Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6805, del 27-06-2012 (2012/6191)

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Villena, Sant Joan de Moró i Paterna. Expedient número 63/2008 AIA i altres.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6805

Data del DOGV
:   27-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6191

CVE


Data del document
:   26-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Villena](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Paterna](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Villena, Sant Joan de Moró i Paterna. Expedient número 63/2008 AIA i altres. [2012/6191]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 63/2008 AIA, 65/2008 AIA, 67/2008 AIA, 38/2008/AIA, 174/2008 AIA.  
  
València, 26 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 63/2008-AIA.  
Títol: DIC per a l'Hort Solar Fotovoltaic 7,8 MW Alhorines FV3.  
Promotor: Hispano Fotovoltaica, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció Territorial d'Alacant.  
Localització: paratge Alhorines, polígon 73, parcel·les 55 i 56 a Villena (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la Declaració d'Interés Comunitari per a la instal·lació d'un hort solar fotovoltaic de 7,8 MW, promogut per Hispano Fotovoltaica, SL, d'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La instal·lació es pretén ubicar en les parcel·les 55 i 56 del polígon 73, en el paratge conegut com a vall dels Alhorines al municipi de Villena (Alacant). El territori està classificat com a sòl no urbanitzable comú, d'acord amb el PGOU de l'Ajuntament de Villena. La zona d'actuació s'ubica en un terreny actualment amb cultiu de cereals de secà, amb algunes zones convertides en erm en el qual no hi ha cap tipus de vegetació, a excepció d'alguna espècie ruderal típica de parcel·les abandonades.  
La superfície total del terreny objecte de la Declaració d'Interés Comunitari és de 205.486 m², i la superfície efectiva de captació, és a dir, l'ocupada pels panells solars és de 54.856,62 m². L'hort solar està compost per 78 subhorts solars de 100 kW, de producció d'energia per mitjà de mòduls fotovoltaics i la seua connexió a la xarxa, de potència total prevista 7,8 MW i evacuació conjunta.  
Respecte als mòduls fotovoltaics o panells solars, es col·locaran 510 mòduls per subhort solar sobre estructures metàl·liques d'alumini fixes. La separació entre les files de mòduls solars, serà la més adequada possible en funció de la grandària de la parcel·la perquè les pèrdues per ombres entre estes siguen mínimes. Els mòduls generen electricitat en corrent continu, que és transformada en corrent altern per mitjà d'un inversor. Després de passar per un comptador, s'evacua l'energia a la xarxa elèctrica per mitjà de connexió en MT a una tensió de 20 kV. Actualment s'ha sol·licitat a la companyia subministradora punt de connexió per a evacuació de l'energia produïda.  
Es té previst llavar els panells, mensualment, per mitjà de camions cisterna, sense acreditar la disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació.  
Es construiran setanta-huit casetes de transformadors que ocuparan 1.046,76 m² i un centre de connexió de companyia de 8,05 m² que connectarà els subhorts fotovoltaics previstos, per a d'esta manera, realitzar una evacuació comuna en el punt de connexió previst per l'empresa distribuïdora.  
Es preveu una tanca perimetral per mitjà de tanca metàl·lica galvanitzada de 2 m d'alçària, col·locada sobre bases de formigó per mitjà de suports metàl·lics galvanitzats.  
Alternatives.  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Tramitació administrativa.  
Amb data 3 de març de 2008, va entrar en els Servicis Centrals d'esta Conselleria, remés per la Direcció Territorial d'Alacant, l'expedient per a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte DIC per a l'Hort Solar Fotovoltaic 7,8 MW Alhorines FV3, al terme municipal de Villena, promogut per Hispano Fotovoltaico, SL. La documentació remesa va ser:  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental  
L'escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) amb número 5698, durant el termini de 30 dies hàbils, sense que s'hagen formulat al·legacions respecte d'això. De l'exposició pública mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Villena, s'han remés tres al·legacions, de caràcter ambiental, basades en l'impacte sobre espècies de fauna catalogada. Estes han sigut considerades en els informes de l'Àrea d'Espais Naturals i el Servici de Biodiversitat.  
Amb data 12 de març de 2008, es va sol·licitar l'informe al Servici de Biodiversitat respecte de les possibles afectacions en relació amb les aus i es va rebre resposta el 14 d'abril de 2008.  
Amb data 12 de març de 2008, es va sol·licitar l'informe a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals en relació amb les possibles afectacions rellevants en relació amb les aus com a conseqüència de la ubicació de la instal·lació sobre una proposta de ZEPA, i es va rebre resposta amb data 12 de juny de 2008.  
Els informes sectorials rebuts són:  
- Informe de l'Àrea d'Espai Naturals  
L'àmbit d'actuació se centra en una nova ZEPA, els Alforins, proposada per la Conselleria de Medi Ambient, publicat l'anunci per a la informació pública en el DOCV el 18 de gener de 2008, pel seu valor per a la protecció d'aus com ara l'àguila serpera europea, l'àguila reial, l'àguila calçada, el falcó pelegrí, el brúfol, la gralla de bec vermell i el còlbit negre, són d'importància capital per a la conservació de les següents espècies d'aus estepàries, els principals hàbitats de les qual a la Comunitat Valenciana no estan inclosos en la xarxa d'IBA :  
Falco naumanni (soliguer xicotet)  
Tetrax tetrax (sisó comú)  
Otis tarda (avitarda comuna)  
Pterocles orientalis (xurra)  
Chersophilus duponti (terrerola becuda o alosa becuda)  
Bucanetes githagineus (pinsà trompeter)  
Segons la informació disponible, l'afectació de tot l'àmbit territorial de l'actuació, sobre la ZEPA els Alforins, es concreta en la vinculació de 20,54 hectàrees, de les quals es preveu actuar amb la instal·lació de panells solars i altres instal·lacions sobre unes 15,10 hectàrees. En concret, l'actuació plantejada pel promotor suposarà una ocupació percentual del 0,23% de la superfície total de la ZEPA els Alforins, i es pren en consideració per al càlcul la superfície a ocupar pel camp solar i les instal·lacions complementàries.  
Es considera compatible la instal·lació solar fotovoltaica sempre que es complisquen les condicions que s'expressen en els punts següents i en l'annex I. Les dites condicions hauran d'integrar-se en el projecte definitiu.  
A continuació s'exposen les condicions que es consideren de compliment imprescindible:   
1. Per la documentació que està en este Servici, pareix deduir-se que la connexió a la xarxa elèctrica es realitzarà sobre una línia de mitjana tensió que travessa o queda pròxima a les parcel·les en qüestió. En el cas hipotètic que fóra així, indicar l'obligatorietat d'aconseguir, bé l'estació base o qualsevol línia aèria existent, i discorrerà la línia elèctrica d'evacuació de l'energia de forma soterrada.  
2. Donada la desaparició d'uns hàbitats susceptibles de ser ocupats per l'avifauna protegida de la ZEPA, es considera prioritari el manteniment de l'activitat agrícola en la resta de terreny associat a la DIC i no utilitzat per a la instal·lació de panells solars, i a més s'haurà d'acordar la vinculació de 15,1 hectàrees més fins a poder aportar una quantitat d'espais semblant a l'ocupada per l'activitat.  
Pel que fa a mesures correctores, s'establixen les que assenyala en el punt 3.4 el Pla d'Acció per a la Conservació de les Aus de les Estepes Cerealistes, i de forma complementària altres com les següents:  
  
1. Conservació d'elements singulars (arbres aïllats, illes de vegetació, murets, construccions tradicionals): en queda prohibida l'alteració.  
2. Marges: prohibició de rompre les franges de vegetació espontània entre camps de cultiu.  
3. Manteniment de totes les cobertes d'edificis existents (celler) amb teules, així com totes les noves construccions hauran de tindre acabats de teules amb falconeres.  
4. Mantindre erms els espais entre files de plaques, amb l'autorització, a criteri del propietari, per a realitzar segues de la vegetació espontània que sorgisca.  
  
Annex I  
1. Mesures complementàries  
Tenint en compte la problemàtica particular de manteniment de l'activitat agrícola associada a la conservació de les espècies afectades, pot ser necessari vincular l'autorització dels projectes avaluats a mesures de promoció activa d'esta activitat tant en aquells espais de les parcel·les afectades que no resulten ocupats per les instal·lacions, com en altres parcel·les incloses en la mateixa zona amb què el promotor del projecte puga aconseguir acords de qualsevol naturalesa destinats a afavorir pràctiques sostenibles amb l'avifauna. Les dites mesures poden adoptar la forma següent:  
- Mesures complementàries de caràcter agroambiental.  
a. Manteniment dels restolls després de la collita: 1-2 mesos en guaret o 1-5 anys en rotació.  
b. Manteniment de pastures permanents, i s'evitarà la rompuda de pastures, vessants, canals i domini públic hidràulic per a la seua transformació en cultius, especialment, llenyosos.  
c. Pasturatge: ajust de càrregues en pastures, límits i restolls per a evitar l'expansió del matoll, i evitar paral·lelament el sobrepasturatge i l'eliminació de la vegetació natural.  
d. Plaguicides: utilització preferent d'aquells productes de menors efectes ambientals (els classificats com AAA i AAB), i s'evitarà en tot cas el seu ús injustificat i preventiu.  
e. Adopció de varietats i pràctiques compatibles amb la conservació de les espècies (i s'evitarà en general l'ús de varietats primerenques i les labors agrícoles durant l'època de reproducció). A més, s'evitarà especialment la implantació de formacions vegetals llenyoses denses, incompatibles amb els objectius de conservació dels hàbitats esteparis prioritaris, ja siga per mitjà de repoblacions o per la introducció de cultius llenyosos.  
f. Adopció de bones pràctiques que eviten les cremes de restolls, límits, marges de vegetació llacunar, restes de poda, etc.  
2. Altres mesures complementàries lligades a la conservació d'hàbitats esteparis  
- En cultius cerealistes:   
a. Procurar el manteniment d'una estructura en mosaic del paisatge, tant espacialment com temporalment.  
b. Fomentar la recuperació i millora dels marges entre cultius o franges de terreny sense cultivar.  
c. Fomentar el manteniment sobre el terreny dels restolls el major temps possible o com a mínim, fins a la tardor.  
d. Incorporar l'activitat ramadera com una ferramenta de gestió dels restolls i control de la vegetació invasiva, i reduir les necessitats d'herbicides i fertilitzants.  
e. Evitar la rompuda d'espais erms i fomentar la presència de guarets de diferents tipologies, en un mínim recomanat del 20% de cada explotació.  
- Informe del Servici de Biodiversitat  
A sol·licitud del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural (N/Ref: 63/2008-AIA), i vist l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental d'una instal·lació fotovoltaica de 7,8 MW, promoguda per Hispano Fotovoltaica, SL, a ubicar a la vall dels Alhorines, polígon 73, parcel·les 55 i 56 del terme municipal de Villena (Alacant), s'informa el següent:  
  
L'esmentada instal·lació fotovoltaica proposa ocupar uns terrenys en l'actualitat dedicats a cultius extensius cerealistes que constituïxen un hàbitat idoni per a les aus estepàries valencianes, en especial per al sisó (Otis tetrax) i per al soliguer xicotet (Falco naumanni).  
Les dos espècies estan incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer), la primera d'estes com a vulnerable i la segona en perill d'extinció, la màxima categoria de protecció.   
D'estes dos espècies és, sobretot, destacable el soliguer xicotet. En la vall dels Alhorines esta espècie manté una població al voltant de 57 parelles (la millor de la Comunitat Valenciana) i, una part de la dita població, utilitza habitualment la zona on es proposa ubicar la instal·lació fotovoltaica com a àrea d'alimentació i espai vital durant l'època de nidificació i dispersió.  
Encara que en l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental abans mencionat se cita breument la presència del soliguer xicotet, en este no es preveu cap mesura especifica que corregisca o minimitze l'afectació sobre la dita espècie.  
Recordar també que els terrenys on es pretén ubicar la instal·lació fotovoltaica estan inclosos dins d'una de les zones que recentment la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge ha proposat com a ZEPA (zona d'especial protecció per a les aus), en aplicació de la Directiva 79/409/CEE, atés el seu interés per a la conservació de les aus estepàries valencianes.   
La dita proposta està en l'actualitat en exposició pública. (Informació pública del projecte d'acord del Consell d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus -ZEPA- de la Comunitat Valenciana, DOCV de 18 de gener de 2008).  
Afectacions legals  
La producció d'energia està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
Com a productor de residus, ha de complir el que establix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en la matèria.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que siga procedent obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
Les parcel·les on es pretén ubicar l'actuació afecten una nova ZEPA, els Alforins, proposada per la Conselleria de Medi Ambient, publicat l'anunci per a la informació pública en el DOCV el 18 de gener de 2008. Per este motiu s'ha sol·licitat l'informe al Servici de Biodiversitat i a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, que es reflectixen en l'apartat de tramitació administrativa. A més, hi ha en l'entorn elements sensibles com són el LIC els Alforins, LIC Salero i Cabecicos de Villena i el LIC Sierra de Salinas.  
S'indica que no hi ha jaciments, patrimoni de béns d'interés catalogats que puguen veure's afectats per l'actuació. Si n'hi haguera,s'avisaria immediatament l'organisme competent.  
La zona està catalogada com de vulnerabilitat baixa d'aqüífers d'acord amb la cartografia temàtica publicada per la Generalitat Valenciana i no hi ha risc d'inundació segons el Patricova.  
Les accions susceptibles de crear alteracions en el medi ambient en les diferents fases de l'actuació:  
Fase de construcció:  
- Ocupació de terrenys i camins.  
- Desbrossament i aclarida: es fa necessari el condicionament de la parcel·la a causa del canvi d'usos del sòl.  
- Moviment de terres en general: excavacions necessàries per a l'execució dels servicis associats al nou ús del sòl: rases, esplanacions....  
- Esplanació i execució de vials de tot-u.  
- Aplec de materials.  
- Trànsit de vehicles i maquinària: relacionat amb la necessitat del subministrament de materials en tot el procés constructiu.  
- Construcció d'edificacions.  
- Exercici d'activitats econòmiques.  
- Creació d'ocupació.  
Fase d'explotació:  
- Presència de l'actuació.  
- Construcció d'edificacions.  
- Presència d'edificis.  
- Trànsit de vehicles i persones.  
- Consum d'aigua.  
- Exercici d'activitats econòmiques.  
- Creació d'ocupació.  
Com a mesures preventives s'assenyalen, entre altres:  
- Recs freqüents amb aigua per a minimitzar l'emissió de partícules de pols a l'atmosfera. Com a alternativa, aplicar una capa de productes estabilitzadors de la pols.  
- Abalisament de la zona d'afectació generada per a l'execució de l'actuació per a evitar que s'afecte una superfície major que la necessària.  
- S'evitarà la generació de sobrants d'obra i seran utilitzats en esta construcció i, en el cas que siga necessari l'abocament dels sobrants, este es realitzarà en llocs actualment controlats, degudament legalitzats i controlats.  
- L'actuació en si ja està dotada d'una xarxa de canalització d'aigües pluvials.  
- En cas d'efectuar qualsevol operació que poguera representar un possible abocament contaminant, es procedirà a netejar-lo ràpidament.  
- No es canviarà l'oli de la maquinària ni es repararà esta en les zones no autoritzades i s'establirà un sistema d'arreplega de residus tòxics que seran entregats a gestor autoritzat.  
- A fi de reduir les molèsties produïdes pel trànsit de camions, es recomana que la velocitat de circulació en els camions d'accés a l'actuació siga inferior a 50 km/h. A més la maquinària s'ajustarà als nivells de soroll permesos per la legislació vigent.  
- Durant la fase d'obra s'establirà un punt de recollida controlada dels residus.  
- A fi d'integrar ecològicament i paisatgísticament l'entorn s'ha previst una alçària màxima de les estructures suport dels panells fotovoltaics semblant a l'alçària mitjana dels cultius circumdants.  
Es pretenen a més altres mesures correctores i compensatòries com ara:  
- Durant la fase d'execució de les obres i una vegada acabades estes, es procedirà a la retirada de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en la zona, així com l'adequació i la neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per estes. Els residus aniran a abocadors autoritzats que prèviament hauran sigut designats pel contractista.  
  
- Es preveu la reutilització de la totalitat de les terres procedents d'excavació de rases i sabates.  
- Les restes vegetals procedents dels desbrossaments realitzats prèviament al decapatge seran triturats in situ, per a facilitar la descomposició d'estos i la incorporació de matèria orgànica al sòl. S'evita el risc d'erosió i incendis.  
- Reposició de camins i vials.  
Cal indicar que en l'estudi d'impacte ambiental no s'inclou un programa de vigilància ambiental considerat necessari per a garantir el compliment de les indicacions i mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Les mesures correctores s'hauran d'aplicar d'acord amb les condicions que s'establixen en esta resolució.  
Respecte a la línia elèctrica necessària per a l'evacuació, s'efectuarà la valoració ambiental d'esta per mitjà del procediment d'avaluació d'impacte ambiental corresponent. S'haurà de tindre en compte per a esta allò que s'ha indicat en l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals.  
  
Consideracions jurídiques.   
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, modificat per l'article 112 de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals se'ls aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte DIC per a l'Hort Solar Fotovoltaic 7,8 MW, promogut per Hispano Fotovoltaica, SL, a ubicar en el paratge Alhorines, parcel·les 55 i 56, del terme municipal de Villena, província d'Alacant, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com de l'apartat segon d'esta resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Com a mesura per a preservar els valors ambientals corresponents a les aus estepàries, s'hauran de complir les condicions assenyalades en els informes emesos per l'Àrea d'Espais Naturals (incloses les complementàries de l'annex I de l'informe) i el Servici de Biodiversitat que es resumixen en les següents:  
a. Serà obligatori arribar, bé a l'estació base o a qualsevol línia aèria existent, i discorrerà la línia elèctrica d'evacuació de l'energia produïda de forma soterrada.  
b. Mantindre l'activitat agrícola en la resta de terreny associat a la DIC i no utilitzat per les instal·lacions, i a més s'haurà d'acordar la vinculació de 15,1 hectàrees més fins a poder aportar una quantitat d'espais semblant a l'ocupada per l'activitat, i realitzar les pràctiques agrícoles reflectides com a annex I de l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals.  
  
c. Establir les mesures correctores indicades en el punt 3.4 del Pla d'Acció per a la Conservació de les Aus de les Estepes Cerealistes i de forma complementària les següents:  
- Conservació d'elements singulars (arbres aïllats, illes de vegetació, murets, construccions tradicionals): en queda prohibida l'alteració.  
- Marges: prohibició de rompre les franges de vegetació espontània entre camps de cultiu.  
- Manteniment de totes les cobertes d'edificis existents (celler) amb teules, així com totes les noves construccions hauran de tindre acabats de teules amb falconeres.  
- Mantindre erms els espais entre files de plaques, amb l'autorització, a criteri del propietari, per a realitzar segues de la vegetació espontània que sorgisca.  
2. Respecte al programa de seguiment, anualment i de forma coordinada dins del programa de seguiment d'aus estepàries que realitza el Servici de Biodiversitat, es realitzarà anualment una avaluació de les parelles reproductores (nombre de parelles, localització i èxit reproductor) i de l'ús de l'hàbitat del soliguer xicotet, dins de l'àrea de DIC i en un radi d'1 km fora dels seus límits, amb l'objecte de determinar l'afectació de la instal·lació sobre esta espècie.  
3. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà d'acreditar la disponibilitat d'estos.  
4. Si en el desenrotllament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observaren danys a tercers o impactes no detectats en esta avaluació d'impacte ambiental, es procedirà a l'estudi i a la correcció, en coordinació amb esta Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
5. S'haurà d'obtindre l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. Així mateix, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afectació i notificar-ho immediatament a la Conselleria competent.  
6. Quant a l'enllumenat exterior, es prohibix l'emissió de llum per damunt de l'horitzontal. Únicament s'il·luminaran les àrees que necessiten ser il·luminades amb llums de baixa intensitat, de vapor de sodi de baixa pressió, a fi de no generar contaminació lumínica i no atraure els insectes.  
7. Es procedirà al desmantellament de totes les infraestructures temporals executades, de forma immediata després de finalitzar el seu ús. Es restauraran a les condicions inicials, totes aquelles àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
8. Es presentarà davant d'esta Direcció General de Gestió del Medi Natural en un termini no superior a tres anys, un projecte de restauració de la parcel·la que serà preceptiu l'obtenció d'un informe emés per part d'esta Direcció General en què, si és el cas, s'establiran mesures a adoptar per a la restauració.  
9. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment de l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
10. S'haurà de portar un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
11. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, com no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és impediment perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 27 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 65/2008-AIA.  
Títol: DIC per a l'Hort Solar Fotovoltaic 7,2 MW Alhorines FV2.  
Promotor: Celemin Energy, SL.   
Autoritat substantiva: Direcció Territorial d'Alacant.  
Localització: paratge Alhorines, polígon 73, parcel·la 57 i 58 a Villena (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la Declaració d'Interés Comunitari per a la instal·lació d'un hort solar fotovoltaic de 7,2 MW, promogut per Celemin Energy, SL, d'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La instal·lació es pretén ubicar en les parcel·les 57 i 58 del polígon 73, en el paratge conegut com a vall dels Alhorines al municipi de Villena (Alacant). El territori està classificat com a sòl no urbanitzable comú, d'acord amb el PGOU de l'Ajuntament de Villena. L'ús actual del sòl de les parcel·les objecte d'estudi és el cultiu de cereals de secà, amb una zona de matoll localitzada en la parcel·la número 57.  
  
La superfície total del terreny objecte de la Declaració d'Interés Comunitari és de 178.290 m², i la superfície efectiva de captació, és a dir, l'ocupada pels panells solars és de 50.636,88 m². L'hort solar està compost per 72 subhorts solars de 100 kW, de producció d'energia per mitjà de mòduls fotovoltaics i la seua connexió a la xarxa, de potència total prevista 7,2 MW i evacuació conjunta.  
Respecte als mòduls fotovoltaics o panells solars, es col·locaran 510 mòduls per subhort solar sobre estructures metàl·liques d'alumini fixes. La separació entre les files de mòduls solars, serà la més adequada possible en funció de la grandària de la parcel·la perquè les pèrdues per ombres entre estes siguen mínimes. Els mòduls generen electricitat en corrent continu, que és transformada en corrent altern per mitjà d'un inversor. Després de passar per un comptador, s'evacua l'energia a la xarxa elèctrica per mitjà de connexió en MT a una tensió de 20 kV. Actualment s'ha sol·licitat a la companyia subministradora punt de connexió per a evacuació de l'energia produïda.  
Es té previst llavar els panells, mensualment, per mitjà de camions cisterna, sense acreditar la disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació.  
Es construiran seixanta casetes de transformadors que ocuparan 966,24 m² i un centre de connexió de companyia de 8,05 m² que connectarà els subhorts fotovoltaics previstos, per a d'esta manera, realitzar una evacuació comuna en el punt de connexió previst per l'empresa distribuïdora.  
Es preveu una tanca perimetral per mitjà de tanca metàl·lica galvanitzada de 2 m d'alçària, col·locada sobre bases de formigó per mitjà de suports metàl·lics galvanitzats.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Tramitació administrativa  
Amb data 3 de març de 2008, va entrar en els Servicis Centrals d'esta Conselleria, remés per la Direcció Territorial d'Alacant, l'expedient per a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte DIC per a l'Hort Solar Fotovoltaic 6 MW Alhorines FV1, al terme municipal de Villena, promogut per Celemin Energy, SL. La documentació remesa va ser:  
  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental  
L'escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) amb número 5698, durant el termini de 30 dies hàbils, sense que s'hagen formulat al·legacions respecte d'això. De l'exposició pública mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Villena, s'han remés tres al·legacions, de caràcter ambiental, basades en l'impacte sobre espècies de fauna catalogada. Estes han sigut considerades en els informes de l'Àrea d'Espais Naturals i el Servici de Biodiversitat.  
Amb data 12 de març de 2008, es va sol·licitar l'informe al Servici de Biodiversitat respecte de les possibles afectacions en relació amb les aus i es va rebre la resposta el 14 d'abril de 2008.  
Amb data 12 de març de 2008, es va sol·licitar l'informe a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals en relació amb les possibles afectacions rellevants en relació amb les aus com a conseqüència de la ubicació de la instal·lació sobre una proposta de ZEPA, i es va rebre la resposta amb data 12 de juny de 2008.  
Els informes sectorials rebuts són:  
- Informe de l'Àrea d'Espai Naturals  
L'àmbit d'actuació se centra en una nova ZEPA els Alforins, proposada per la Conselleria de Medi Ambient, publicat l'anunci per a la informació pública en el DOCV el 18 de gener de 2008, pel seu valor per a la protecció d'aus com ara l'àguila serpera europea, l'àguila reial, l'àguila calçada, el falcó pelegrí, el brúfol, la gralla de bec vermell i el còlbit negre, són d'importància capital per a la conservació de les següents espècies d'aus estepàries, els principals hàbitats de les quals a la Comunitat Valenciana no estan inclosos en la xarxa d'IBA :  
Falco naumanni (soliguer xicotet)  
Tetrax tetrax (sisó comú)  
Otis tarda (avitarda comuna)  
Pterocles orientalis (xurra)  
Chersophilus duponti (terrerola becuda o alosa becuda)  
Bucanetes githagineus (pinsà trompeter)  
Segons la informació disponible, l'afectació de tot l'àmbit territorial de l'actuació, sobre la ZEPA els Alforins, es concreta en la vinculació de 17,82 hectàrees, de les quals es preveu actuar amb la instal·lació de panells solars i altres instal·lacions sobre unes 14,2 hectàrees. En concret, l'actuació plantejada pel promotor suposarà una ocupació percentual del 0,21% de la superfície total de la ZEPA els Alforins, i es pren en consideració per al càlcul la superfície a ocupar pel camp solar i les instal·lacions complementàries.  
Es considera compatible la instal·lació solar fotovoltaica sempre que es complisquen les condicions que s'expressen en els punts següents i en l'annex I. Les dites condicions hauran d'integrar-se en el projecte definitiu.  
A continuació s'exposen les condicions que es consideren de compliment imprescindible:   
1. Per la documentació que està en este Servici, pareix deduir-se que la connexió a la xarxa elèctrica es realitzarà sobre una línia de mitjana tensió que travessa la parcel·la pel sector sud. En el cas hipotètic que fóra així, indicar l'obligatorietat d'aconseguir, bé l'estació base o qualsevol línia aèria existent, i discorrerà la línia elèctrica d'evacuació de l'energia de forma soterrada.  
2. Donada la desaparició d'uns hàbitats susceptibles de ser ocupats per l'avifauna protegida de la ZEPA, es considera prioritari el manteniment de l'activitat agrícola en la resta de terreny associat a la DIC i no utilitzat per a la instal·lació de panells solars, i a més s'haurà d'acordar la vinculació de 14,2 hectàrees més fins a poder aportar una quantitat d'espais semblant a l'ocupada per l'activitat.  
Pel que fa a mesures correctores, s'establixen les que assenyala en el punt 3.4 el Pla d'Acció per a la Conservació de les Aus de les Estepes Cerealistes, i de forma complementària altres com les següents:  
  
1. Conservació d'elements singulars (arbres aïllats, illes de vegetació, murets, construccions tradicionals): en queda prohibida l'alteració.  
2. Marges: prohibició de rompre les franges de vegetació espontània entre camps de cultiu.  
3. Manteniment de totes les cobertes d'edificis existents (celler) amb teules, així com totes les noves construccions hauran de tindre acabats de teules amb falconeres.  
4. Mantindre erms els espais entre files de plaques, amb l'autorització, a criteri del propietari, per a realitzar segues de la vegetació espontània que sorgisca.  
Annex I  
1. Mesures complementàries  
Tenint en compte la problemàtica particular de manteniment de l'activitat agrícola associada a la conservació de les espècies afectades, pot ser necessari vincular l'autorització dels projectes avaluats a mesures de promoció activa d'esta activitat tant en aquells espais de les parcel·les afectades que no resulten ocupats per les instal·lacions, com en altres parcel·les incloses en la mateixa zona amb les quals el promotor del projecte puga aconseguir acords de qualsevol naturalesa destinats a afavorir pràctiques sostenibles amb l'avifauna. Les dites mesures poden adoptar la forma següent:  
Mesures complementàries de caràcter agroambiental  
a. Manteniment dels restolls després de la collita: 1-2 mesos en guaret o 1-5 anys en rotació.  
b. Manteniment de pastures permanents, i s'evitarà la rompuda de pastures, vessants, canals i domini públic hidràulic per a la seua transformació en cultius, especialment, llenyosos.  
c. Pasturatge: ajust de càrregues en pastures, límits i restolls per a evitar l'expansió del matoll, i evitar paral·lelament el sobrepasturatge i l'eliminació de la vegetació natural.  
d. Plaguicides: utilització preferent d'aquells productes de menors efectes ambientals (els classificats com a AAA i AAB), i s'evitarà en tot cas el seu ús injustificat i preventiu.  
e. Adopció de varietats i pràctiques compatibles amb la conservació de les espècies (s'evitarà en general l'ús de varietats primerenques i les labors agrícoles durant l'època de reproducció). A més, s'evitarà especialment la implantació de formacions vegetals llenyoses denses, incompatibles amb els objectius de conservació dels hàbitats esteparis prioritaris, ja siga per mitjà de repoblacions o per la introducció de cultius llenyosos.  
f. Adopció de bones pràctiques que eviten les cremes de restolls, límits, marges de vegetació llacunar, restes de poda, etc.  
2. Altres mesures complementàries lligades a la conservació d'hàbitats esteparis  
En cultius cerealistes:   
a. Procurar el manteniment d'una estructura en mosaic del paisatge, tant espacialment com temporalment.  
b. Fomentar la recuperació i millora dels marges entre cultius o franges de terreny sense cultivar.  
c. Fomentar el manteniment sobre el terreny dels restolls el major temps possible o com a mínim, fins a la tardor.  
d. Incorporar l'activitat ramadera com una ferramenta de gestió dels restolls i control de la vegetació invasiva, i reduir les necessitats d'herbicides i fertilitzants.  
e. Evitar la rompuda d'espais erms i fomentar la presència de guarets de diferents tipologies, en un mínim recomanat del 20% de cada explotació.  
- Informe del Servici de Biodiversitat  
A sol·licitud del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural (N/Ref: 65/2008-AIA), i vist l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental d'una instal·lació fotovoltaica de 7,2 MW, promoguda per Celemin Energy, SL, a ubicar en la vall dels Alhorines, polígon 73, parcel·les 57 i 58 del terme municipal de Villena (Alacant), s'informa el següent:  
  
L'esmentada instal·lació fotovoltaica proposa ocupar uns terrenys en l'actualitat dedicats a cultius extensius cerealistes que constituïxen un hàbitat idoni per a les aus estepàries valencianes, en especial per al sisó (Otis tetrax) i per al soliguer xicotet (Falco naumanni).  
Les dos espècies estan incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer), la primera d'estes com a vulnerable i la segona en perill d'extinció, la màxima categoria de protecció.   
D'estes dos espècies és, sobretot, destacable el soliguer xicotet. En la vall dels Alhorines esta espècie manté una població al voltant de 57 parelles (la millor de la Comunitat Valenciana) i, una part de la dita població, utilitza habitualment la zona on es proposa ubicar la instal·lació fotovoltaica com a àrea d'alimentació i espai vital durant l'època de nidificació i dispersió.  
Encara que en l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental abans mencionat se cita breument la presència del soliguer xicotet, en este no es preveu cap mesura especifica que corregisca o minimitze l'afectació sobre la dita espècie.  
Recordar també que els terrenys on es pretén ubicar la instal·lació fotovoltaica estan inclosos dins d'una de les zones que recentment la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge ha proposat com a ZEPA (zona d'especial protecció per a les aus) en aplicació de la Directiva 79/409/CEE, atés el seu interés per a la conservació de les aus estepàries valencianes.   
La dita proposta està en l'actualitat en exposició pública. (Informació pública del projecte d'acord del Consell d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus -ZEPA- de la Comunitat Valenciana, DOGV de 18 de gener de 2008).  
Afectacions legals.  
La producció d'energia està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
Com a productor de residus, ha de complir el que establix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en la matèria.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
Les parcel·les on es pretén ubicar l'actuació afecten una nova ZEPA, els Alforins, proposada per la Conselleria de Medi Ambient, publicat l'anunci per a la informació pública en el DOCV el 18 de gener de 2008. Per este motiu s'ha sol·licitat l'informe al Servici de Biodiversitat i a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, que es reflectixen en l'apartat de tramitació administrativa. A més, hi ha en l'entorn elements sensibles com són el LIC els Alforins, LIC Salero i Cabecicos de Villena i el LIC Sierra de Salinas.  
  
S'indica que no hi ha jaciments, patrimoni de béns d'interés catalogats que puguen veure's afectats per l'actuació. Si n'hi haguera, s'avisaria immediatament l'organisme competent.  
La zona està catalogada com de vulnerabilitat baixa d'aqüífers d'acord amb la cartografia temàtica publicada per la Generalitat Valenciana i no hi ha risc d'inundació segons el Patricova.  
Les accions susceptibles de causar impacte es considera que són:  
Edafologia:  
- Desbrossament i aclarida del terreny, moviment de terres en general. L'impacte ocasionat per estes accions consistix en la pèrdua de terra vegetal.  
- Presència de l'actuació, esplanació i execució de vials de tot-u, construcció d'edificis auxiliars. En este cas, s'avalua l'ocupació de sòl per la dita actuació, amb els conseqüents canvis en l'estructura d'este.   
  
-Trànsit de vehicles i maquinària.  
Geologia i geomorfologia:  
- Moviment de terres en general. Estes accions afecten la forma natural del terreny, s'intentarà minimitzar este impacte, i adaptar al màxim l'actuació a esta.  
Processos erosius:  
- Desbrossament i aclarida, moviment de terres.   
- Esplanació i execució de vials de tot-u, presència de l'actuació. Afecten negativament en la detenció de l'erosió perquè suposen una substitució del sòl vegetal per camins de tot-u compacte.   
  
Xarxa hidrogràfica:  
- Moviment de terres en general. Es poden produir processos erosius que poden provocar arrossegaments fins als llits naturals més pròxims. Pot ser minimitzat per mitjà de la implantació de mesures preventives.  
  
Les accions susceptibles de crear alteracions en el medi ambient en les diferents fases de l'actuació:  
Fase de construcció:  
- Ocupació de terrenys i camins.  
- Desbrossament i aclarida: es fa necessari el condicionament de la parcel·la a causa del canvi d'usos del sòl.  
- Moviment de terres en general: excavacions necessàries per a l'execució dels servicis associats al nou ús del sòl: rases, esplanacions....  
- Esplanació i execució de vials de tot-u.  
- Aplec de materials.  
- Trànsit de vehicles i maquinària: relacionat amb la necessitat del subministrament de materials en tot el procés constructiu.  
- Construcció d'edificacions.  
- Exercici d'activitats econòmiques.  
- Creació d'ocupació.  
Fase d'explotació:  
- Presència de l'actuació.  
- Construcció d'edificacions.  
- Presència d'edificis.  
- Trànsit de vehicles i persones.  
- Consum d'aigua.  
- Exercici d'activitats econòmiques.  
- Creació d'ocupació.  
Com a mesures preventives s'assenyalen, entre altres:  
- Recs freqüents amb aigua per a minimitzar l'emissió de partícules de pols a l'atmosfera. Com a alternativa, aplicar una capa de productes estabilitzadors de la pols.  
- Abalisament de la zona d'afectació generada per a l'execució de l'actuació per a evitar que s'afecte una superfície major que la necessària.  
- S'evitarà la generació de sobrants d'obra i s'utilitzaran en la construcció i, en el cas que siga necessari l'abocament dels sobrants, este es realitzarà en llocs actualment controlats, degudament legalitzats i controlats.  
- L'actuació en si ja està dotada d'una xarxa de canalització d'aigües pluvials.  
- En cas d'efectuar qualsevol operació que poguera representar un possible abocament contaminant, es procedirà a netejar-lo ràpidament.  
- No es canviarà l'oli de la maquinària ni es repararà esta en les zones no autoritzades i s'establirà un sistema d'arreplega de residus tòxics que seran entregats a gestor autoritzat.  
- A fi de reduir les molèsties produïdes pel trànsit de camions, es recomana que la velocitat de circulació en els camions d'accés a l'actuació siga inferior a 50 km/h. A més la maquinària s'ajustarà als nivells de soroll permesos per la legislació vigent.  
  
- Durant la fase d'obra s'establiran un punt de recollida controlada dels residus.  
- A fi d'integrar ecològicament i paisatgísticament l'entorn s'ha previst una alçària màxima de les estructures suport dels panells fotovoltaics semblant a l'alçària mitjana dels cultius circumdants.  
Es pretenen a més altres mesures correctores i compensatòries com ara:  
- Durant la fase d'execució de les obres i una vegada acabades estes, es procedirà a la retirada de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en la zona, així com l'adequació i la neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per estes. Els residus aniran a abocadors autoritzats que prèviament hauran sigut designats pel contractista.  
  
- Es preveu la reutilització de la totalitat de les terres procedents d'excavació de rases i sabates.  
- Les restes vegetals procedents dels desbrossaments realitzats prèviament al decapatge seran triturats in situ, per a facilitar la descomposició d'estos i la incorporació de matèria orgànica al sòl. S'evita el risc d'erosió i incendis.  
- Reposició de camins i vials.  
Cal indicar que en l'estudi d'impacte ambiental no s'inclou un programa de vigilància ambiental considerat necessari per a garantir el compliment de les indicacions i mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Les mesures correctores s'hauran d'aplicar d'acord amb les condicions que s'establixen en esta resolució.  
Respecte a la línia elèctrica necessària per a l'evacuació, s'efectuarà la valoració ambiental d'esta per mitjà del procediment d'avaluació d'impacte ambiental corresponent. S'haurà de tindre en compte per a esta allò que s'ha indicat en l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals.  
  
Consideracions jurídiques.  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, modificat per l'article 112 de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals se'ls aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte DIC per a l'Hort Solar Fotovoltaic 6 MW promogut per Celemin Energy, SL, a ubicar al paratge Alhorines, parcel·la 24, del terme municipal de Villena, província d'Alacant, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com de l'apartat segon d'esta resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Com a mesura per a preservar els valors ambientals corresponents a les aus estepàries, s'hauran de complir les condicions assenyalades en els informes emesos per l'Àrea d'Espai Naturals (incloses les complementàries de l'annex I de l'informe) i el Servici de Biodiversitat que es resumixen en les següents:  
a. Serà obligatori aconseguir, bé l'estació base o qualsevol línia aèria existent, i discorrerà la línia elèctrica d'evacuació de l'energia produïda de forma soterrada.  
b. Mantindre l'activitat agrícola en la resta de terreny associat a la DIC i no utilitzat per les instal·lacions, i a més s'haurà d'acordar la vinculació de 14,2 hectàrees més fins a poder aportar una quantitat d'espais semblant a l'ocupada per l'activitat, i realitzar les pràctiques agrícoles reflectides com a annex I de l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals.  
  
c. Establir les mesures correctores indicades en el punt 3.4 del Pla d'Acció per a la Conservació de les Aus de les Estepes Cerealistes i de forma complementària les següents:  
- Conservació d'elements singulars (arbres aïllats, illes de vegetació, murets, construccions tradicionals): en queda prohibida l'alteració.  
- Marges: prohibició de rompre les franges de vegetació espontània entre camps de cultiu.  
- Manteniment de totes les cobertes d'edificis existents (celler) amb teules, així com totes les noves construccions hauran de tindre acabats de teules amb falconeres.  
- Mantindre erms els espais entre files de plaques, amb l'autorització, a criteri del propietari, per a realitzar segues de la vegetació espontània que sorgisca.  
2. Respecte al programa de seguiment, anualment i de forma coordinada dins del programa de seguiment d'aus estepàries que realitza el Servici de Biodiversitat, es realitzarà anualment una avaluació de les parelles reproductores (nombre de parelles, localització i èxit reproductor) i de l'ús de l'hàbitat del soliguer xicotet, dins de l'àrea de DIC i en un radi d'1 km fora dels seus límits, amb l'objecte de determinar l'afectació de la instal·lació sobre esta espècie.  
3. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà d'acreditar la disponibilitat d'estos.  
4. Si en el desenrotllament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observaren danys a tercers o impactes no detectats en esta avaluació d'impacte ambiental, es procedirà a l'estudi i a la correcció, en coordinació amb esta Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
5. S'haurà d'obtindre l'Informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. Així mateix, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afectació i notificar-ho immediatament a la Conselleria competent.  
6. Quant a l'enllumenat exterior, es prohibix l'emissió de llum per damunt de l'horitzontal. Únicament s'il·luminaran les àrees que necessiten ser il·luminades amb llums de baixa intensitat, de vapor de sodi de baixa pressió, a fi de no generar contaminació lumínica i no atraure els insectes.  
7. Es procedirà al desmantellament de totes les infraestructures temporals executades, de forma immediata després de finalitzar el seu ús. Es restauraran a les condicions inicials, totes aquelles àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
8. Es presentarà davant d'esta Direcció General de Gestió del Medi Natural en un termini no superior a tres anys, un projecte de restauració de la parcel·la que serà preceptiu l'obtenció d'un informe emés per part d'esta Direcció General en què, si és el cas, s'establiran mesures a adoptar per a la restauració.  
9. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment de l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
10. S'haurà de portar un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
11. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Llei 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, com no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és impediment perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 27 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 67/2008-AIA.  
Títol: DIC per a l'Hort Solar Fotovoltaic 6 MW Alhorines FV1.  
Promotor: Celemin Energy, SL.   
Autoritat substantiva: Direcció Territorial d'Alacant.  
Localització: paratge Alhorines, polígon 75, parcel·la 24 a Villena (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la Declaració d'Interés Comunitari per a la instal·lació d'un hort solar fotovoltaic de 6 MW, promogut per Celemin Energy, SL, d'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La instal·lació es pretén ubicar en la parcel·la 24 del polígon 75, en el paratge conegut com a vall dels Alhorines al municipi de Villena (Alacant). El territori està classificat com a sòl no urbanitzable comú, d'acord amb el PGOU de l'Ajuntament de Villena. L'ús actual del sòl de la parcel·la objecte d'estudi és el cultiu de secà, amb una zona de matoll.  
La superfície total del terreny objecte de la Declaració d'Interés Comunitari és de 120.377 m², i la superfície efectiva de captació, és a dir, l'ocupada pels panells solars és de 42.197,40 m². L'hort solar està compost per 60 subhorts solars de 100 kW, de producció d'energia per mitjà de mòduls fotovoltaics i la seua connexió a la xarxa, de potència total prevista 6,0 MW i evacuació conjunta.  
Respecte als mòduls fotovoltaics o panells solars, es col·locaran 510 mòduls per subhort solar sobre estructures metàl·liques d'alumini fixes. La separació entre les files de mòduls solars, serà la més adequada possible en funció de la grandària de la parcel·la perquè les pèrdues per ombres entre estes siguen mínimes. Els mòduls generen electricitat en corrent continu, que és transformada en corrent altern per mitjà d'un inversor. Després de passar per un comptador, s'evacua l'energia a la xarxa elèctrica per mitjà de connexió en MT a una tensió de 20 kV. Actualment s'ha sol·licitat a la companyia subministradora punt de connexió per a evacuació de l'energia produïda.  
Es té previst llavar els panells, mensualment, per mitjà de camions cisterna, sense acreditar la disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació.  
Es construiran seixanta casetes de transformadors que ocuparan 805,20 m² i un centre de connexió de companyia de 8,05 m² que connectarà els subhorts fotovoltaics previstos, per a d'esta manera, realitzar una evacuació comuna en el punt de connexió previst per l'empresa distribuïdora.  
Es preveu un tanca perimetral per mitjà de tanca metàl·lica galvanitzada de 2 m d'alçària, col·locada sobre bases de formigó per mitjà de suports metàl·lics galvanitzats.  
Alternatives.  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Tramitació administrativa.  
Amb data 3 de març de 2008, va entrar en els Servicis Centrals d'esta Conselleria, remés per la Direcció Territorial d'Alacant, l'expedient per a avaluació d'impacte ambiental del projecte DIC per a l'Hort Solar Fotovoltaic 7,2 MW Alhorines FV2, al terme municipal de Villena, promogut per Celemin Energy, SL. La documentació remesa va ser:  
  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental  
L'escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) amb número 5698, durant el termini de 30 dies hàbils, sense que s'hagen formulat al·legacions respecte d'això. De l'exposició pública mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Villena, s'han remés tres al·legacions, de caràcter ambiental, basades en l'impacte sobre espècies de fauna catalogada. Estes han sigut considerades en els informes de l'Àrea d'Espais Naturals i el Servici de Biodiversitat.  
Amb data 12 de març de 2008, es va sol·licitar l'informe al Servici de Biodiversitat respecte de les possibles afectacions en relació amb les aus i es va rebre resposta el 14 d'abril de 2008.  
Amb data 12 de març de 2008, es va sol·licitar l'informe a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals en relació amb les possibles afectacions rellevants en relació amb les aus com a conseqüència de la ubicació de la instal·lació sobre una proposta de ZEPA, i es va rebre la resposta amb data 12 de juny de 2008.  
Els informes sectorials rebuts són:  
- Informe de l'Àrea d'Espai Naturals  
L'àmbit d'actuació se centra en una nova ZEPA, els Alforins, proposada per la Conselleria de Medi Ambient, publicat l'anunci per a la informació pública en el DOCV el 18 de gener de 2008, pel seu valor per a la protecció d'aus com ara l'àguila serpera europea, l'àguila reial, l'àguila calçada, el falcó pelegrí, el brúfol, la gralla de bec vermell i el còlbit negre, són d'importància capital per a la conservació de les següents espècies d'aus estepàries, els principals hàbitats de la qual a la Comunitat Valenciana no estan inclosos en la xarxa d'IBA :  
Falco naumanni (soliguer xicotet)  
Tetrax tetrax (sisó comú)  
Otis tarda (avitarda comuna)  
Pterocles orientalis (xurra)  
Chersophilus duponti (terrerola becuda o alosa becuda)  
Bucanetes githagineus (pinsà trompeter)  
Segons la informació disponible, l'afectació de tot l'àmbit territorial de l'actuació, sobre la ZEPA els Alforins, es concreta en la vinculació de 12,03 hectàrees, de les quals es preveu actuar amb la instal·lació de panells solars i altres instal·lacions sobre unes 9,51 hectàrees. En concret, l'actuació plantejada pel promotor suposarà una ocupació percentual del 0,15% de la superfície total de la ZEPA els Alforins, i es pren en consideració per al càlcul la superfície a ocupar pel camp solar i les instal·lacions complementàries.  
Es considera compatible la instal·lació solar fotovoltaica sempre que es complisquen les condicions que s'expressen en els punts següents i en l'annex I. Les dites condicions hauran d'integrar-se en el projecte definitiu.  
A continuació s'exposen les condicions que es consideren de compliment imprescindible:   
1. Per la documentació que està en este Servici, no es pot conéixer amb exactitud el traçat de la línia d'evacuació, DIC del camp solar fins a la línia d'evacuació. En l'actualitat, i basant-se en les informacions rebudes del representant del promotor, s'estudia la possibilitat de connexió a una estació base, a construir, en les proximitats de la planta solar i fora de l'àmbit de la ZEPA. En qualsevol cas la línia d'evacuació s'executarà soterrada.  
2. Donada la desaparició d'uns hàbitats susceptibles de ser ocupats per l'avifauna protegida de la ZEPA, es considera prioritari el manteniment de l'activitat agrícola en la resta de terreny associat a la DIC i no utilitzat per a la instal·lació de panells solars, i a més s'haurà d'acordar la vinculació de 9 hectàrees més fins a poder aportar una quantitat d'espais semblant a l'ocupada per l'activitat.  
Pel que fa a mesures correctores, s'establixen les que assenyala en el punt 3.4 el Pla d'Acció per a la Conservació de les Aus de les Estepes Cerealistes, i de forma complementària altres com les següents:  
  
1. Conservació d'elements singulars (arbres aïllats, illes de vegetació, murets, construccions tradicionals): en queda prohibida l'alteració.  
2. Marges: prohibició de rompre les franges de vegetació espontània entre camps de cultiu.  
3. Manteniment de totes les cobertes d'edificis existents (celler) amb teules, així com totes les noves construccions hauran de tindre acabats de teules amb falconeres.  
4. Mantindre erms els espais entre files de plaques, amb l'autorització, a criteri del propietari, per a realitzar segues de la vegetació espontània que sorgisca.  
Annex I  
1. Mesures complementàries  
Tenint en compte la problemàtica particular de manteniment de l'activitat agrícola associada a la conservació de les espècies afectades, pot ser necessari vincular l'autorització dels projectes avaluats a mesures de promoció activa d'esta activitat tant en aquells espais de les parcel·les afectades que no resulten ocupats per les instal·lacions, com en altres parcel·les incloses en la mateixa zona amb les quals el promotor del projecte puga aconseguir acords de qualsevol naturalesa destinats a afavorir pràctiques sostenibles amb l'avifauna. Les dites mesures poden adoptar la forma següent:  
Mesures complementàries de caràcter agroambiental.  
a. Manteniment dels restolls després de la collita: 1-2 mesos en guaret o 1-5 anys en rotació.  
b. Manteniment de pastures permanents, i s'evitarà la rompuda de pastures, vessants, canals i domini públic hidràulic per a la seua transformació en cultius, especialment, llenyosos.  
c. Pasturatge: ajust de càrregues en pastures, límits i restolls per a evitar l'expansió del matoll, i s'evitarà paral·lelament el sobrepasturatge i l'eliminació de la vegetació natural.  
d. Plaguicides: utilització preferent d'aquells productes de menors efectes ambientals (els classificats com a AAA i AAB), i s'evitarà en tot cas l'ús injustificat i preventiu.  
e. Adopció de varietats i pràctiques compatibles amb la conservació de les espècies (i s'evitarà en general l'ús de varietats primerenques i les labors agrícoles durant l'època de reproducció). A més, s'evitarà especialment la implantació de formacions vegetals llenyoses denses, incompatibles amb els objectius de conservació dels hàbitats esteparis prioritaris, ja siga per mitjà de repoblacions o per la introducció de cultius llenyosos.  
f. Adopció de bones pràctiques que eviten les cremes de restolls, límits, marges de vegetació llacunar, restes de poda, etc.  
2. Altres mesures complementàries lligades a la conservació d'hàbitats esteparis  
En cultius cerealistes:   
a. Procurar el manteniment d'una estructura en mosaic del paisatge, tant espacialment com temporalment.  
b. Fomentar la recuperació i millora dels marges entre cultius o franges de terreny sense cultivar.  
c. Fomentar el manteniment sobre el terreny dels restolls el major temps possible o com a mínim, fins a la tardor.  
d. Incorporar l'activitat ramadera com una ferramenta de gestió dels restolls i control de la vegetació invasiva, i reduir les necessitats d'herbicides i fertilitzants.  
e. Evitar la rompuda d'espais erms i fomentar la presència de guarets de diferents tipologies, en un mínim recomanat del 20% de cada explotació.  
- Informe del Servici de Biodiversitat  
A sol·licitud del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural (N/Ref: 67/2008-AIA), i vist l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental d'una instal·lació fotovoltaica de 6 MW, promoguda per Celemin Energy, SL, a ubicar en la vall dels Alhorines, polígon 75, parcel·la 24 del terme municipal de Villena (Alacant), s'informa el següent:  
L'esmentada instal·lació fotovoltaica proposa ocupar uns terrenys en l'actualitat dedicats a cultius extensius cerealistes que constituïxen un hàbitat idoni per a les aus estepàries valencianes, en especial per al sisó (Otis tetrax) i per al soliguer xicotet (Falco naumanni).  
Les dos espècies estan incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer), la primera d'estes com a vulnerable i la segona en perill d'extinció, la màxima categoria de protecció.   
D'estes dos espècies és, sobretot, destacable el soliguer xicotet. En la vall dels Alhorines esta espècie manté una població al voltant de 57 parelles (la millor de la Comunitat Valenciana) i, una part de la dita població, utilitza habitualment la zona on es proposa ubicar la instal·lació fotovoltaica com a àrea d'alimentació i espai vital durant l'època de nidificació i dispersió.  
Encara que en l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental abans mencionat se cita breument la presència del soliguer xicotet, en este no es preveu cap mesura especifica que corregisca o minimitze l'afectació sobre la dita espècie.  
Recordar també que els terrenys on es pretén ubicar la instal·lació fotovoltaica estan inclosos dins d'una de les zones que recentment la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge ha proposat com a ZEPA (zona d'especial protecció per a les aus) en aplicació de la Directiva 79/409/CEE, atés el seu interés per a la conservació de les aus estepàries valencianes.   
La dita proposta està en l'actualitat en exposició pública. (Informació pública del projecte d'acord del Consell d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus -ZEPA- de la Comunitat Valenciana, DOCV de 18 de gener de 2008).  
Afectacions legals.  
La producció d'energia està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
Com a productor de residus, ha de complir el que establix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en la matèria.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
Les parcel·les on es pretén ubicar l'actuació afecten una nova ZEPA, els Alforins, proposada per la Conselleria de Medi Ambient, publicat l'anunci per a la informació pública en el DOCV el 18 de gener de 2008. Per este motiu s'ha sol·licitat l'informe al Servici de Biodiversitat i a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, que es reflectixen en l'apartat de tramitació administrativa. A més, hi ha en l'entorn elements sensibles com són el LIC els Alforins, LIC Salero i Cabecicos de Villena i el LIC Sierra de Salinas.  
S'indica que no hi ha jaciments, patrimoni de béns d'interés catalogats que puguen veure's afectats per l'actuació. Si n'hi haguera, s'avisaria immediatament l'organisme competent.  
La zona està catalogada com de vulnerabilitat baixa d'aqüífers d'acord amb la cartografia temàtica publicada per la Generalitat Valenciana i no hi ha risc d'inundació segons el Patricova.  
Les accions susceptibles de causar impacte es considera que són:  
Edafologia:  
- Desbrossament i aclarida del terreny, moviment de terres en general. L'impacte ocasionat per estes accions consistix en la pèrdua de terra vegetal.  
- Presència de l'actuació, esplanació i execució de vials de tot-u, construcció d'edificis auxiliars. En este cas, s'avalua l'ocupació de sòl per la dita actuació, amb els conseqüents canvis en l'estructura d'este.   
  
-Trànsit de vehicles i maquinària.  
Geologia i Geomorfologia:  
- Moviment de terres en general. Estes accions afecten la forma natural del terreny, s'intentarà minimitzar este impacte, i adaptar al màxim l'actuació a esta.  
Processos erosius:  
- Desbrossament i aclarida, moviment de terres.   
- Esplanació i execució de vials de tot-u, presència de l'actuació. Afecten negativament en la detenció de l'erosió perquè suposen una substitució del sòl vegetal per camins de tot-u compacte.   
  
Xarxa hidrogràfica:  
- Moviment de terres en general. Es poden produir processos erosius que poden provocar arrossegaments fins als llits naturals més pròxims. Pot ser minimitzat per mitjà de la implantació de mesures preventives.  
  
Les accions susceptibles de crear alteracions en el medi ambient en les diferents fases de l'actuació:  
Fase de construcció:  
- Ocupació de terrenys i camins.  
- Desbrossament i aclarida: es fa necessari el condicionament de la parcel·la a causa del canvi d'usos del sòl.  
- Moviment de terres en general: excavacions necessàries per a l'execució dels servicis associats al nou ús del sòl: rases, esplanacions....  
- Esplanació i execució de vials de tot-u.  
- Amuntegament de materials.  
- Trànsit de vehicles i maquinària: relacionat amb la necessitat del subministrament de materials en tot el procés constructiu.  
- Construcció d'edificacions.  
- Desenrotllament d'activitats econòmiques.  
- Creació d'ocupació.  
Fase d'explotació:  
- Presència de l'actuació.  
- Construcció d'edificacions.  
- Presència d'edificis.  
- Trànsit de vehicles i persones.  
- Consum d'aigua.  
- Desenrotllament d'activitats econòmiques.  
- Creació d'ocupació.  
Com a mesures preventives s'assenyalen, entre altres:  
- Recs freqüents amb aigua per a minimitzar l'emissió de partícules de pols a l'atmosfera. Com a alternativa, aplicar una capa de productes estabilitzadors de la pols.  
- Abalisament de la zona d'afectació generada per a l'execució de l'actuació per a evitar que s'afecte una superfície major que la necessària.  
- S'evitarà la generació de sobrants d'obra i s'utilitzaran en la construcció i, en el cas que siga necessari l'abocament dels sobrants, este es realitzarà en llocs actualment controlats, degudament legalitzats i controlats.  
- L'actuació en si ja està dotada d'una xarxa de canalització d'aigües pluvials.  
- En cas d'efectuar qualsevol operació que poguera representar un possible abocament contaminant, es procedirà a netejar-lo ràpidament.  
- No es canviarà l'oli de la maquinària ni es repararà esta en les zones no autoritzades i s'establirà un sistema d'arreplega de residus tòxics que seran entregats a gestor autoritzat.  
- A fi de reduir les molèsties produïdes pel trànsit de camions, es recomana que la velocitat de circulació en els camions d'accés a l'actuació siga inferior a 50 km/h. A més la maquinària s'ajustarà als nivells de soroll permesos per la legislació vigent.  
  
- Durant la fase d'obra s'establiran un punt de recollida controlada dels residus.  
- A fi d'integrar ecològicament i paisatgísticament l'entorn s'ha previst una alçària màxima de les estructures suport dels panells fotovoltaics semblant a l'alçària mitjana dels cultius circumdants.  
Es pretenen a més altres mesures correctores i compensatòries com ara:  
- Durant la fase d'execució de les obres i una vegada acabades estes, es procedirà a la retirada de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en la zona, així com l'adequació i la neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per estes. Els residus aniran a abocadors autoritzats que prèviament hauran sigut designats pel contractista.  
  
- Es preveu la reutilització de la totalitat de les terres procedents d'excavació de rases i sabates.  
- Les restes vegetals procedents dels desbrossaments realitzats prèviament al decapatge seran triturats in situ, per a facilitar la descomposició d'estos i la incorporació de matèria orgànica al sòl. S'evita el risc d'erosió i incendis.  
- Reposició de camins i vials.  
Cal indicar que en l'estudi d'impacte ambiental no s'inclou un programa de vigilància ambiental considerat necessari per a garantir el compliment de les indicacions i mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Les mesures correctores s'hauran d'aplicar d'acord amb les condicions que s'establixen en esta resolució.  
Respecte a la línia elèctrica necessària per a l'evacuació, s'efectuarà la valoració ambiental d'esta per mitjà del procediment d'avaluació d'impacte ambiental corresponent. S'haurà de tindre en compte per a esta allò que s'ha indicat en l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals.  
  
Consideracions jurídiques  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, modificat per l'article 112 de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals se'ls aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte DIC per a l'Hort Solar Fotovoltaic 6 MW, promogut per Celemin Energy, SL, a ubicar en el paratge Alhorines, parcel·la 24, del terme municipal de Villena, província d'Alacant, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com de l'apartat segon d'esta resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Com a mesura per a preservar els valors ambientals corresponents a les aus estepàries, s'hauran de complir les condicionants assenyalades en els informes emesos per l'Àrea d'Espai Naturals (incloses les complementàries de l'annex I de l'informe) i el Servici de Biodiversitat que es resumixen en les següents:  
a. Mantindre l'activitat agrícola en la resta de terreny associat a la DIC i no utilitzat per les instal·lacions, i a més s'haurà d'acordar la vinculació de 9 hectàrees més fins a poder aportar una quantitat d'espais semblant a l'ocupada per l'activitat, i realitzar les pràctiques agrícoles reflectides com a annex I de l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals.  
  
b. Establir les mesures correctores indicades en el punt 3.4 del Pla d'Acció per a la Conservació de les Aus de les Estepes Cerealistes i de forma complementària les següents:  
- Conservació d'elements singulars (arbres aïllats, illes de vegetació, murets, construccions tradicionals): en queda prohibida l'alteració.  
- Marges: prohibició de rompre les franges de vegetació espontània entre camps de cultiu.  
- Manteniment de totes les cobertes d'edificis existents (celler) amb teules, així com totes les noves construccions hauran de tindre acabats de teules amb falconeres.  
- Mantindre erms els espais entre files de plaques, amb l'autorització, a criteri del propietari, per a realitzar segues de la vegetació espontània que sorgisca.  
2. Respecte al programa de seguiment, anualment i de forma coordinada dins del programa de seguiment d'aus estepàries que realitza el Servici de Biodiversitat, es realitzarà anualment una avaluació de les parelles reproductores (nombre de parelles, localització i èxit reproductor) i de l'ús de l'hàbitat del soliguer xicotet, dins de l'àrea de DIC i en un radi d'1 km fora dels seus límits, amb l'objecte de determinar l'afectació de la instal·lació sobre esta espècie.  
3. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà d'acreditar la disponibilitat d'estos.  
4. Si en el desenrotllament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observaren danys a tercers o impactes no detectats en esta avaluació d'impacte ambiental, es procedirà a l'estudi i a la correcció, en coordinació amb esta Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
5. S'haurà d'obtindre l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. Així mateix, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afectació i notificar-ho immediatament a la Conselleria competent.  
6. Quant a l'enllumenat exterior, es prohibix l'emissió de llum per damunt de l'horitzontal. Únicament s'il·luminaran les àrees que necessiten ser il·luminades amb llums de baixa intensitat, de vapor de sodi de baixa pressió, a fi de no generar contaminació lumínica i no atraure els insectes.  
7. Es procedirà al desmantellament de totes les infraestructures temporals executades, de forma immediata després de finalitzar el seu ús. Es restauraran a les condicions inicials, totes aquelles àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
8. Es presentarà davant d'esta Direcció General de Gestió del Medi Natural en un termini no superior a tres anys, un projecte de restauració de la parcel·la que serà preceptiu l'obtenció d'un informe emés per part d'esta Direcció General en què, si és el cas, s'establiran mesures a adoptar per a la restauració.  
9. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment de l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre Activitats Potencialment Contaminants del Sòl.  
10. S'haurà de portar un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
11. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, com no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és impedidment perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 27 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 38/2008 - AIA.  
Promotor: Tecnigrés, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de paviment ceràmic.  
Localització: carretera de Castelló a Sant Joan de Moró (CV-160), km 0,400.  
Òrgan substantiu: 266/06 IPPC SClCo/CLD.  
Descripció del projecte  
1. Característiques.  
Les instal·lacions se situen en el km 0,400 de la carretera de Castelló a Sant Joan de Moró (CV-160), al municipi de Sant Joan de Moró (Castelló) i es dediquen a la fabricació de taulellets.  
La superfície del terreny construït és de 25.535 m², sobre un solar de 43.733 m². Les instal·lacions estan situades sobre sòl urbà industrial, i és compatible la dita indústria amb les determinacions del vigent PGOU de Sant Joan de Moró, tant d'edificació com d'usos.  
  
La producció de paviment ceràmic l'any 2005 va ser de 44.748 tones, actualment és de 142.696 tones i s'espera que es mantinga; com supera les 75 tones diàries, és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes.  
  
La societat posseïx llicència municipal d'activitat atorgada per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró.  
No està prevista l'ampliació del nombre de forns. Hi ha elements que causen baixa (els números de referència figuren en el projecte bàsic): 10 agitadors (ref. 35), 1 element d'aspiració (ref. 39), 2 compressors (refs. 47 i 49).   
Es munten una sèrie d'elements (els números de referència figuren en el projecte bàsic): 1 premsa (ref. 59), 1 cinta (ref. 60), 2 eixides d'assecat a esmaltat (ref. 61 i 62), 1 plegadora (ref. 63), 4 molins (ref. 64), 3 depòsits (ref. 65); 30 recipients metàl·lics amb agitador (ref. 66), un pont grua (ref. 67), 2 línies d'esmaltació (ref. 68 i 69), 2 màquines per a càrrega i descàrrega sobre vagonetes (ref. 70), 2 màquines automàtiques de càrrega i descàrrega (ref. 71), 2 línies de selecció (ref. 72), 1 túnel de retractilatge (ref. 73), 2 fosses sèptiques (ref. 74), 2 filtres de mànegues (ref. 75 i 76) i 1 depòsit per a emmagatzemar gasoil (ref. 77).  
Durant la vigència de l'autorització ambiental integrada, s'instal·laran: 1 parc de vagonetes (ref. 78), 2 màquines automàtiques de càrrega i descàrrega (ref. 79), 2 línies de selecció de producte acabat (ref. 80), 2 màquines automàtiques de càrrega i descàrrega per a rectificació i poliment (ref. 81), 1 màquina automàtica de càrrega i descàrrega (ref. 82), 4 línies de rectificat (ref. 83), 2 línies de poliment i lapidatge (ref. 84), 1 línia mixta de lapidatge (ref. 85), 2 màquines automàtiques de càrrega i descàrrega (ref. 86), 1 màquina automàtica doble de càrrega i descàrrega (ref. 87), 1 planta depuradora (ref. 88), 2 filtres premsa (ref. 89), 1 línia elèctrica (ref. 90), 1 instal·lació elèctrica amb CT (ref. 91), 1 instal·lació elèctrica de BT (ref. 92) i 1 planta d'aire comprimit (ref. 93).  
Les matèries primeres que s'empren són argiles atomitzades, esmalts, engalbes, serigrafies i colors ceràmics.   
L'energia consumida en el procés industrial és elèctrica i també procedix de la combustió del gas natural. Durant l'any 2005 es van consumir 5.961.000 kWh d'energia elèctrica i 34.191.860 kWh de gas natural, quantitats que en el futur passaran a ser de 20.416.347 kWh i 92.111.040 kWh respectivament.  
El procés de fabricació s'inicia amb la recepció i l'emmagatzematge de l'argila atomitzada, continua a continuació amb el premsat i l'assecat de peces, l'esmaltat, la monococció, la classificació, l'envasament, el magatzematge i l'expedició. En el futur s'incorporaran posteriorment a la monococció els processos de poliment, lapidatge i rectificat. Els esmalts es preparen en la mateixa fàbrica.  
El subministrament d'aigua procedix de la xarxa de proveïment públic i de dos pous situats dins de la parcel·la, els quals disposen de les seues concessions administratives per un cabal total anual de 55.440 m³. L'any 2005 es van consumir 16.850 m³, dels quals 16.739 m³ procedien dels pous i 111 m³ de la xarxa de proveïment públic. En el futur s'estima que les necessitats anuals arribaran a ser de 46.078 m³ procedents dels pous i es mantindrà el mateix consum de la xarxa pública.  
  
Les aigües pluvials es canalitzen cap al barranc de la Regina a través del drenatge dels vials que estan asfaltats.  
Les aigües residuals sanitàries procedixen de les neteges, vestuaris i altres usos assimilables als anteriors; durant l'any 2005 van aconseguir el volum de 650 m³ i amb les ampliacions s'estima que s'aproximarà als 683 m³. Les aigües s'arrepleguen en dos fosses sèptiques contigües, on decanten els sòlids i se sotmeten a un procés biològic. Un gestor de residus trasllada els llots fins a una EDAR. L'efluent sobrenadant s'envia a una bassa situada en superfície, on es mescla amb les aigües residuals industrials decantades, fins a la seua arreplega i trasllat per gestor autoritzat a una indústria d'atomitzat d'argiles (Atomcer, Atomix).  
  
Les aigües residuals industrials no se sotmeten actualment a cap tractament i s'emmagatzemen, com s'explicava abans, en superfície fins a la seua retirada a una atomitzadora per a la seua valoració. L'any 2007 es van generar 14.200 m³ d'aigües residuals industrials.  
En el futur pròxim es preveu la depuració fisicoquímica de les aigües residuals industrials procedents de la secció de rectificat i poliment, així com reutilitzar l'efluent sobrenadant, al mateix temps que els llots seran retirats per un gestor autoritzat per a valorar-los en una atomitzadora.  
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa procedixen de la combustió del gas natural amb aportació d'aire en excés, de manera que la quantitat d'oxigen és superior a la relació estequiomètrica de la combustió completa.   
Les emissions de partícules a l'atmosfera es reduïxen amb l'ocupació de filtres de mànegues i l'ocupació de cabines per a l'aplicació d'esmalts.  
Tecnigrés, SA, està inscrit com a xicotet productor de residus tòxics i perillosos amb el núm. 1207492.  
Els residus perillosos que es produïxen són: sòlids ceràmics, productes ceràmics caducats, mànegues de filtres, envasos metàl·lics, envasos de plàstic, envasos de paper, aerosols, draps impregnats, teles de pantalla, oli industrial usat, tubs fluorescents i llums de mercuri, revestiments i refractaris. L'any 2005 es van produir 8.627 quilograms de residus perillosos.  
Els residus no perillosos que genera l'activitat són: mescles de residus (LER 200301), residus ceràmics cuits, residus de vidriat, llots aquosos que contenen materials ceràmics, suspensions aquoses que contenen materials ceràmics, mescles anteriors al procés de cocció, partícules i pols (LER 101201 i 101203), residus de fusta, residus de paper i cartó, residus de plàstic i residus de ferralla.  
  
En les instal·lacions hi ha una torre de refrigeració i dos depòsits d'aigua, un previ a la instal·lació i un altre intermedi.   
2. Alternatives mediambientals.   
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a este aspecte.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació.   
Amb data 13 de febrer de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, documentació complementària del projecte bàsic i el projecte per a sol·licitud de llicència municipal d'indústria ceràmica; sol·licita que se sotmeta a avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública.   
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5586, del 28 d'agost de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
No s'ha sol·licitat informació complementària.  
Informes sectorials.  
No se n'han sol·licitat.  
Afectacions legals mediambientals.   
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afectacions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de paviment ceràmic per Tecnigrés, SA, és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.   
Les aigües residuals industrials contenen metalls pesants, si no es manipulen adequadament dins de les instal·lacions preparades a este efecte, poden contaminar les aigües superficials i també l'aigua subterrània.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
El promotor remet un certificat, expedit per un tècnic competent, per a acreditar que la bassa on s'arrepleguen les aigües residuals industrials està impermeabilitzada.  
Els residus tòxics i perillosos, se segreguen i emmagatzemen en envasos, depòsits, bosses, contenidors i bidons, s'etiqueten i es classifiquen per tipus; s'emmagatzemen a cobert, amb solera impermeable, es disposen sobre cubetes de seguretat i són arreplegats per gestor autoritzat abans de sis mesos.   
Els esmalts i colors es manipulen en l'interior de la nau, allí es mesclen i condicionen; en este lloc es disposa de solera impermeable i canaleta de dimensions adequades per al volum d'aigües residuals industrials que es generen.   
Els testets crus es trituren i s'envien a una fàbrica atomitzadora d'argiles per als processos de valorització de residus, es realitzen en fàbriques externes.  
La combustió del gas natural es realitza en excés d'aire, per la qual cosa es generen gasos menys contaminants que en el cas de la combustió incompleta.   
Tecnigrés, SA, mescla en una mateixa bassa l'efluent sobrenadant de les fosses sèptiques amb les aigües residuals industrials que han sigut decantades, un gestor autoritzat trasllada la mescla a una fàbrica atomitzadora d'argiles per a la seua valoració. L'article 47.2 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, diu textualment:  
«Queda prohibit l'abandó, l'abocament o l'eliminació incontrolada de residus en tot el territori de la Comunitat Valenciana, així com tota mescla o dilució d'estos que dificulte la seua gestió».  
Les aigües residuals sanitàries són residus diferents dels propis del procés productiu, per tant, hauria de considerar-se el cas per l'organisme competent en matèria de residus. D'altra banda, el que no existisca una xarxa de clavegueram municipal per a abocar les esmentades aigües no és obstacle perquè el gestor autoritzat que retira habitualment els llots de les fosses sèptiques, o un altre gestor, retire a més l'efluent.   
L'exterior de les instal·lacions es neteja ben sovint per a evitar l'acumulació de brutícies.  
Les emissions de partícules a l'atmosfera es depuren per mitjà de filtres de mànegues, a més l'aplicació de l'esmalt es realitza dins de cabines.   
Una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental ha verificat les emissions atmosfèriques de gasos i partícules amb data 9 de desembre de 2004, i verifica que els nivells són inferiors als llindars legals establits en el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.   
Els càlculs realitzats seguint el procediment explicat en l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976, (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, revelen que les ximeneres dels forns i assecadors necessiten, i, a més disposen, de ventilació forçada per a dispersar correctament els productes contaminants emesos.  
Segons l'informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, facilitat per l'Àrea de Qualitat Ambiental, el promotor ha remés una auditoria acústica mesurada en 7 punts situats en l'exterior de les instal·lacions; el resultat d'esta mostra que els nivells acústics de recepció externs són actualment inferiors als 60 dB(A) durant el període nocturn i 70 dB(A) durant el període diürn. Tecnigrés, SA, també ha realitzat el càlcul estimat dels nivells de soroll amb les instal·lacions ja ampliades, l'estimació presenta valors per davall dels límits legalment establits. L'informe recomana que es comproven els nivells acústics de recepció externs per mitjà d'una auditoria quan es posen en marxa les noves instal·lacions.  
  
En la visita tècnica a les instal·lacions no es van poder observar les dos canonades que desaiguen al barranc pròxim de la Regina, les quals figuren representades en el pla 8.5.1 pla d'ubicació de punts d'abocament d'aigües, a causa principalment del gran desenrotllament de la vegetació del talús. No obstant això, no es van apreciar senyals d'erosió hídrica en els punts d'abocament.   
El promotor manifesta, en la documentació complementària del projecte bàsic, que encara no disposa d'autorització de l'organisme de conca per a abocar les aigües pluvials al domini públic hidràulic.  
Consideracions jurídiques.   
1. El projecte constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3.1, del citat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí d'altres autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el Projecte Bàsic de la Societat Tecnigrés, SA, per a la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada de les seues instal·lacions, localitzades en el km 0,400 de la carretera CV-160 de Castelló a Sant Joan de Moró (Castelló), sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores següents:  
1. Les aigües residuals sanitàries són residus diferents dels propis del procés productiu, que es mesclen amb l'aigua residual industrial decantada, per tant, s'hauria de considerar el cas per l'organisme competent en matèria de residus.  
2. Una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental auditarà les emissions atmosfèriques amb una freqüència mínima de 3 anys, per a verificar que els focus d'emissió canalitzats complixen els valors límit establits en el document denominat Objectius en Matèria de Protecció de l'Ambient Atmosfèric per a la Indústria Ceràmica, que l'autoritat administrativa substantiva indicarà oportunament en l'autorització ambiental integrada. Quan entren en producció el forn núm. 2 i els assecadors corresponents, s'auditaran les emissions d'estos i es remetran els resultats a l'òrgan substantiu.  
3. El promotor realitzarà inspeccions periòdiques d'autocontrol de les emissions atmosfèriques, segons establixen els articles 28 i 29 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i les anotarà en el llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminants, segons el model de l'annex lV (article 33). L'òrgan substantiu fixarà la freqüència de les dites inspeccions.  
4. Quan entre en producció el forn núm. 2, i també una vegada completada l'ampliació de les instal·lacions, Tecnigrés, SA, auditarà els nivells acústics de recepció externs en un termini que fixarà l'òrgan substantiu.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 174/2008-AIA.  
Títol: Indústria de fabricació d'elaborats carnis i sala d'especejament. Paterna (València).  
Promotor: Carnes Estellés, SA.  
Òrgan substantiu: Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Descripció del projecte.  
La indústria d'elaborats carnis es troba en el quilòmetre 8,2 de la carretera d'Ademús, al terme municipal de Paterna. L'activitat realitzada per la fàbrica és l'elaboració de productes carnis a partir de canals de porcí i vaquí.  
Per a realitzar esta activitat, l'empresa disposa d'uns quants mòduls. En el mòdul d'especejament es realitzen les operacions necessàries tant per a comercialitzar productes de porc especejats com per a obtindre matèria primera a utilitzar en els processos de fabricació de productes elaborats.  
Les canals obtingudes es refrigeren en cambres o bé es congelen per a la seua posterior utilització.  
En el mòdul de fàbrica d'elaborats es realitzen les operacions per a l'obtenció de productes carnis cuits i frescos.  
La indústria es proveïx des d'un pou amb inscripció en el registre d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 14 de novembre de 1995. A més es disposa de proveïment d'aigua potable des de la xarxa pública.  
Les aigües residuals es gestionen per mitjà d'estació depuradora i l'efluent resultant és abocat a la xarxa general de sanejament. Els fangs generats en el procés de depuració es deshidraten amb un decantador centrífug i estos són traslladats a abocadors per gestor autoritzat.  
  
Quant a les aigües pluvials, estes són abocades al barranc d'Endolça.   
Amb l'objecte d'optimitzar els seus costos energètics, l'empresa disposa d'una planta de cogeneració de cicle simple amb dos motors de gas d'1,4 MW de potència total aproximada. La dita planta té la declaració d'impacte ambiental dictada mitjançant una Resolució, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, de 31 de maig de 2000.  
Entre la documentació aportada es destaca:  
- Estudi acústic: es va realitzar en l'exterior de la planta per mitjà de mesuraments nocturns i diürns. No es van detectar nivells acústics per damunt dels permesos per la legislació aplicable.  
- Pla de gestió de residus: inclou còpia de l'acceptació per part dels gestors autoritzats dels residus procedents de l'empresa.  
  
Tramitació administrativa.  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient. L'expedient va ser remés des de l'Àrea de Qualitat Ambiental i té entrada en l'Àrea d'Avaluació Ambiental el dia 19 de maig de 2008.  
  
La informació pública es va realitzar per mitjà d'inserció d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 4 de febrer de 2008.   
Afectacions legals.  
Segons certificat emés per l'Ajuntament de Paterna, l'activitat s'exercix en sòl urbà amb la qualificació d'industrial i l'ús pretés és compatible amb el planejament del municipi.   
L'actuació proposada no es troba en l'àmbit d'espais protegits en virtut de la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres; tampoc afecta forest d'utilitat pública, camins ramaders ni zona proposada d'ampliació per a ZEPA a la Comunitat Valenciana.  
El projecte proposat no afecta espais inclosos en l'àmbit de protecció de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.   
  
L'estudi d'impacte ambiental dividix els impactes esperats segons les activitats realitzades en la fàbrica. Així, en la fase d'especejament es destaca la generació de rebutjos sòlids, la producció d'abocaments líquids derivats de les operacions de neteja d'equips i de les instal·lacions, i el consum d'energia elèctrica en les instal·lacions frigorífiques com les accions que en major grau poden afectar els elements ambientals.  
En la producció d'elaborats, la generació de subproductes i altres residus com a restes d'envasos i embalatges, els abocaments líquids procedents de les operacions de cocció, refrigeració i neteja de les instal·lacions, l'emissió d'olors com a conseqüència dels processos productius, el consum d'energia i l'emissió de sorolls seran els efectes que poden causar impactes sobre els elements ambientals.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
En relació amb els impactes esperats, la indústria d'elaborats carnis establix una sèrie de mesures correctores entre les quals destaquen les següents:  
- Instal·lació de sistemes efectius per a evitar l'entrada de restes orgàniques al sistema de desaigüe i disminuir així la càrrega contaminant de les aigües residuals.  
- Reducció del consum d'aigua i de generació d'aigües residuals per mitjà de les revisions de la xarxa per a detectar fugues, instal·lació de sistemes d'estil automàtic, programació adequada de la neteja de la fàbrica amb sistemes de baixa pressió, instal·lació de preses d'aigua per a mànegues amb connexió ràpida i tancament automàtic.  
- Reducció de la contaminació: instal·lació d'EDAR en la fàbrica i tractament de llots.  
- Reducció d'olors per mitjà de sistemes de col·lectors adequats que eviten l'estancament de les aigües.  
- Reducció d'abocaments o emissions incontrolats de la maquinària per mitjà d'un manteniment adequat d'esta.  
- Reducció del consum energètic i de la contaminació atmosfèrica per mitjà de la instal·lació de planta de cogeneració, la utilització de gas natural i la utilització d'aïllaments tèrmics adequats.  
- Reducció de la contaminació per mitjà de la gestió de residus d'acord amb la legislació vigent. L'aspecte més important a considerar en el programa de vigilància ambiental és la proposta d'indicadors ambientals a fi de realitzar un seguiment adequat del pla i facilitar la presa de decisions.   
Es proposen (entre altres) els indicadors ambientals següents: volum anual d'aigua consumida, volum màxim i mitjà mensual d'aigua residual generada per l'activitat, característiques de l'aigua residual generada i tractada.   
Qualsevol augment o desviació respecte als paràmetres previstos tindria com a conseqüència la revisió dels elements correctors.  
  
Es considera que l'estudi d'impacte ambiental no ha tingut en compte de manera suficient la proximitat dels nuclis de població pròxims, algun d'estos a menys de 300 metres de la fàbrica. Encara que l'entorn on se situa esta estiga afectat per importants infraestructures, s'ha de procurar en la mesura que siga possible que tant l'activitat de la fàbrica com la seua presència física no agreugen la situació d'un entorn en excés antropitzat.   
Per un altre costat s'assenyala que s'ha previst en l'estudi d'impacte ambiental la disminució dels impactes més importants inherents a este tipus d'activitat però minimitzant impactes que no s'han d'obviar com és la repercussió de les instal·lacions sobre el paisatge.  
Quant a la planta de cogeneració s'entén vàlida la Resolució de 31 de maig de 2000, tenint en compte sempre que els paràmetres exigits en la dita DIA han d'adaptar-se a les condicions que impose l'autorització ambiental integrada que a este efecte es dicte.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I, 1.j.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. El article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de fabricació de productes elaborats carnis i sala d'especejament, al terme municipal de Paterna, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
  
1. El consum d'aigua de pou no excedirà la quantitat fixada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. S'estudiarà la possibilitat d'implantar sistemes de recirculació d'aigües que permeten realitzar un menor consum del recurs.  
2. S'ocultaran per mitjà de pantalla vegetal les zones d'acumulació de residus així com la planta depuradora d'aigües residuals i es vetlarà en la mesura que siga possible per una adequada integració de la fàbrica per mitjà de l'ocultació per mitjà de pantalles vegetals.  
3. En cas d'influència dels vents dominants de la zona en la dispersió d'olors s'hauran d'establir mesures correctores com ara el canvi de zones d'acumulació de residus i l'establiment de pantalles vegetals.  
  
Este fet es reflectirà en els documents que s'elaboren en el programa de vigilància ambiental i s'integrarà el paràmetre dispersió d'olors, com a indicador ambiental.   
S'evitarà en la mesura que siga possible i, sobretot, en el cas dels subproductes animals, el seu tràfec en les hores més caloroses del dia.  
4. Quant a l'emmagatzematge de productes químics i residus, estos es realitzaran en condicions adequades de seguretat i salubritat tant per al medi ambient en general com per al personal que treballa en la fàbrica amb independència del que a l'efecte impose l'autorització ambiental integrada.   
5. S'intentarà una reducció de residus en origen per mitjà de la programació de les compres així com per mitjà de l'elecció de productes que suposen un menor rebuig d'embalatges/recipients.  
6. Quant a la generació de sorolls, no sols es vetlarà per l'adequació a la legislació vigent i als preceptes de l'autorització ambiental integrada sinó que es vetlarà per l'adequat benestar dels treballadors receptors directes d'estos sorolls i vibracions.  
7. S'establirà un protocol d'actuació davant de la possible fallada del sistema de depuració de la fàbrica.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, com no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és impediment perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 2 de juliol de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6805, del 27-06-2012 (2012/6191)

RESOLUCIÓN de 26 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Villena, Sant Joan de Moró, Paterna. Expedientes número 63/2008 AIA y otros.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6805

Fecha DOGV
:   27-06-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6191

CVE


Fecha del documento
:   26-04-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Villena](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Paterna](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Villena, Sant Joan de Moró, Paterna. Expedientes número 63/2008 AIA y otros. [2012/6191]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 63/2008 AIA, 65/2008 AIA, 67/2008 AIA, 38/2008/AIA, 174/2008 AIA.  
  
Valencia, 26 de abril de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 63/2008-AIA.   
Título: DIC para huerto solar fotovoltaico 7,8 MW Alhorines FV3.  
Promotor: Hispano Fotovoltaica, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección Territorial de Alicante.  
Localización: Paraje Alhorines, polígono 73, parcelas 55 y 56 en Villena (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la obtención de la Declaración de Interés Comunitario para la instalación de un huerto solar fotovoltaico de 7,8 MW, promovido por Hispano Fotovoltaica, SL, conforme a la Ley 10/2004, de 9 de diciembre de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La instalación se pretende ubicar en las parcelas 55 y 56 del polígono 73, en el paraje conocido como valle de los Alhorines en el municipio de Villena (Alicante). El territorio está clasificado como «suelo no urbanizable común» de acuerdo con el PGOU del Ayuntamiento de Villena. La zona de actuación se ubica en un terreno actualmente con cultivo de cereales de secano, con algunas zonas convertidas en erial en el cual no existe ningún tipo de vegetación, a excepción de alguna especie ruderal típica de parcelas abandonadas.  
La superficie total del terreno objeto de la declaración de interés comunitario es de 205.486 m², siendo la superficie efectiva de captación, es decir, la ocupada por los paneles solares de 54.856,62 m².   
El huerto solar está compuesto por 78 subhuertos solares de 100 kW, de producción de energía mediante módulos fotovoltaicos y su conexión a red, de potencia total prevista 7,8 MW y evacuación conjunta.  
Respecto a los módulos fotovoltaicos o paneles solares, se colocarán 510 módulos por subhuerto solar sobre estructuras metálicas de aluminio fijas. La separación entre las filas de módulos solares, será la más adecuada posible en función del tamaño de la parcela para que las pérdidas por sombras entre ellos sean mínimas. Los módulos generan electricidad en corriente continua, que es transformada en corriente alterna mediante un inversor. Tras pasar por un contador, se evacua la energía a la red eléctrica mediante conexión en M.T. a una tensión de 20 KV. Actualmente se ha solicitado a la compañía suministradora punto de conexión para evacuación de la energía producida.  
Se tiene previsto el lavado de los paneles, mensualmente, mediante camiones cisterna, sin acreditar la disponibilidad de recursos hídricos para la actuación.  
Se van a construir setenta y ocho casetas transformadores que ocuparán 1.046,76 m² y un centro de conexión de compañía de 8,05 m² que conectará los subhuertos fotovoltaicos previstos, para de esa manera, realizar una evacuación común en el punto de conexión previsto por la empresa distribuidora.  
Se prevé un vallado perimetral mediante valla metálica galvanizada de 2m de altura, colocada sobre bases de hormigón mediante apoyos metálicos galvanizados.  
Alternativas.  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 3 de marzo de 2008, tuvo entrada en los Servicios Centrales de esta Conselleria, remitido por la Dirección Territorial de Alicante, el expediente para evaluación de impacto ambiental del proyecto «DIC para Huerto Solar Fotovoltaico 7,8MW Alhorines FV3» en el término municipal de Villena, promovido por Hispano Fotovoltaico, SL. La documentación remitida fue:  
- Proyecto técnico  
- Estudio de impacto ambiental  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) con número 5698, durante el plazo de 30 días hábiles, sin que se hayan formulado alegaciones al respecto. De la exposición pública mediante edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Villena, se han remitido tres alegaciones, de carácter ambiental, basadas en el impacto sobre especies de fauna catalogada. Las mismas han sido consideradas en los informes del Área de Espacios Naturales y el Servicio de Biodiversidad.  
En fecha 12 de marzo de 2008, se solicitó informe al Servicio de Biodiversidad al respecto de las posibles afecciones en relación a las aves recibiendo respuesta el 14 de abril de 2008.  
En fecha 12 de marzo de 2008, se solicitó informe al Área de Conservación de Espacios Naturales en relación a las posibles afecciones relevantes en relación a las aves como consecuencia de la ubicación de la instalación sobre una propuesta de ZEPA, recibiendo respuesta en fecha 12 de junio de 2008.  
Los informes sectoriales recibidos son:  
- Informe del Área de Espacio Naturales  
El ámbito de actuación se centra en una nueva ZEPA, «Els Alforins», propuesta por la Conselleria de Medio Ambiente, publicado su anuncio para información pública en el DOCV el 18 de enero de 2008, por su valor para la protección de aves como Culebrera Europea, Águila Real, Aguililla Calzada, Halcón Peregrino, Búho Real, Chova Piquirroja y Collalba Negra, son de importancia capital para la conservación de las siguientes especies de aves esteparias, cuyos principales hábitats en la Comunitat Valenciana no están incluidos en la red de IBA:  
Falco naumanni (Cernícalo Primilla)  
Tetrax tetrax (Sisón Común)  
Otis tarda (Avutarda Común)  
Pterocles orientalis (Ganga Ortega)  
Chersophilus duponti (Alondra de Dupont o ricotí)  
Bucanetes githagineus (Camachuelo Trompetero)  
Según la información disponible, la afección de todo el ámbito territorial de la actuación, sobre la ZEPA «Els Alforins», se concreta en la vinculación de 20,54 hectáreas, de las cuales se prevé actuar con la instalación de paneles solares y otras instalaciones sobre unas 15,10 hectáreas. En concreto, la actuación planteada por el promotor supondrá una ocupación porcentual del 0.23% de la superficie total de la ZEPA «Els Alforins», tomando en consideración para el cálculo la superficie a ocupar por el campo solar e instalaciones complementarias.  
Se considera compatible la instalación solar fotovoltaica siempre que se cumplan los condicionantes que se expresan en los puntos siguientes y en el Anexo I. Dichos condicionantes deberán integrarse en el proyecto definitivo.  
A continuación se exponen los condicionantes que se consideran de cumplimiento imprescindible:   
1. Por la documentación obrante en este Servicio, parece deducirse que la conexión a la red eléctrica se realizará sobre una línea de media tensión que atraviesa o queda cercana a las parcelas en cuestión. En el caso hipotético de que fuera así, indicar la obligatoriedad de alcanzar, bien la estación base o cualquier línea aérea existente, discurriendo la línea eléctrica de evacuación de la energía de forma soterrada.  
2. Dada la desaparición de unos hábitats susceptibles de ser ocupados por la avifauna protegida de la ZEPA, se considera prioritario el mantenimiento de la actividad agrícola en el resto de terreno asociado a la DIC y no utilizado para la instalación de paneles solares, y además se deberá acordar la vinculación de otras 15,1 hectáreas hasta poder aportar una cantidad de espacios similar a la ocupada por la actividad.  
Por lo que respecta a medidas correctoras, se establecen las que señala en el punto 3.4 el plan de acción para la conservación de las aves de las estepas cerealistas, y de forma complementaria otras como las siguientes:  
1. Conservación de elementos singulares (árboles aislados, islas de vegetación, muretes, construcciones tradicionales): queda prohibida su alteración.  
2. Márgenes: prohibición de roturar las franjas de vegetación espontánea entre campos de cultivo.  
3. Mantenimiento de todas las cubiertas de edificios existentes (bodega) con tejas, así como todas las nuevas construcciones deberán contar con acabados de tejas con primillares.  
4. Mantener yermas los espacios entre filas de placas, con la autorización, a criterio del propietario, para realizar segados de la vegetación espontánea que vaya surgiendo.  
  
Anexo I  
1. Medidas complementarias  
Teniendo en cuenta la problemática particular de mantenimiento de la actividad agrícola asociada a la conservación de las especies afectadas, puede ser necesario vincular la autorización de los proyectos evaluados a medidas de promoción activa de esta actividad tanto en aquellos espacios de las parcelas afectadas que no resulten ocupados por las instalaciones, como en otras parcelas incluidas en la misma zona con las que el promotor del proyecto pueda alcanzar acuerdos de cualquier naturaleza destinados a favorecer prácticas sostenibles con la avifauna. Dichas medidas pueden adoptar la forma siguiente:  
- Medidas complementarias de carácter agroambiental.  
a. Mantenimiento de los rastrojos tras la cosecha: 1-2 meses en barbechos o 1-5 años en rotación.  
b. Mantenimiento de pastizales permanentes, evitándose la roturación de pastos, vertientes, canales y dominio público hidráulico para su transformación en cultivos, especialmente, leñosos.  
c. Pastoreo: ajuste de cargas en pastos, lindes y rastrojos para evitar la expansión del matorral, evitando paralelamente el sobrepastoreo y la eliminación de la vegetación natural.  
d. Plaguicidas: utilización preferente de aquellos productos de menores efectos ambientales (los clasificados como AAA y AAB), evitándose en todo caso su uso injustificado y preventivo.  
e. Adopción de variedades y prácticas compatibles con la conservación de las especies (evitándose en general el uso variedades tempranas y las labores agrícolas durante la época de reproducción). Además, se evitará especialmente la implantación de formaciones vegetales leñosas densas, incompatibles con los objetivos de conservación de los hábitats esteparios prioritarios, ya sea por medio de repoblaciones o por la introducción de cultivos leñosos.  
f. Adopción de buenas prácticas que eviten las quemas de rastrojos, lindes, orlas de vegetación lagunar, restos de poda, etc.  
2. Otras medidas complementarias ligadas a la conservación de hábitats esteparios  
- En cultivos cerealistas:   
a. Procurar el mantenimiento de una estructura en mosaico del paisaje, tanto espacial como temporalmente.  
b. Fomentar la recuperación y mejora de los márgenes entre cultivos o franjas de terreno sin cultivar.  
c. Fomentar el mantenimiento sobre el terreno de los rastrojos el mayor tiempo posible o como mínimo, hasta el otoño.  
d. Incorporar la actividad ganadera como una herramienta de gestión de los rastrojos y control de la vegetación invasiva, reduciendo las necesidades de herbicidas y fertilizantes.  
e. Evitar la roturación de espacios yermos y fomentar la presencia de barbechos de diferentes tipologías, en un mínimo recomendado del 20% de cada explotación.  
- Informe del Servicio de Biodiversidad  
A solicitud del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Dirección General de Gestión del Medio Natural (N/Ref: 63/2008-AIA), y visto el expediente de evaluación de impacto ambiental de una instalación fotovoltaica de 7,8 MW, promovida por Hispano Fotovoltaica SL a ubicar en el valle de los Alhorines, polígono 73, parcelas 55 y 56 del término municipal de Villena (Alicante), se informa de lo siguiente:  
La citada instalación fotovoltaica propone ocupar unos terrenos en la actualidad dedicados a cultivos extensivos cerealistas que constituyen un habitat idóneo para las aves esteparias valencianas, en especial para el sisón (Otis tetrax) y para el cernícalo primilla (falco naumanni).  
Ambas especies están incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada (Decreto 32/2004, de 27 de febrero), la primera de ellas como «vulnerable» y la segunda como «en peligro de extinción», la máxima categoría de protección.  
De estas dos especies es sobre todo destacable el cernícalo primilla. En el valle de los Alhorines esta especie mantiene una población de alrededor de 57 parejas (la mejor de la Comunitat Valenciana) y, una parte de dicha población, utiliza habitualmente la zona donde se propone ubicar la instalación fotovoltaica como área de alimentación y campeo durante la época de nidificación y dispersión.  
Aunque en el arriba mencionado estudio de evaluación de impacto ambiental se cita brevemente la presencia del cernícalo primilla, en el mismo no se contempla ninguna medida especifica que corrija o minimice la afección sobre dicha especie.  
Recordar también que los terrenos donde se pretende ubicar la instalación fotovoltaica se encuentran incluidos dentro de una de las zonas que recientemente la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda ha propuesto como ZEPA (zona de especial protección para la aves) en aplicación de la Directiva 79/409/CEE, dado su interés para la conservación de las aves esteparias valencianas.   
Dicha propuesta se encuentra en la actualidad en exposición pública. (Información pública del proyecto de acuerdo del Consell de ampliación de la red de zonas de especial protección para las aves -ZEPA- de la Comunitat Valenciana, DOCV de 18 de enero de 2008).  
Afecciones legales  
La producción de energía está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.  
Como productor de residuos, debe cumplir lo establecido por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, y demás normativa vigente en materia.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
Las parcelas donde se pretende ubicar la actuación afectan a una nueva ZEPA, «Els Alforins», propuesta por la Conselleria de Medio Ambiente, publicado su anuncio para información pública en el DOCV el 18 de enero de 2008. Por este motivo se ha solicitado informe al Servicio de Biodiversidad y al Área de Conservación de Espacios Naturales, que se reflejan en el apartado de tramitación administrativa. Además, existen en el entorno elementos sensibles como son el LIC Els Alforins, LIC Salero y Cabecicos de Villena y el LIC Sierra de las Salinas.  
Se indica que no existen yacimientos, patrimonio de bienes de interés catalogados que puedan verse afectados por la actuación. En caso de localizarse, se avisaría de inmediato al organismo competente.  
La zona está catalogada como de vulnerabilidad baja de acuíferos de acuerdo con la cartografía temática publicada por la Generalitat Valenciana y no existe riesgo de inundación según Patricova.  
Las acciones susceptibles de crear alteraciones en el medio ambiente en las diferentes fases de la actuación:  
Fase de construcción:  
- Ocupación de terrenos y caminos.  
- Desbroce y despeje: se hace necesario el acondicionamiento de la parcela debido al cambio de usos del suelo.  
- Movimiento de tierras en general: excavaciones necesarias para la ejecución de los servicios asociados al nuevo uso del suelo: zanjas, explanaciones,....  
- Explanación y ejecutado de viales de zahorra.  
- Acopio de materiales.  
- Tráfico de vehículos y maquinaria: relacionado con la necesidad del suministro de materiales en todo el proceso constructivo.  
- Construcción de edificaciones.  
- Desarrollo de actividades económicas.  
- Creación de empleo.  
Fase de explotación:  
- Presencia de la actuación.  
- Construcción de edificaciones.  
- Presencia de edificios.  
- Tránsito de vehículos y personas.  
- Consumo de agua.  
- Desarrollo de actividades económicas.  
- Creación de empleo.  
Como medidas preventivas se señalan, ente otras:  
- Riegos frecuentes con agua para minimizar la emisión de partículas de polvo a la atmósfera. Como alternativa, aplicar una capa de productos estabilizadores del polvo.  
- Balizamiento de la zona de afección generada para la ejecución de la actuación para evitar que se afecte una superficie mayor que la necesaria.  
- Se evitará la generación de sobrantes de obra siendo utilizados en la propia construcción y, en caso de que sea necesario el vertido de los sobrantes, éste se realizará en lugares actualmente controlados, debidamente legalizados y controlados.  
- La actuación en si ya está dotada de una red de canalización de aguas pluviales.  
- En caso de efectuar cualquier operación que pudiera representar un posible vertido contaminante, se procederá a su rápida limpieza.  
- No se cambiará el aceite de la maquinaria ni s reparará ésta en las zonas no autorizadas estableciendo un sistema de recogida de residuos tóxicos que serán entregados a gestor autorizado.  
- Con el fin de reducir las molestias producidas por el tránsito de camiones, se recomienda que la velocidad de circulación en los camiones de acceso a la actuación sea inferior a 50 km/h. Además la maquinaria se ajustará a los niveles de ruido permitidos por la legislación vigente.  
- Durante la fase de obra se establecerán un punto de recogida controlada de los residuos.  
- Con el fin de integrar ecológica y paisajísticamente el entorno se ha previsto una altura máxima de las estructuras soporte de los paneles fotovoltaicos similar a la altura media de los cultivos circundantes.  
Se pretenden además otras medidas correctoras y compensatorias tales como:  
- Durante la fase de ejecución de las obras y una vez terminadas las mismas, se procederá a la retirada de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en la zona, así como la adecuación y limpieza de cualquier área de terreno afectada por las mismas. Los residuos irán a vertederos autorizados que previamente habrán sido designados por el contratista.  
- Se prevé la reutilización de la totalidad de las tierras procedentes de excavación de zanjas y zapatas.  
- Los restos vegetales procedentes de los desbroces realizados previamente al decapado serán triturados in situ, para facilitar la descomposición de los mismos y la incorporación de materia orgánica al suelo. Se evita el riesgo de erosión e incendios.  
- Reposición de caminos y viales.  
Cabe indicar que en el estudio de impacto ambiental no se incluye un programa de vigilancia ambiental considerado necesario para garantizar el cumplimiento de las indicaciones y medidas correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental.  
Las medidas correctoras deberán aplicarse de acuerdo con los condicionantes que se establecen en la presente resolución.  
Respecto a la línea eléctrica necesaria para la evacuación, se efectuará la valoración ambiental de la misma mediante el procedimiento de evaluación de impacto ambiental correspondiente. Se deberá tener en cuenta para la misma lo indicado en el informe del Área de Espacios Naturales.  
Consideraciones jurídicas.  
La actividad se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en aplicación del artículo 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, modificado por el artículo 112 de la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se le aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.   
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto DIC para huerto solar fotovoltaico 7,8 MW promovido por Hispano Fotovoltaica, SL a ubicar en el paraje Alhorines, parcelas 55 y 56, del término municipal de Villena, provincia de Alicante, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado, así como del apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Como medida para preservar los valores ambientales correspondientes a las aves esteparias, deberán cumplirse los condicionantes señalados en los informes emitidos por el Área de Espacio Naturales (incluidas las complementarias del Anejo I del informe) y el Servicio de Biodiversidad que se resumen en las siguientes:  
a. Será obligatorio alcanzar, bien la estación base o cualquier línea aérea existente, discurriendo la línea eléctrica de evacuación de la energía producida de forma soterrada.  
b. Mantener la actividad agrícola en el resto de terreno asociado a la DIC y no utilizado por las instalaciones, y además se deberá acordar la vinculación de otras 15,1 hectáreas hasta poder aportar una cantidad de espacios similar a la ocupada por la actividad, realizando las prácticas agrícolas reflejadas como Anejo I del informe del Área de Espacios Naturales.  
c. Establecer las medidas correctoras indicadas en el punto 3.4 del plan de acción para la conservación de las aves de las estepas cerealistas y de forma complementaria las siguientes:  
- Conservación de elementos singulares (árboles aislados, islas de vegetación, muretes, construcciones tradicionales): queda prohibida su alteración.  
- Márgenes: prohibición de roturar las franjas de vegetación espontánea entre campos de cultivo.  
- Mantenimiento de todas las cubiertas de edificios existentes (bodega) con tejas, así como todas las nuevas construcciones deberán contar con acabados de tejas con primillares.  
- Mantener yermas los espacios entre filas de placas, con la autorización, a criterio del propietario, para realizar segados de la vegetación espontánea que vaya surgiendo.  
2. Respecto al programa de seguimiento, anualmente y de forma coordinada dentro del programa de seguimiento de aves esteparias que realiza el Servicio de Biodiversidad, se realizará anualmente una evaluación de las parejas reproductoras (nº parejas, localización y éxito reproductor) y del uso del hábitat de cernícalo primilla, dentro del área de DIC y en un radio de 1 km fuera de sus límites, con el objeto de determinar la afección de la instalación sobre esta especie.  
3. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, se deberá acreditar la disponibilidad de los mismos.  
4. Si en el desarrollo de las obras o en la fase de funcionamiento de las actuaciones previstas se observaran daños a terceros o impactos no detectados en la presente evaluación de impacto ambiental, se procederá a su estudio y corrección, en coordinación con esta Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
5. Se deberá obtener el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural de acuerdo al art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. Asimismo, la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificarlo inmediatamente a la Conselleria competente.  
6. En cuanto al alumbrado exterior, se prohíbe la emisión de luz por encima de la horizontal. Únicamente se iluminarán las áreas que necesiten ser iluminadas con lámparas de baja intensidad, de vapor de sodio de baja presión, con el fin de no generar contaminación lumínica y no atraer a los insectos.  
7. Se procederá al desmantelamiento de todas las infraestructuras temporales ejecutadas, de forma inmediata tras finalizar su uso. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas aquellas áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados.  
8. Se presentará ante esta Dirección General de Gestión del Medio Natural en un plazo no superior a tres años, un proyecto de restauración de la parcela que será preceptivo la obtención de un informe emitido por parte de esta Dirección General en el que, en su caso se establecerán medidas a adoptar para la restauración.  
9. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del RD 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
10. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
11. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 27 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 65/2008-AIA.  
Título: DIC para huerto solar fotovoltaico 7,2MW Alhorines FV2.  
Promotor: Celemin Energy, SL.   
Autoridad sustantiva: Dirección Territorial de Alicante.  
Localización: paraje Alhorines, polígono 73, parcela 57 y 58 en Villena (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la obtención de la declaración de interés comunitario para la instalación de un huerto solar fotovoltaico de 7,2 MW, promovido por Celemin Energy, SL, conforme a la Ley 10/2004, de 9 de diciembre de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La instalación se pretende ubicar en las parcelas 57 y 58 del polígono 73, en el paraje conocido como valle de los Alhorines en el municipio de Villena (Alicante). El territorio está clasificado como «suelo no urbanizable común» de acuerdo con el P.G.O.U del Ayuntamiento de Villena. El uso actual del suelo de las parcelas objeto de estudio es el cultivo de cereales de secano, con una zona de matorral localizada en la parcela número 57.  
La superficie total del terreno objeto de la declaración de interés comunitario es de 178.290 m², siendo la superficie efectiva de captación, es decir, la ocupada por los paneles solares de 50.636,88 m².   
El huerto solar está compuesto por 72 subhuertos solares de 100 kW, de producción de energía mediante módulos fotovoltaicos y su conexión a red, de potencia total prevista 7,2 MW y evacuación conjunta.  
Respecto a los módulos fotovoltaicos o paneles solares, se colocarán 510 módulos por subhuerto solar sobre estructuras metálicas de aluminio fijas. La separación entre las filas de módulos solares, será la más adecuada posible en función del tamaño de la parcela para que las pérdidas por sombras entre ellos sean mínimas. Los módulos generan electricidad en corriente continua, que es transformada en corriente alterna mediante un inversor. Tras pasar por un contador, se evacua la energía a la red eléctrica mediante conexión en M.T. a una tensión de 20 KV. Actualmente se ha solicitado a la compañía suministradora punto de conexión para evacuación de la energía producida.  
Se tiene previsto el lavado de los paneles, mensualmente, mediante camiones cisterna, sin acreditar la disponibilidad de recursos hídricos para la actuación.  
Se van a construir sesenta casetas transformadores que ocuparán 966,24 m² y un centro de conexión de compañía de 8,05 m² que conectará los subhuertos fotovoltaicos previstos, para de esa manera, realizar una evacuación común en el punto de conexión previsto por la empresa distribuidora.  
Se prevé un vallado perimetral mediante valla metálica galvanizada de 2m de altura, colocada sobre bases de hormigón mediante apoyos metálicos galvanizados.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 3 de marzo de 2008, tuvo entrada en los Servicios Centrales de esta Conselleria, remitido por la Dirección Territorial de Alicante, el expediente para evaluación de impacto ambiental del proyecto «DIC para huerto solar fotovoltaico 6MW Alhorines FV1» en el término municipal de Villena, promovido por Celemin Energy, SL. La documentación remitida fue:  
- Proyecto técnico  
- Estudio de impacto ambiental  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) con número 5698, durante el plazo de 30 días hábiles, sin que se hayan formulado alegaciones al respecto. De la exposición pública mediante edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Villena, se han remitido tres alegaciones, de carácter ambiental, basadas en el impacto sobre especies de fauna catalogada. Las mismas han sido consideradas en los informes del Área de Espacios Naturales y el Servicio de Biodiversidad.  
En fecha 12 de marzo de 2008, se solicitó informe al Servicio de Biodiversidad al respecto de las posibles afecciones en relación a las aves recibiendo respuesta el 14 de abril de 2008.  
En fecha 12 de marzo de 2008, se solicitó informe al Área de Conservación de Espacios Naturales en relación a las posibles afecciones relevantes en relación a las aves como consecuencia de la ubicación de la instalación sobre una propuesta de ZEPA, recibiendo respuesta en fecha 12 de junio de 2008.  
Los informes sectoriales recibidos son:  
- Informe del Área de Espacio Naturales  
El ámbito de actuación se centra en una nueva ZEPA, «Els Alforins», propuesta por la Conselleria de Medio Ambiente, publicado su anuncio para información pública en el DOCV el 18 de enero de 2008, por su valor para la protección de aves como culebrera europea, águila real, aguililla calzada, halcón peregrino, búho real, chova piquirroja y collalba negra, son de importancia capital para la conservación de las siguientes especies de aves esteparias, cuyos principales hábitats en la Comunitat Valenciana no están incluidos en la red de IBA:  
Falco naumanni (cernícalo primilla)  
Tetrax tetrax (sisón común)  
Otis tarda (avutarda común)  
Pterocles orientalis (ganga ortega)  
Chersophilus duponti (alondra de dupont o ricotí)  
Bucanetes githagineus (camachuelo trompetero)  
Según la información disponible, la afección de todo el ámbito territorial de la actuación, sobre la ZEPA «Els Alforins», se concreta en la vinculación de 17,82 hectáreas, de las cuales se prevé actuar con la instalación de paneles solares y otras instalaciones sobre unas 14,2 hectáreas. En concreto, la actuación planteada por el promotor supondrá una ocupación porcentual del 0.21% de la superficie total de la ZEPA «Els Alforins», tomando en consideración para el cálculo la superficie a ocupar por el campo solar e instalaciones complementarias.  
Se considera compatible la instalación solar fotovoltaica siempre que se cumplan los condicionantes que se expresan en los puntos siguientes y en el anexo I. Dichos condicionantes deberán integrarse en el proyecto definitivo.  
A continuación se exponen los condicionantes que se consideran de cumplimiento imprescindible:   
1. Por la documentación obrante en este Servicio, parece deducirse que la conexión a la red eléctrica se realizará sobre una línea de media tensión que atraviesa la parcela por su sector sur. En el caso hipotético de que fuera así, indicar la obligatoriedad de alcanzar, bien la estación base o cualquier línea aérea existente, discurriendo la línea eléctrica de evacuación de la energía de forma soterrada.  
2. Dada la desaparición de unos hábitats susceptibles de ser ocupados por la avifauna protegida de la ZEPA, se considera prioritario el mantenimiento de la actividad agrícola en el resto de terreno asociado a la DIC y no utilizado para la instalación de paneles solares, y además se deberá acordar la vinculación de otras 14,2 hectáreas hasta poder aportar una cantidad de espacios similar a la ocupada por la actividad.  
Por lo que respecta a medidas correctoras, se establecen las que señala en el punto 3.4 el Plan de Acción para la Conservación de las Aves de las Estepas Cerealistas, y de forma complementaria otras como las siguientes:  
1. Conservación de elementos singulares (árboles aislados, islas de vegetación, muretes, construcciones tradicionales): queda prohibida su alteración.  
2. Márgenes: prohibición de roturar las franjas de vegetación espontánea entre campos de cultivo.  
3. Mantenimiento de todas las cubiertas de edificios existentes (bodega) con tejas, así como todas las nuevas construcciones deberán contar con acabados de tejas con primillares.  
4. Mantener yermas los espacios entre filas de placas, con la autorización, a criterio del propietario, para realizar segados de la vegetación espontánea que vaya surgiendo.  
Anexo I  
1. Medidas complementarias  
Teniendo en cuenta la problemática particular de mantenimiento de la actividad agrícola asociada a la conservación de las especies afectadas, puede ser necesario vincular la autorización de los proyectos evaluados a medidas de promoción activa de esta actividad tanto en aquellos espacios de las parcelas afectadas que no resulten ocupados por las instalaciones, como en otras parcelas incluidas en la misma zona con las que el promotor del proyecto pueda alcanzar acuerdos de cualquier naturaleza destinados a favorecer prácticas sostenibles con la avifauna. Dichas medidas pueden adoptar la forma siguiente:  
Medidas complementarias de carácter agroambiental  
a. Mantenimiento de los rastrojos tras la cosecha: 1-2 meses en barbechos o 1-5 años en rotación.  
b. Mantenimiento de pastizales permanentes, evitándose la roturación de pastos, vertientes, canales y dominio público hidráulico para su transformación en cultivos, especialmente, leñosos.  
c. Pastoreo: ajuste de cargas en pastos, lindes y rastrojos para evitar la expansión del matorral, evitando paralelamente el sobrepastoreo y la eliminación de la vegetación natural.  
d. Plaguicidas: utilización preferente de aquellos productos de menores efectos ambientales (los clasificados como AAA y AAB), evitándose en todo caso su uso injustificado y preventivo.  
e. Adopción de variedades y prácticas compatibles con la conservación de las especies (evitándose en general el uso variedades tempranas y las labores agrícolas durante la época de reproducción). Además, se evitará especialmente la implantación de formaciones vegetales leñosas densas, incompatibles con los objetivos de conservación de los hábitats esteparios prioritarios, ya sea por medio de repoblaciones o por la introducción de cultivos leñosos.  
f. Adopción de buenas prácticas que eviten las quemas de rastrojos, lindes, orlas de vegetación lagunar, restos de poda, etc.  
2. Otras medidas complementarias ligadas a la conservación de hábitats esteparios  
En cultivos cerealistas:   
a. Procurar el mantenimiento de una estructura en mosaico del paisaje, tanto espacial como temporalmente.  
b. Fomentar la recuperación y mejora de los márgenes entre cultivos o franjas de terreno sin cultivar.  
c. Fomentar el mantenimiento sobre el terreno de los rastrojos el mayor tiempo posible o como mínimo, hasta el otoño.  
d. Incorporar la actividad ganadera como una herramienta de gestión de los rastrojos y control de la vegetación invasiva, reduciendo las necesidades de herbicidas y fertilizantes.  
e. Evitar la roturación de espacios yermos y fomentar la presencia de barbechos de diferentes tipologías, en un mínimo recomendado del 20% de cada explotación.  
- Informe del Servicio de Biodiversidad  
A solicitud del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Dirección General de Gestión del Medio Natural (N/Ref: 65/2008-AIA), y visto el expediente de evaluación de impacto ambiental de una instalación fotovoltaica de 7,2 MW, promovida por CELEMIN Energy, SL a ubicar en el valle de los Alhorines, polígono 73, parcelas 57 y 58 del término municipal de Villena (Alicante), se informa de lo siguiente:  
La citada Instalación Fotovoltaica propone ocupar unos terrenos en la actualidad dedicados a cultivos extensivos cerealistas que constituyen un hábitat idóneo para las aves esteparias valencianas, en especial para el sisón (Otis tetrax) y para el cernícalo primilla (Falco naumanni).  
Ambas especies están incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada (Decreto 32/2004, de 27 de febrero), la primera de ellas como «Vulnerable» y la segunda como «en peligro de extinción», la máxima categoría de protección.  
De estas dos especies es sobre todo destacable el cernícalo primilla. En el valle de los Alhorines esta especie mantiene una población de alrededor de 57 parejas (la mejor de la Comunitat Valenciana) y, una parte de dicha población, utiliza habitualmente la zona donde se propone ubicar la instalación fotovoltaica como área de alimentación y campeo durante la época de nidificación y dispersión.  
Aunque en el arriba mencionado estudio de evaluación de impacto ambiental se cita brevemente la presencia del Cernícalo primilla, en el mismo no se contempla ninguna medida especifica que corrija o minimice la afección sobre dicha especie.  
Recordar también que los terrenos donde se pretende ubicar la instalación fotovoltaica se encuentran incluidos dentro de una de las zonas que recientemente la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda ha propuesto como ZEPA (zona de especial protección para la aves) en aplicación de la Directiva 79/409/CEE, dado su interés para la conservación de las aves esteparias valencianas.   
Dicha propuesta se encuentra en la actualidad en exposición pública. (Información pública del proyecto de acuerdo del Consell de ampliación de la red de zonas de especial protección para las aves -ZEPA- de la Comunitat Valenciana, DOGV de 18 de enero de 2008).  
Afecciones legales.  
La producción de energía está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.  
Como productor de residuos, debe cumplir lo establecido por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, y demás normativa vigente en materia.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
Las parcelas donde se pretende ubicar la actuación afectan a una nueva ZEPA, «Els Alforins», propuesta por la Conselleria de Medio Ambiente, publicado su anuncio para información pública en el DOCV el 18 de enero de 2008. Por este motivo se ha solicitado informe al Servicio de Biodiversidad y al Área de Conservación de Espacios Naturales, que se reflejan en el apartado de tramitación administrativa. Además, existen en el entorno elementos sensibles como son el LIC Els Alforins, LIC Salero y Cabecicos de Villena y el LIC Sierra de las Salinas.  
Se indica que no existen yacimientos, patrimonio de bienes de interés catalogados que puedan verse afectados por la actuación. En caso de localizarse, se avisaría de inmediato al organismo competente.  
La zona está catalogada como de vulnerabilidad baja de acuíferos de acuerdo con la cartografía temática publicada por la Generalitat Valenciana y no existe riesgo de inundación según PATRICOVA.  
Las acciones susceptibles de causar impacto se considera que son:  
Edafología:  
- Desbroce y despeje del terreno, movimiento de tierras en general. El impacto ocasionado por estas acciones consiste en la pérdida de tierra vegetal.  
- Presencia de la actuación, explanación y ejecución de viales de zahorra, construcción de edificios auxiliares. En este caso, se evalúa la ocupación de suelo por dicha actuación, con los consecuentes cambios en la estructura del mismo.   
- Tráfico de vehículos y maquinaria.  
Geología y geomorfología:  
- Movimiento de tierras en general. Estas acciones afectan a la forma natural del terreno, se intentará minimizar este impacto, adaptando al máximo la actuación a la misma.  
Procesos erosivos:  
- Desbroce y despeje, movimiento de tierras.   
- Explanación y ejecución de viales de zahorra, presencia de la actuación. Afectan negativamente en la detención de la erosión pues suponen una sustitución del suelo vegetal por caminos de zahorra compacta.   
Red hidrográfica:  
- Movimiento de tierras en general. Se pueden producir procesos erosivos que pueden provocar arrastres hasta los cauces naturales más cercanos. Puede ser minimizado mediante la implantación de medidas preventivas.  
Las acciones susceptibles de crear alteraciones en el medio ambiente en las diferentes fases de la actuación:  
Fase de construcción:  
- Ocupación de terrenos y caminos.  
- Desbroce y despeje: se hace necesario el acondicionamiento de la parcela debido al cambio de usos del suelo.  
- Movimiento de tierras en general: excavaciones necesarias para la ejecución de los servicios asociados al nuevo uso del suelo: zanjas, explanaciones,....  
- Explanación y ejecutado de viales de zahorra.  
- Acopio de materiales.  
- Tráfico de vehículos y maquinaria: relacionado con la necesidad del suministro de materiales en todo el proceso constructivo.  
- Construcción de edificaciones.  
- Desarrollo de actividades económicas.  
- Creación de empleo.  
Fase de Explotación:  
- Presencia de la actuación.  
- Construcción de edificaciones.  
- Presencia de edificios.  
- Tránsito de vehículos y personas.  
- Consumo de agua.  
- Desarrollo de actividades económicas.  
- Creación de empleo.  
Como medidas preventivas se señalan, ente otras:  
- Riegos frecuentes con agua para minimizar la emisión de partículas de polvo a la atmósfera. Como alternativa, aplicar una capa de productos estabilizadores del polvo.  
- Balizamiento de la zona de afección generada para la ejecución de la actuación para evitar que se afecte una superficie mayor que la necesaria.  
- Se evitará la generación de sobrantes de obra siendo utilizados en la propia construcción y, en caso de que sea necesario el vertido de los sobrantes, éste se realizará en lugares actualmente controlados, debidamente legalizados y controlados.  
- La actuación en si ya está dotada de una red de canalización de aguas pluviales.  
- En caso de efectuar cualquier operación que pudiera representar un posible vertido contaminante, se procederá a su rápida limpieza.  
- No se cambiará el aceite de la maquinaria ni s reparará ésta en las zonas no autorizadas estableciendo un sistema de recogida de residuos tóxicos que serán entregados a gestor autorizado.  
- Con el fin de reducir las molestias producidas por el tránsito de camiones, se recomienda que la velocidad de circulación en los camiones de acceso a la actuación sea inferior a 50 km/h. Además la maquinaria se ajustará a los niveles de ruido permitidos por la legislación vigente.  
- Durante la fase de obra se establecerán un punto de recogida controlada de los residuos.  
- Con el fin de integrar ecológica y paisajísticamente el entorno se ha previsto una altura máxima de las estructuras soporte de los paneles fotovoltaicos similar a la altura media de los cultivos circundantes.  
Se pretenden además otras medidas correctoras y compensatorias tales como:  
- Durante la fase de ejecución de las obras y una vez terminadas las mismas, se procederá a la retirada de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en la zona, así como la adecuación y limpieza de cualquier área de terreno afectada por las mismas. Los residuos irán a vertederos autorizados que previamente habrán sido designados por el contratista.  
- Se prevé la reutilización de la totalidad de las tierras procedentes de excavación de zanjas y zapatas.  
- Los restos vegetales procedentes de los desbroces realizados previamente al decapado serán triturados in situ, para facilitar la descomposición de los mismos y la incorporación de materia orgánica al suelo. Se evita el riesgo de erosión e incendios.  
- Reposición de caminos y viales.  
Cabe indicar que en el estudio de impacto ambiental no se incluye un programa de vigilancia ambiental considerado necesario para garantizar el cumplimiento de las indicaciones y medidas correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental.  
Las medidas correctoras deberán aplicarse de acuerdo con los condicionantes que se establecen en la presente resolución.  
Respecto a la línea eléctrica necesaria para la evacuación, se efectuará la valoración ambiental de la misma mediante el procedimiento de evaluación de impacto ambiental correspondiente. Se deberá tener en cuenta para la misma lo indicado en el informe del Área de Espacios Naturales.  
Consideraciones jurídicas.  
La actividad se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en aplicación del artículo 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del suelo no urbanizable, modificado por el artículo 112 de la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se le aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto DIC para Huerto Solar Fotovoltaico 6 MW promovido por Celemin Energy, SL a ubicar en el paraje Alhorines, parcela 24, del término municipal de Villena, provincia de Alicante, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado, así como del apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Como medida para preservar los valores ambientales correspondientes a las aves esteparias, deberán cumplirse los condicionantes señalados en los informes emitidos por el Área de Espacio Naturales (incluidas las complementarias del Anejo I del informe) y el Servicio de Biodiversidad que se resumen en las siguientes:  
a. Será obligatorio alcanzar, bien la estación base o cualquier línea aérea existente, discurriendo la línea eléctrica de evacuación de la energía producida de forma soterrada.  
b. Mantener la actividad agrícola en el resto de terreno asociado a la DIC y no utilizado por las instalaciones, y además se deberá acordar la vinculación de otras 14,2 hectáreas hasta poder aportar una cantidad de espacios similar a la ocupada por la actividad, realizando las prácticas agrícolas reflejadas como Anejo I del informe del Área de Espacios Naturales.  
c. Establecer las medidas correctoras indicadas en el punto 3.4 del Plan de Acción para la Conservación de las Aves de las Estepas Cerealistas y de forma complementaria las siguientes:  
- Conservación de elementos singulares (árboles aislados, islas de vegetación, muretes, construcciones tradicionales): queda prohibida su alteración.  
- Márgenes: prohibición de roturar las franjas de vegetación espontánea entre campos de cultivo.  
- Mantenimiento de todas las cubiertas de edificios existentes (bodega) con tejas, así como todas las nuevas construcciones deberán contar con acabados de tejas con primillares.  
- Mantener yermas los espacios entre filas de placas, con la autorización, a criterio del propietario, para realizar segados de la vegetación espontánea que vaya surgiendo.  
2. Respecto al programa de seguimiento, anualmente y de forma coordinada dentro del programa de seguimiento de aves esteparias que realiza el Servicio de Biodiversidad, se realizará anualmente una evaluación de las parejas reproductoras (nº parejas, localización y éxito reproductor) y del uso del hábitat de cernícalo primilla, dentro del área de DIC y en un radio de 1 km fuera de sus límites, con el objeto de determinar la afección de la instalación sobre esta especie.  
3. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, se deberá acreditar la disponibilidad de los mismos.  
4. Si en el desarrollo de las obras o en la fase de funcionamiento de las actuaciones previstas se observaran daños a terceros o impactos no detectados en la presente evaluación de impacto ambiental, se procederá a su estudio y corrección, en coordinación con esta Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
5. Se deberá obtener el Informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural de acuerdo al art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. Asimismo, la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificarlo inmediatamente a la Conselleria competente.  
6. En cuanto al alumbrado exterior, se prohibe la emisión de luz por encima de la horizontal. Únicamente se iluminarán las áreas que necesiten ser iluminadas con lámparas de baja intensidad, de vapor de sodio de baja presión, con el fin de no generar contaminación lumínica y no atraer a los insectos.  
7. Se procederá al desmantelamiento de todas las infraestructuras temporales ejecutadas, de forma inmediata tras finalizar su uso. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas aquellas áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados.  
8. Se presentará ante esta Dirección General de Gestión del Medio Natural en un plazo no superior a tres años, un Proyecto de Restauración de la parcela que será preceptivo la obtención de un informe emitido por parte de esta Dirección General en el que, en su caso se establecerán medidas a adoptar para la restauración.  
9. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del RD 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
10. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
11. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 27 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 67/2008-AIA.  
Título: DIC para huerto solar fotovoltaico 6MW Alhorines FV1.  
Promotor: Celemin Energy, SL.   
Autoridad sustantiva: Dirección Territorial de Alicante.  
Localización: paraje Alhorines, polígono 75, parcela 24 en Villena (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la obtención de la declaración de interés comunitario para la instalación de un huerto solar fotovoltaico de 6 MW, promovido por Celemin Energy, SL, conforme a la Ley 10/2004, de 9 de diciembre de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La instalación se pretende ubicar en la parcela 24 del polígono 75, en el paraje conocido como valle de los Alhorines en el municipio de Villena (Alicante). El territorio está clasificado como «suelo no urbanizable común» de acuerdo con el P.G.O.U del Ayuntamiento de Villena. El uso actual del suelo de la parcela objeto de estudio es el cultivo de secano, con una zona de matorral.  
La superficie total del terreno objeto de la declaración de interés comunitario es de 120.377 m², siendo la superficie efectiva de captación, es decir, la ocupada por los paneles solares de 42.197,40 m².   
El huerto solar está compuesto por 60 subhuertos solares de 100 kW, de producción de energía mediante módulos fotovoltaicos y su conexión a red, de potencia total prevista 6,0 MW y evacuación conjunta.  
Respecto a los módulos fotovoltaicos o paneles solares, se colocarán 510 módulos por subhuerto solar sobre estructuras metálicas de aluminio fijas. La separación entre las filas de módulos solares, será la más adecuada posible en función del tamaño de la parcela para que las pérdidas por sombras entre ellos sean mínimas. Los módulos generan electricidad en corriente continua, que es transformada en corriente alterna mediante un inversor. Tras pasar por un contador, se evacua la energía a la red eléctrica mediante conexión en M.T. a una tensión de 20 KV. Actualmente se ha solicitado a la compañía suministradora punto de conexión para evacuación de la energía producida.  
Se tiene previsto el lavado de los paneles, mensualmente, mediante camiones cisterna, sin acreditar la disponibilidad de recursos hídricos para la actuación.  
Se van a construir sesenta casetas transformadores que ocuparán 805,20 m² y un centro de conexión de compañía de 8,05 m² que conectará los subhuertos fotovoltaicos previstos, para de esa manera, realizar una evacuación común en el punto de conexión previsto por la empresa distribuidora.  
Se prevé un vallado perimetral mediante valla metálica galvanizada de 2m de altura, colocada sobre bases de hormigón mediante apoyos metálicos galvanizados.  
Alternativas.  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 3 de marzo de 2008, tuvo entrada en los Servicios Centrales de esta Conselleria, remitido por la Dirección Territorial de Alicante, el expediente para evaluación de impacto ambiental del proyecto «DIC para Huerto Solar Fotovoltaico 7,2 MW Alhorines FV2» en el término municipal de Villena, promovido por Celemin Energy, SL. La documentación remitida fue:  
- Proyecto técnico  
- Estudio de impacto ambiental  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) con número 5698, durante el plazo de 30 días hábiles, sin que se hayan formulado alegaciones al respecto. De la exposición pública mediante edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Villena, se han remitido tres alegaciones, de carácter ambiental, basadas en el impacto sobre especies de fauna catalogada. Las mismas han sido consideradas en los informes del Área de Espacios Naturales y el Servicio de Biodiversidad.  
En fecha 12 de marzo de 2008, se solicitó informe al Servicio de Biodiversidad al respecto de las posibles afecciones en relación a las aves recibiendo respuesta el 14 de abril de 2008.  
En fecha 12 de marzo de 2008, se solicitó informe al Área de Conservación de Espacios Naturales en relación a las posibles afecciones relevantes en relación a las aves como consecuencia de la ubicación de la instalación sobre una propuesta de ZEPA, recibiendo respuesta en fecha 12 de junio de 2008.  
Los informes sectoriales recibidos son:  
- Informe del Área de Espacio Naturales  
El ámbito de actuación se centra en una nueva ZEPA, «Els Alforins», propuesta por la Conselleria de Medio Ambiente, publicado su anuncio para información pública en el DOCV el 18 de enero de 2008, por su valor para la protección de aves como culebrera europea, águila real, aguililla calzada, halcón peregrino, búho real, chova piquirroja y collalba negra, son de importancia capital para la conservación de las siguientes especies de aves esteparias, cuyos principales hábitats en la Comunitat Valenciana no están incluidos en la red de IBA:  
Falco naumanni (cernícalo primilla)  
Tetrax tetrax (sisón común)  
Otis tarda (avutarda común)  
Pterocles orientalis (ganga ortega)  
Chersophilus duponti (alondra de dupont o ricotí)  
Bucanetes githagineus (camachuelo trompetero)  
Según la información disponible, la afección de todo el ámbito territorial de la actuación, sobre la ZEPA «Els Alforins», se concreta en la vinculación de 12,03, de las cuales se prevé actuar con la instalación de paneles solares y otras instalaciones sobre unas 9,51 hectáreas. En concreto, la actuación planteada por el promotor supondrá una ocupación porcentual del 0.15% de la superficie total de la ZEPA «Els Alforins», tomando en consideración para el cálculo la superficie a ocupar por el campo solar e instalaciones complementarias.  
Se considera compatible la instalación solar fotovoltaica siempre que se cumplan los condicionantes que se expresan en los puntos siguientes y en el Anexo I. Dichos condicionantes deberán integrarse en el proyecto definitivo.  
A continuación se exponen los condicionantes que se consideran de cumplimiento imprescindible:   
1. Por la documentación obrante en este Servicio, no se puede conocer con exactitud el trazado de la línea de evacuación, desde el campo solar hasta la línea de evacuación. En la actualidad, y en base a las informaciones recibidas del representante del promotor, se estudia la posibilidad de conexión a una estación base, a construir, en las cercanías de la planta solar y fuera del ámbito de la ZEPA. En cualquier caso la línea de evacuación se ejecutará soterrada.  
2. Dada la desaparición de unos hábitats susceptibles de ser ocupados por la avifauna protegida de la ZEPA, se considera prioritario el mantenimiento de la actividad agrícola en el resto de terreno asociado a la DIC y no utilizado para la instalación de paneles solares, y además se deberá acordar la vinculación de otras 9 hectáreas hasta poder aportar una cantidad de espacios similar a la ocupada por la actividad.  
Por lo que respecta a medidas correctoras, se establecen las que señala en el punto 3.4 el Plan de Acción para la Conservación de las Aves de las Estepas Cerealistas, y de forma complementaria otras como las siguientes:  
1. Conservación de elementos singulares (árboles aislados, islas de vegetación, muretes, construcciones tradicionales): queda prohibida su alteración.  
2. Márgenes: prohibición de roturar las franjas de vegetación espontánea entre campos de cultivo.  
3. Mantenimiento de todas las cubiertas de edificios existentes (bodega) con tejas, así como todas las nuevas construcciones deberán contar con acabados de tejas con primillares.  
4. Mantener yermas los espacios entre filas de placas, con la autorización, a criterio del propietario, para realizar segados de la vegetación espontánea que vaya surgiendo.  
Anexo I  
1. Medidas complementarias   
Teniendo en cuenta la problemática particular de mantenimiento de la actividad agrícola asociada a la conservación de las especies afectadas, puede ser necesario vincular la autorización de los proyectos evaluados a medidas de promoción activa de esta actividad tanto en aquellos espacios de las parcelas afectadas que no resulten ocupados por las instalaciones, como en otras parcelas incluidas en la misma zona con las que el promotor del proyecto pueda alcanzar acuerdos de cualquier naturaleza destinados a favorecer prácticas sostenibles con la avifauna. Dichas medidas pueden adoptar la forma siguiente:  
Medidas complementarias de carácter agroambiental.  
a. Mantenimiento de los rastrojos tras la cosecha: 1-2 meses en barbechos o 1-5 años en rotación.  
b. Mantenimiento de pastizales permanentes, evitándose la roturación de pastos, vertientes, canales y dominio público hidráulico para su transformación en cultivos, especialmente, leñosos.  
c. Pastoreo: ajuste de cargas en pastos, lindes y rastrojos para evitar la expansión del matorral, evitando paralelamente el sobrepastoreo y la eliminación de la vegetación natural.  
d. Plaguicidas: utilización preferente de aquellos productos de menores efectos ambientales (los clasificados como AAA y AAB), evitándose en todo caso su uso injustificado y preventivo.  
e. Adopción de variedades y prácticas compatibles con la conservación de las especies (evitándose en general el uso variedades tempranas y las labores agrícolas durante la época de reproducción). Además, se evitará especialmente la implantación de formaciones vegetales leñosas densas, incompatibles con los objetivos de conservación de los hábitats esteparios prioritarios, ya sea por medio de repoblaciones o por la introducción de cultivos leñosos.  
f. Adopción de buenas prácticas que eviten las quemas de rastrojos, lindes, orlas de vegetación lagunar, restos de poda, etc.  
2. Otras medidas complementarias ligadas a la conservación de hábitats esteparios  
En cultivos cerealistas:   
a. Procurar el mantenimiento de una estructura en mosaico del paisaje, tanto espacial como temporalmente.  
b. Fomentar la recuperación y mejora de los márgenes entre cultivos o franjas de terreno sin cultivar.  
c. Fomentar el mantenimiento sobre el terreno de los rastrojos el mayor tiempo posible o como mínimo, hasta el otoño.  
d. Incorporar la actividad ganadera como una herramienta de gestión de los rastrojos y control de la vegetación invasiva, reduciendo las necesidades de herbicidas y fertilizantes.  
e. Evitar la roturación de espacios yermos y fomentar la presencia de barbechos de diferentes tipologías, en un mínimo recomendado del 20% de cada explotación.  
- Informe del Servicio de Biodiversidad  
A solicitud del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Dirección General de Gestión del Medio Natural (N/Ref: 67/2008-AIA), y visto el expediente de evaluación de impacto ambiental de una instalación fotovoltaica de 6 MW, promovida por Celemin Energy, SL. a ubicar en el valle de los Alhorines, polígono 75, parcela 24 del término municipal de Villena (Alicante), se informa de lo siguiente:  
La citada instalación fotovoltaica propone ocupar unos terrenos en la actualidad dedicados a cultivos extensivos cerealistas que constituyen un hábitat idóneo para las aves esteparias valencianas, en especial para el sisón (Otis tetrax) y para el cernícalo primilla (Falco naumanni).  
Ambas especies están incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada (Decreto 32/2004, de 27 de febrero), la primera de ellas como «vulnerable» y la segunda como «en peligro de extinción», la máxima categoría de protección.  
De estas dos especies es sobre todo destacable el Cernícalo primilla. En el valle de los Alhorines esta especie mantiene una población de alrededor de 57 parejas (la mejor de la Comunitat Valenciana) y, una parte de dicha población, utiliza habitualmente la zona donde se propone ubicar la instalación fotovoltaica como área de alimentación y campeo durante la época de nidificación y dispersión.  
Aunque en el arriba mencionado estudio de evaluación de impacto ambiental se cita brevemente la presencia del cernícalo primilla, en el mismo no se contempla ninguna medida especifica que corrija o minimice la afección sobre dicha especie.  
Recordar también que los terrenos donde se pretende ubicar la instalación fotovoltaica se encuentran incluidos dentro de una de las zonas que recientemente la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda ha propuesto como ZEPA (zona de especial protección para la aves) en aplicación de la Directiva 79/409/CEE, dado su interés para la conservación de las aves esteparias valencianas.   
Dicha propuesta se encuentra en la actualidad en exposición pública. (Información pública del proyecto de acuerdo del Consell de ampliación de la red de zonas de especial protección para las aves -ZEPA- de la Comunitat Valenciana, DOCV de 18 de enero de 2008).  
Afecciones legales.  
La producción de energía está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.  
Como productor de residuos, debe cumplir lo establecido por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, y demás normativa vigente en materia.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
Las parcelas donde se pretende ubicar la actuación afectan a una nueva ZEPA, Els Alforins, propuesta por la Conselleria de Medio Ambiente, publicado su anuncio para información pública en el DOCV el 18 de enero de 2008. Por este motivo se ha solicitado informe al Servicio de Biodiversidad y al Área de Conservación de Espacios Naturales, que se reflejan en el apartado de tramitación administrativa. Además, existen en el entorno elementos sensibles como son el LIC Els Alforins, LIC Salero y Cabecicos de Villena y el LIC Sierra de las Salinas.  
Se indica que no existen yacimientos, patrimonio de bienes de interés catalogados que puedan verse afectados por la actuación. En caso de localizarse, se avisaría de inmediato al organismo competente.  
La zona está catalogada como de vulnerabilidad baja de acuíferos de acuerdo con la cartografía temática publicada por la Generalitat Valenciana y no existe riesgo de inundación según PATRICOVA.  
Las acciones susceptibles de causar impacto se considera que son:  
Edafología:  
- Desbroce y despeje del terreno, movimiento de tierras en general. El impacto ocasionado por estas acciones consiste en la pérdida de tierra vegetal.  
- Presencia de la actuación, explanación y ejecución de viales de zahorra, construcción de edificios auxiliares. En este caso, se evalúa la ocupación de suelo por dicha actuación, con los consecuentes cambios en la estructura del mismo.   
- Tráfico de vehículos y maquinaria.  
Geología y Geomorfología:  
- Movimiento de tierras en general. Estas acciones afectan a la forma natural del terreno, se intentará minimizar este impacto, adaptando al máximo la actuación a la misma.  
Procesos erosivos:  
- Desbroce y despeje, movimiento de tierras.   
- Explanación y ejecución de viales de zahorra, presencia de la actuación. Afectan negativamente en la detención de la erosión pues suponen una sustitución del suelo vegetal por caminos de zahorra compacta.   
Red hidrográfica:  
- Movimiento de tierras en general. Se pueden producir procesos erosivos que pueden provocar arrastres hasta los cauces naturales más cercanos. Puede ser minimizado mediante la implantación de medidas preventivas.  
Las acciones susceptibles de crear alteraciones en el medio ambiente en las diferentes fases de la actuación:  
Fase de construcción:  
- Ocupación de terrenos y caminos.  
- Desbroce y despeje: se hace necesario el acondicionamiento de la parcela debido al cambio de usos del suelo.  
- Movimiento de tierras en general: excavaciones necesarias para la ejecución de los servicios asociados al nuevo uso del suelo: zanjas, explanaciones,....  
- Explanación y ejecutado de viales de zahorra.  
- Acopio de materiales.  
- Tráfico de vehículos y maquinaria: relacionado con la necesidad del suministro de materiales en todo el proceso constructivo.  
- Construcción de edificaciones.  
- Desarrollo de actividades económicas.  
- Creación de empleo.  
Fase de explotación:  
- Presencia de la actuación.  
- Construcción de edificaciones.  
- Presencia de edificios.  
- Tránsito de vehículos y personas.  
- Consumo de agua.  
- Desarrollo de actividades económicas.  
- Creación de empleo.  
Como medidas preventivas se señalan, ente otras:  
- Riegos frecuentes con agua para minimizar la emisión de partículas de polvo a la atmósfera. Como alternativa, aplicar una capa de productos estabilizadores del polvo.  
- Balizamiento de la zona de afección generada para la ejecución de la actuación para evitar que se afecte una superficie mayor que la necesaria.  
- Se evitará la generación de sobrantes de obra siendo utilizados en la propia construcción y, en caso de que sea necesario el vertido de los sobrantes, éste se realizará en lugares actualmente controlados, debidamente legalizados y controlados.  
- La actuación en si ya está dotada de una red de canalización de aguas pluviales.  
- En caso de efectuar cualquier operación que pudiera representar un posible vertido contaminante, se procederá a su rápida limpieza.  
- No se cambiará el aceite de la maquinaria ni s reparará ésta en las zonas no autorizadas estableciendo un sistema de recogida de residuos tóxicos que serán entregados a gestor autorizado.  
- Con el fin de reducir las molestias producidas por el tránsito de camiones, se recomienda que la velocidad de circulación en los camiones de acceso a la actuación sea inferior a 50 km/h. Además la maquinaria se ajustará a los niveles de ruido permitidos por la legislación vigente.  
- Durante la fase de obra se establecerán un punto de recogida controlada de los residuos.  
- Con el fin de integrar ecológica y paisajísticamente el entorno se ha previsto una altura máxima de las estructuras soporte de los paneles fotovoltaicos similar a la altura media de los cultivos circundantes.  
Se pretenden además otras medidas correctoras y compensatorias tales como:  
- Durante la fase de ejecución de las obras y una vez terminadas las mismas, se procederá a la retirada de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en la zona, así como la adecuación y limpieza de cualquier área de terreno afectada por las mismas. Los residuos irán a vertederos autorizados que previamente habrán sido designados por el contratista.  
- Se prevé la reutilización de la totalidad de las tierras procedentes de excavación de zanjas y zapatas.  
- Los restos vegetales procedentes de los desbroces realizados previamente al decapado serán triturados in situ, para facilitar la descomposición de los mismos y la incorporación de materia orgánica al suelo. Se evita el riesgo de erosión e incendios.  
- Reposición de caminos y viales.  
Cabe indicar que en el estudio de impacto ambiental no se incluye un programa de vigilancia ambiental considerado necesario para garantizar el cumplimiento de las indicaciones y medidas correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental.  
Las medidas correctoras deberán aplicarse de acuerdo con los condicionantes que se establecen en la presente resolución.  
Respecto a la línea eléctrica necesaria para la evacuación, se efectuará la valoración ambiental de la misma mediante el procedimiento de evaluación de impacto ambiental correspondiente. Se deberá tener en cuenta para la misma lo indicado en el informe del Área de Espacios Naturales.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad se ha sometido al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental en aplicación del artículo 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, modificado por el artículo 112 de la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se le aplique la Ley 2/1989. de Impacto Ambiental.   
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto DIC para huerto solar fotovoltaico 6 MW promovido por Celemin Energy, SL, a ubicar en el paraje Alhorines, parcela 24, del término municipal de Villena, provincia de Alicante, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado, así como del apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Como medida para preservar los valores ambientales correspondientes a las aves esteparias, deberán cumplirse los condicionantes señalados en los informes emitidos por el Área de Espacio Naturales (incluidas las complementarias del Anejo I del informe) y el Servicio de Biodiversidad que se resumen en las siguientes:  
a. Mantener la actividad agrícola en el resto de terreno asociado a la DIC y no utilizado por las instalaciones, y además se deberá acordar la vinculación de otras 9 hectáreas hasta poder aportar una cantidad de espacios similar a la ocupada por la actividad, realizando las prácticas agrícolas reflejadas como Anejo I del informe del Área de Espacios Naturales.  
b. Establecer las medidas correctoras indicadas en el punto 3.4 del Plan de Acción para la Conservación de las Aves de las Estepas Cerealistas y de forma complementaria las siguientes:  
- Conservación de elementos singulares (árboles aislados, islas de vegetación, muretes, construcciones tradicionales): queda prohibida su alteración.  
- Márgenes: prohibición de roturar las franjas de vegetación espontánea entre campos de cultivo.  
- Mantenimiento de todas las cubiertas de edificios existentes (bodega) con tejas, así como todas las nuevas construcciones deberán contar con acabados de tejas con primillares.  
- Mantener yermas los espacios entre filas de placas, con la autorización, a criterio del propietario, para realizar segados de la vegetación espontánea que vaya surgiendo.  
2. Respecto al programa de seguimiento, anualmente y de forma coordinada dentro del programa de seguimiento de aves esteparias que realiza el Servicio de Biodiversidad, se realizará anualmente una evaluación de las parejas reproductoras (nº parejas, localización y éxito reproductor) y del uso del hábitat de cernícalo primilla, dentro del área de DIC y en un radio de 1 km fuera de sus límites, con el objeto de determinar la afección de la instalación sobre esta especie.  
3. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, se deberá acreditar la disponibilidad de los mismos.  
4. Si en el desarrollo de las obras o en la fase de funcionamiento de las actuaciones previstas se observaran daños a terceros o impactos no detectados en la presente evaluación de impacto ambiental, se procederá a su estudio y corrección, en coordinación con esta Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
5. Se deberá obtener el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. Asimismo, la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificarlo inmediatamente a la Conselleria competente.  
6. En cuanto al alumbrado exterior, se prohíbe la emisión de luz por encima de la horizontal. Únicamente se iluminarán las áreas que necesiten ser iluminadas con lámparas de baja intensidad, de vapor de sodio de baja presión, con el fin de no generar contaminación lumínica y no atraer a los insectos.  
7. Se procederá al desmantelamiento de todas las infraestructuras temporales ejecutadas, de forma inmediata tras finalizar su uso. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas aquellas áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados.  
8. Se presentará ante esta Dirección General de Gestión del Medio Natural en un plazo no superior a tres años, un proyecto de restauración de la parcela que será preceptivo la obtención de un informe emitido por parte de esta Dirección General en el que, en su caso se establecerán medidas a adoptar para la restauración.  
9. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del RD 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades Potencialmente Contaminantes del Suelo.  
10. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
11. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 27 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 38/2008 - AIA.  
Promotor: Tecnigrés, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: solicitud de la autorización ambiental integrada para la fabricación de pavimento cerámico.  
Localización: carretera de Castellón a Sant Joan de Moró (CV-160), km 0,400.  
Órgano sustantivo: 266/06 IPPC SClCo/CLD.  
Descripción del proyecto  
1. Características.  
Las instalaciones se sitúan en el km 0,400 de la carretera de Castellón a Sant Joan de Moró (CV-160), en el Municipio de Sant Joan de Moró (Castellón) y se dedican a la fabricación de azulejos.  
La superficie del terreno construido es 25.535 m², sobre un solar de 43.733 m². Las instalaciones están situadas sobre suelo urbano industrial, siendo compatible dicha industria con las determinaciones del vigente PGOU de Sant Joan de Moró, tanto de edificación como de usos.  
La producción de pavimento cerámico en el año 2005 fue de 44.748 toneladas, actualmente es de 142.696 tm y se espera mantener; como supera las 75 toneladas diarias, es una actividad sometida a evaluación de impacto ambiental, pues está catalogada en el Anexo I, grupo 4, letra «l», del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos.  
La sociedad posee licencia municipal de actividad otorgada por el Ayuntamiento de Sant Joan de Moró.  
No está prevista la ampliación del número de hornos. Existen elementos que causan baja (los números de referencia figuran en el Proyecto Básico): 10 agitadores (ref. 35), 1 elemento de aspiración (ref. 39), 2 compresores (refs. 47 y 49).   
Se montan una serie de elementos (los números de referencia figuran en el Proyecto Básico): 1 prensa (ref. 59), 1 cinta (ref. 60), 2 salidas de secado a esmaltado (ref. 61 y 62), 1 rulera (ref. 63), 4 molinos (ref. 64), 3 depósitos (ref. 65); 30 cocios metálicos con agitador (ref. 66), un puente grúa (ref. 67), 2 líneas de esmaltación (ref. 68 y 69), 2 máquinas para carga y descarga sobre vagonetas (ref. 70), 2 máquinas automáticas de carga y descarga (ref. 71), 2 líneas de selección (ref. 72), 1 túnel de retractilado (ref. 73), 2 fosas sépticas (ref. 74), 2 filtros de mangas (ref. 75 y 76) y 1 depósito para almacenar gasóleo (ref. 77).  
Durante la vigencia de la autorización ambiental integrada, se instalarán: 1 parque de vagonetas (ref. 78), 2 máquinas automáticas de carga y descarga (ref. 79), 2 líneas de selección de producto acabado (ref. 80), 2 máquinas automáticas de carga y descarga para rectificación y pulido (ref. 81), 1 máquina automática de carga y descarga (ref. 82), 4 líneas de rectificado (ref. 83), 2 líneas de pulido y lapado (ref. 84), 1 línea mixta de lapado (ref. 85), 2 máquinas automáticas de carga y descarga (ref. 86), 1 máquina automática doble de carga y descarga (ref. 87), 1 planta depuradora (ref. 88), 2 filtros prensa (ref. 89), 1 línea eléctrica (ref. 90), 1 instalación eléctrica con C.T. (ref. 91), 1 instalación eléctrica de B.T. (ref. 92) y 1 planta de aire comprimido (ref. 93).  
Las materias primas que se emplean son arcillas atomizadas, esmaltes, engobes, serigrafías y colores cerámicos.  
La energía consumida en el proceso industrial es eléctrica y también procede de la combustión del gas natural. Durante el año 2005 se consumieron 5.961.000 kwh de energía eléctrica y 34.191.860 kwh de gas natural, cantidades que en el futuro pasarán a ser de 20.416.347 kwh y 92.111.040 kwh respectivamente.  
El proceso de fabricación se inicia con la recepción y almacenamiento de la arcilla atomizada, continúa seguidamente con el prensado y secado de piezas, el esmaltado, la monococción, la clasificación, el envasado, el almacenaje y la expedición. En el futuro se incorporarán posteriormente a la monococción los procesos de pulido, lapado y rectificado. Los esmaltes se preparan en la misma fábrica.  
El suministro de agua procede de la red de abastecimiento público y de dos pozos situados dentro de la parcela, los cuales disponen de sus concesiones administrativas por un caudal total anual de 55.440 m³. En el año 2005 se consumieron 16.850 m³, de los cuales 16.739 m³ procedían de los pozos y 111 m³ de la red de abastecimiento público. En el futuro se estima que las necesidades anuales llegarán a ser de 46.078 m³ procedentes de los pozos y se mantendrá el mismo consumo de la red pública.  
Las aguas pluviales se canalizan hacia el barranco de la Rachina a través del drenaje de los viales que están asfaltados.  
Las aguas residuales sanitarias proceden de los aseos, vestuarios y otros usos asimilables a los anteriores; durante el año 2005 alcanzaron el volumen de 650 m³ y con las ampliaciones se estima que se aproximará a los 683 m³. Las aguas se recogen en dos fosas sépticas contiguas, donde decantan los sólidos y se someten a un proceso biológico. Un gestor de residuos traslada los lodos hasta una EDAR. El efluente sobrenadante se envía a una balsa situada en superficie, donde se mezcla con las aguas residuales industriales decantadas, hasta su recogida y traslado por gestor autorizado a una industria de atomizado de arcillas (Atomcer, Atomix).  
Las aguas residuales industriales no se someten actualmente a tratamiento alguno y se almacenan, como se explicaba antes, en superficie hasta su retirada a una atomizadora para su valorización. En el año 2007 se generaron 14.200 m³ de aguas residuales industriales.  
En el futuro próximo se prevé la depuración físico-química de las aguas residuales industriales procedentes de la sección de rectificado y pulido, así como reutilizar el efluente sobrenadante, a la vez que los lodos serán retirados por un gestor autorizado para valorizarlos en una atomizadora.  
Las emisiones atmosféricas de naturaleza gaseosa proceden de la combustión del gas natural con aporte de aire en exceso, de modo que la cantidad de oxígeno es superior a la relación estequiométrica de la combustión completa.   
Las emisiones de partículas a la atmósfera se reducen con el empleo de filtros de mangas y el empleo de cabinas para la aplicación de esmaltes.  
Tecnigres SA, está inscrito como pequeño productor de residuos tóxicos y peligrosos con el nº 1207492.  
Los residuos peligrosos que se producen son: sólidos cerámicos, productos cerámicos caducados, mangas de filtros, envases metálicos, envases de plástico, envases de papel, aerosoles, trapos impregnados, telas de pantalla, aceite industrial usado, tubos fluorescentes y lámparas de mercurio, revestimientos y refractarios. En el año 2005 se produjeron 8.627 kilogramos de residuos peligrosos.  
Los residuos no peligrosos que genera la actividad son: mezclas de residuos (LER 200301), residuos cerámicos cocidos, residuos de vidriado, lodos acuosos que contienen materiales cerámicos, suspensiones acuosas que contienen materiales cerámicos, mezclas anteriores al proceso de cocción, partículas y polvo (LER 101201 y 101203), residuos de madera, residuos de papel y cartón, residuos de plástico y residuos de chatarra.  
En las instalaciones existe una torre de refrigeración y dos depósitos de agua, uno previo a la instalación y otro intermedio.   
2. Alternativas medioambientales.   
Por tratarse de una fábrica establecida y en funcionamiento desde hace años, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
El titular fabrica sus productos con las mejores técnicas disponibles, por lo que tampoco se plantean alternativas a este aspecto.  
Tramitación administrativa   
1. Tramitación.   
En fecha 13 de febrero de 2008, el Área de Calidad Ambiental remite un ejemplar del estudio de impacto ambiental, una copia del proyecto básico de solicitud de autorización ambiental integrada, documentación complementaria del proyecto básico y el proyecto para solicitud de licencia municipal de industria cerámica; solicita que se someta a evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública.   
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana n.º 5586, del 28 de agosto de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.  
No se ha solicitado información complementaria.  
Informes sectoriales.   
No se han solicitado.  
Afecciones legales medioambientales.  
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre entes medioambientales protegidos por la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La fabricación de pavimento cerámico por Tecnigres SA, es una actividad que consume cantidades importantes de energía y genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera. También se producen residuos, vibraciones y contaminación acústica.   
Las aguas residuales industriales contienen metales pesados, si no se manipulan adecuadamente dentro de las instalaciones preparadas a tal efecto, pueden contaminar las aguas superficiales y también el agua subterránea.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
El promotor remite un certificado, expedido por un técnico competente, para acreditar que balsa donde se recogen las aguas residuales industriales está impermeabilizada.  
Los residuos tóxicos y peligrosos, se segregan y almacenan en envases, depósitos, bolsas, contenedores y bidones, se etiquetan y clasifican por tipos; se almacenan bajo cubierta, con solera impermeable, se disponen sobre cubetos de seguridad y son recogidos por gestor autorizado antes de seis meses.   
Los esmaltes y colores se manipulan en el interior de la nave, allí se mezclan y acondicionan; en este lugar se dispone de solera impermeable y canaleta de dimensiones adecuadas para el volumen de aguas residuales industriales que se generan.   
Los testillos crudos se trituran y se envían a una fábrica atomizadora de arcillas para procesos de valorización de residuos se realizan en fábricas externas.  
La combustión del gas natural se realiza en exceso de aire, por lo que se generan gases menos contaminantes que en el caso de la combustión incompleta.   
Tecnigres SA, mezcla en una misma balsa el efluente sobrenadante de las fosas sépticas con las aguas residuales industriales que han sido decantadas, un gestor autorizado traslada la mezcla a una fábrica atomizadora de arcillas para su valorización. El artículo 47.2 de La Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunitat Valenciana, dice textualmente:  
«Queda prohibido el abandono, vertido o eliminación incontrolada de residuos en todo el territorio de la Comunitat Valenciana, así como toda mezcla o dilución de los mismos que dificulte su gestión».  
Las aguas residuales sanitarias son residuos distintos de los propios del proceso productivo, por lo tanto, debería considerarse el caso por el organismo competente en materia de residuos. Por otro lado, el que no exista una red de alcantarillado municipal para verter las citadas aguas no es óbice para que el gestor autorizado que retira habitualmente los lodos de las fosas sépticas, u otro gestor, retire además el efluente.   
El exterior de las instalaciones se limpia con frecuencia para evitar la acumulación de suciedades.  
Las emisiones de partículas a la atmósfera se depuran mediante filtros de mangas, además la aplicación del esmalte se realiza dentro de cabinas.   
Una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental ha verificado las emisiones atmosféricas de gases y partículas en fecha 9 de diciembre de 2004, verificando que los niveles son inferiores a los umbrales legales establecidos en el punto 27 del Anexo IV, del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico.   
Los cálculos realizados siguiendo el procedimiento explicado en el Anexo II de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre Prevención y Corrección de la Contaminación Atmosférica de Origen Industrial, revelan que las chimeneas de los hornos y secaderos precisan, y además disponen, de ventilación forzada para dispersar correctamente los productos contaminantes emitidos.  
Según el informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, facilitado por el Área de Calidad Ambiental, el promotor ha remitido una auditoría acústica medida en 7 puntos situados en el exterior de las instalaciones; el resultado de la misma muestra que los niveles acústicos de recepción externos son actualmente inferiores a los 60 dB(A) durante el período nocturno y 70 dB(A) durante el período diurno. Tecnigres SA, también ha realizado el cálculo estimado de los niveles de ruido con las instalaciones ya ampliadas, la estimación arroja valores por debajo de los límites legalmente establecidos. El informe recomienda que se comprueben los niveles acústicos de recepción externos mediante una auditoría cuando se pongan en marcha las nuevas instalaciones.  
En la visita técnica a las instalaciones no se pudieron observar las dos tuberías que desaguan al cercano barranco de la Rachina, las cuales figuran representadas en el plano 8.5.1 «plano de ubicación de puntos de vertido de aguas», debido principalmente al gran desarrollo de la vegetación del talud. No obstante lo anterior, no se apreciaron señales de erosión hídrica en los puntos de vertido.   
El promotor manifiesta, en la documentación complementaria del proyecto básico, que aún no dispone de autorización del organismo de cuenca para verter las aguas pluviales al dominio público hidráulico.  
Consideraciones jurídicas.   
1. El proyecto constituye, según lo previsto en el Anexo I, grupo 4, letra «l», del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél; según se desprende del Artículo 3.1, del citado Real Decreto Legislativo 1/2008.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de otras autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el Proyecto Básico de la Sociedad Tecnigres SA, para la solicitud de la autorización ambiental integrada de sus instalaciones, localizadas en el hectómetro 4 de la carretera CV-160 de Castellón a Sant Joan de Moró (Castellón), siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras siguientes:  
1. Las aguas residuales sanitarias son residuos distintos de los propios del proceso productivo, que se mezclan con el agua residual industrial decantada, por lo tanto, debería considerarse el caso por el organismo competente en materia de residuos.  
2. Una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental auditará las emisiones atmosféricas con una frecuencia mínima de 3 años, para verificar que los focos de emisión canalizados cumplen con los valores límite establecidos en el documento denominado «Objetivos en Materia de Protección del Ambiente Atmosférico para la Industria Cerámica», los cuales indicará oportunamente la autoridad administrativa sustantiva en la autorización ambiental integrada. Cuando entren en producción el horno nº 2 y los secaderos correspondientes, se auditarán las emisiones de los mismos y se remitirán los resultados al órgano sustantivo.  
3. El promotor realizará inspecciones periódicas de autocontrol de las emisiones atmosféricas, según establecen los artículos 28 y 29 de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial, y las anotará en el libro oficial de registro para actividades potencialmente contaminadoras, según el modelo del anexo lV (artículo 33). El órgano sustantivo fijará la frecuencia de dichas inspecciones.  
4. Cuando entre en producción el horno n.º 2, y también una vez completada la ampliación de las instalaciones, Tecnigres SA, auditará los niveles acústicos de recepción externos en un plazo que fijará el órgano sustantivo.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 3 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 174/2008-AIA.  
Título: Industria de fabricación de elaborados cárnicos y sala de despiece. Paterna (Valencia).  
Promotor: Carnes Estellés, SA.  
Órgano sustantivo: Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Descripción del proyecto.  
La industria de elaborados cárnicos se encuentra en el kilómetro 8,2 de la carretera de Ademuz, en el término municipal de Paterna. La actividad realizada por la fábrica es la elaboración de productos cárnicos a partir de canales de porcino y vacuno.  
Para realizar tal actividad, la empresa cuenta con varios módulos. En el módulo de despiece se realizan las operaciones necesarias tanto para comercializar productos de cerdo despiezados como para obtener materia prima a utilizar en los procesos de fabricación de productos elaborados.  
Las canales obtenidas se refrigeran en cámaras o bien se congelan para su posterior utilización.  
En el módulo de fábrica de elaborados se realizan las operaciones para la obtención de productos cárnicos cocidos y frescos.  
La industria se abastece desde un pozo con inscripción en el registro de aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 14 de noviembre de 1995. Además se dispone de abastecimiento de agua potable desde la red pública.  
Las aguas residuales se gestionan por medio de estación depuradora siendo el efluente resultante vertido a la red general de saneamiento. Los fangos generados en el proceso de depuración se deshidratan con un decanter centrífugo siendo trasladados éstos a vertedero por gestor autorizado.  
En cuanto a las aguas pluviales, éstas son vertidas al barranc D'Endolça.   
Con el objeto de optimizar sus costes energéticos, la empresa cuenta con una planta de cogeneración de ciclo simple con dos motores de gas de 1,4 MW de potencia total aproximada. Dicha planta cuenta con Declaración de Impacto Ambiental dictada mediante Resolución de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio de fecha 31 de mayo de 2000.  
Entre la documentación aportada se destaca:  
- Estudio acústico: se realizó en el exterior de la planta mediante mediciones nocturnas y diurnas. No se detectaron niveles acústicos por encima de los permitidos por la legislación aplicable.  
- Plan de gestión de residuos: incluye copia de la aceptación por parte de gestores autorizados de los residuos procedentes de la empresa.  
Tramitación administrativa.  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
El expediente fue remitido desde el Área de Calidad Ambiental teniendo entrada en el Área de Evaluación Ambiental el día 19 de Mayo de 2008.  
La información pública se realizó mediante inserción de anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 4 de febrero de 2008.   
Afecciones legales.  
Según certificado emitido por el Ayuntamiento de Paterna, la actividad se desarrolla en suelo urbano con la calificación de industrial siendo el uso pretendido compatible con el planeamiento del municipio.   
La actuación propuesta no se encuentra en el ámbito de espacios protegidos en virtud de la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres; tampoco afecta a Montes de Utilidad Pública, vías pecuarias ni zona propuesta de ampliación para ZEPAs en la Comunitat Valenciana.  
El proyecto propuesto no afecta a espacios incluidos en el ámbito de protección de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.   
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental divide los impactos esperados según las actividades realizadas en la fábrica. Así, en la fase de despiece se destaca la generación de rechazos sólidos, la producción de vertidos líquidos derivados de las operaciones de limpieza de equipos e instalaciones, y el consumo de energía eléctrica en las instalaciones frigoríficas como las acciones que en mayor medida pueden afectar a los elementos ambientales.  
En la producción de elaborados, la generación de subproductos y otros residuos como restos de envases y embalajes, los vertidos líquidos procedentes de las operaciones de cocción, refrigeración y limpieza de las instalaciones, la emisión de olores como consecuencia de los procesos productivos, el consumo de energía y la emisión de ruidos serán los efectos que pueden causar impactos sobre los elementos ambientales.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Con relación a los impactos esperados, la industria de elaborados cárnicos establece una serie de medidas correctoras entre las que se destacan las siguientes:  
- Instalación de sistemas efectivos para evitar la entrada de restos orgánicos al sistema de desagüe disminuyendo así la carga contaminante de las aguas residuales.  
- Reducción del consumo de agua y de generación de aguas residuales mediante las revisiones de la red para detectar fugas, instalación de sistemas de corte automático, programación adecuada de la limpieza de la fábrica con sistemas de baja presión, instalación de tomas de agua para mangueras con conexión rápida y cierre automático.  
- Reducción de la contaminación: instalación de EDAR en la fábrica y tratamiento de lodos.  
- Reducción de olores mediante adecuados sistemas de colectores que eviten el estancamiento de las aguas.  
- Reducción de vertidos o emisiones incontrolados de la maquinaria mediante un adecuado mantenimiento de ésta.  
- Reducción del consumo energético y de la contaminación atmosférica mediante la instalación de planta de cogeneración, la utilización de gas natural y la utilización de adecuados aislamientos térmicos.  
- Reducción de la contaminación mediante la gestión de residuos de acuerdo con la legislación vigente.  
El aspecto más importante a considerar en el programa de vigilancia ambiental es la propuesta de indicadores ambientales con el fin de realizar un seguimiento adecuado del plan y facilitar la toma de decisiones.   
Se proponen (entre otros) los siguientes indicadores ambientales: volumen anual de agua consumida, volumen máximo y medio mensual de agua residual generada por la actividad, características del agua residual generada y tratada.   
Cualquier aumento o desviación con respecto a los parámetros previstos tendría como consecuencia la revisión de los elementos correctores.  
Se considera que el estudio de impacto ambiental no ha tendido en cuenta de manera suficiente la cercanía de los núcleos de población cercanos, alguno de ellos a menos de 300 metros de la fábrica. Aunque el entorno donde se sitúa ésta se encuentre afectado por importantes infraestructuras, se debe procurar en la medida de lo posible que tanto la actividad de la fábrica como su presencia física no agrave la situación de un entorno en exceso antropizado.   
Por otro lado se señala que se ha previsto en el estudio de impacto ambiental la disminución de los impactos más importantes inherentes a este tipo de actividad pero minimizando impactos que no deben obviarse como es la repercusión de las instalaciones sobre el paisaje.  
En cuanto a la planta de cogeneración se entiende válida la Resolución de 31 de Mayo de 2000 teniendo en cuenta siempre que los parámetros exigidos en dicha DIA deben adaptarse a los condicionantes que imponga la autorización ambiental integrada que al efecto se dicte.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I, 1.j.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3.El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «fabricación de productos elaborados cárnicos y sala de despiece» en el término municipal de Paterna, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. El consumo de agua de pozo no excederá la cantidad fijada por la Confederación Hidrográfica del Júcar. Se estudiará la posibilidad de implantar sistemas de recirculación de aguas que permitan realizar un menor consumo del recurso.  
2. Se ocultarán mediante pantalla vegetal las zonas de acumulación de residuos así como la planta depuradora de aguas residuales velándose en la medida de lo posible por una adecuada integración de la fábrica mediante su ocultación por medio de pantallas vegetales.  
3. En caso de influencia de los vientos dominantes de la zona en la dispersión de olores se deberán establecer medidas correctoras tales como el cambio de zonas de acumulación de residuos y el establecimiento de pantallas vegetales.  
Este hecho se reflejará en los documentos que se elaboren en el programa de vigilancia ambiental y se integrará el parámetro «dispersión de olores» como indicador ambiental.   
Se evitará en la medida de lo posible y sobre todo en el caso de los subproductos animales, su trasiego en las horas más calurosas del día.  
4. En cuanto al almacenamiento de productos químicos y residuos, éstos se realizarán en adecuadas condiciones de seguridad y salubridad tanto para el medio ambiente en general como para el personal que trabaja en la fábrica con independencia de lo que a tal efecto imponga la autorización ambiental integrada.   
5. Se intentará una reducción de residuos «en origen» mediante la programación de las compras así como por medio de la elección de productos que supongan un menor rechazo de embalajes / recipientes.  
6. En cuanto a la generación de ruidos, no solo se velará por la adecuación a la legislación vigente y a los preceptos de la autorización ambienta integrada sino que se velará por el adecuado bienestar de los trabajadores receptores directos de estos ruidos y vibraciones.  
7. Se establecerá un protocolo de actuación ante el posible fallo del sistema de depuración de la fábrica.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 2 de julio de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML