Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9415, del 30-08-2022 (2022/7818)

RESOLUCIÓ de 22 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de població de Xodos, polígon 1, parcel·la 88, en el paratge la Vega, al terme municipal Xodos. Expedient: (2038635) 106/2021/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9415

Data del DOGV
:   30-08-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7818

CVE


Data del document
:   22-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Xodos](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de població de Xodos, polígon 1, parcel·la 88, en el paratge la Vega, al terme municipal Xodos. Expedient: (2038635) 106/2021/AIA. [2022/7818]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 106/2021/AIA (2038635).  
Títol: Projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de població de Xodos, al paratge la Vega. Terme municipal de Xodos (Castelló).  
Promotor: Direcció General de l'Aigua. Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes. Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Sol·licitant de la concessió: Ajuntament de Xodos (Castelló).  
Localització: terme municipal de Xodos (Castelló). Polígon 1, parcel·la 88, paratge la Vega.  
  
Descripció del projecte  
El municipi de Xodos té durant l'any una població conjunta estable entorn de 112 habitants, que es duplica en època estival. Aquesta circumstància condueix al fet que el subministrament d'aigua resulte a vegades insuficient, atesa la forta demanda estacional. L'actual proveïment urbà es realitza a partir d'un sol brollador de cabal variable, que presenta problemes de terbolesa i episodis d'esgotament estival per la qual cosa, a vegades, el proveïment es realitza mitjançant cubes. Per tant, resulta necessari augmentar i garantir la capacitat de subministrament del municipi mitjançant l'execució d'una captació d'aigües subterrànies que aprofite els aqüífers existents al terme municipal. Davant la situació actual, s'ha de preveure que el funcionament de la nova captació durant la seua vida útil serà principalment de manera parcial durant el període hivernal (unes poques hores a la setmana), ja que existeix en l'actualitat un brollador que, durant l'hivern, aconsegueix proveir la població. El seu funcionament principal es produiria en època estival, el qual pot arribar a funcionar les 24 hores diàries. En la documentació es defineixen les obres necessàries per a això, mitjançant la perforació i el condicionament d'un sondeig d'investigació que permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània en quantitat i qualitat suficient per a garantir el proveïment urbà. Per a estimar la demanda d'aigua s'ha considerat una dotació de 250 l/hab/dia per a un consum normal de huit mesos a l'any i un consum punta de quatre mesos amb població estacional. Segons els càlculs del projecte, la demanda anual apujaria a 13.580 m³, que podrien cobrir-se amb un cabal màxim de 2,92 l/s.  
  
Aquest sondeig captarà l'aqüífer juràsic del Maestrat (subsistema 55.03, Maestrat), enquadrat dins del sistema 55 (Javalambre-Maestrat). Segons la denominació actual, es localitza sobre la massa d'aigua subterrània Maestrat occidental, amb codi 080.108. Es preveu que el sondeig travesse materials del juràsic superior, començant amb 6 m de materials de farciment (plioquaternari), de 6 m a 75 m calcàries dolomítiques, de 75 m a 100 m margues, de 100 m a 320 m calcàries massives, de 320 m a 380 m dolomies amb fissures i des de 380 m a fi de sondeig (500 m) calcàries i calcàries dolomítiques amb fissures.  
L'obra es realitzarà a rotopercussió i tindrà 500 m de profunditat, amb un diàmetre de perforació de 550 mm en els primers 12 m, de 445 mm des dels 12 m fins als 100 m, en previsió de caiguda de materials, i de 390 mm des de 100 m fins a fi de sondeig. S'entubarà íntegrament: amb canonada d'acer de 500 mm de diàmetre interior i 6 mm de grossària fins als 12 m, cimentant l'espai anul·lar per a evitar l'entrada d'aigües de percolació superficials i elements potencialment contaminants; de cap de sondeig fins a 100 m amb canonada de 400 mm, de la mateixa grossària i d'aquesta profunditat fins a fi de sondeig amb canonada de 320 mm i 8 mm de grossària. De 300 m fins a 494 m de profunditat, la canonada estarà encunyada de manera alterna per a constituir la zona filtrant del sondeig. Finalitzada l'obra de perforació i entubament es procedirà a la seua neteja i desenvolupament primari mitjançant air-lift i al seu desenvolupament final mitjançant la injecció de dues descàrregues de 24 t d'àcid clorhídric al 30 % a fi d'augmentar i netejar les fissures de la formació i de millorar el cabal específic del pou. Després de finalitzar aquesta operació es realitzarà un assaig de bombament a cabal variable, d'almenys 48 hores de duració, amb una electrobomba de més de 160 CV capaç d'elevar aproximadament 20 l/s a una Htm de 450 m, una vegada elevada es mesuraran durant sis hores els nivells de recuperació del nivell d'aigua. El nivell estàtic s'espera a partir de 320 m i, segons els paràmetres obtinguts en l'aqüífer juràsic, s'estima que el nivell dinàmic descendisca 86 m per a un cabal de 22,5 l/s.  
El sondeig se situarà en una parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida municipal), dins de terreny forestal segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Està situat dins de la ZEPA Penyagolosa ES0000466, i en l'àrea de protecció ecològica del PORN de Penyagolosa. Confronta amb una via pecuària (Pas de la Vidaleta) i està enclavada dins de la zona d'amortiment de monuments (camí dels Pelegrins de les Useres) i a 16 m d'aquesta via.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant un escrit signat en data 12.03.2021, el cap del Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes, de la Direcció General de l'Aigua d'aquesta Conselleria (ref. exp. CNME20/0303/13), va donar trasllat del document ambiental de l'expedient, i va remetre el projecte de l'esmentada obra el 20.12.2021, a fi de ser sotmesos al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. La remissió de l'expedient es realitza de conformitat amb la Resolució de 23 de desembre de 2020, de la secretària autonòmica d'Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Després d'examinar la informació que figura en l'expedient, es considera que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En data 14.10.2021 se sol·licita a la Subdirecció General de Medi Natural l'emissió d'informe en relació amb la possible afecció del projecte a Xarxa Natura 2000 i d'altres, i es remet l'informe el 13.01.2022 (ref. C224/2021). En l'informe rebut es considera que, després del compliment d'una sèrie de condicionants, l'execució del sondeig no produirà efectes significatius sobre l'espai de la Xarxa Natura 2000: Zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), ES0000466 Penyagolosa, ni sobre els hàbitats protegits per la Directiva 92/43/CEE i la normativa complementària. Quant al PORN de Penyagolosa i al Monument Natural del camí dels Pelegrins de les Useres tampoc s'esperen efectes negatius significatius d'acord amb els condicionants requerits. Els esmentats condicionants figuren de manera literal en el punt 1r d'aquesta resolució.  
  
Consideracions ambientals  
A partir dels documents tècnics tramitats, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Previ a l'emplaçament de la maquinària, en el lloc del sondeig s'anivellarà una superfície suficient per a situar la màquina i tot l'equip auxiliar necessari. Durant la fase d'execució, la superfície afectada pels equips de perforació, barnillatge, canonades, maquinària, bassa de llots i accessoris serà d'uns 8x8 m, l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació, en cas que el sondeig resulte positiu, no es requerirà més condicionament que construir la caseta per a l'instal·lar el grup elevador i instal·lacions elèctrica, de manera que quede el recinte condicionat i clos.  
b) El termini màxim d'execució de les obres serà de dos mesos, incloent-hi les obres de les instal·lacions elevadores i el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que fa a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou i els terrenys de l'àrea de treball. Serà necessari efectuar una neteja de l'àrea de perforació mitjançant retroexcavadora, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. En referència a això cal assenyalar que el projecte no preveu l'execució d'una bassa de llots per a depositar el material perforat i planteja que el detritus serà estés en la parcel·la «ja que com que és de tipus natural no ocasionarà cap impacte», la qual cosa no és acceptable des de cap aspecte, i per aquest motiu la bassa haurà d'executar-se conformement amb el condicionant requerit en el punt 2n de la resolució. Una vegada finalitzats els treballs es procedirà a la restauració de les condicions originals del terreny adequant i netejant tant la zona de perforació com els accessos i emplaçament d'utillatge i material auxiliar. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment de la perforació d'un sondeig de 500 m de profunditat, consistents en roca triturada, que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou, la construcció del qual no està prevista en el projecte. En funció de les diferents longituds i diàmetres de cada tram de sondeig es preveu que el terreny extret durant la perforació tinga un volum de 64 m³, que després de l'esponjament donarà un volum total de 71 m³. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots que, una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, s'estendrà i s'anivellarà. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica de tots dos és molt similar i, en tots dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02 (absorbents, materials de filtració) 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), així com a la delimitació del perímetre de protecció, ja que es tracta d'un proveïment urbà, entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 de l'annex II).  
  
Ubicació del projecte  
a) L'accés al sondeig pot realitzar-se des del nucli urbà de Xodos, al qual s'accedeix per la carretera autonòmica CV-171. En l'encreuament d'entrada al centre de la població s'ha de prendre un desviament a l'esquerra, pel carril paral·lel al barranc de la Font. Després de recórrer 1,5 km s'arriba a una granja, seguint per un camí a l'esquerra pel qual després de recórrer 300 m s'arriba a la parcel·la on s'executarà el sondeig, que se situa en un punt amb les següents coordenades UTM: (DATUM ETRS 89, HUSO30): X: 731.172 Y: 4.457.595.  
b) L'emplaçament es troba en el límit meridional de la Vega de Xodos, en un sector sense cultius, que confronta amb terreny arbrat, a 200 m d'una granja (Granja de Sant Cristòfol) i a 130 m del Pou de la Verge. La parcel·la i els voltants estan classificats com a sòl no urbanitzable protegit. Com que el sondeig se situarà dins de terreny forestal, el promotor i el director de les obres hauran de preveure el compliment del que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
c) L'actuació s'emmarca dins de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), ES0000466 Penyagolosa, i l'àrea d'influència del PORN de Penyagolosa sobre els quals, l'execució del sondeig no produirà efectes significatius segons l'informe remés per la Subdirecció General de Medi Natural. Tampoc afecta altres hàbitats naturals d'especial rellevància ni altres elements ambientals, ni historicoculturals coneguts o catalogats. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, en el seu cas, es donarà compliment al que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió), generació de CO2 procedent de l'acidificació del pou, possible extracció d'aigua acidulada després de la desgasificació i inici de l'assaig de bombament i sorolls, amb un efecte temporal de dos mesos i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, i els seus additius (escumejant), així com pels materials procedents de l'excavació de la bassa de llots i de l'esplanació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran un problema d'eliminació.  
  
Pel que fa als criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de captació «Projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de la població de Xodos, en el paratge la Vega. Terme municipal de Xodos (Castelló)» constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificat, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc:  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de la població de Xodos, en el paratge la Vega. Terme municipal de Xodos (Castelló)», projectat en el polígon 10, parcel·la 88, de l'esmentat terme municipal i promogut per la Direcció General de l'Aigua, Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que obra en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1r) S'hauran de complir els condicionants que es transcriuen a continuació, requerits en l'informe elaborat pel director-conservador del Parc Natural de Penyagolosa que va remetre la Subdirecció General de Medi Natural:  
a) Previ a les obres, es farà un replanteig amb els agents mediambientals que es repetirà en acabar les obres, de tal manera que es constate la no-alteració de les condicions paisatgístiques de la retirada de tota classe de residus.  
b) Respecte a l'orquídia catalogada Neottia nidus-avis cal dir d'una banda que l'extensió de la zona de treball 8x8 més reduïda i, per una altra, que l'espècie només és visible a la fi de la primavera-inici de l'estiu. Per tant, durant el replanteig amb els agents mediambientals, en cas que aparega alguna orquídia en l'àrea de treball de 8x8 m s'abalisarà el punt en una superfície d'1 m².  
c) Els materials o residus que s'obtinguen de l'extracció no seran escampats dins de la zona d'amortiment del Monument Natural del camí dels Pelegrins, sinó que seran retirats d'acord amb la seua tipologia de residus. Igualment, la resta dels residus de la maquinària i treballs seran retirats i tractats d'acord amb la seua tipologia.  
d) Es consultarà els Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló sobre les afeccions a terreny forestal i a elements pecuaris (incloent-hi el Pou de la Verge).  
2n) El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes dimensions tals que puga incloure la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació. Així mateix, la zona de descàrrega de l'acidificació del pou es realitzarà en una zona habilitada per a això on no puga produir-se afeccions de qualsevol tipus sobre el terreny.  
3r) Per a compensar el CO2 generat per l'actuació de desenvolupament químic del sondeig amb HCl i l'efecte sobre el canvi climàtic que comporta, en el projecte es planteja i pressuposada la plantació d'arbres, ja que absorbeixen diòxid de carboni en quantitats variables segons la seua espècie i ubicació. Per a compensar el CO2 que serà emés (4.392 kg-2.947 m³) es plantaran 5 arbres autòctons (Pineda). Entre els 13 i 14 anys des de la seua plantació és previsible fixar les quasi 5 T emeses durant la fase de desenvolupament químic de la formació mitjançant HCl.  
4t) Atesa la localització del sondeig dins de terreny forestal, el promotor i el director de l'obra hauran de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5é) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Consellería de Cultura de manera immediata, adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6é) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específiques segons l'Ordre APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de farcit diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i farcit (art 3.1.a). No obstant això, als detritus del sondeig li aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només aplica a materials classificats amb el codi 17.05.2004. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat, a fi que quede tal com era la seua morfologia inicial.  
7é) Durant el temps que dure la desgasificació i l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius, cal evitar escolaments incontrolats i danys en parcel·les confrontants, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, en el seu cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
8é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
9é) En cas que, per diferents motius es renuncie a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou, etc.) s'haurà de procedir a clausurar-lo i segellar-lo, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici que es publique en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via administrativa o judicial davant l'acte, en el seu cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 22 de març de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9415, del 30-08-2022 (2022/7818)

RESOLUCIÓN de 22 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo de investigación para suministro de agua destinado a abastecimiento del núcleo de población de Chodos, polígono 1, parcela 88, en el paraje La Vega, en el término municipal de Chodos. Expediente: (2038635) 106/2021/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9415

Fecha DOGV
:   30-08-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/7818

CVE


Fecha del documento
:   22-03-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Chodos](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo de investigación para suministro de agua destinado a abastecimiento del núcleo de población de Chodos, polígono 1, parcela 88, en el paraje La Vega, en el término municipal de Chodos. Expediente: (2038635) 106/2021/AIA. [2022/7818]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 106/2021/AIA (2038635).  
Título: Proyecto de sondeo de investigación para suministro de agua destinado a abastecimiento del núcleo de población de Chodos, en el paraje La Vega. Término municipal de Chodos (Castellón).  
Promotor: Dirección General del Agua. Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas. Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
Solicitante de la concesión: Ayuntamiento de Chodos (Castellón).  
Localización: término municipal de Chodos (Castellón). Polígono 1, parcela 88, paraje La Vega.  
  
Descripción del proyecto  
El municipio de Chodos tiene durante el año una población conjunta estable en torno a 112 habitantes, que se duplica en época estival. Esta circunstancia conduce a que el suministro de agua resulte a veces insuficiente dada la fuerte componente estacional de la demanda. El actual abastecimiento urbano se realiza a partir de un solo manantial de caudal variable, que presenta problemas de turbidez y episodios de agotamiento estival por lo que, en ocasiones, el abastecimiento se realiza mediante cubas. Por tanto, resulta necesario aumentar y garantizar la capacidad de suministro del municipio mediante la ejecución de una captación de aguas subterráneas que aproveche los acuíferos existentes en el término municipal. Ante la situación actual, se debe contemplar que el funcionamiento de la nueva captación durante su vida útil será principalmente de manera parcial durante el período invernal (unas pocas horas a la semana) ya que existe en la actualidad un manantial que, durante el invierno, consigue abastecer a la población. Su funcionamiento principal se produciría en época estival, pudiendo llegar a funcionar las 24 horas diarias. En la documentación se definen las obras necesarias para ello, mediante la perforación y acondicionamiento de un sondeo de investigación que permita conocer las posibilidades de obtener agua subterránea en cantidad y calidad suficiente para garantizar el abastecimiento urbano. Para estimar la demanda de agua se ha considerado una dotación de 250 l/hab/día para un consumo normal de ocho meses al año y un consumo punta de cuatro meses con población estacional. Según los cálculos del proyecto, la demanda anual ascendería a 13.580 m³, que podrían cubrirse con un caudal máximo de 2,92 l/s.  
Este sondeo captará el acuífero jurásico del Maestrazgo (subsistema 55.03, Maestrazgo), encuadrado dentro del sistema 55 (Javalambre-Maestrazgo). Según la denominación actual, se localiza sobre la masa de agua subterránea Maestrazgo Occidental, con código 080.108. Se prevé que el sondeo atraviese materiales del Jurásico superior, comenzando con 6 m de materiales de relleno (pliocuaternario), de 6 m a 75 m calizas dolomíticas, de 75 m a 100 m margas, de 100 m a 320 m calizas masivas, de 320 m a 380 m dolomías fisuradas y desde 380 m a fin de sondeo (500 m) calizas y calizas dolomíticas fisuradas.  
La obra se realizará a rotopercusión y tendrá 500 m de profundidad, con un diámetro de perforación de 550 mm en los primeros 12 m, de 445 mm desde los 12 m hasta los 100 m, en previsión de caída de materiales, y de 390 mm desde 100 m hasta fin de sondeo. Se entubará en su totalidad: con tubería de acero de 500 mm de diámetro interior y 6 mm de espesor hasta los 12 m, cementando el espacio anular para evitar la entrada de aguas de percolación superficiales y elementos potencialmente contaminantes; de cabeza de sondeo hasta 100 m con tubería de 400 mm, del mismo espesor y de esta profundidad hasta fin de sondeo con tubería de 320 mm y 8 mm de espesor. De 300 m hasta 494 m de profundidad la tubería estará troquelada de manera alterna para constituir la zona filtrante del sondeo. Finalizada la obra de perforación y entubado se procederá a su limpieza y desarrollo primario mediante air-lift y a su desarrollo final mediante la inyección de dos descargas de 24 T de ácido clorhídrico al 30 % con el objeto de aumentar y limpiar las fisuras de la formación y de mejorar el caudal específico del pozo. Tas finalizar esta operación se realizará un ensayo de bombeo a caudal variable, de al menos 48 horas de duración, con una electrobomba de más de 160 CV capaz de elevar aproximadamente 20 l/s a una Htm de 450 m, tras lo cual se medirán durante seis horas los niveles de recuperación del nivel de agua. El nivel estático se espera a partir de 320 m y, según los parámetros obtenidos en el acuífero jurásico, se estima que el nivel dinámico descienda 86 m para un caudal de 22,5 l/s.  
El sondeo se ubicará en una parcela clasificada como suelo no urbanizable protegido (zona rural protegida municipal), dentro de terreno forestal según la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Está situado dentro de la ZEPA Penyagolosa ES0000466, y en el área de protección ecológica del PORN de Penyagolosa. Es colindante a una vía pecuaria (Pas de la Vidaleta) y está enclavada dentro de la zona de amortiguación de monumentos (camí dels Pelegrins de les Useres) y a 16 m de esta vía.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 12.03.2021, el jefe del Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas de la Dirección General del Agua de esta Conselleria, (ref. exp. CNME20/0303/13) dio traslado del documento ambiental del expediente, y remitió el proyecto de la citada obra el 20.12.2021, al objeto de ser sometidos al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental. La remisión del expediente se realiza de conformidad con la Resolución de 23 de diciembre de 2020, de la secretaria autonómica de Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
En fecha 14.10.2021 se solicita a la Subdirección General de Medio Natural la emisión de informe en relación con la posible afección del proyecto a Red Natura 2000 y otras, remitiendo el informe el 13.01.2022 (ref. C224/2021). En el informe recibido se considera que, tras el cumplimiento de una serie de condicionantes, la ejecución del sondeo no producirá efectos significativos sobre el espacio de la Red Natura 2000: Zona de especial protección para las aves (ZEPA) ES0000466 Penyagolosa, ni sobre los hábitats protegidos por la Directiva 92/43/CEE y la normativa complementaria. En cuanto al PORN de Penyagolosa y al Monumento Natural del camí dels Pelegrins de les Useres tampoco se esperan efectos negativos significativos de acuerdo con los condicionantes requeridos. Los citados condicionantes vienen reflejados de forma literal en el punto 1º de esta resolución.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir de los documentos técnicos tramitados, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Previo al emplazamiento de la maquinaria, en el lugar del sondeo se nivelará una superficie suficiente para ubicar la máquina y todo el equipo auxiliar necesario. Durante la fase de ejecución la superficie afectada por los equipos de perforación, varillaje, tuberías, maquinaria, balsa de lodos y accesorios será de unos 8x8 m, cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación, en caso de que el sondeo resulte positivo, no se requerirá más acondicionamiento que construir la caseta para el instalar el grupo elevador e instalaciones eléctrica, quedando el recinto acondicionado y vallado.  
b) El plazo máximo de ejecución de las obras, será de dos meses incluyendo las obras de las instalaciones elevadoras y el montaje y desmontaje de los equipos. Por lo que respecta a las obras necesarias para realizar la perforación, consistirán en acondicionar los accesos al pozo y los terrenos del área de trabajo. Será necesario efectuar una limpieza del área de perforación mediante retroexcavadora allanar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos. A este respecto hay que señalar que el proyecto no prevé la ejecución de una balsa de lodos para depositar el material perforado y plantea que el detritus será extendido en la parcela «ya que al ser de tipo natural no ocasionará impacto alguno», lo cual no es aceptable desde ningún aspecto, por lo que la balsa deberá ejecutarse conforme al condicionante requerido en el punto 2º de la resolución. Una vez finalizados los trabajos se procederá a la restauración de las condiciones originales del terreno adecuando y limpiando tanto la zona de perforación como los accesos y emplazamiento de utillaje y material auxiliar. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de la perforación de un sondeo de 500 m de profundidad, consistentes en roca triturada, que se almacenarán en una balsa excavada junto al pozo, cuya construcción no está prevista en el proyecto. En función de las diferentes longitudes y diámetros de cada tramo de sondeo se prevé que el terreno extraído durante la perforación tenga un volumen de 64 m³, que tras el esponjamiento dará un volumen total de 71 m³. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos que, una vez finalizada la perforación se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria. 15 02 02\* (absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas).  
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua), así como a la delimitación del perímetro de protección -ya que se trata de un abastecimiento urbano- entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
  
Ubicación del proyecto  
a) El acceso al sondeo puede realizarse desde el núcleo urbano de Chodos, al que se accede por la carretera autonómica CV-171. En el cruce de entrada al centro de la población, se debe tomar un desvío a la izquierda, por el carril paralelo al barranco de la Font. Tras recorrer 1,5 km se llega a una granja, siguiendo por un camino a la izquierda por el que tras recorrer 300 m se llega a la parcela donde se va a ejecutar el sondeo, que se sitúa en un punto con las siguientes coordenadas UTM: (DATUM ETRS 89, HUSO30): X: 731.172 Y: 4.457.595.  
b) El emplazamiento se encuentra en el límite meridional de la Vega de Chodos, en un sector sin cultivos, colindante a terreno arbolado, a 200 m de una granja (Granja San Cristóbal) y a 130 m del Pou de La Verge. La parcela y los alrededores están clasificados suelo no urbanizable protegido. Ya que el sondeo se ubicará dentro de terreno forestal, el promotor y el director de las obras deberán prever el cumplimiento de lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
c) La actuación se enmarca dentro de la zona de especial protección para las aves (ZEPA) ES0000466 Penyagolosa, y el área de influencia del PORN de Penyagolosa sobre los que, la ejecución del sondeo no producirá efectos significativos según el informe remitido por la Subdirección General de Medio Natural. Tampoco afecta a otros hábitats naturales de especial relevancia ni a otros elementos ambientales, ni histórico culturales conocidos o catalogados. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. No obstante, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.   
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión), generación de CO2 procedente de la acidificación del pozo, posible extracción de agua acidulada tras la desgasificación e inicio del ensayo de bombeo y ruidos, con un efecto temporal de dos meses y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación, y sus aditivos (espumantes) así como por los materiales procedentes de la excavación de la balsa de lodos y de la explanación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no van a constituir un problema de eliminación.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de captación «Proyecto de sondeo de investigación para suministro de agua destinado a abastecimiento del núcleo de población de Chodos, en el paraje La Vega. Término municipal de Chodos (Castellón)» constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución del «Proyecto de sondeo de investigación para suministro de agua destinado a abastecimiento del núcleo de población de Chodos, en el paraje La Vega. Término municipal de Chodos (Castellón)», proyectado en el polígono 10, parcela 88, del citado término municipal y promovido por Dirección General del Agua, Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) Se deberán cumplir los condicionantes que se transcriben a continuación, requeridos en el informe elaborado por el director-conservador del Parque Natural de Penyagolosa que remitió la Subdirección General de Medio Natural:  
a) Previo a las obras se hará un replanteo con los agentes medioambientales que se repetirá al acabar las obras, de tal forma que se constate la no alteración de las condiciones paisajísticas de la retirada de toda clase de residuos.  
b) Respecto a la orquídea catalogada Neottia nidus-avis hay que decir por un lado que la extensión de la zona de trabajo 8x8 m es reducida y, por otra que la especie solo es visible a finales de la primavera-inicios del verano. Por lo tanto, durante el replanteo con los agentes medioambientales, en caso de que aparezca alguna orquídea en el área de trabajo de 8x8 m se balizará el punto en una superficie 1 m².  
c) Los materiales o residuos que se obtengan de la extracción no serán esparcidos dentro de la zona de amortiguación del Monumento Natural del camí dels Pelegrins, sino que serán retirados de acuerdo con su tipología de residuos. Igualmente, el resto de los residuos de la maquinaria y trabajos serán retirados y tratados de acuerdo con su tipología.  
d) Se consultará a los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón sobre las afecciones a terreno forestal y a elementos pecuarios (incluido el Pozo de la Virgen).  
2º) El contratista deberá construir una balsa de lodos de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación. Asimismo, la zona de descarga de la acidificación del pozo se realizará en una zona habilitada para ello donde no pueda producirse afecciones de cualquier tipo sobre el terreno.  
3º) Para compensar el CO2 generado por la actuación de desarrollo químico del sondeo con HCl y el efecto sobre el cambio climático que conlleva, en el proyecto se plantea y presupuesta la plantación de árboles ya que absorben dióxido de carbono en cantidades variables según su especie y ubicación. Para compensar el CO2 que será emitido (4.392 kg-2.947m³) se plantarán 5 árboles autóctonos (Pinar). Entre los 13 y 14 años desde su plantación es previsible fijar las casi las 5 T emitidas durante la fase de desarrollo químico de la formación mediante HCl.  
  
4º) Dada la localización del sondeo dentro de terreno forestal, el promotor y el director de la obra deberán tener en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
5º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano  
6º) Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de lodos son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1.a) Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo aplica a materiales clasificados con el código 17.05.2004. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.  
7º) Durante el tiempo que dure la desgasificación y el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos, evitar escorrentías incontroladas y daños en parcelas colindantes, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
8º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
9º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 22 de marzo de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML