió de residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es despren de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.d de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, tractament físic o químic, o emmagatzemament en terra, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, l'activitat de gestor de residus perillosos. Planta de recuperació de contenidors, promogut per Paleplast, SL, que s'ha de situar al c/ Maestrat, 65, del polígon industrial la Cova, del terme municipal de Manises (València), en els termes que estableix el projecte, estudi d'impacte ambiental i annexos a aquests, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Pel que fa a la gestió i generació de residus:  
1.1 El procés dut a terme en la instal·lació ha de sotmetre's al règim d'autorització administrativa regulat en la normativa de residus. Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà nous residus, per la qual cosa ha d'obtenir l'autorització administrativa com a gestor de residus, i actualitzar la de productor de residus que hauria de tenir l'activitat de gestió de reciclatge plàstics i palets, amb els nous residus que es produiran amb l'entrada en funcionament de l'activitat de gestió de residus perillosos (els llots decantats en el procés de depuració, romanent residual contingut en els envasos que s'han de tractar, la porga puntual d'un volum de les aigües per a llavada, absorbents i peces contaminades, etc.). Aquestes autoritzacions les atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
1.2 El romanent residual contingut en els envasos que s'han de tractar ha de buidar-se abans de la llavada d'aquests, evitant-ne la mescla amb les aigües de llavada. Han d'implementar-se els equips i infraestructures necessàries per a la seua extracció i emmagatzemament temporal d'aquesta mescla fins a la recollida d'aquests per gestor autoritzat.  
1.3 Ha d'executar-se un magatzem temporal de residus perillosos. Es tractarà d'una zona coberta, amb paviment impermeable, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. No s'emmagatzemaran residus perillosos a la intempèrie.  
1.4 Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals d'additius líquids, desembassament de depòsits, manipulació de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
2. Pel que fa a la possible contaminació del sòl, han d'executar-se totes aquelles mesures preventives tendents a impedir la contaminació dels sòls en les zones de tractament de residus i les conduccions, basses, fosses i qualsevol element per on de manera habitual o accidental circulen o s'emmagatzemen líquids residuals. Així mateix, han d'establir-se els protocols que permeten fer un seguiment en el temps de l'estanquitat d'aquests equips.  
3. Pel que fa a la possible generació d'olors, en el cas que es produïren, el promotor ha de remetre un annex al seu projecte amb les mesures correctores necessàries per a evitar-los.  
4. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, es complirà allò que estableix el títol IV, capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
5. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest s'implementarà amb:  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- Una OCA constatarà, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
- El seguiment dels diversos residus gestionats i generats, incloses els fulls d'acceptació de les aigües residuals sanitàries en la depuradora que les gestione.  
- Els resultats del programa de vigilància ambiental s'enviaran anualment a l'Ajuntament de Manises i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
7. Cal ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment l'Ajuntament de Manises o la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa per a la gestió de residus perillosos, i d'altres imposades per altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 143/05-AIA  
Títol: Gestor de residus no perillosos. Planta de fragmentació d'envasos metàl·lics.  
Promotor: Recibot, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vilamarxant  
Localització: C/ Número 1, parcel·la 86, del polígon industrial Enchilagar del Rullo, del terme municipal de Vilamarxant (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la instal·lació d'una planta per a la valorització de residus no perillosos. Concretament, es tracta de la fragmentació d'envasos metàl·lics domèstics, procedents de la recollida selectiva i de la fracció separada en les plantes de classificació.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
Recibot, SL planteja la valorització de residus no perillosos, concretament, es tracta de la fragmentació d'envasos metàl·lics domèstics, procedents de la recollida selectiva i de la fracció separada en les plantes de classificació. Segons s'estima, quan entren en planta aquests envasos metàl·lics residuals contindran un 15% d'impropis (matèria orgànica, paper, plàstic, etc.).  
La indústria pretén situar-se en una parcel·la d'uns 2.470 m² de superfície. L'esmentada parcel·la es troba qualificada com a sòl urbà d'ús industrial, segons la normativa urbanística del municipi de Vilamarxant. En la parcel·la es diferenciaran diverses zones en funció del procés industrial: zona de recepció i emmagatzemament previ, zona de tractament, zona de contenidors de residus i zona d'emmagatzemament de ferralla fragmentada fins a l'expedició que aquesta es fonga.  
A través d'una grua torre es depositaran els envasos residuals en les tremuges d'alimentació dels molins fragmentadors. Després de la trituració, i mitjançant cintes transportadores, se separa la ferralla metàl·lica del rebuig constituït pels impropis presents en la matèria de partida. El metall fragmentat s'enviarà a fosa, mentre que el rebuig s'enviarà a un abocador autoritzat.  
Per al desenvolupament d'aquestes activitats es comptarà també amb tres casetes (oficines i lavabos, control i maniobra, equip contra incendis), una bàscula i un transformador elèctric.  
Tramitació administrativa  
Com a antecedent, cal destacar que el projecte d'activitat es va intentar tramitar a través de diversos organismes, als quals es va tornar la documentació remesa assenyalant-los les carències de la documentació presentada com també la correcta tramitació d'un projecte d'activitat.  
Així, en data 20 de maig es rep, remés per l'Ajuntament de Vilamarxant la documentació que apareix en l'expedient d'activitat qualificada. Així, la documentació que conté en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental és el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i annexos a aquest, i l'expedient municipal, en el qual s'inclou l'informe de compatibilitat urbanística, i l'edicte pel qual se sotmet a exposició pública el projecte de referència. A data 2 de novembre es detecta l'absència del certificat del secretari de l'Ajuntament de Vilamarxant que assenyale si transcorregut aquest període es van presentar o no al·legacions. Aquest mateix dia es procedeix a sol·licitar l'esmentat certificat.  
En data 12 de setembre de 2005, es realitza consulta al Servei de Control de la Contaminació Atmosfèrica i Acústica, perquè formularen les al·legacions, propostes o indicacions que consideraren oportunes respecte a l'impacte ambiental que suposa el projecte avaluat, especialment pel que fa a la generació d'olors, pols i sorolls derivats del funcionament d'una planta de tractament de residus sòlids urbans.  
En data 11 d'octubre de 2005, el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric remet informe en matèria de contaminació acústica. En aquest informe, de manera resumida, s'assenyala:  
- Una sèrie de mesures correctores generals que s'han de tenir en compte per a evitar les transmissions de soroll i vibracions, assenyalant que l'estudi acústic presentat conté únicament el càlcul de l'atenuació de la pantalla acústica que es té previst col·locar entre la planta i els receptors confrontants.  
- L'activitat no transmetrà nivells sonors de recepció, segons l'ús dominant de la zona, superiors als indicats en l'annex ll de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. En particular, per a les zones d'ús industrial, els nivells de recepció externs són: 70 dB(A) durant el dia i 60 dB(A) durant la nit.  
- En el projecte presentat únicament s'indica que la principal font de soroll serà els dos trituradors d'envasos i la resta de la maquinària existent en la parcel·la, s'enumeren una sèrie de mesures correctores que s'han de tenir en compte per a evitar les transmissions de soroll i vibracions i s'indica que es col·locarà una pantalla acústica, però no s'especifica la ubicació exacta ni se n'indiquen les característiques.  
No obstant això, no s'han realitzat mesures del nivell sonor (expressat com LAeq,T) de l'estat preoperacional, tal com estableix el Decret 266/2004. A partir dels mesuraments en l'estat preoperacional i estimacions del soroll transmés es podrà avaluar la influència previsible de l'activitat.  
Si es comprova l'existència de zones d'ús residencial pròximes, que es vegen afectades pel soroll que es generarà en l'activitat, en les esmentades zones s'han de complir els límits establits per la Llei 7/2002, per a aquest tipus d'ús dominant.  
D'acord amb la Llei 7/2002, i el Decret 266/2004, el titular d'aquesta activitat ha de dur a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció en l'entorn, mitjançant la realització d'auditories acústiques, a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i almenys cada cinc anys o en un termini inferior si així s'establix en el procediment en què s'avalue l'estudi acústic.  
L'auditoria acústica ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el que estableix el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i regula el seu registre. Els resultats d'aquesta es faran constar en un llibre de control que estarà a disposició de les administracions competents.  
En data 3 de novembre de 2005, l'Ajuntament de Vilamarxant remet el certificat en què s'assenyala que transcorregut el període d'exposició pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita la llicència d'activitat que, si és el cas, concedirà l'Ajuntament de Vilamarxant. Igualment, l'Ajuntament ha d'autoritzar l'abocament d'aigües residuals al clavegueram municipal que projecta la indústria, d'acord amb el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram.  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria gestionarà i generarà nous residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La planta projectada es troba inclosa dins del sistema de tractament a què se sotmeten els envasos metàl·lics per a aconseguir-ne el reciclatge. Concretament es projecta donar un tractament intermedi als envasos metàl·lics, per a, posteriorment, ser enviats a fondre'ls.  
Amb aquest tractament, es generaran bàsicament el corrent de residus constituït pels impropis presents en el material de partida, aigües residuals procedents de l'escorrentia de les pluvials i sorolls, amb la possibilitat que es generen olors, pols i possibles plagues oportunistes.  
Així, atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, concretament l'atmosfera, el sòl i les aigües, ja que el medi biòtic, i en menor grau el perceptual i social es veurien afectats amb el normal exercici de l'activitat només en el cas que es produïren olors i plagues. Els impactes ambientals directes seran sobre els que més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes.  
Respecte al sòl i les aigües, d'acord amb la documentació aportada en l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de mitjana/alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
S'ha dut a terme la identificació i la valoració d'impactes durant les fases de construcció i funcionament de l'activitat. Per la seua ubicació, el major interés serà durant la fase de funcionament. Durant aquesta fase s'han identificat impactes sobre el medi físic, sobre el clavegueram, sobre la vegetació i sobre el medi socioeconòmic.  
A partir dels resultats parcials obtinguts, la valoració global que es fa de l'impacte del projecte és positiu, sense que existisca cap element del medi que es veja afectat en la seua qualitat d'una manera total i irreversible.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Es presenta un estudi acústic en què es conclou literalment que els nivells de recepció considerats en l'ambient exterior, el local compleix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana. A més, l'activitat es troba allunyada d'edificis d'habitatges i es troba en zona de nucli industrial, pel fet de no superar-se en els receptors confrontants el nivell de 70 dB(A).  
Totes les operacions de recepció, emmagatzematge logístic, pretractament i tractament de residus es duran a terme a la intempèrie. Com a mesura correctora, es projecta instal·lar un apantallament acústic entre la planta de tractament i els receptors confrontants. Cal destacar que no sols es tindran els focus constituïts pels trituradors, també la zona de descàrrega i abassegament d'envasos metàl·lics serà un focus d'emissió.  
Per a evitar les vibracions es projecta instal·lar els focus sobre bancades de formigó independents sobre capes d'aglomeras aïllants.  
2) Contaminació atmosfèrica  
Com ja s'ha assenyalat, totes les operacions de recepció, emmagatzematge logístic, pretractament i tractament de residus es duran a terme a la intempèrie, per la qual cosa hi ha la possibilitat que es generen olors procedents dels abassegaments d'envasos metàl·lics residuals, ja que es tracta de residus que estaran impregnats en major o menor mesura de matèria orgànica. Cal recordar que segons estimacions del promotor, a l'entrada en planta aquests envasos metàl·lics residuals contindran un 15% d'impropis (matèria orgànica, paper, plàstic, etc.).  
Pel que fa a la pols, s'assenyala que els trituradors comptaran amb uns ciclons que retindran la pols. Així mateix, s'indica que la matèria orgànica retirada dels envasos s'enviarà a un abocador de manera immediata, sense arribar a acumular-se de manera crònica en la planta, evitant-ne la degradació i per consegüent, les olors.  
No obstant això, remesa la documentació avaluada al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric perquè formularen les al·legacions, propostes o indicacions que consideraren oportunes respecte a l'impacte ambiental que suposa el projecte avaluat, especialment pel que fa a la generació d'olors, pols i sorolls derivats del funcionament d'una planta de tractament de residus sòlids urbans, només van realitzar indicacions pel que fa a la contaminació acústica, per la qual cosa s'entén que la possible generació de pols i olors ha quedat corregida en el projecte avaluat.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
La indústria es connectarà a la xarxa de subministrament d'aigua potable del polígon industrial. Les aigües residuals que genera la indústria es divideixen en dos tipus, sanitàries i pluvials.  
Les aigües sanitàries es condueixen directament cap a la xarxa general de sanejament del polígon. Les aigües pluvials, al seu torn, podran ser pluvials de cobertes i pluvials d'escorrentia potencialment contaminades. Per a la recollida de les pluvials d'escorrentia potencialment contaminades, es projecta executar la solera formant conques vessants cap a una sèrie de canaletes enreixades, des de les quals s'envien per al tractament d'aquestes previ al seu abocament a la xarxa de clavegueram.  
Pel que fa al tractament previst, després del desbast previ que suposen les canaletes enreixades, les aigües es condueixen a una arqueta comuna, des de la qual es fan passar a través d'un decantador de sòlids i posteriorment, a través d'un separador de greixos i olis. L'efluent d'aquest separador es condueix a través d'una arqueta per a la presa de mostres fins al clavegueram. Segons s'indica, es projecta un bypass a aquest sistema de tractament, a través de la connexió entre l'arqueta comuna i l'arqueta per a la presa de mostres, per al cas de grans avingudes d'aigües pluvials.  
En l'emplaçament no es disposa de xarxa separativa, per la qual cosa totes les aigües es condueixen a la xarxa de sanejament.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per la qual cosa l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Si bé és cert que l'activitat avaluada ha sigut recentment recollida en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl, en el moment en què es va redactar l'estudi d'impacte ambiental no es trobava en vigor aquesta legislació. No obstant això, i independentment de la legislació en vigor, ja en aquest moment es tractava d'una activitat potencialment contaminant del sòl, aspecte que es preveu a través de la instal·lació d'una solera impermeable en la totalitat de la parcel·la.  
5) Residus gestionats i generats  
En la fase de funcionament, els residus que la indústria projecta gestionar són residus no perillosos. Concretament, es tracta d'envasos metàl·lics domèstics, procedents de la recollida selectiva i de la fracció separada en les plantes de classificació.  
Al mateix temps, durant el funcionament normal i manteniment de la planta objecte de projecte, es generarà el rebuig constituït pels impropis presents en el material de partida (matèria orgànica, paper, plàstic, etc.), les restes retingudes en les canaletes enreixades i els olis, greixos i sòlids recollits en el sistema de tractament d'aigües. Encara que no s'assenyalen, es generaran altres residus com poden ser envasos i embalatges contaminats, olis, bateries, fluorescents, fungibles d'oficina, etc.  
No es projecta cap zona específicament dissenyada per a l'emmagatzemament temporal dels residus generats durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.  
6) Medi físic perceptual  
Per a minimitzar l'impacte visual que pot comportar la gestió de residus a la intempèrie, i d'acord amb el paisatge de la zona, es proposa un mur perimetral opac, de 2 metres d'alçària.  
7) Plagues  
Per a evitar la generació i la propagació de plagues (insectes, múrids, aus) en una instal·lació susceptible d'això, únicament es preveu la col·locació d'una tanca a la parcel·la.  
8) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental que cal aplicar durant la fase de funcionament, centrat en el control de sorolls i aigües residuals. Es proposa fer un control anual en l'interior de la parcel·la i en la via pública pel que fa al soroll, i pel que fa a les aigües residuals, en l'arqueta de connexió amb la xarxa municipal de sanejament.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions de tractament o eliminació de rebutjos i residus sòlids urbans, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Atés l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat de gestió de residus no perillosos, planta de fragmentació d'envasos metàl·lics, promoguda per Recibot, SL, que s'ha de situar en el c/ Número 1, parcel·la 86, del polígon industrial Enchilagar del Rullo, del terme municipal de Vilamarxant (València), en els termes que estableix el projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i annexos, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Pel que fa a la gestió i generació de residus:  
1.1 El procés dut a terme en la instal·lació ha de sotmetre's al règim d'autorització administrativa regulat en la normativa de residus. Els impropis presents en el material de partida (matèria orgànica, paper, plàstic, etc.), les restes retingudes en les canaletes enreixades i els olis, greixos i sòlids recollits en el sistema de tractament d'aigües, envasos i embalatges contaminats, olis, bateries, fluorescents, fungibles d'oficina, etc, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu, seran adequadament emmagatzemades, etiquetades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000,de 12 de desembre, de residus.  
1.2 Ha d'executar-se un magatzem temporal de residus perillosos. Es tractarà d'una zona amb paviment impermeable, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i la recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
2. Pel que fa a la generació i gestió d'aigües residuals:  
2.1 Per al cas de grans avingudes d'aigües pluvials, no sembla adequada la instal·lació d'un bypass únicament. O bé s'evita la generació d'aigües pluvials d'escorrentia potencialment contaminades cobrint la totalitat de les zones on es duga a terme la gestió (emmagatzemament i tractament) de residus, o s'ha de modificar el pou de registre grafiat fins a convertir-lo en un dipòsit pulmó previ al sistema de tractament, que permeta separar les pluvials dels primers 5 minuts, evitant-ne l'abocament directe al clavegueram, per a la seua posterior dosificació al sistema de tractament d'aigües residuals. Després de la retenció de les pluvials dels primers 5 minuts, un sobreeixidor amb desbast en el depòsit pulmó permetrà pontejar el sistema de tractament d'aigües pluvials de vessament potencialment contaminades, dirigint les aigües pluvials directament al clavegueram.  
2.2 La industrial ha de comptar amb l'autorització d'abocament al clavegueram municipal de les aigües residuals, atorgada per l'Ajuntament de Vilamarxant, d'acord amb el que estableix l'anterior condicionant i a les ordenances municipals (o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies).  
3. L'alçària d'emmagatzemament de residus no superarà la de la tanca perimetral.  
4. Pel que fa a la generació i propagació de plagues, en la zona d'emmagatzemament d'envasos metàl·lics previ a la seua trituració han d'instal·lar-se canaletes enreixades per a la recollida i evacuació d'aigües pluvials potencialment contaminades al sistema de tractament, evitant així l'acumulació d'aquesta aigua juntament amb restes de matèria orgànica, la qual cosa constituiria un brou de cultiu ideal per a insectes. Aquesta zona serà periòdicament netejada amb l'ajuda d'un equip d'aigua a pressió.  
5. Es complirà el que estableix el títol IV, capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
6. Pel que fa a la possible contaminació del sòl, han d'executar-se totes aquelles mesures preventives que tendeixen a impedir la contaminació dels sòls en les zones de tractament de residus i les conduccions, basses, fosses i qualsevol element per on de forma habitual o accidental circulen o s'emmagatzemen líquids residuals. Així mateix, han d'establir-se els protocols que permeten fer un seguiment en el temps de l'estanquitat d'aquests equips.  
7. Pel que fa a la possible generació d'olors, en el cas que es produïren, el promotor ha de remetre un annex al seu projecte amb les mesures correctores necessàries per a evitar-los.  
8. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, es completarà amb:  
8.1 S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableixen el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i annexos presentats, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
8.2 Una OCA ha de constatar, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, ha d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de cada una de les connexions amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament.  
8.3 El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
8.4 Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la, realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
8.5 Semestralment, s'ha de dur a terme la vigilància de les instal·lacions en general, per a si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
8.6 Els resultats del programa de vigilància ambiental s'han d'enviar anualment a l'Ajuntament de Vilamarxant i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
9. Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, s'informarà del fet a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de l'esmentada direcció general, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, especialment pel que fa a l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa per a la gestió de residus.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 347/04-AIA.  
Títol: Millora de la seguretat vial de la carretera CV-21 entre el pk 0,700 i el pk 7,000 - l'Alcora.  
Promotor: conselleria d'Infraestructures i Transport.   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: l'Alcora i Onda.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte consisteix en la millora de seguretat en la carretera CV-21 entre Onda-l'Alcora, amb una longitud aproximada de 9,6 km, que comprén les obres necessàries per a la duplicació de la calçada en el tram l'Alcora-Corral del Corb i la millora del traçat del tram següent fins al riu Millars, per a adequar les característiques geomètriques a una velocitat de projecte de 100 km/h. Les obres inclouen l'execució de cinc enllaços, tres dels quals són del tipus pesa, un altre correspon a una tipologia de pas inferior sota una rotonda a nivell i l'últim és una adequació de l'enllaç existent amb la CV-189, carretera de Ribesalbes.  
La secció de la calçada en el primer tram correspon a una secció d'autovia amb dues calçades de 7 m d'ample, voral exterior de 2,50 m i interior d'1,50 m per sentit de circulació i una mitjana estricta de 3 m d'amplària. En el segon tram la secció està composta per una calçada de 7 m d'ample i vorals d'1,50 m. A més, es projecten camins de servei de 6 m d'ample i un carril-bici de 3 m d'ample al llarg de tot el traçat.  
El moviment de terres s'ha quantificat en 554.000 m³ de desmunts i 562.000 m³ de terraplens, a més s'ha estimat la necessitat d'excavar 150.000 m³ de terra vegetal reutilitzable i recórrer a 143.000 m³ de farciments amb material seleccionat procedent de préstecs.  
Els ferms que s'han de disposar en la calçada es caracteritzen per no necessitar de llast natural i per la composició de la capa de rodament de mescla bituminosa drenant. Els camins de servei estan composts per una base de llast natural de 25 cm de grossària i una capa de rodament asfàltic de 5 cm de grossària.  
2. Alternatives  
L'estudi ha plantejat diverses alternatives, l'objecte de les quals ha sigut definir tant el desdoblament de la traça actual del tram inicial i la millora de traçat del segon tram, com la resolució dels nombrosos enllaços presents en aquesta.  
Els principals condicionants presents en el plantejament d'alternatives han sigut les diverses característiques tipològiques dels dos trams de l'actuació, un primer tram des de l'Alcora fins al Corral del Corb en secció d'autovia, i un segon tram des del Corral del Corb fins al riu Millars en secció de carretera convencional d'una única calçada. En l'estudi es fa referència a condicionants de tipus ambiental com són la minimització del moviment de terres, interrupció de camins agrícoles i camins ramaders, el pas dels barrancs de Palafangues, Borràs i del Corb i l'afecció sobre alguna línia elèctrica d'alta tensió, entre altres.  
Per al disseny de les alternatives s'ha dividit el traçat en cinc trams, els quals presenten una problemàtica diferent.   
Per al primer tram comprés entre l'origen de l'actuació i el barranc d'Espalafangues en el projecte bàsic no es preveia solució alternativa a la d'aprofitar l'esplanada actual i optimitzar el traçat per a minimitzar l'afecció a les edificacions existents. Com a conseqüència de la informació pública i de les al·legacions presentades per part de l'Ajuntament de l'Alcora i l'associació de veïns Carretera l'Alcora-Onda, la Direcció General d'Obres Públiques estudia una altra alternativa per a aquest tram consistent en un nou traçat que voreja el sòl urbanitzable no programat residencial corresponent amb la urbanització La Salsadella. Aquesta nova alternativa és la finalment escollida per a aquest tram.  
En el segon tram comprés entre el barranc d'Espalafangues i la urbanització Montesalbo es plantegen dues alternatives els traçats geomètrics de les quals difereixen poc, sent la segona opció més homogènia que la primera, no obstant això, la primera opció evita una major afecció a les edificacions existents i a la nau taulellera, sent aquestes raons les que primen per a la seua elecció com a solució.  
El tercer tram comprén des de la urbanització Montesalbo a l'enllaç amb la carretera de Ribesalbes. Aquest tram té com a condicionants la presència de l'encreuament amb el barranc del Cérvol i el pas per l'Alto de les Pedrizas a més del desnivell existent, i es plantegen dues alternatives de traçat i tres alternatives per a l'enllaç amb la carretera de Ribesalbes. S'adopta com a solució la primera de les alternatives com a conseqüència de les exigències geomètriques del tram.   
Pel que fa al tram que discorre per la zona del Corral del Corb es té una problemàtica diversa, per a la qual es plantegen dues alternatives triant-se una intermèdia entre les dues, evitant grans desmunts en la vessant de la forest del Corral.  
Pel que fa al cinqué i últim tram que acaba en el pont sobre el riu Millars, no es plantegen alternatives i només es modifica el traçat per a adequar dues zones corbades.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 6 d'abril de 2004 la conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Millora de la seguretat vial de la carretera CV-21 entre el pk 0,700 i el pk 7,000 - l'Alcora.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Millora de la seguretat vial de la carretera CV-21 entre el pk 0,700 i el pk 7,000 - l'Alcora, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOE núm. 92 de data 16 d'abril de 2004, i en el DOGV núm. 4734, de data 19 d'abril de 2004, i s'han presentat al·legacions dels ajuntaments de l'Alcora i Onda, tres al·legacions sense contingut ambiental i una al·legació amb contingut ambiental.  
Com a conseqüència de l'al·legació de l'Ajuntament de l'Alcora i de l'Associació de Veïns Carretera l'Alcora-Onda, la conselleria d'Infraestructures i Transport va considerar aquesta al·legació i va plantejar una alternativa en la zona de la urbanització La Salsadella que evita l'afecció a sòl urbanitzable no programat residencial, i va remetre una addenda de l'estudi d'impacte ambiental, que preveu aquesta nova alternativa, en data 23 de març de 2005.   
2. Resum d'al·legacions  
Les al·legacions presentades per l'Ajuntament de l'Alcora i l'Associació de Veïns Carretera l'Alcora-Onda, responen a la mateixa motivació, generada per l'afecció als habitatges particulars situats a l'eixida sud del municipi de l'Alcora, destacant el gran impacte acústic en la zona edificada. En aquestes al·legacions se sol·licita que es considere l'alternativa de modificar el tram inicial de la carretera vorejant el sòl urbà no programat residencial de la La Salsadella i l'eliminació o desplaçament de l'enllaç 2.   
Informes sectorials  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha exposat en el seu informe una sèrie de consideracions que han de ser tingudes en compte en el corresponent projecte de construcció, relatives a les conques drenants interceptades pel traçat. A continuació s'hi transcriuen aquestes consideracions:  
- La capacitat de desguàs de les obres de fàbrica serà prou per a permetre el pas del cabal d'avinguda de càlcul, sense que es produïsca sobreelevació, aigües amunt, de la làmina d'aigua.  
- Les embocadures de les obres de fàbrica, aigües avall, hauran d'estar convenientment protegides i amb els dissipadors d'energia adequats, tendents a evitar erosions en restituir l'aigua al llit natural d'aquesta.  
- Independentment dels cabals de càlcul, hauran de dimensionar-se les obres amb els gàlibs mínims que garanteixen el pas dels cabals sòlids previsibles, evitant-se així l'acumulació de materials de grans mides en l'estructura de desguàs.  
- Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de tal manera que es complisca l'article 47.1 del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001 de 20 de juliol (BOE. núm. 176, de 24 de juliol), és a dir, sense modificar les servituds naturals actualment existents, garantint-les a més, la inexistència de risc d'entollada o inundació en les zones pròximes al traçat de la via.  
- Es garantirà en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap als llits, mantenint els marges nets.  
- S'hauran de reduir en la mesura que es puga la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, afectant únicament el terreny estrictament necessari.  
- Respecte als farciments i abocaments, es garantirà la no-afecció a cursos d'aigua superficials i subterranis, per abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, com també una vegada finalitzades les obres.  
- Es garantirà la no-afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
- Pel que fa a la hidrogeologia, a l'efecte de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies s'estudiaran:  
- Localització d'aqüífers, zona de recarrega i surgència.  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments.  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a:   
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció als barrancs:  
- D'Espalafangues.  
- De Borràs.  
- De les Pedrisses.   
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta els camins ramaders:   
- Assagador Reial núm. 2.  
- Assagador núm. 2.  
- Assagador núm. 1.  
- Assagador núm. 5 de La Pedrissa.  
- Assagador d'Aragó.  
- Assagador d'Almassora a La Pedriza.  
- Assagador del camí de la Pedrera.  
- Assagador Reial d'Extremadura.  
- Sendera de Borriol.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, la carretera afecta diversos tipus de sòls. Al terme municipal de l'Alcora hi ha afecció a sòl no urbanitzable comú, de protecció agrícola i de protecció de barrancs, a més d'afectar sòl urbanitzable no programat residencial i industrial. Al terme municipal d'Onda hi ha afecció a sòl no urbanitzable protegit i comú.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
Les dades recollides de les estacions de la Xarxa Autonòmica de Control de la Contaminació més pròximes a la zona d'actuació reflecteixen valors en els nivells de concentració de diversos contaminants dins dels límits admissibles, no obstant això, es constata la superació dels nivells límit de deposició de pols sedimentable i dels nivells d'ozó.  
El nivell de soroll de la zona a causa de l'elevat trànsit de vehicles pesants és bastant considerable, i hi ha diverses urbanitzacions, presents al llarg del traçat, afectades.  
El traçat travessa els barrancs d'Espalafangues, Borràs i les Pedrisses a més d'algun altre de menor importància. Aquests barrancs són tributaris de la rambla de la Viuda i del riu Millars. La zona del projecte es troba inclosa en els sistemes aqüífers 55 i 56. La qualitat de les aigües subterrànies en la zona es troba molt degradada i té com principals focus de contaminació els produïts per les activitats agrícoles i industrials.  
Respecte a la vegetació existent en la zona, l'estudi s'ha referit a àmplies àrees de terres de cultiu ocupades principalment per cítrics. En els barrancs, marges de rius i altres zones travessades pel traçat hi ha una vegetació en bon estat de conservació i amb una varietat apreciable. L'espècie que predomina és la garrofera mesclada a vegades amb pi blanc, oliveres i ametlers.   
S'indica en l'estudi l'existència d'una gran diversitat d'hàbitats derivats de l'heterogeneïtat estructural de la vegetació, no obstant això, no s'ha anomenat cap comunitat faunística ressenyable i no s'hi especifica cap espècie protegida.   
El paisatge està constituït en el pla de fons per àmplies formacions muntanyoses que circumden la planura de la Plana. En la serra de les Pedrisses es poden veure les línies elèctriques d'alta tensió, com el traçat sinuós de la mateixa carretera. En la resta del traçat predomina el paisatge conformat per cultiu de cítrics, alguna nau industrial i els habitatges de les urbanitzacions contigües a la traça de la carretera.  
En el traçat de la carretera hi ha diversos camins ramaders que es veuran afectats.  
Respecte al patrimoni cultural en l'estudi se cita la proximitat de la carretera al jaciment arqueològic de les Pedrisses.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en l'efecte generat per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
En línia amb l'anterior, ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més sobreïxents de cadascuna.  
Per a la fase de construcció, s'han valorat com a moderats els impactes que s'enumeren a continuació, sense que hagen merescut major consideració els restants identificats per l'estudi:  
- La variació dels nivells sonors en les proximitats de les urbanitzacions de la Salsadella, les Delícies i Montesalbo.  
- Les possibles voladures que s'han d'efectuar en la zona de les Pedrisses i potser a la forest del Corral del Corb.  
- La destrucció o afecció a la flora d'especial interés en els marges dels barrancs.  
- La interrupció del drenatge natural en els encreuaments amb els barrancs i tàlvegs presents en la zona.   
- L'explotació de pedreres en les proximitats de la carretera.  
- L'afecció sobre la població d'espècies nidificants com a conseqüència de l'ús de voladures.  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que se citen a continuació:  
- L'efecte barrera per a moviments locals de fauna en tot el traçat i especialment en els marges fluvials.   
- Variació en la conca visual i la qualitat del paisatge.  
- Increment del nivell de soroll.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.  
Algunes de les mesures més significatives d'entre aquelles a què es fa referència, són les següents:  
- Es projecta l'execució de pantalles antisoroll mitjançant terraplens vegetats de dos metres i mig d'alçària en diversos trams del traçat.   
- No s'emplaçaran instal·lacions auxiliars en terrenys pròxims als llits. La realització de treballs en el domini públic hidràulic i les seues zones de servitud i de policia requerirà autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca.  
- La capa vegetal serà retirada i reutilitzada en els talussos de terraplé, en zones interiors dels enllaços, en mitjanes o en els marges.   
- Es procedirà, en els casos que siga viable, a realitzar el trasplantament de determinats exemplars afectats, com ara, Ceratonia siliqua i Pinus halepensis, col·locant-los en les zones de domini de la via o en àrees pròximes, sobre terrenys adequats, que puguen ser objecte d'expropiació.  
- La realització de voladures haurà de considerar-se exclusivament en el cas que no siga possible l'excavació per mitjans mecànics d'elevada potència. L'època de l'any en què es realitze la voladura serà objecte d'especial estudi, evitant-se sobretot en períodes de cria i de zel de les espècies més importants.  
- D'acord amb l'estudi de patrimoni cultural que incorpora l'estudi d'impacte, es considera com a mesures correctores la realització d'un seguiment arqueològic de l'obra per part d'arqueòlegs i la realització d'una prospecció arqueològica en el cas que es varie el traçat del projecte.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Campanya de mesuraments de soroll en la fase d'explotació de l'obra.  
- Control dels jaciments i pedreres, com també dels abocadors que sorgisquen dels moviments de terres.  
- Control del pas de la fauna a través de la carretera.   
- Seguiment de l'efectivitat de les obres de drenatge.   
- Revisió dels accessos, continuïtat dels camins agrícoles i camins ramaders.   
- Prospecció i seguiment arqueològic i etnològic durant la fase de moviment de terres.   
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Millora de la seguretat vial de la carretera CV-21 entre el pk 0,700 i el pk 7,000 - l'Alcora, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
2. En tots els trams de carretera que queden en desús es procedirà a picar el ferm i després cobrir-lo amb terra vegetal amb grossària suficient per a la posterior revegetació d'aquest.  
3. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.  
4. Els materials de farciment i les llasts que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
5. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
6. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. En particular, aquest estudi preveurà l'adequació de les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional.  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
7. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera tal que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas, aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents de la mateixa forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolatge de tots els terrenys que s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.  
8. Caldrà ajustar-se a les consideracions especificades en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, totes les quals s'assumiran com a condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.   
9. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o un gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
10. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
11. Atesa l'afecció existent a camins ramaders, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.   
12. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà de comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'emeta informe favorable aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés per l'esmentat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5692, del 31-01-2008 (2008/1043)

RESOLUCIÓN de 19 de diciembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Gata de Gorgos, Manises, Vilamarxant y l'Alcora.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5692

Fecha DOGV
:   31-01-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/1043

CVE


Fecha del documento
:   19-12-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [Manises](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Gata de Gorgos](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de diciembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Gata de Gorgos, Manises, Vilamarxant y l'Alcora. [2008/1043]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 124/06-AIA Gata de Gorgos, 349/06-AIA Manises, 388/06-AIA Manises, 084/05-AIA Manises, 143/05-AIA Vilamarxant y 347/04-AIA L'Alcora, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 19 de diciembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 124/2006-AIA  
Título: Plan especial Costeres para reserva de suelo dotacional deportivo-recreativo de Gata de Gorgos  
Promotor: Ayuntamiento de Gata de Gorgos  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Gata de Gorgos y CTV  
Localización: Término Municipal de Gata de Gorgos  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El objeto del proyecto persigue la reclasificación del Suelo No Urbanizable Común para crear una reserva de Suelo Dotacional para Uso equipamiento deportivo-recretivo, destinado al desarrollo de infraestructuras deportivas tales como campos de fútbol, piscina municipal y otros equipamientos deportivos.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Los terrenos objeto de nueva ordenación se encuentran clasificados actualmente por las Normas Subsidiarias de Gata de Gorgos como Suelo No Urbanizable Común, y se corresponden con una zona agrícola, con cultivos de secano, predominando el cultivo de almendros, parcialmente abandonados.  
La superficie total afectada es de 23.830,49 m², con una forma predominantemente rectangular, que se destinará a la construcción de un campo de fútbol, un campo de fútbol 7 y una piscina, autorizándose exclusivamente el tipo de edificación aislada, siendo obligatorio un retranqueo no inferior a 5 metros de los linderos y con una edificabilidad neta sobre rasante de la parcela de 1m²/m², destinándose el resto de la parcela a espacio libre ajardinado, aparcamiento, etc.  
Como usos compatibles se definen los siguientes:  
Dotacional: Equipamientos para educación ambiental y cualquier otra dotación que no interfiera negativamente en las definidas como usos principales.  
Vivienda: Se autoriza este uso con destino exclusivo al personal encargado del funcionamiento o vigilancia de las instalaciones, hasta un máximo de un 2% de la superficie destinada al uso principal.   
Terciario: Oficinas al servicio de instalaciones y Terciario general vinculado a las dotaciones.  
Los terrenos se encuentran situados en las inmediaciones del casco urbano, separadas de éste por la vía del ferrocarril Alicante-Denia, en una zona anexa a la zona dotacional deportiva que existe en la actualidad, afectando a las parcelas contiguas al Pabellón cubierto y al Instituto de Enseñanza Secundaria. Está delimitada por:  
Norte: camino público 9011  
Sur: Suelo Urbano Ciudad Jardín  
Este: Suelo No Urbanizable Común  
Oeste: Suelo No Urbanizable Común Dotacional  
3. Alternativas  
En lo que respecta al estudio de alternativas, el promotor justifica la ubicación por la proximidad a la zona deportiva actual (pabellón deportivo) y al instituto de enseñanza secundaria, contactando de este modo con la zona dotacional con iguales usos y ofreciendo a la vez usos complementarios. En segundo lugar, porque la propuesta elegida presenta una perfecta conexión a las instalaciones urbanas existentes, es decir, acceso rodado, alcantarillado, agua potable, electricidad, telefonía, etc.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 12 de abril de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio de Alicante remitió copia del documento de estudio de impacto ambiental, expediente administrativo y documentación técnica relativo al Plan Especial Costeres para Reserva de Suelo Dotacional Deportivo-Recreativo de Gata de Gorgos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según Edicto publicado en el DOGV nº 5.115, de 17 de octubre de 2005 y en el periódico Levante-emt de fecha 5 de octubre de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentó una alegación, no siendo de carácter ambiental, según consta en los certificados emitidos por la secretaria general del Ayuntamiento de Gata de Gorgos, acompañado en el expediente administrativo por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 29 de noviembre 2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 7 de abril de 2006, se emite requerimiento de documentación al Ayuntamiento de Gata de Gorgos para que remita la siguiente documentación:  
- Informe a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, según determina la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo de recursos hídricos, motivado por la actuación, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, según establece el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
- Informe de la entidad gestora de la EDAR acerca de la capacidad de la misma para absorber las demandas generadas por la actuación que se proyecta.  
En contestación a este Requerimiento de Documentación, la mercantil Gestión de Infraestructuras Medioambientales del Mediterráneo, SA., como agente urbanizador, presenta la siguiente documentación:  
1. Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 4 de octubre de 2006, en el cual se informe lo siguiente:   
«...Tras el oportuno examen de la documentación aportada se comprueba que si se efectúa informe arqueológico comprobándose la existencia de construcciones arquitectónicas en el ámbito de actuación.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico tan solo existen algunos márgenes de piedra en seco que conforman los bancales  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano el Plan Especial Costeres para reserva de suelo dotacional destinado a equipamiento deportivo-recreativo y documento de síntesis del Estudio de Impacto Ambiental del referido Plan Especial.  
El presente informe se contrae al presente Estudio de Impacto Ambiental en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad, con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.»  
2. Informe de la mercantil Aquagest Levante, SA, como empresa gestionadora del Servicio Municipal de Abastecimiento domiciliado de Agua Potable de Gata de Gorgos, la cual informa de lo siguiente:  
«...Que según los datos de demanda prevista para el suministro de agua potable al futuro Plan Especial Costeres para Reserva dotacional deportivo-recreativo de Gata de Gorgos, existen en el abastecimiento disponibilidad de caudales suficientes para garantizar su suministro, sin menoscabo de los usos actualmente existentes»  
3. Informe de la EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneameinto y depuración de Gata de Gorgos para admitir los caudales de aguas residulaes generados por el Plan especial Costeres para reserva de suelo dotacional deprotivo-recreativo del municipio de Gata de Gorgos (Alicante), de fecha 22 de mayo de 2006, el cual informa de lo siguiente:  
«...Conclusión:  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el Urbanizador responsable del desarrollo urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generadas por sus actuaciones mediante la construcción de una EDAR propia y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público de saneamiento y depuración, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Gata de Gorgos de las aguas residuales generadas por el Plan Especial Costeres para reserva del suelo dotacional deportivo-recreativo siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes...»  
Solicitud de informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT y PGOF, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
Respecto a la Red Natura, aunque el proyecto no se sitúa directamente sobre un Espacio Protegido, sí se haya en el límite del PORN del Motgó, calificada la zona como B.5. Áreas de Expansión urbana preferente, estando regulado por el Decreto 180/2002, de 5 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Montgó  
Después de consultar la cartografía temática de Ordenación del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), no se han detectado áreas inundables susceptibles de protección que afecten a la zona objeto de la actuación.  
El ámbito de la actuación se ve atravesado por una línea de Media Tensión que transcurre sobre la cual el estudio de impacto ambiental no da solución.  
Dentro del ámbito de actuación, no existen cauces y/o barrancos entendidos como tales de manera que pudieran entenderse sujetos a lo dispuesto en la Ley 25/1998, de 2 de agosto, de Aguas, y en el Real Decreto 1849/1986 por el que se aprueba el reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
Una vez consultada la red de vías pecuarias del municipio, la parcela en estudio no se ve afectada por ninguna de las vías pecuarias que cruzan el Término, no debiendo atenderse a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
Consideraciones ambientales  
El Estudio de Impacto Ambiental afirma que los terrenos objeto de reclasificación se encuentran en una zona caracterizada por ser el típico agrícola, consistente en cultivos de secano de almendros y vid y una pequeña superficie de terreno sin cultivar actualmente, y que en épocas se ha dedicado al cultivo de hortalizas.  
En el área de estudio está compuesto por suelos profundos, que por sus características, son los más intensamente utilizados para usos agrícolas y se desarrollan sobre coluviones recientes. Abundan los depósitos coluviales, tratándose generalmente de suelos ricos en materia orgánica en los niveles superiores.  
Las aguas subterráneas presentan una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos Media.  
Respecto a la fauna, la zona de estudio representa un área de vuelo para muchas especies de aves típicas el medio agrario y además, debido al contacto con el casco urbano, también presenta especies ligadas a éste. Se deberá tener en cuenta lo dispuesto en el Capítulo V del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Montgó, en lo referente a la protección de la fauna y los hábitats faunísticos.   
El clima de la zona objeto de estudio es de tipo mediterráneo seco, caracterizado por la suavidad de las temperaturas y la escasez de precipitaciones a lo largo de todo el año, especialmente durante la época estival. Las temperaturas son bastante suaves tanto en invierno como en verano.  
El paisaje de la zona de estudio, es el paisaje agrícola típico del municipio, consistente en cultivos de secano. Se trata de una zona llana, de pendiente suave y rodeada actualmente en su lado oeste, por edificaciones de reciente construcción, como son el pabellón cubierto, el instituto de enseñanza secundaria, el centro de salud.   
Existe una Línea Aérea de Media Tensión cuya traza discurre por el sector y, sobre el cual, el estudio de impacto ambiental no da solución alguna.  
El número de habitantes de Gata de Gorgos oscila alrededor de 5.379. El sector servicios tiene un papel importante en la economía local, con una actividad industrial asociada de almacenes, quedando la agricultura como un sector de escasa importancia.  
Respecto al abastecimiento de agua potable y el tratamiento de las aguas residuales, aun al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, se estima adecuado, por estar proyectada la construcción de una piscina municipal, una mayor demanda de agua.  
La evacuación de las aguas residuales se llevará a cabo a través de la red de alcantarillado municipal.   
Por lo que respecta a los residuos sólidos inertes generados durante la fase de ejecución, el Estudio de Impacto Ambiental afirma respecto a los residuos de obra que estos serán gestionados de la forma correcta, siendo enviados al vertedero autorizado más cercano. Respecto a los residuos sólidos urbanos, se prevé realizar la gestión de los mismos incorporándola a la gestión ya existente en el municipio.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en la correcta gestión de los residuos, el control de la contaminación sobre el medio físico y la minimización de los impactos ambientales detectados, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación el Plan especial Costeres Para Reserva de Suelo Dotacional Deportivo-Recreativo de Gata de Gorgos, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes  
1. Deberá cumplir con los condicionantes establecidos en el Informe de la EPSAR para la conexión al sistema público de saneamiento y depuración de las aguas residuales generadas por la actuación en la EDAR de Gata de Gorgos.  
2. El Ayuntamiento exigirá al Agente Urbanizador, tras la realización de las obras, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
3. Deberá presentar autorización de la empresa dedicada a la distribución y transporte de energía eléctrica, para la adecuación de la línea de media tensión que atraviesa el ámbito de la actuación.  
4. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
5. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
6. De acuerdo con el artículo 10 del Decreto 180/2002, de 5 de noviembre, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Montgó, deberá obtenerse Informe favorable del órgano de gestión del espacio natural para las actividades proyectadas. El sentido de dicho Informe será vinculante a los efectos de autorizar, condicionar o prohibir la realización de tales actividades, todo ello sin perjuicio del ejercicio de las competencias y funciones propias conferidas a los distintos órganos administrativos por la Legislación de aplicación al caso.  
7. Las nuevas infraestructuras del Plan especial Costeres deberán adecuarse con lo dispuesto en el artículo 34 del Decreto 180/2002, de 5 de noviembre, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales del Montgó.  
8. De acuerdo con el artículo 32.3 del Decreto 180/2002, de 5 de noviembre, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Montgó, en cuanto a la prevención de la contaminación acústica y lumínica, se deberán adoptar las medidas dirigidas a reducir el impacto lumínico y acústico contenidos en las Ordenanzas Municipales y las promovidas por esta conselleria para tal efecto.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 8 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 349/2006-AIA  
Título: Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional Sanitario (Hospital Comarcal)  
Promotor: Ayuntamiento de Manises  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo   
Localización: Parcelas 61, 62, 63, 64, 65, 86, 95, 98, 102, 104, 155, 9012, 9013, 9014 y 9015, del Polígono 9, del Término Municipal de Manises.   
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
Se pretende la creación de Suelo Dotacional para la construcción del futuro Hospital Comarcal, en un área de suelo comprendida entre la antigua línea férrea Valencia-Ribarroja, el término municipal de Quart de Poblet y el CP Joan Fuster; constituyendo en la actualidad, una bolsa de suelo residual entre diversas áreas ya urbanizadas y consolidadas o de próxima urbanización.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Los terrenos objeto de Reserva Dotacional, de aproximadamente 24.717 m² de superficie, están constituidos por las parcelas 61, 62, 63, 64, 65, 86, 95, 102, 104, 155, 9012, 9013, 9014 y 9015; del Polígono 9 del término municipal de Manises; manteniendo dichos terrenos la clasificación de suelo no urbanizable (clasificado como tal por el vigente Plan General de Ordenación Urbana de manises, aprobado definitivamente el 22 de diciembre de 1985), y adquiriendo, mediante el presente Plan Especial, la calificación de Equipamiento Sanitario. El régimen urbanístico de este suelo será el mismo que el del suelo no urbanizable común; a excepción, de permitirse el uso asistencial.  
Los límites del área objeto del presente proyecto (cuyas coordenadas UTM son 71916321- 4374025 y 71919191- 437391386) son los siguientes:  
- Al Norte y al Este: Vía de circulación (antigua vía del tren)  
- Al Este: La ampliación del parque El Carmen (Parque del Ferrocarril) y la calle peatonal proveniente del municipio de Quart de Poblet  
- Al Sur: El límite con el término de Quart de Poblet, Acequia de Quart y terrenos del IZAR  
- Al oeste: Terrenos adyacentes al CP Joan Fuster.   
3. Alternativas  
Habiéndose analizado las variables necesarias para la implantación de una infraestructura sanitaria de estas características (superficie de terreno necesaria, accesibilidad y comunicación existente, y no afección a espacios naturales y suelos agrícolas productivos), se ha considerado que la solución adoptada, frente a otras posibles alternativas, reunía las condiciones más idóneas de acuerdo con las características propias del presente proyecto.   
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite   
En fecha 10 de octubre de 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitió una copia del Estudio de Impacto Ambiental, Documento de Síntesis, Expediente Administrativo y Certificado de la aprobación provisional por el Pleno del Ayuntamiento (a fecha 27 de julio de 2006) y certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de documentos; incoándose el correspondiente Expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.   
2. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según Edicto publicado en el DOGV nº 5.269, de 30 de mayo de 2006 y en el periódico Las Provincias de fecha 21 de abril de 2006.   
Durante el periodo de información pública no se presentó ninguna alegación, según consta en los certificados emitidos por la Concejala de Urbanismo (17 de julio de 2006) y del Secretario de la Comisión (de 25 de julio de 2006) del Ayuntamiento de Manises, acompañado en el Expediente Administrativo por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 27 de julio de 2006.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado al Ayuntamiento de Manises información o documentación complementaria.   
Informes Sectoriales  
- Según la Cartografía Temática, al norte del área objeto del Plan Especial, existe una zona reducida que presenta un riesgo de inundación de nivel 1, definido por una frecuencia de inundación alta (25 años), y un calado alto (< 0.8 m).   
A su vez, en el Estudio remitido, se hace referencia al proyecto de encauzamiento del Barranco del Salt de L'Aigua, para evitar situaciones de acumulación temporal de aguas; dado que en la actualidad, presenta una deficiente capacidad de evacuación hidráulica de los diferentes caudales, debido a que en él, se hallan plantaciones hortofrutícolas, asi como infraestructuras de paso, que originan en cierta medida inundaciones en sus alrededores.   
Por ello, en fecha 25 de octubre se solicita informe al Servicio de Ordenación Territorial de esta conselleria, respecto a la zona del Sector que presenta el riesgo de inundación anteriormente descrito.   
El 13 de noviembre se recibe informe efectuado por dicho Servicio en el que se considera, entre otras cuestiones, en base al artículo 22.2 de la normativa del PATRICOVA, que en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación, se prohiben, entre otros usos, los equipamientos estratégicos (centros sanitarios). Asimismo, se determina lo siguiente: Dado que el suelo del Plan especial se encuentra parcialmente afectado por riesgo de inundación, y en ausencia de un estudio de inundabilidad que justifique que el tramo afectado por riesgo de inundación del PATRICOVA deje de tener la condición de inundable, el emplazamiento del Hospital Comarcal deberá situarse en la zona de suelo sin riesgo de inundación, y destinarse la zona inundable del Plan Especial a zona verde o a espacios libres de edificación.  
Afecciones legales  
- En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), Zonas Húmedas catalogadas, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración.   
- Según la Orden de 16 de octubre de 1967, por la que se aprueba la clasificación de las vías pecuarias existentes en el término municipal, ese distinguen dos vías pecuarias:  
- Vereda de Chimenetes  
- Vereda de Carasols  
No obstante, no se encuentra ninguna de ellas afectada por el desarrollo del presente Plan Especial.  
- Tras efectuar consulta de la cartografía temática de Ordenación del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), sí se ha detectado dentro del ámbito de la actuación, una zona inundable susceptible de ser protegida; desarrollándose éste aspecto en al apartado referente a la solicitud de informes sectoriales, dado que en referencia a este riesgo se ha efectuado consulta al Servicio de Ordenación Territorial de esta conselleria de Territorio y Vivienda.  
- En el Estudio de Impacto Ambiental remitido no se han propuesto medidas preventivas con el objeto de evitar la posible afección a bienes patrimoniales susceptibles de poder aparecer durante la ejecución de las actuaciones propuestas; más aún teniendo en cuenta los numerosos yacimientos arqueológicos, elementos arquitectónicos y etnológicos inventariados en el municipio. No constando, en ningún caso en el expediente remitido, el correspondiente informe de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se regula en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
- La acequia de Vara de Quart se localiza en el extremo suroeste del Sector, fuera del Ámbito del Plan; localizándose en el interior del ámbito de estudio algunas acequias de menor entidad.   
Consideraciones ambientales  
- Los terrenos sobre los que se desarrolla el presente Plan Especial, se sitúan al sureste del término municipal, limitando con el casco urbano de Manises, en las proximidades del barrio del El Carmen; en las cercanías del límite municipal de Quart de Poblet.   
Se trata de una zona antropizada, situada junto a la zona urbanizada de Manises y en las proximidades de un área industrial completamente consolidada, tal y como se indica en el Estudio de Impacto Ambiental.   
- Los usos actuales del suelo sobre los que se proyecta la actuación son de dos tipos,:  
- Mayoritariamente son terrenos yermos, ocupados anteriormente por tierras de cultivo, sin ningún uso actualmente.  
- Pequeñas parcelas de cultivo de hortalizas, localizadas al norte del sector, destinadas al autoconsumo, por lo que no presentan una finalidad de explotación agrícola productiva.  
- En el extremo norte, se localiza una reducida área dedicada a cultivos de regadío, concretamente cítricos de producción.  
- Por lo que cabe destacar que la capacidad agrológica que presenta en la actualidad el área es muy poco significativa.   
- Consultada la Cartografía Temática de esta conselleria, el área de estudio no presenta ningún riesgo asociado a la erosión (potencial ni actual), inestabilidad de laderas, o riesgo sísmico. Únicamente se detecta un riesgo de vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos media.   
- La fauna presente en el área presenta un marcado carácter antrópico, estando las escasas especies existentes adaptadas a la presencia humana. Tampoco se detecta la existencia de especies faunísticas que revistan una especial protección, dado el alto grado de antropización y desnaturalización de los terrenos que constituyen el Sector a desarrollar.   
- El vial que atraviesa de oeste a este el término municipal (derivado de la actuación de desmantelamiento y soterramiento de las antiguas vías del tren de cercanías Valencia-Ribarroja del Turia), y que es tangente al área del Plan Especial; garantiza la accesibilidad a ésta zona. Asimismo, también se contempla la ampliación de las conexiones con el entorno, derivado de la creación de una estación colindante al emplazamiento evaluado, contemplada en el Proyecto de la Línea 5 (Puerto-Aeropuerto) del metro de Valencia.   
- En el terreno donde pretende implantarse el uso dotacional, al no existir ninguna calle, ni tráfico en las inmediaciones, el impacto acústico existente es muy bajo. Los futuros niveles de contaminación acústica vendrían dados por el propio tráfico que se genere derivado del víal próximo, asi como de los usuarios del nuevo hospital. Paralelamente, la construcción en las proximidades de una estación de metro, permitirá que el tráfico sea menor.   
- Respecto al abastecimiento de agua potable y el tratamiento de las aguas residuales, aun al tratarse de un uso dotacional, en principio no se prevé un incremento de la población residente ni estacional. Sin embargo, sí se estima adecuado, por la importancia y características del uso hospitalario de carácter comarcal, suponer una mayor demanda de agua potable y/o un mayor volumen de aguas residuales.   
No indicándose en el Estudio de Impacto Ambiental, cómo se prevé realizar la evacuación de las aguas residuales que se generen el futuro hospital, ni se adjunta el Informe favorable del organismo de cuenca competente o de entidad colaboradora autorizada, referente a la disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo del agua derivado de la implantación del uso previsto, en base al artículo 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje   
- Se han identificado, de forma muy general, las acciones susceptibles de generar impacto, derivadas de la construcción de las instalaciones necesarias para el desarrollo de la actividad, identificándose:   
- Las acciones o actividades susceptibles de generar impacto durante la fase de construcción son:   
- Movimiento de tierras  
- Movimiento de maquinaria pesada  
- Procesos de transporte, carga y descarga de materiales  
- Generación de residuos  
- Mano de obra  
- Reposición de servicios  
- Expropiaciones  
- Los factores ambientales susceptibles de recibir el impacto durante la fase de construcción, serian fundamentalmente los siguientes:   
- Suelo: Las afecciones se derivan de la generación de residuos, especialmente aquellos con categoría de peligrosos, que puede producir contaminación del suelo; y los movimientos de tierra generados, relacionados principalmente con la apertura de zanjas para la provisión de diversas infraestructuras de carácter subterráneo)(red de abastecimiento de aguas, red de saneamiento, red de distribución de energía, alumbrado público, telefonía y gas natural).  
- Atmósfera: Como consecuencia de la posibilidad de producir un incremento en la emisión de partículas en suspensión, y que pueden resultar sedimentables.   
- Ruido: La generación de ruidos derivados de la utilización de maquinaria pesada, y el transporte de maquinaria para el acopio de materiales.   
Se considera que estos impactos, propios de la ejecución de nuevas infraestructuras, calificados como negativos, pero moderados y compatibles, pueden reducirse con la adopción de determinadas medidas correctoras.   
De entre las medidas protectoras y correctoras propuestas en el estudio de Impacto Ambiental remitido, para la fase de construcción, pueden destacarse las siguientes, en relación con el factor ambiental susceptible de ser afectado:   
- Suelo:  
- Gestión adecuada de los residuos inertes generados: Los residuos inertes, escombros, y materiales sobrantes, se transportarán a vertedero controlado; y aquellos que se consideren más adecuados, se reutilizarán en obras de restauración, acondicionamiento y relleno o con fines de construcción, de acuerdo con lo dispuesto en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre.   
- Aplicación de soluciones constructivas que permitan la reutilización y reciclaje de los residuos de construcción.  
- Acondicionamiento de zonas para el mantenimiento de la maquinaria, evitando derrames de contaminantes en el suelo; gestionándose adecuadamente los residuos generados por el mantenimiento de la maquinaria.  
Los servicios y servidumbres que resulten afectados por las obras, se repondrán, de forma que se mantenga el servicio y se originen las menores molestias posibles.   
- Atmósfera:  
- Con el objeto de controlar la emisión de polvo y partículas ocasionadas como consecuencia del movimiento de tierras y de la maquinaria, se efectuará el riego con cierta frecuencia, mediante camión-cuba, de las superficies de tierra generadas o sobre las que se esté trabajando.  
- Los acopios de materiales se situarán fuera de la acción de los vientos dominantes, y si es posible, en lugares de reducida visibilidad.   
- Se efectuará un estudio de la circulación de los vehículos pesados, evitando en la medida de lo posible, la congestión del tráfico de la zona y el establecimiento de la adecuada señalización de los tramos afectados por las obras.  
- Se dará cumplimiento en relación a las emisiones gaseosas de los vehículos a motor, de lo dispuesto en la legislación vigente en la materia.  
- Ruido:  
- La maquinaria estará dotada de los oportunos silenciadores cuando así sea necesario.  
- Se dará cumplimiento a las determinaciones y especificaciones establecidas en la legislación vigente en materia de contaminación acústica.  
- Con respecto a la fase de funcionamiento del hospital se destacan las siguientes medidas para minimizar en todo lo posible, los posibles impactos ambientales susceptibles de generarse:   
- Residuos:  
- Se realizará una correcta identificación, segregación y gestión de todos los residuos, en base a la legislación vigente; concretamente, en el estudio se hace referencia al Decreto 240/1994, de 22 de noviembre, del Gobierno valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Regulador de la gestión de los residuos sanitarios (DOGV número 2401, de 5 de diciembre de 1994).  
- Se efectuará un Plan de Gestión de Residuos, distinguiéndose entre:   
- Residuos Generales asimilables a urbanos  
- Residuos Sanitarios asimilables a urbanos  
- Residuos Peligrosos (sanitarios, químicos y citostáticos)  
- Emisiones:   
- Se considera la recomendación de utilizar combustibles como el gas natural, menos contaminante, con respecto a la necesidad de producir agua caliente sanitaria y calefacción. Se considera a su vez, la conveniencia de disponer de un plan de mantenimiento y control de las instalaciones, asegurando el buen funcionamiento de las mismas.   
- Consumo de agua:  
- Se considera la definición de aquellos indicadores referentes al control de consumos, que permitan la rápida identificación de consumos excesivos; así como aquellas actuaciones de mantenimiento de prevención de fugas y pérdidas.   
- Respecto al Programa de Vigilancia Ambiental, se indica de forma muy generalista, que se efectuará una comprobación de los impactos negativos previstos, asi como un seguimiento de las medidas correctoras propuestas, y la verificación de impactos negativos no previstos.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable a los solos efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Plan Especial de Reserva de Suelo (3), Creación de Suelo Dotacional, promovido por el Ayuntamiento de Manises, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente Declaración.   
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:   
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano; dando cumplimiento a las determinaciones que en su caso contenga el citado Informe preceptivo y vinculante.  
2. De acuerdo con el informe emitido por el Servicio de Ordenación Territorial de esta conselleria, la reducida zona (y así consta grafiado en la Cartografía Temática de la COPUT) ubicada al norte del Sector que se encuentra afectada por riesgo de inundación, y en ausencia de un estudio de inundabilidad que permita establecer mayores consideraciones al respecto, quedará libre de edificación, destinándose a zona verde; debiendo ser recogida esta medida en la documentación técnica del Plan Especial y su correspondiente normativa urbanística.   
3. Será necesario acreditar, mediante Informe favorable del organismo de cuenca competente o de entidad colaboradora autorizada, la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo de la actuación planteada; tal y como se recoge en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
4. Previamente a la ejecución del proyecto será necesario acreditar, ante el órgano con competencia sustantiva, el saneamiento y depuración de las aguas residuales generadas; acreditándose la viabilidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR a la que se pretenda conectar los colectores de aguas residuales; o bien, mediante la construcción de una EDAR propia en el Hospital.   
5. Dado que el ámbito de actuación presenta una vulnerabilidad a la contaminación media, y aunque este hecho sea compatible con el uso que se pretende implantar, en el mantenimiento de jardines, y zonas con vegetación sin pavimentar, que utilicen abonos, y que prevean localizarse en el ámbito de la actuación, deberá contarse con un plan de mantenimiento que evite la contaminación por nitratos, empleándose herbicidas, pesticidas y abonos de reducida toxicidad y biodegradables.  
6. Se llevará a cabo una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y construcción, debiendo gestionar cada uno de los residuos generados conforme a sus características fisico-químicas. Debiéndose definir un área donde depositar los contenedores destinados al efecto, indicando las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc. que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.  
7. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
8. Se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Dichos trabajos deberán realizarse sobre una solera impermeable, terminada con una pendiente dirigida hacia una cuneta o canalón para la recogida y vertido de las posibles fugas y derrames a una cubeta impermeable. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
9. Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en la zona verde del nuevo dotacional bien para otros usos externos al proyecto, asi como en otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Definiéndose en todo caso, el lugar y condiciones de almacenamiento de las misma, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones óptimas de humedad y sus características edáficas.  
10. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental, en el Documento de Síntesis y las labores de vigilancia que correspondan al Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de urbanización y al de construcción del hospital; y se valorarán adecuadamente y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Valencia, 13 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 388-AIA/2006  
Título: Modificación nº17 del PGOU de Manises  
Promotor: Ayuntamiento de Manises  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Manises, Valencia  
Descripción del proyecto.  
Objeto del Proyecto  
El objetivo principal es la modificación del PGOU de Manises, para reclasificar una superficie de 7.708,67 m² catalogados actualmente como Suelo No Urbanizable Protegido Agrícola a Suelo Urbano para uso Dotacional Educativo-Cultural, necesario para ampliar el Patronato Sagrada Familia, atendiendo así a la demanda de suelo dotacional que se manifiesta en el municipio.  
Se justifica el cambio de calificación y clasificación de la parcela anexa al Patronato Sagrada Familia con el fin de proceder a su ampliación y adecuarlo así a la normativa vigente de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El municipio de Manises pertenece a la comarca natural de L'Horta Oest. Linda al norte con el municipio de Paterna, al sur con Quart de Poblet, el este con Mislata y al oeste con Ribarroja del Túria.  
El ámbito de estudio se encuentra ubicado en una zona destinada toda ella a equipamiento escolar, entre el casco urbano consolidado y el río Túria, rodeado todo él por zonas consolidadas.  
El ámbito de actuación tiene una superficie de 7.708,67 m², y está formado por las parcelas 213, 249, 250 y 251 del Polígono 7 del Catastro de Rústica.  
En el EIA no explica en que consiste la ampliación del centro escolar ni tampoco aportan el proyecto entre la documentación presentada.  
El Ayuntamiento de Manises, en fecha 29 de noviembre de 2006, envía informe del arquitecto del proyecto, en el que afirma que las parcelas quedan como espacios destinados a Actividades de Recreo y Deportivas.  
Los terrenos están clasificados actualmente como Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola y se propone la de Suelo Urbano con un uso Dotacional Privado, más concretamente educativo-cultural.  
Alternativas.  
En el EIA, tras analizar el destino y el estado actual de los terrenos afectados, concluye que el territorio tiene una clara aptitud para un uso potencialmente dotacional, pues no presenta condiciones singularmente favorables para la implantación de otro uso.  
La solución queda condicionada por la necesidad de ampliar el Patronato de la Sagrada Familia, puesto que se trata de una zona que linda con las instalaciones actuales del colegio, formada por una franja de terrenos acotados y que se encuentran rodeados por zonas consolidadas, por lo que para llevar a cabo la posible ampliación se justifica que esta solo pueda producirse hacia el noroeste, puesto que al sur, norte y este se encuentra con el resto de equipamientos escolares y el casco urbano residencial.  
Tramitación administrativa  
El Ayuntamiento de Manises, por medio de acuerdo plenario de 26 de febrero de 2004, aprueba provisionalmente un Plan Especial de Reserva de Suelo por el que se procedía a la creación de una reserva de suelo dotacional, con una superficie aproximada de 7.708,67 m². Dicho documento propone un cambio en la calificación, pasando de ser de Protección Agrícola a Común.  
No obstante, por aplicación del art. 29 de la Ley 10/2004, de SNU, sobre la excepcionalidad de implantar en este tipo de suelos actuaciones como las que nos ocupa, y en concordancia con el art. 33 de la misma Ley, se procede a la reclasificación de suelo sometiéndose el expediente a la preceptiva Evaluación de su Impacto Ambiental.  
En fecha 27 de junio de 2.006, el Pleno del Ayuntamiento de Manises aprueba provisionalmente la propuesta de Modificación Puntual nº17 del PGOU de Manises. Se presenta certificado del acuerdo plenario.  
En fecha 20 de noviembre de 2.006 se recibe en la conselleria de Territorio y Vivienda la documentación remitida por el Ayuntamiento de Manises, solicitando que se emita la preceptiva Declaración de Impacto Ambiental, por lo que se incoa el correspondiente expediente.   
Información pública  
En Pleno, en sesión extraordinaria, del Ayuntamiento de Manises celebrado el día 23 de febrero de 2.006 se adopta, entre otros, el acuerdo para someter a la propuesta de Modificación Puntual núm. 17 del PGOU de Manises a exposición pública. Se presenta un informe jurídico de sometimiento a información pública.  
La documentación se expuso al público en el DOGV nº 5.251 de 4 de mayo de 2.006 y mediante anuncio publicado en el diario Las Provincias del día 27 de marzo de 2006.  
Resumen de alegaciones  
Se presenta informe jurídico del Ayuntamiento de Manises informando que durante el período de información pública no ha sido presentada alegación alguna.  
Consultas  
El Ayuntamiento de Manises solicita informe preceptivos a los municipios colindantes, así como a la conselleria de Cultura.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 24 de noviembre de 2006, se realiza consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio sobre la posible inclusión del sector en el ámbito territorial del futuro Parque Natural del Túria.  
En fecha 24 de noviembre de 2006 se requiere al interesado para que complete la documentación presentada con:  
1. En cumplimiento de los art. 22 y 23 del PATRICOVA, en su documento de normativa urbanística, se deberá presentar el estudio de inundabilidad cuyo contenido se ajuste a lo definido en los art. 16 y 17 del mismo documento. Además se presentará copia del informe favorable realizado por el Servicio de Ordenación Territorial.  
2. No se describe en qué consiste la actuación a realizar. Se debe presentar el proyecto.   
3. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
4. Se debe presentar informe favorable sobre el Estudio de Paisaje emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
5. Se debe presentar Estudio Acústico según el art. 25 de la Ley de Protección contra la Contaminación Acústica 7/2002, de 3 de diciembre de 2002, o Informe sobre el mismo realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria.  
6. El saneamiento y la depuración efectiva de las aguas residuales deben quedar garantizados.  
Informes Sectoriales  
Informe del riesgo de inundabilidad en relación con la ampliación de un centro escolar situado en la calle Teruel de Manises cuyo promotor es la Parroquia de San Juan el Bautista   
El Servicio de Ordenación Territorial, en fecha 29 de noviembre de 2006, vista la documentación aportada en la misma fecha por el Departamento de Urbanismo del Ayuntamiento de Manises, informa lo siguiente:  
1. En la reordenación de las instalaciones existentes, las parcelas colindantes por el Oeste de suelo no urbanizable, propiedad de la Parroquia de San Juan Bautista, afectadas por riesgo de inundación del PATRICOVA, quedan como espacios libres de edificación destinados a Actividades de Recreo y Deportivas, por lo que se cumplen las limitaciones impuestas en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación.  
2. La autorización, en su caso, de esta actividad deberá complementar además de la restricción de ausencia de edificación en dichas parcelas la adopción de las condiciones generales de adecuación de las edificaciones establecidas en el art. 28.4 de la normativa  
«Con el fin de evitar el efecto embalse y el consiguiente peligro de rotura, las vallas y muro de cerramiento de la parcela serán permeables al flujo de agua a partir de 40 cm de altura y en todo su perímetro».  
Informe del arquitecto redactor del proyecto de Ampliación de Centro Escolar situado en Manises, Calle Teruel y cuyo promotor es la Parroquia San Juan Bautista  
De fecha 27 de noviembre de 2006, informa que:  
Que en el día de la fecha se está procediendo a la redacción del Proyecto de referencia, siendo el objeto principal del mismo la reordenación de las instalaciones existentes y la adecuación del Centro a la normativa sectorial que le es de aplicación.  
Las parcelas colindantes por el Oeste, de propiedad de la Parroquia de San Juan Bautista, quedan como espacios destinados a Actividades de Recreo y Deportivas.  
La evacuación de las aguas pluviales y residuales de estas parcelas se conectará, sin invadir espacios públicos, a la acometida existente del Centro a la red de alcantarillado municipal.  
Afecciones legales  
A continuación se comentan las diferentes afecciones legales que deberían estar incluidas en el EsIA.  
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en la Comunidad Valenciana  
En julio de 2006, el Consell acuerda iniciar el proceso de declaración de Parque Natural del Túria y la elaboración del PORN de este espacio natural. El futuro parque comprenderá el tramo del cauce y riberas del río Túria entre Pedralba y Valencia. La Declaración de Parque Natural se realizará el 31 de diciembre de 2006. Parte del término municipal de Manises, está en el ámbito territorial provisional del Parque, por lo que puede que el ámbito de estudio esté incluido.  
Se realiza consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio sobre la inclusión o no del sector dentro del futuro Parque Natural. En la actualidad, ya se sometió a información pública los límites del Parque en julio de 2006, pero aún no está definido el ámbito definitivo del Parque Natural, ya que puede ser modificado durante la tramitación.  
A la vista de los planos de la Orden del 27 de julio de 2006, por la que se acuerda iniciar el procedimiento de elaboración y tramitación del PORN del Turia y declaración del Parque Natural del Turia, la parcela 250 y 251 están dentro del ámbito territorial provisional, por lo que el proyecto deberá atenerse a la normativa del PORN del Parque Natural del Túria.  
2. Montes  
No hay montes de utilidad pública en la zona de actuación.  
3. Dominio Público Hidráulico  
A unos 300 m al norte del sector, se encuentra el Río Túria. El ámbito de estudio se encuentra fuera de la zona de policía del Río Túria.  
4. Vías Pecuarias  
En el municipio de Manises existen 2 vías pecuarias, pero ninguna atraviesa el ámbito de actuación del proyecto.  
5. Patrimonio Cultural  
En el término municipal de Manises existen 22 yacimientos arqueológicos. Según establece el EIA, el ámbito de actuación no afecta a ninguno de estos yacimientos arqueológicos.  
Se requerirá Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
6. Suelo Forestal.  
Según la cartografía del Inventario Forestal vigente en la Comunidad Valenciana (E 1:10.000), no existe Suelo Forestal en el ámbito de estudio. Al norte del sector, coincidiendo con cauce del río Túria, hay suelo forestal, pero está fuera del sector.  
7. Incendios forestales  
No hay incendios registrados en el sector. Al norte se produjo un incendio el año 2.000, provocado por quema de basura, de 1,58 ha, pero no afecta al ámbito de estudio.  
8. Riesgo de Inundación  
La práctica totalidad del ámbito de estudio está sometido a riesgo de inundación 5, según la cartografía del Patricova. La Normativa del Patricova no permite centros escolares en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación 5.  
En el EIA se acogen al punto 4 del art. 22 del Patricova, porque la ampliación del Patronato Sagrada Familia se pretende realizar en las inmediaciones del mismo colegio, y solo puede realizarse hacia el noroeste, pues al norte, sur y este se encuentra con el resto de equipamientos escolares y casco urbano residencial. Por tanto, la única ampliación posible ha de efectuarse hacia las parcelas elegidas, previa adopción de las medidas de adecuación de la edificación que se impongan.  
Se considera imprescindible elaborar un estudio de inundabilidad a escala adecuada para averiguar si se pueden admitir decisiones de planeamiento que se aparten de las determinaciones vinculantes del Patricova. Por ello se considera que el estudio de inundabilidad debería haber sido incorporado como uno de los estudios básicos de la Modificación nº17 del PGOU de Manises, y se les solicita en el requerimiento de fecha 24 de noviembre de 2006.  
En ausencia de un estudio de inundabilidad que permita mayores consideraciones, la ampliación al Patronato Sagrada Familia, quedará libre de edificación. En el informe del arquitecto redactor del proyecto, de fecha 27 de noviembre de 2006, afirma que las parcelas quedan como espacios destinados a Actividades de Recreo y Deportivas.  
El Servicio de Ordenación Territorial emite informe de riesgo de inundabilidad en fecha 29 de noviembre de 2006 en el que autoriza la actividad si se contemplan las siguientes restricciones:  
- Ausencia de edificación en las parcelas.  
- Las vallas y muro de cerramiento de la parcela serán permeables al flujo del agua a partir de 40 cm de altura y en todo su perímetro.  
Consideraciones ambientales  
1. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación: El riesgo de contaminación de los acuíferos en la zona de actuación es alta. Son desaconsejables los usos industriales y residenciales intensivos. Los usos residenciales extensivos pueden ser tolerados siempre que el saneamiento y la depuración efectiva de las aguas queden garantizados.  
- Riesgo de Deslizamiento-Desprendimiento: Es nulo.  
- Riesgo de Erosión Actual: Muy bajo.  
- Riesgo de Erosión Potencial: Bajo.  
2. Explotación de los recursos naturales.  
Al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residencial ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales.  
Igualmente, la recogida de RSU no presenta ningún inconveniente para los servicios de recogida del municipio.  
3. La fisiografía de la zona de actuación está dominada por terrenos llanos solamente alterados por la presencia cauce del río Turia.  
4. En el ámbito de estudio la vegetación que predomina son los cultivos de regadío, fundamentalmente compuesto por cítricos y cultivos hortícolas de primor.  
Junto a los cultivos de rigor aparecen plantas nitrófilas, y en los márgenes de los cultivos plantas generalmente anuales, que germinan varias veces a lo largo del año.  
5. La zona de actuación del proyecto se caracteriza por la presencia de terrenos que son en la actualidad de condición rústica, si bien los usos agrarios tradicionales a los que históricamente han sido destinados están siendo abandonados de forma progresiva y acelerada. Los motivos son, la productividad moderada, comparados con otros del mismo término municipal, y otro sería que, el terreno agrícola, dada la limitada extensión del término municipal, ha devenido en un activo económico obsoleto en el modelo de desarrollo del municipio.  
6. Paisaje.  
El área del término municipal de Manises que abarca en ámbito de actuación posee unas características homogéneas en cuanto a tipologías de cultivo y paisaje. La zona de estudio se caracteriza por la presencia de parcelas de cultivos hortícolas y cultivos de regadío todas ellas adaptadas a la fisiografia del terreno.  
La ley 4/2004, de 30 de junio de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, artículo 11, establece la obligatoriedad de presentar un Estudio de Paisaje junto a planes de ordenación del territorio, los planes generales y los instrumentos de planificación urbanística.  
El Estudio de Paisaje se adjunta al EIA como anejo. Se debe aportar el informe favorable sobre el Estudio de Paisaje.  
7. Medidas correctoras.  
Las medidas que se presentan tienen como misión evitar el deterioro del medio biótico, que podría ser perjudicado al llevar a cabo la actuación propuesta. Se analiza la fase de construcción y la de funcionamiento, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación nº17 del PGOU de Manises (Valencia), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Manises, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deben cumplir las condiciones establecidas en el informe del Servicio de Ordenación Territorial, de fecha 29 de noviembre de 2006, relativo al riesgo de inundabilidad:  
- Ausencia de edificación en las parcelas.   
- Con el fin de evitar el efecto embalse y el consiguiente peligro de rotura, las vallas y muro de cerramiento de la parcela serán permeables al flujo de agua a partir de 40 cm de altura y en todo su perímetro.  
Estas medidas del Informe del Servicio de Ordenación Territorial, deben ser recogidas en la documentación técnica de la Modificación nº17 del PGOU de Manises y su normativa urbanística.  
2. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presenta declaración de impacto ambiental.  
3. En el caso de que las parcelas estuviesen incluidas dentro del ámbito territorial definitivo del futuro Parque Natural del Túria, el proyecto deberá atenerse a la normativa del PORN del Parque Natural del Túria.  
4. Se debe presentar el informe favorable sobre el Estudio de Paisaje, emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
Aquellas consideraciones que se desprendan del informe sobre el Estudio de Paisaje serán consideradas como propias de la presente Declaración.  
5. Los residuos existentes en la parcela, deberán ser retirados y gestionados de acuerdo a su tipología antes de la concesión de licencia municipal de obras a la empresa urbanizadora.   
6. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.   
7. Los residuos que se generen en la fase de funcionamiento tanto peligrosos como no peligrosos deberán ser gestionados a través de gestor autorizado de acuerdo a su legislación sectorial.  
8. Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierra realizados, bien en la zona verde del nuevo dotacional bien para otros usos externos al proyecto. Se definirá el lugar y condiciones de almacenamiento de las mismas, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda las condiciones de humedad y sus características edáficas.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 30 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 084/05-AIA  
Título: Gestor de Residuos Peligrosos. Planta de recuperación de contenedores.  
Promotor: Paleplast, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Manises  
Localización: C/ Maestrat, 65, del polígono industrial La Cova, del término municipal de Manises (Valencia)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Se trata del Proyecto para la instalación de una actividad de gestión de residuos peligrosos, en concreto envases plásticos y metálicos residuales.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La actividad industrial objeto del proyecto presentado por PALEPLAST, SL. consiste en la gestión de envases residuales, en concreto contenedores plásticos (PE) y bidones metálicos, que hubieran contenido sustancias que los cataloguen como residuos peligrosos.  
La gestión propuesta incluye la recogida, clasificación, almacenamiento temporal y posterior tratamiento de los envases residuales. El tratamiento de los envases persigue su regeneración para ser posteriormente reutilizados de nuevo como envases.  
Para el desarrollo de las actividades de gestión de residuos se ha elegido una parcela del polígono industrial La Cova, del término municipal de Manises. La parcela, de forma rectangular, tiene una superficie de 1.287 m² y es de uso industrial. Los accesos a la parcela se llevan a cabo a través de dos patios descubiertos ubicados en los lados menores del rectángulo, de modo que uno da a la C/ Comtat y el otro a la C/ Maestrat. En la parcela se ubican dos naves adosadas que ocupan aproximadamente 910 m², que al estar unidas presentan una superficie útil común de 880 m².  
En las naves industriales, comunicadas por un pasillo central que las recorre longitudinalmente, se pueden diferenciar tres zonas:  
- Una en la que se viene llevando a cabo la actividad de reciclado de palets y plásticos. Es la nave que da a la C/ Comtat.  
- Otra en la que se proyecta la nueva actividad de gestión de residuos peligrosos. Es la nave que da a la C/ Maestrat, y en ella se ubican también las oficinas y aseos, comunes a ambas naves.  
Respecto a esta última nave, se proyecta una zona para el almacenamiento de envasas residuales a tratar, una zona de tratamiento y finalmente, una zona para el almacenamiento de los envases tratados.  
Con el tratamiento previsto se persigue la regeneración de los envases residuales para ser posteriormente reutilizados de nuevo como envases. Tras la recogida, se lleva a cabo la clasificación previa en función del tipo y material de fabricación del envase (bidones/contenedores, plásticos/metálicos), y se almacena temporalmente en la zona prevista para ello, a la espera del posterior tratamiento.  
El tratamiento al que se somete a los bidones y contenedores residuales se inicia con el vaciado del contenido remanente que aún pudieran presentar. Se tasa este contenido remanente en un 1% del volumen del envase. Se proyecta almacenar temporalmente en recipientes la mezcla compuesta por los diversos residuos extraídos, hasta su recogida por gestor autorizado.  
Una vez vaciados, se colocan los envases sobre una rejilla dispuesta sobre una fosa impermeable de aproximadamente 5 m³. Allí, se procede al lavado del exterior e interior de los envases con agua a presión, que cae sobre la balsa, atravesando la rejilla. Tras su lavado, se dejan en posición invertida sobre la rejilla para que se evacuen las aguas de lavado. Desde allí, se pasan a la zona de almacenamiento de envases tratados, donde acabarán de secarse.  
Particularmente, tras su lavado, los bidones metálicos que estuvieran abollados se restaurarían, mientras que las jaulas de los contenedores plásticos serían sustituidas en caso de que no fueran reutilizables.  
Puede ocurrir que tras el tratamiento se detecten envases que no pudieran ser reutilizados. Como quiera que las pruebas de estanqueidad de los envases se llevan a cabo después de someter al tratamiento de lavado todos los envases, los que no pudieran reutilizarse como envases podrán someterse a prensado o trituración, obteniendo directamente dos corrientes de metal/plástico que no deberían caracterizarse como residuo peligroso. Estas corrientes serían entonces valorizables a través de empresas que utilicen estos subproductos como materias primas.  
En cuanto a las aguas residuales procedentes del lavado de los envases residuales, en un primer momento se almacenan en una balsa impermeable, donde se decantarán aquellos sólidos y materia en suspensión susceptibles de ello de manera natural. Desde esta fosa, se extrae el agua residual mediante una bomba sumergida, y atravesando un filtro, se acumula en un depósito vertical equipado con parrilla y soplante para evitar fenómenos de sedimentación.  
Desde este depósito, y atravesando otro filtro, se conduce el agua a un evaporador al vacío, donde tras el tratamiento se obtienen dos corrientes: un destilado (80%) y un concentrado (20%). La calidad del destilado lo hace apto para otro ciclo de lavado, por lo que se almacena en un depósito de 5 m³ desde donde -junto con agua de reposición de red- se alimenta el grupo de presión de las lanzas empleadas para el lavado de envases. El concentrado se almacena en contenedores de 1 m³, a la espera de ser recogido por gestor autorizado.  
Una vez colmatados, los filtros se desmontan y limpian del mismo modo y en el mismo lugar que los envases residuales.  
Cobran especial importancia las condiciones de admisión en planta, discriminando aquellos bidones y contenedores residuales que no pudieran tratarse a través del sistema de gestión proyectado. Así, se establece un protocolo en el que se fijan unas condiciones generales de admisión en base a las recomendaciones del fabricante del equipo de tratamiento de las aguas residuales de lavado. No obstante, sobre estas condiciones generales no se establece un listado con los productos que pueden o no tratarse en planta, teniendo en cuenta las posibles incompatibilidades y las recomendaciones del fabricante.  
Tramitación administrativa  
En fecha 2 de febrero de 2005 se recibe, remitido por el Ayuntamiento de Manises, la documentación obrante en el expediente 084/05-AIA, entre la que se encuentra el certificado del Secretario del Ayuntamiento de Manises, en el que se señala que transcurrido el plazo de exposición pública en el Tablón de Anuncios, no se presentaron alegaciones.  
Analizada dicha documentación, en fecha 21 de julio de 2005, se solicita al Ayuntamiento de Manises la subsanación de las deficiencias detectadas.  
En fecha 11 de noviembre de 2005, el Area de Residuos remite documentación del proyecto de referencia, dentro de su tramitación de la autorización administrativa de la gestión de residuos peligrosos.  
En fecha 13 de octubre de 2005, el Ayuntamiento de Manises remite escrito del promotor en respuesta al requerimiento de subsanación.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Licencia de Actividad concedida por el Ayuntamiento de Manises. Igualmente, el Ayuntamiento deberá autorizar el vertido de aguas residuales al alcantarillado municipal que proyecta la industria, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado.  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria gestionará y generará nuevos residuos, por lo que deberá solicitar las Autorizaciones Administrativas como Productor y Gestor de Residuos otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La nueva actividad que se proyecta es la valorización de envases residuales, en concreto contenedores plásticos (PE) y bidones metálicos, que hubieran contenido sustancias que los cataloguen como residuos peligrosos. El tratamiento de los envases persigue su regeneración y posterior comercialización para ser reutilizados de nuevo como envases. Los procedimientos empleados en este proceso generarán principalmente aguas residuales, aunque también residuos sólidos, ruidos y vibraciones.  
Como medida correctora para el efluente de aguas residuales procedentes del lavado de envases residuales se proyecta la instalación de un evaporador al vacío. La evaporación a la que se somete a las aguas residuales origina un efluente concentrado, aunque de manera previa a este tratamiento, se decantarán lodos. Puntualmente podría generarse el volumen de aguas residuales industriales procedentes de la purga del agua del circuito de lavado.  
Dentro del inventario ambiental se aportan datos sobre el clima, la edafología, la hidrogeología y la hidrología superficial, la flora y la fauna, el paisaje y la socioeconomía.  
Hay que señalar que la industria se encuentra en una parcela industrial dentro de una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Con todo ello, dado la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que lo proyecta desarrollar la empresa, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, concretamente, el suelo y las aguas, ya que el medio biótico, y en menor medida el perceptual y social se verán muy ligeramente afectados con el normal desarrollo de la actividad. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos.  
Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental presentado por PALEPLAST, SL., para conocer el impacto que el desarrollo de las actividades proyectadas podría tener en el emplazamiento elegido en el término municipal de Manises, se han identificado las acciones susceptibles de generar impacto ambiental durante las fases de construcción, funcionamiento y desmantelamiento de la actividad. Por su ubicación, se desprecian las acciones durante la fase de construcción y desmantelamiento, centrándonos en la de funcionamiento, se indican el almacenamiento de residuos, la operación de lavado, la de tratamiento de aguas de lavado y el trasiego de vehículos.  
Se identifica el impacto que estas acciones podrían tener sobre los factores del medio abiótico, biótico y socioeconómico. Los impactos directos identificados durante la fase de funcionamiento son los derivados de las emisiones de ruido (maquinaria y vehículos), olores (proceso de evaporación) y gases de combustión (vehículos), y la contaminación del agua y suelo por vertidos incontrolados. Los impactos indirectos podrían darse sobre la flora y la faunapor afección a factores del medio abiótico.  
En el Estudio de Impacto Ambiental, se realiza la valoración de impactos tras la adopción de medidas preventivas y/o correctoras, concluyendo que por el emplazamiento en una parcela de uso industrial ubicada en polígono industrial y las medidas preventivas y correctoras adoptadas, debe clasificarse el impacto de la actividad objeto de proyecto como muy bajo.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
1) Contaminación acústica y vibraciones.  
El único foco que se valora es la unidad de tratamiento de aguas residuales. Partiendo de un nivel total medio de 75 dB(A), se realiza un estudio de la atenuación basado por un lado en la atenuación que supone la distancia y el aislamiento de los paramentos verticales, y por otro, en los niveles permitidos en suelo industrial. Sin tener en cuenta colindantes, se concluye que en el eje de la calle que discurre por la fachada, la presión sonora será menor que la permitida en suelo industrial. Se expone que se dotará a una prensa con silent blocks.  
2) Contaminación atmosférica.  
Se indica la posibilidad de emisiones durante el proceso de evaporación, pero no se adoptan medidas correctoras.  
3) Uso del agua y contaminación hídrica.  
El agua potable procede de la red municipal. Durante el desarrollo de sus actividades, la industria generará aguas residuales industriales y aguas sanitarias. Las aguas sanitarias se vierten directamente a la red general de saneamiento.  
Las aguas residuales industriales procederán del lavado de envases residuales. Estas aguas no se vierten al alcantarillado, sino que se depuran en un evaporador al vacío, donde tras el tratamiento se obtienen dos corrientes: un destilado (80%) y un concentrado (20%). La calidad del destilado lo hace apto para otro ciclo de lavado, por lo que se almacena en un depósito de 5 m³ desde donde -junto con agua de reposición de red- se alimenta el grupo de presión de las lanzas empleadas para el lavado de envases. El concentrado se almacena en contenedores de 1 m³, a la espera de ser recogido por gestor autorizado.  
Respecto a la posible purga integral del circuito de agua de lavado, o de parte de él, cuando el agua para lavado alcance unos niveles de suciedad que no la hagan apta para su función, se opta por la gestión externa de un volumen del agua para lavado, añadiendo el mismo volumen de agua de refresco.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se indica que la fosa de recepción y almacenamiento de aguas residuales de lavado estará impermeabilizada con fibra de vidrio, aportando certificación de la ejecución de este trabajo. Asimismo, para el control de la estanqueidad de la balsa se instalará una regleta en un lateral, de modo que periódicamente pueda llenarse con un volumen conocido, para posteriormente controlar su constancia con el tiempo.  
5) Residuos gestionados y generados.  
Como ya se ha indicado, la industria proyecta gestionar envases residuales, en concreto contenedores plásticos (PE) y bidones metálicos, que hubieran contenido sustancias que los cataloguen como residuos peligrosos.  
Durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones se generarán básicamente los lodos decantados en el proceso de depuración, remanente residual contenido en los envases a tratar, la purga puntual de un volumen de las aguas para lavado, absorbentes y prendas contaminadas, fungibles de oficina, etc.  
Aunque se indica el lugar donde se van a almacenar los envases residuales hasta su tratamiento, no se indica el lugar en el que se almacenarán temporalmente los residuos peligrosos generados durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.  
6) Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental en el que durante la fase de funcionamiento se propone el seguimiento de las aguas residuales y de los procedimientos de gestión de residuos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Estimación de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.d del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones de eliminación y/o tratamiento de residuos tóxicos y peligrosos por incineración, tratamiento físico y/o químico, o almacenamiento en tierra, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la actividad de gestor de residuos peligrosos. Planta de recuperación de contenedores promovido por Paleplast, SL, a ubicar en la C/ Maestrat, 65, del polígono industrial La Cova, del término municipal de Manises (Valencia), en los términos que establece el Proyecto, Estudio de Impacto Ambiental y Anexos a los mismos, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. En cuanto a la gestión y generación de residuos:  
1.1 El proceso llevado a cabo en la instalación deberá someterse al régimen de autorización administrativa regulado en la normativa de residuos. Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará nuevos residuos, por lo que deberá obtener las Autorización Administrativa como Gestor de Residuos, y actualizar la de Productor de Residuos que debería tener la actividad de gestión de reciclado de plásticos y palets, con los nuevos residuos que se producirán con la entrada en funcionamiento de la actividad de gestión de residuos peligrosos (los lodos decantados en el proceso de depuración, remanente residual contenido en los envases a tratar, la purga puntual de un volumen de las aguas para lavado, absorbentes y prendas contaminadas, etc.). Estas autorizaciones las otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
1.2 El remanente residual contenido en los envases a tratar deberá vaciarse antes del lavado de los mismos, evitando su mezcla con las aguas de lavado. Deberán implementarse los equipos e infraestructuras necesarias para su extracción y almacenamiento temporal de esta mezcla hasta su recogida por gestor autorizado.  
1.3 Deberá ejecutarse un Almacén Temporal de Residuos Peligrosos. Se tratará de una zona cubierta, con pavimento impermeable, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. No se almacenarán residuos peligrosos a la intemperie.  
1.4 Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales producidos durante el trasiego de aditivos líquidos, rebose de depósitos, manipulación de residuos líquidos, etc. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
2. En cuanto a la posible contaminación del suelo, deberán ejecutarse todas aquellas medidas preventivas tendentes a impedir la contaminación de los suelos en las zonas de tratamiento de residuos y las conducciones, balsas, fosas y cualquier elemento por donde de forma habitual o accidental circulen o se almacenen líquidos residuales. Asimismo, deberán establecerse los protocolos que permitan hacer un seguimiento en el tiempo de la estanqueidad de estos equipos.  
3. En cuanto a la posible generación de olores, en caso de que se produjesen, el promotor deberá remitir un Anexo a su proyecto con las medidas correctoras necesarias para evitarlos.  
4. Los resultados del programa de vigilancia ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica. En cualquier caso, se cumplirá lo establecido en el Título IV, capítulo II Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios y en el Título II, Capítulo II Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
5. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, este se implementará con:  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Actividad y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
- Una OCA constatará, mediante análisis semestrales, que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.  
- El seguimiento de los diversos residuos gestionados y generados, incluidas las hojas de aceptación de las aguas residuales sanitarias en la depuradora que las gestione.  
- Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental enviarán anualmente al Ayuntamiento de Manises y a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
7. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento el Ayuntamiento de Manises o la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa para la gestión de residuos peligrosos, y de otras impuestas por otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 14 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 143/05-AIA  
Título: Gestor de Residuos No Peligrosos. Planta de Fragmentación de Envases Metálicos  
Promotor: Recibot, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Vilamarxant  
Localización: C/ Número 1, parcela 86, del polígono industrial Enchilagar del Rullo, del término municipal de Vilamarxant (Valencia)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El Proyecto objeto de evaluación de impacto ambiental trata la instalación de una planta para la valorización de Residuos No Peligrosos. Concretamente, se trata de la fragmentación de envases metálicos domésticos, procedentes de la recogida selectiva y de la fracción separada en las plantas de clasificación.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
Recibot, SL, plantea la valorización de Residuos No Peligrosos, concretamente, se trata de la fragmentación de envases metálicos domésticos, procedentes de la recogida selectiva y de la fracción separada en las plantas de clasificación. Según se estima, a la entrada en planta estos envases metálicos residuales contendrán un 15% de impropios (materia orgánica, papel, plástico, etc.).  
La industria pretende ubicarse en una parcela de unos 2.470 m² de superficie. Dicha parcela se encuentra calificada como suelo urbano de uso industrial, según la normativa urbanística del municipio de Vilamarxant. En la parcela se diferenciarán diversas zonas en función del proceso industrial: zona de recepción y almacenamiento previo, zona de tratamiento, zona de contenedores de residuos y zona de almacenamiento de chatarra fragmentada hasta su expedición a fundición.  
A través de una grúa torre se depositarán los envases residuales en las tolvas de alimentación de los molinos fragmentadores. Tras la trituración, y mediante cintas transportadoras, se separa la chatarra metálica del rechazo constituido por los impropios presentes en la materia de partida. El metal fragmentado se enviará a fundición, mientras que el rechazo se enviará a vertedero autorizado.  
Para el desarrollo de estas actividades se contará también con tres casetas (oficinas y aseos, control y maniobra, equipo contra incendios), una báscula y un transformador eléctrico.  
Tramitación administrativa  
Como antecedente, cabe destacar que el Proyecto de Actividad se intentó tramitar a través de distintos organismos, a los que se devolvió la documentación remitida señalándoles las carencias de la documentación presentada así como la correcta tramitación de un Proyecto de Actividad.  
Así, en fecha 20 de mayo se recibe, remitido por el Ayuntamiento de Vilamarxant la documentación obrante en el expediente de actividad calificada. Así, la documentación obrante en el expediente de evaluación de impacto ambiental es el Proyecto de Actividad, el Estudio de Impacto Ambiental y Anexos al mismo, y el expediente municipal, en el que se incluye el informe de compatibilidad urbanística, y el edicto por el que se somete a exposición pública el proyecto de referencia. A fecha 2 de noviembre se detecta la ausencia del certificado del Secretario del Ayuntamiento de Vilamarxant que señale si transcurrido dicho periodo se presentaron o no alegaciones. Ese mismo día se procede a solicitar dicho certificado.  
En fecha 12 de septiembre de 2005, se realiza consulta al Servicio de Control de la Contaminación Atmosférica y Acústica, para que formularan las alegaciones, propuestas o indicaciones que consideraran oportunas respecto al impacto ambiental que supone el proyecto evaluado, especialmente en lo que se refiere a la generación de olores, polvo y ruidos derivados del funcionamiento de una planta de tratamiento de residuos sólidos urbanos.  
En fecha 11 de octubre de 2005, el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico remite informe en materia de contaminación acústica. En dicho informe, de manera reumida, se señala:  
- Una serie de medidas correctoras generales a tener en cuenta para evitar las transmisiones de ruido y vibraciones, señalando que el Estudio Acústico presentado contiene únicamente el cálculo de la atenuación de la pantalla acústica que se tiene previsto colocar entre la planta y los receptores colindantes.  
- La actividad no transmitirá niveles sonoros de recepción, en función del uso dominante de la zona, superiores a los indicados en el Anexo ll de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunidad Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica. En particular, para las zonas de uso industrial, los niveles de recepción externos son: 70 dB(A) durante el día y 60 dB(A) durante la noche.  
- En el proyecto presentado únicamente se indica que la principal fuente de ruido será los dos trituradores de envases y el resto de la maquinaria existente en la parcela, se enumeran una serie de medidas correctoras a tener en cuenta para evitar las transmisiones de ruido y vibraciones y se indica que se colocará una pantalla acústica, pero no se especifica la ubicación exacta ni se indican las características de la misma.  
Sin embargo, no se han realizado medidas del nivel sonoro (expresado como LAeq,T) del estado preoperacional, tal como se establece en el Decreto 266/2004. A partir de las mediciones en el estado preoperacional y estimaciones del ruido transmitido se podrá evaluar la influencia previsible de la actividad.  
Si se comprueba la existencia de zonas de uso residencial cercanas, que se vean afectadas por el ruido que se generará en la actividad, en dichas zonas se deberán cumplir los límites establecidos por la Ley 7/2002 para este tipo de uso dominante.  
De acuerdo con la Ley 7/2002 y el Decreto 266/2004, el titular de esta actividad deberá llevar a cabo un control de las emisiones acústicas y de los niveles de recepción en el entorno, mediante la realización de auditorías acústicas, al inicio del ejercicio de la actividad o puesta en marcha y al menos cada cinco años o en un plazo inferior si así se estableciera en el procedimiento en el que se evaluara el estudio acústico.  
La auditoría acústica deberá ser realizada por una Entidad Colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica, de acuerdo con lo establecido en el Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su Registro. Sus resultados se harán constar en un Libro de Control que estará a disposición de las administraciones competentes.  
En fecha 3 de noviembre de 2005, el Ayuntamineto de Vilamarxant remite el certificado en el que se señala que transcurrido el periodo de exposición pública no se presentaron alegaciones.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Licencia de Actividad que en su caso, concederá el Ayuntamiento de Vilamarxant. Igualmente, el Ayuntamiento deberá autorizar el vertido de aguas residuales al alcantarillado municipal que proyecta la industria, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado.  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria gestionará y generará nuevos residuos, por lo que deberá solicitar las Autorizaciones Administrativas como Productor y Gestor de Residuos otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La planta proyectada se encuentra incluida dentro del sistema de tratamiento al que se somete a los envases metálicos para lograr su reciclaje. Concretamente se proyecta dar un tratamiento intermedio a los envases metálicos, para ser posteriormente ser enviados a fundición.  
Con este tratamiento, se generarán básicamente la corriente de residuos constituida por los impropios presentes en el material de partida, aguas residuales procedentes de la escorrentía de las pluviales y ruidos, con la posibilidad de que se generen olores, polvo y posibles plagas oportunistas.  
Así, dado la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que la va a desarrollar la empresa, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, concretamente la atmósfera, el suelo y las aguas, ya que el medio biótico, y en menor medida el perceptual y social se verían afectados con el normal desarrollo de la actividad sólo en caso de que se produjesen olores y plagas. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos.  
Respecto al suelo y las aguas, de acuerdo a la documentación aportada en el EsIA, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona sin riesgo de inundación, de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y de media/alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Identificación y valoración de impactos.  
Se ha llevado a cabo la identificación y valoración de impactos durante las fases de construcción y funcionamiento de la actividad. Por su ubicación, el mayor interés será durante la fase de funcionamiento. Durante esta fase se han identificado impactos sobre el medio físico, sobre el alcantarillado, sobre la vegetación y sobre el medio socio-económico.  
A partir de los resultados parciales obtenidos, la valoración global que se hace del impacto del proyecto es positivo, sin que exista ningún elemento del medio que se vea afectado en su calidad de una forma total e irreversible.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
1) Contaminación acústica. Vibraciones.  
Se presenta un Estudio Acústico en el que se concluye literalmente que los niveles de recepción considerados en el ambiente exterior, el local cumple la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana. Además, la actividad se encuentra alejada de edificios de viviendas y se encuentra en zona de casco industrial, al no superarse en los receptores colindantes el nivel de 70 dB(A).  
Todas las operaciones de recepción, almacenaje logístico, pretratamiento y tratamiento de residuos se llevarán a cabo a la intemperie. Como medida correctora, se proyecta instalar un apantallamiento acústico entre la planta de tratamiento y los receptores colindantes. Cabe destacar que no sólo se tendrán los focos constituidos por los trituradores, también la zona de descarga y acopio de envases metálicos será un foco de emisión.  
Para evitar las vibraciones se proyecta instalar los focos sobre bancadas de hormigón independientes sobre capas de aglomerados aislantes.  
2) Contaminación atmosférica.  
Como ya se ha señalado, todas las operaciones de recepción, almacenaje logístico, pretratamiento y tratamiento de residuos se llevarán a cabo a la intemperie, por lo que cabe la posibilidad de que se generen olores procedentes de los acopios de envases metálicos residuales, puesto que se trata de residuos que vendrán impregnados en mayor o menor medida de materia orgánica. Cabe recordar que según estimaciones del promotor, a la entrada en planta estos envases metálicos residuales contendrán un 15% de impropios (materia orgánica, papel, plástico, etc.).  
En cuanto al polvo, se señala que los trituradores contarán con unos ciclones que retendrán el polvo. Asimismo, se indica que la materia orgánica retirada de los envases se enviará a vertedero de forma inmediata, sin llegar a acumularse de forma crónica en la planta, evitando la degradación de la misma y por consiguiente, los olores.  
No obstante todo ello, remitida la documentación evaluada al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico para que formularan las alegaciones, propuestas o indicaciones que consideraran oportunas respecto al impacto ambiental que supone el proyecto evaluado, especialmente en lo que se refiere a la generación de olores, polvo y ruidos derivados del funcionamiento de una planta de tratamiento de residuos sólidos urbanos, sólo realizaron indicaciones en lo que respecta a la contaminación acústica, por lo que se entiende que la posible generación de polvo y olores ha quedado corregida en el proyecto evaluado.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica.  
La industria se conectará a la red de suministro de agua potable del polígono industrial. Las aguas residuales que genera la industria se dividen en dos tipos, sanitarias y pluviales.  
Las aguas sanitarias se conducen directamente hacia la red general de saneamiento del polígono. Las aguas pluviales a su vez podrán ser pluviales de cubiertas y pluviales de escorrentía potencialmente contaminadas. Para la recogida de las pluviales de escorrentía potencialmente contaminadas, se proyecta ejecutar la solera formando cuencas vertientes hacia una serie de canaletas enrejadas, desde las que se envían para su tratamiento previo a su vertido a la red de alcantarillado.  
En cuanto al tratamiento previsto, tras el desbaste previo que suponen las canaletas enrejadas, las aguas se conducen a una arqueta común, desde la que se hacen pasar a través de un decantador de sólidos y posteriormente, a través de un separador de grasas y aceites. El efluente de este separador se conduce a través de una arqueta para la toma de muestras hasta el alcantarillado. Según se indica, se proyecta un bypass a este sistema de tratamiento, a través de la conexión entre la arqueta común y la arqueta para la toma de muestras, para el caso de grandes avenidas de aguas pluviales.  
En el emplazamiento no se cuenta con red separativa, por lo que todas las aguas se conducen a la red de saneamiento.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
Si bien es cierto que la actividad evaluada ha sido recientemente recogida en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo, en el momento en el que se redactó el EsIA no se encontraba en vigor esta legislación. No obstante, e independientemente de la legislación en vigor, ya en ese momento se trataba de una actividad potencialmente contaminante del suelo, aspecto que se previene a través de la instalación de una solera impermeable en la totalidad de la parcela.  
5) Residuos gestionados y generados.  
En la fase de funcionamiento, los residuos que la industria proyecta gestionar son Residuos No Peligrosos. Concretamente, se trata de envases metálicos domésticos, procedentes de la recogida selectiva y de la fracción separada en las plantas de clasificación.  
A su vez, durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la Planta objeto de proyecto, se generará el rechazo constituido por los impropios presentes en el material de partida (materia orgánica, papel, plástico, etc.), los restos retenidos en las canaletas enrejadas y los aceites, grasas y sólidos recogidos en el sistema de tratamiento de aguas. Aunque no se señalan, se generarán otros residuos como pueden ser envases y embalajes contaminados, aceites, baterías, fluorescentes, fungibles de oficina, etc.  
No se proyecta ninguna zona específicamente diseñada para el almacenamiento temporal de los residuos generados durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.  
6) Medio físico perceptual.  
Para minimizar el impacto visual que puede conllevar la gestión de residuos a la intemperie, y de acuerdo al paisaje de la zona, se propone un muro perimetral opaco, de 2 metros de altura.  
7) Plagas.  
Para evitar la generación y propagación de plagas (insectos, múridos, aves) en una instalación susceptible de tal, únicamente se prevé el vallado de la parcela.  
8) Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental a aplicar durante la fase de funcionamiento, centrado en el control de ruidos y aguas residuales. Se propone hacer un control anual en el interior de la parcela y en la vía pública en cuanto al ruido se refiere, y en cuanto a las aguas residuales, en la arqueta de conexión con la red municipal de saneamiento.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes a su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.a del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones de tratamiento y/o eliminación de desechos y residuos sólidos urbanos, se encuentran sometidos al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando el Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad de gestión de residuos no peligrosos, Planta de Fragmentación de Envases Metálicos, promovida por Recibot, SL, a ubicar en la C/ Número 1, parcela 86, del polígono industrial Enchilagar del Rullo, del término municipal de Vilamarxant (Valencia), en los términos que establece el Proyecto Técnico, el Estudio de Impacto Ambiental y Anexos, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. En cuanto a la gestión y generación de residuos:  
1.1 El proceso llevado a cabo en la instalación deberá someterse al régimen de autorización administrativa regulado en la normativa de residuos. Los impropios presentes en el material de partida (materia orgánica, papel, plástico, etc.), los restos retenidos en las canaletas enrejadas y los aceites, grasas y sólidos recogidos en el sistema de tratamiento de aguas, envases y embalajes contaminados, aceites, baterías, fluorescentes, fungibles de oficina, etc, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo, será adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos.  
1.2 Deberá ejecutarse un Almacén Temporal de Residuos Peligrosos. Se tratará de una zona con pavimento impermeable, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
2. En cuanto a la generación y gestión de aguas residuales:  
2.1 Para el caso de grandes avenidas de aguas pluviales, no parece adecuada la instalación de un bypass únicamente. O bien se evita la generación de aguas pluviales de escorrentía potencialmente contaminadas cubriendo la totalidad de las zonas donde se lleve a cabo la gestión (almacenamiento y tratamiento) de residuos, o se deberá modificar el pozo de registro grafiado hasta convertirlo en un depósito pulmón previo al sistema de tratamiento, que permita separar las pluviales de los primeros 5 minutos, evitando su vertido directo al alcantarillado, para su posterior dosificación al sistema de tratamiento de aguas residuales. Tras la retención de las pluviales de los primeros 5 minutos, un aliviadero con desbaste en el depósito pulmón permitirá puentear el sistema de tratamiento de aguas pluviales de escorrentía potencialmente contaminadas, dirigiendo las aguas pluviales directamente al alcantarillado.  
2.2 La industrial deberá contar con la Autorización de Vertido al alcantarillado municipal de las aguas residuales, otorgada por el Ayuntamiento de Vilamarxant, de acuerdo a lo establecido en el anterior condicionante y a las Ordenanzas municipales (o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias).  
3. La altura de almacenamiento de residuos no superará la del vallado perimetral.  
4. En cuanto a la generación y propagación de plagas, en la zona de almacenamiento de envases metálicos previo a su trituración deberán instalarse canaletas enrejadas para la recogida y evacuación de aguas pluviales potencialmente contaminadas al sistema de tratamiento, evitando así la acumulación de esta agua junto con restos de materia orgánica, lo que constituiría un caldo de cultivo ideal para insectos. Esta zona será periódicamente limpiada con la ayuda de un equipo de agua a presión.  
5. Se cumplirá lo establecido en el Título lV, capítulo ll Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios y en el Título ll, Capítulo ll Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
6. En cuanto a la posible contaminación del suelo, deberán ejecutarse todas aquellas medidas preventivas tendentes a impedir la contaminación de los suelos en las zonas de tratamiento de residuos y las conducciones, balsas, fosas y cualquier elemento por donde de forma habitual o accidental circulen o se almacenen líquidos residuales. Asimismo, deberán establecerse los protocolos que permitan hacer un seguimiento en el tiempo de la estanqueidad de estos equipos.  
7. En cuanto a la posible generación de olores, en caso de que se produjesen, el promotor deberá remitir un Anexo a su proyecto con las medidas correctoras necesarias para evitarlos.  
8. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, se completará con:  
8.1 Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental y Anexos presentados, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en esta resolución de impacto ambiental.  
8.2 Una OCA constatará, mediante análisis semestrales, que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de cada una de las conexiones con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido.  
8.3 El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
8.4 Mediciones del ruido ambiental en la parcela, realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa a la puesta en marcha y una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.  
8.5 Semestralmente, se llevará a cabo la vigilancia de las instalaciones en general, para en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.  
8.6 Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental enviarán anualmente al Ayuntamiento de Vilamarxant y a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
9. Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de los restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano. Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la mencionada Dirección General, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
10. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, especialmente en lo que se refiere a la autorización de la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa para la gestión de residuos.  
11. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 347/04-AIA.  
Título: Mejora de la seguridad vial de la carretera CV-21 entre el PK 0,700 y el PK 7,000 - L'Alcora.  
Promotor: conselleria d'Infraestructures i Transport.   
Autoridad sustantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localización: L'Alcora y Onda.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto consiste en la mejora de seguridad en la carretera CV-21 entre Onda-L'Alcora, con una longitud aproximada de 9,6 km, que comprende las obras necesarias para la duplicación de la calzada en el tramo L'Alcora-Corral del Cuervo y la mejora del trazado del tramo siguiente hasta el río Mijares, para adecuar las características geométricas a una velocidad de proyecto de 100 km/h. Las obras incluyen la ejecución de cinco enlaces, tres de los cuales son del tipo pesa, otro corresponde a una tipología de paso inferior bajo una rotonda a nivel y el último es una adecuación del enlace existente con la CV-189, carretera de Ribesalbes.  
La sección de la calzada en el primer tramo corresponde a una sección de autovía con dos calzadas de 7 m de ancho, arcén exterior de 2,50 m e interior de 1,50 m por sentido de circulación y una mediana estricta de 3 m de anchura. En el segundo tramo la sección está compuesta por una calzada de 7 m de ancho y arcenes de 1,50 m. Además se proyectan caminos de servicio de 6 m de ancho y un carril-bici de 3 m de ancho a lo largo de todo el trazado.  
El movimiento de tierras se ha cuantificado en 554.000 m³ de desmontes y 562.000 m³ de terraplenes, además se ha estimado la necesidad de excavar 150.000 m³ de tierra vegetal reutilizable y recurrir a 143.000 m³ de rellenos con material seleccionado procedente de préstamos.  
Los firmes a disponer en la calzada se caracterizan por no precisar de zahorra natural y por la composición de la capa de rodadura de mezcla bituminosa drenante. Los caminos de servicio están compuestos por una base de zahorra natural de 25 cm de espesor y una capa de rodadura asfáltica de 5 cm de espesor.  
2. Alternativas  
El estudio ha planteado diversas alternativas, el objeto de las cuales ha sido definir tanto el desdoblamiento de la traza actual del tramo inicial y la mejora de trazado del segundo tramo, como la resolución de los numerosos enlaces presentes en la misma.  
Los principales condicionantes presentes en el planteamiento de alternativas han sido las diferentes características tipológicas de los dos tramos de la actuación, un primer tramo desde L'Alcora hasta el Corral del Cuervo en sección de autovía, y un segundo tramo desde el Corral del Cuervo hasta el río Mijares en sección de carretera convencional de una única calzada. En el estudio se hace referencia a condicionantes de tipo ambiental como son la minimización del movimiento de tierras, interrupción de caminos agrícolas y vías pecuarias, el paso de los barrancos de Palafangues, Borrás y del Cuervo y la afección sobre alguna línea eléctrica de alta tensión, entre otros.  
Para el diseño de las alternativas se ha dividido el trazado en cinco tramos, los cuales presentan una problemática diferente.   
Para el primer tramo comprendido entre el origen de la actuación y el barranco de Espalafangues en el proyecto básico no se contemplaba solución alternativa a la de aprovechar la explanada actual y optimizar el trazado para minimizar la afección a las edificaciones existentes. Como consecuencia de la información pública y de las alegaciones presentadas por parte del Ayuntamiento de L'Alcora y la Asociación de vecinos Carretera L'Alcora-Onda, la Dirección General de Obras Públicas estudia otra alternativa para este tramo consistente en un nuevo trazado que bordea el Suelo Urbanizable No Programado Residencial correspondiente con la urbanización La Salsadella. Esta nueva alternativa es la finalmente elegida para este tramo.  
En el segundo tramo comprendido entre el barranco de Espalafangues y la urbanización Montesalbo se plantean dos alternativas cuyos trazados geométricos difieren poco, siendo la segunda opción más homogénea que la primera, sin embargo la primera opción evita una mayor afección a las edificaciones existentes y a la nave azulejera, siendo estas razones las que priman para su elección como solución.  
El tercer tramo abarca desde la urbanización Montesalbo al enlace con la carretera de Ribesalbes. Este tramo tiene como condicionantes la presencia del cruce con el barrranco del Ciervo y el paso por el Alto de las Pedrizas además del desnivel existente, planteándose dos alternativas de trazado y tres alternativas para el enlace con la carretera de Ribesalbes. Se adopta como solución la primera de las alternativas como consecuencia de las exigencias geométricas del tramo.   
En el cuarto tramo que discurre por la zona del Corral del Cuervo se tiene una problemática diversa, para la que se plantean dos alternativas eligiéndose una intermedia entre las dos, evitando grandes desmontes en la ladera del monte del Corral.  
En cuanto al quinto y último tramo que acaba en el puente sobre el río Mijares, no se plantean alternativas y sólo se modifica el trazado para adecuar dos zonas curvadas.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 6 de abril de 2004 la conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto Mejora de la seguridad vial de la carretera CV-21 entre el PK 0,700 y el PK 7,000 - L'Alcora.  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto Mejora de la seguridad vial de la carretera CV-21 entre el PK 0,700 y el PK 7,000 - L'Alcora, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el BOE nº 92 de fecha 16 de abril de 2004, y en el DOGV nº 4734 de fecha 19 de abril de 2004, habiéndose presentado alegaciones de los Ayuntamientos de L'Alcora y Onda, tres alegaciones sin contenido medioambiental y una alegación con contenido medioambiental.  
Como consecuencia de la alegación del Ayuntamiento de L'Alcora y de la Asociación de vecinos Carretera L'Alcora-Onda, la conselleria de Infraestructuras y Transporte consideró esta alegación y planteó una alternativa en la zona de la Urbanización La Salsadella que evita la afección a suelo urbanizable no programado residencial, remitiendo una adenda del Estudio de Impacto Ambiental, que contempla esta nueva alternativa, en fecha 23 de marzo de 2005.   
2. Resumen de alegaciones  
Las alegaciones presentadas por el Ayuntamiento de L'Alcora y la Asociación de Vecinos Carretera L'Alcora-Onda responden a la misma motivación, generada por la afección a las viviendas particulares situadas a la salida sur del municipio de L'Alcora, destacando el gran impacto acústico en la zona edificada. En estas alegaciones se solicita que se considere la alternativa de modificar el tramo inicial de la carretera bordeando el suelo urbano no programado residencial de la Salsadella y la eliminación o desplazamiento del enlace 2.   
Informes sectoriales  
La Confederación Hidrográfica del Júcar ha expuesto en su informe una serie de consideraciones que deben ser tenidas en cuenta en el correspondiente Proyecto de Construcción, relativas a las cuencas drenantes interceptadas por el trazado. A continuación se transcriben estas consideraciones:  
- La capacidad de desagüe de las obras de fábrica será suficiente para permitir el paso del caudal de avenida de cálculo, sin que se produzca sobreelevación, aguas arriba, de la lámina de agua.  
- Las embocaduras de las obras de fábrica, aguas abajo, deberán estar convenientemente protegidas y con los disipadores de energía adecuados, tendentes a evitar erosiones al restituir el agua a su cauce natural.  
- Independientemente de los caudales de cálculo, deberán dimensionarse las obras con los gálibos mínimos que garantizen el paso de los caudales sólidos previsibles, evitándose así la acumulación de materiales de gran tamaño en la estructura de desagüe.  
- Deberá reponerse la servidumbre de paso del agua de tal modo que se cumpla el Art. 47.1 del texto refundido de la Ley de Aguas aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001 de 20 de julio (BOE nº 176 de 24 de julio), es decir, sin modificar las servidumbres naturales actualmente existentes, garantizándolas además, la inexistencia de riesgo de encharcamiento o inundación en las zonas próximas al trazado de la vía.  
- Se garantizará en todo momento el drenaje superficial de las aguas hacia los cauces, manteniendo las márgenes limpias.  
- Se deberá reducir en lo posible la plataforma de trabajo de la maquinaria y de los accesos, afectando únicamente al terreno estrictamente necesario.  
- Con respecto a los rellenos y vertidos, se garantizará la no afección a cursos de agua superficiales y subterráneos, por vertidos contaminantes que puedan realizarse durante la fase de construcción, así como una vez finalizada las obras.  
- Se garantizará la no afección a las formaciones vegetales de la ribera.  
- En cuanto a la hidrogeología, a los efectos de considerar los posibles impactos sobre las aguas subterráneas se estudiarán:  
- Localización de acuíferos, zona de recarga y surgencia.  
- Calidad de las aguas e inventario de vertidos.  
- Evolución estacional de los niveles freáticos y determinación de los flujos subterráneos.  
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a   
- Según el Art. 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección a los barrancos:  
- de Espalafangues.  
- de Borrás.  
- de Las Pedrizas.   
- En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a las vías pecuarias:   
- Cañada Real nº 2.  
- Cordel nº 2.  
- Cordel nº 1.  
- Cordel nº 5 de La Pedriza.  
- Cordel de Aragón.  
- Cordel de Almazora a La Pedriza.  
- Colada del Camino de la Cantera.  
- Cañada Real de Extremadura.  
- Vereda de Borriol.  
- En lo que se refiere a la Clasificación y Calificación del suelo, la carretera afecta a diferentes tipos de suelos. En el término municipal de L'Alcora existe afección a suelo no urbanizable común, de protección agrícola y de protección de barrancos, además de afectar a suelo urbanizable no programado residencial e industrial. En el término municipal de Onda existe afección a suelo no urbanizable protegido y común.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Los datos recogidos de las estaciones de la Red Autonómica de Control de la Contaminación más cercanas a la zona de actuación reflejan valores en los niveles de concentración de varios contaminantes dentro de los límites admisibles, sin embargo se constata la superación de los niveles límite de deposición de polvo sedimentable y de los niveles de ozono.  
El nivel de ruido de la zona debido al elevado tráfico de vehículos pesados es bastante considerable, existiendo varias urbanizaciones, presentes a lo largo del trazado, afectadas.   
El trazado atraviesa los barrancos de Espalafangues, Borrás y Las Pedrizas además de algún otro de menor importancia. Estos barrancos son tributarios de la Rambla de la Viuda y del río Mijares. La zona del proyecto se encuentra incluida en los sistemas acuíferos 55 y 56. La calidad de las aguas subterráneas en la zona se encuentra muy degradada y tiene como principales focos de contaminación los producidos por las actividades agrícolas e industriales.   
Respecto a la vegetación existente en la zona, el estudio se ha referido a amplias áreas de tierras de cultivo ocupadas principalmente por cítricos. En los barrancos, márgenes de ríos y otras zonas atravesadas por el trazado existe una vegetación en buen estado de conservación y con una variedad apreciable. La especie que predomina es el algarrobo mezclado en ocasiones con pino carrasco, olivos y almendros.   
Se indica en el estudio la existencia de una gran diversidad de hábitats derivados de la heterogeneidad estructural de la vegetación, sin embargo no se ha nombrado ninguna comunidad faunística reseñable y no se especifica ninguna especie protegida.   
El paisaje está constituido en el plano de fondo por amplias formaciones montañosas que circundan la llanura de la Plana. En la sierra de Las Pedrizas se pueden ver las líneas eléctricas de alta tensión así como el trazado sinuoso de la propia carretera. En el resto del trazado predomina el paisaje conformado por cultivo de cítricos, alguna nave industrial y las viviendas de las urbanizaciones contiguas a la traza de la carretera.   
En el trazado de la carretera existen varias vías pecuarias que se verán afectadas.  
Respecto al patrimonio cultural en el estudio se cita la proximidad de la carretera al yacimiento arqueológico de Les Pedrisses.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
En línea con lo anterior, nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción y en las consecuencias más sobresalientes de cada una de ellas.  
Para la fase de construcción, se han valorado como moderados los impactos que se enumeran a continuación, sin que hayan merecido mayor consideración los restantes identificados por el Estudio:  
- La variación de los niveles sonoros en las proximidades de las urbanizaciones de Salsadella, Las Delicias y Montesalbo.  
- Las posibles voladuras a efectuar en la zona de Las Pedrizas y tal vez en el monte del Corral del Cuervo.  
- La destrucción o afección a la flora de especial interés en los márgenes de los barrancos.  
- La interrupción del drenaje natural en los cruces con los barrancos y vaguadas presentes en la zona.   
- La explotación de canteras en las proximidades de la carretera.  
- La afección sobre la población de especies nidificantes como consecuencia del empleo de voladuras.  
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las más destacables en este caso son las que se citan a continuación:  
- El efecto barrera para movimientos locales de fauna en todo el trazado y especialmente en los márgenes fluviales.   
- Variación en la cuenca visual y la calidad del paisaje.  
- Incremento del nivel de ruido.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias.  
Algunas de las medidas más significativas de entre aquéllas a las que se hace referencia, son las siguientes:  
- Se proyecta la ejecución de pantallas antiruido mediante terraplenes vegetados de dos metros y medio de altura en varios tramos del trazado.  
- No se emplazarán instalaciones auxiliares en terrenos próximos a los cauces. La realización de trabajos en el dominio público hidráulico y sus zonas de servidumbre y de policía requerirá autorización administrativa previa del Organismo de cuenca.  
- La capa vegetal será retirada y reutilizada en los taludes de terraplén, en zonas interiores de los enlaces, en medianas o en los márgenes.  
- Se procederá, en los casos que sea viable, a realizar el trasplante de ciertos ejemplares afectados, tales como, Ceratonia siliqua y Pinus halepensis, colocándolos en las zonas de dominio de la vía o en áreas próximas, sobre terrenos adecuados, que pudieran ser objetos de expropiación.  
- La realización de voladuras deberá considerarse exclusivamente en el caso de que no sea posible la excavación por medios mecánicos de elevada potencia. La época del año en que se realice la voladura será objeto de especial estudio, evitándose sobre todo en períodos de cría y de celo de las especies más importantes.  
- De acuerdo con el estudio de patrimonio cultural que incorpora el Estudio de Impacto, se considera como medidas correctoras la realización de un seguimiento arqueológico de la obra por parte de arqueólogos y la realización de una prospección arqueológica en el caso de que se varíe el trazado del proyecto.   
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Campaña de mediciones de ruido en la fase de explotación de la obra.  
- Control de los yacimientos y canteras así como de los vertederos que surjan de los movimientos de tierras.  
- Control del paso de la fauna a través de la carretera.   
- Seguimiento de la efectividad de las obras de drenaje.   
- Revisión de los accesos, continuidad de los caminos agrícolas y vías pecuarias.   
- Prospección y seguimiento arqueológico y etnológico durante la fase de movimiento de tierras.   
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, propongo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Mejora de la seguridad vial de la carretera CV-21 entre el PK 0,700 y el PK 7,000 - L'Alcora, promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la conselleria de Infraestructuras y Transporte, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.  
2. En todos los tramos de carretera que queden en desuso se procederá a picar el firme y luego cubrirlo con tierra vegetal con espesor suficiente para su posterior revegetación.  
3. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.  
El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.  
4. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.   
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.  
5. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.  
6. El proyecto de construcción incorporará un estudio específico sobre el efecto barrera que la obra producirá sobre la fauna. En particular, dicho estudio contemplará la adecuación de las obras de drenaje como pasos para anfibios, reptiles y pequeños mamíferos, con la ubicación, dimensiones y características de los referidos pasos, de manera que se asegure la duplicidad funcional.  
El Programa de Vigilancia Ambiental, para la fase de explotación, incorporará las campañas de muestreo necesarias para verificar la eficacia de las medidas aplicadas.  
7. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.  
8. Se atenderá a las consideraciones especificadas en el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, todas las cuales se asumirán como condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental.   
9. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
10. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.  
11. Dada la afección existente a vías pecuarias, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.   
12. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 15 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML