Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8862, del 21-07-2020 (2020/5816)

DECRET 79/2020, de 17 de juliol, del Consell, complementari de la declaració de Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Zona Arqueològica del jaciment arqueològic de la Cova del Comte en el terme municipal de Pedreguer.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8862

Data del DOGV
:   21-07-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/5816

CVE


Data del document
:   17-07-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Pedreguer](javascript:void(0))
    * [ben cultural](javascript:void(0))
    * [lloc històric](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 79/2020, de 17 de juliol, del Consell, complementari de la declaració de Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Zona Arqueològica del jaciment arqueològic de la Cova del Comte en el terme municipal de Pedreguer. [2020/5816]  
Mitjançant la resolució de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport de 08.05.2019 es va incoar un expedient per a complementar la declaració de bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica del jaciment arqueològic de la cova del Comte, al terme municipal de Pedreguer (Alacant), per a adaptar-la als requisits exigits per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, i l'expedient es va sotmetre al tràmit d'informació pública.  
  
S'han complit tots els tràmits legalment preceptius d'acord amb les disposicions vigents.  
Consta en l'expedient l'informe favorable a la declaració de bé d'interés cultural del Consell Valencià de Cultura, de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles i de la Universitat d'Alacant, que han prestat la conformitat a la proposta declarativa que se'ls ha elevat, de conformitat amb el que estableix l'article 27.5 de la Llei 4/1998, de la Generalitat.  
Així mateix s'han recaptat de les conselleries afectades els informes exigits per l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, sense que s'haja formulat per aquestes cap al·legació.  
Aquest decret declaratiu s'adequa als principis de bona regulació establerts en l'article 129 de la Llei 39/2015, de 30 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. S'ha acreditat la concurrència en aquesta iniciativa normativa dels principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència en el seu procés d'elaboració, i eficiència.  
La Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, atribueix la condició de bé d'interés cultural directament per la llei les coves i abrics que continguen manifestacions d'art rupestre. En aquest sentit, la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, de la Generalitat, considera i incorpora com a béns d'interés cultural integrants del patrimoni cultural valencià tots els béns existents en el territori de la Comunitat Valenciana que a l'entrada en vigor d'aqueixa llei hagen sigut declarats béns d'interés cultural a l'empara de l'esmentada llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, tant mitjançant expedient individualitzat com en virtut del que s'estableix en l'article 40.2 d'aqueixa llei i en les seues disposicions addicionals primera i segona. Tots aquests béns s'inscriuran en la secció 1a de l'inventari general del patrimoni cultural valencià i quedaran subjectes al règim establert en aqueixa llei per a aquesta classe de béns.  
La conselleria competent en cultura elaborarà, per a la seua aprovació pel Consell, la relació de les coves i abrics que continguen manifestacions d'art rupestre, els castells i els escuts, emblemes, pedres heràldiques, rotllos de justícia, creus de terme i altres peces i monuments d'índole anàloga de més de cent anys d'antiguitat, declarats tots béns d'interés cultural integrants del patrimoni cultural valencià per efecte del que es disposa en l'apartat anterior.  
  
En compliment del principi de proporcionalitat, aquest decret declaratiu constitueix l'eina necessària no solament per a la conservació i posada en valor de la cova del Comte sinó també per a la preservació de l'accident natural en què aquesta s'enclava, en les preexistències que actualment el conformen com a paisatge cultural i que, a més, es troba jalonat de jaciments paleolítics que s'assenyalen en aquesta declaració com a béns de rellevància local.  
En compliment del principi de seguretat jurídica, aquesta formalització tutelar i la normativa que s'hi estableix, concilia l'obligada protecció a un bé de destacadíssima significació patrimonial amb la definició precisa de l'estatut jurídic de les persones propietàries afectades, les facultats dels quals es limiten en la mesura estrictament necessària per a preservar els valors culturals detectats, de manera que s'articula un règim tutelar que dona resposta a aquestes exigències.  
En compliment del principi de transparència per a potenciar la participació activa de les persones destinatàries en l'elaboració d'aquesta iniciativa normativa, s'ha notificat la iniciació de l'expedient a la propietat de l'immoble en el qual s'emplaça la cova del Comte i als ajuntaments afectats, s'ha suscitat la intervenció activa de la ciutadania mitjançant el tràmit d'informació pública, i s'ha conferit finalment audiència a la titularitat dominical i als ajuntaments que no han formulat cap al·legació ni objecció.  
En compliment del principi d'eficiència, aquesta disposició reglamentària només implementa el tràmit de la prèvia i preceptiva autorització administrativa de l'òrgan competent en matèria de cultura per a qualssevol actuacions de transcendència patrimonial que pretenguen realitzar-se en l'àmbit delimitat de l'entorn únicament als efectes de salvaguardar les seues preexistències, tal com apareixen descrites en aquest decret declaratiu, en relació de causa a efecte, i no comporta cap càrrega per a l'Administració.  
En virtut de l'exposat i d'acord amb el que s'estableix en la normativa esmentada, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu, a proposta del conseller d'Educació, Cultura i Esport, i prèvia deliberació del Consell en la reunió del 17 de juliol de 2020,  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
Aquest decret té per objecte complementar la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, de la cova del Comte, situada al terme municipal de Pedreguer (Alacant), per a adaptar-la als requisits exigits per la Llei 4/1998, de la Generalitat, delimitant el jaciment declarat zona arqueològica i el seu entorn, descrivint-la i concretant els valors que imposen la seua protecció com a bé d'interés cultural. S'estableix d'acord amb els valors detectats el corresponent entorn de protecció, en el qual així mateix s'assenyalen a l'efecte de la seua tutela sis jaciments arqueològics com a béns de rellevància local amb la categoria d'espais de protecció arqueològica, i articular la normativa de protecció tant del jaciment declarat com del seu entorn, d'acord amb la descripció i delimitació que figura en els annexos I, II i III que s'adjunten a aquest decret.  
  
  
Article 2. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment de la cova del Comte, com a bé declarat d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, es regirà pel que es disposa en la Llei 4/1998, de la Generalitat, per als béns d'interés cultural d'aquesta índole, així com pels plans especials, o instruments urbanístics d'anàleg contingut que, si escau, s'aproven. Qualsevol actuació que es pretenga realitzar en aquest està sotmesa a la preceptiva autorització de la direcció general competent en cultura amb caràcter previ al seu inici, i a l'atorgament de llicència municipal, en el seu cas, quan aquesta siga preceptiva, sense perjudici de l'íntegra aplicabilitat a l'esmentat jaciment del títol III de la Llei 4/1998, de la Generalitat, i del Decret 107/2017, de 28 juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 3. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells històricament associats al lloc: agropecuaris i forestals, a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor, el gaudi patrimonial del bé d'interés cultural i del seu entorn i contribuïsquen a la consecució d'aquestes finalitats. Qualsevol canvi d'ús del bé d'interés cultural i dels béns que s'assenyalen en aquest decret declaratiu com a espais de protecció arqueològica estarà sotmés a la prèvia i preceptiva autorització de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural, de conformitat amb el que estableixen els articles 18.2 i 36 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 4. Règim d'intervenció en l'entorn  
Qualsevol intervenció que pretenga realitzar-se a l'entorn de protecció de la zona arqueològica, excepte les que manifestament manquen de transcendència patrimonial, requerirà la prèvia autorització de la conselleria competent en cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris d'aquest decret i en defecte d'això els enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998, de la Generalitat. La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna que permeta l'avaluació patrimonial. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial. Transcorregut el termini de tres mesos, la sol·licitud s'entendrà denegada per silenci administratiu.  
  
Article 5. Preservació del paisatge arqueològic  
A fi de preservar el paisatge històric al qual s'associa la zona arqueològica i la integritat d'aquest:  
1. No s'autoritzarà cap edificació per a qualsevol ús (exceptuant les permeses per l'article 6, punt 3, d'aquesta normativa). Queden prohibits, com a regla general i tret que es justifique la seua necessitat, els moviments de terres i excavacions d'incidència paisatgística.  
  
2. Es prohibeixen les senyalitzacions de tipus publicitari, l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus.  
3. Es prohibeix la tala d'arbres sense autorització expressa de l'organisme competent en cultura i de la qual, si s'escau, resulte competent en matèria de medi ambient. En l'àmbit considerat, s'haurà de fomentar la repoblació forestal amb varietats autòctones pròpies de l'ecosistema protegit.  
4. En els espais d'ús agrícola haurà de mantindre's el parcel·lari existent amb els seus elements annexos com a camins, bancals, cledes i altres elements etnològics d'arquitectura en pedra en sec.  
  
Article 6. Preservació dels béns immobles  
1. Els immobles existents a l'entorn de protecció de la zona arqueològica, pel seu valor testimonial i les seues peculiars tipologies relacionades amb l'explotació tradicional del mitjà, no podran ser demolits, ni augmentar el seu volum edificat.  
2. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de contemplar les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei del patrimoni cultural valencià. En qualsevol cas les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en cultura, d'acord amb l'art. 60 d'aquesta llei, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic que incorpora l'àmbit.  
3. S'admeten xicotetes edificacions autoritzables en l'àmbit protegit, és a dir, aquelles edificacions de caràcter auxiliar de les labors agrícoles de dimensions 2m x 2m, o d'usos compatibles amb la posada en valor del conjunt de la zona arqueològica. És, si s'escau, prioritària la rehabilitació dels edificis existents per a aquests usos.  
  
Article 7. Limitació de l'accés  
Es prohibeix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.  
  
  
Article 8. Intervencions arqueològiques  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés cultural es requerirà, de conformitat amb l'article 20 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, la presentació d'un pla general d'investigació, que contindrà la descripció detallada dels objectius del pla, les fases d'execució i la duració d'aquestes, així com una proposta motivada d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que es disposa en l'article 66 de la Llei 4/1998, de la Generalitat. El pla general d'investigació haurà de ser autoritzat per l'òrgan competent en cultura. El pla general d'investigació no serà necessari per a les següents intervencions arqueològiques:  
  
1. Les que es manifesten com d'urgent realització, tant per motius de conservació i manteniment com per altres motius, sempre que així es justifique, i la urgència siga corroborada per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
2. La documentació gràfica que no implique tècniques analítiques.  
  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Inscripció en l'inventari general del patrimoni cultural valencià.  
Aquest decret s'inscriurà en la secció primera de l'inventari general del patrimoni cultural valencià i en el Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració general de l'Estat.  
  
  
Segona. Incidència pressupostària  
L'aplicació i desenvolupament d'aquest decret no podrà tindre cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignada a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i en tot cas haurà de ser atés amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.  
  
DISPOSICIONS FINALS   
  
Primera. Entrada en vigor  
Aquest decret es publicarà en el BOE i entrarà en vigor l'endemà de ser publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
  
Segona. Pla especial de protecció de l'entorn  
D'acord amb el que es disposa en els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/1998, de la Generalitat, el pla especial de protección del bé d'interés cultural haurà d'aprovar-se en el termini d'un any des de la publicació d'aquesta declaració.  
  
València, 17 de juliol de 2020.  
  
El president del Consell,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Educació, Cultura i Esport,  
VICENT MARZÀ I IBÁÑEZ  
  
  
  
ANNEX I  
  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment cova del Comte, a Pedreguer (Alacant), descripció de les parts integrants o consubstancials del mateix i valors patrimonials que justifiquen la declaració  
  
1. Denominació principal: Cova del Comte.  
  
2. Localització:  
Província: Alacant  
Comarca: Marina Alta  
Municipi: Pedreguer  
  
3. Delimitació literal del jaciment:  
La cova del Comte, pel mer fet de contindre manifestacions d'art rupestre, és un bé d'interés cultural per ministeri de la llei, d'acord amb el que es disposa en l'article 40.2 de la Llei 16/1985, del patrimoni històric espanyol, recollit més tard en la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, de la Generalitat.  
Es troba inscrita en l'inventari general del patrimoni cultural valencià en la secció 1a (Béns d'interés cultural) amb el codi 03.30.101-012.  
  
3.1. Ubicació  
El jaciment es troba situat en les següents coordenades:  
Dàtum: ETRS 89  
Fus: 30N  
UTMe: 760428  
UTMn: 4297084  
Altura: 275 m.s.n.m.  
3.2. Referència catastral:  
SOLANA. Terme Municipal de Pedreguer (Alacant)  
03101A015003650000OJ  
Localització:  
Polígon 15  
Parcel·la 365  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic declarat zona arqueològica  
La cova del Comte es troba al peu d'un faralló rocós vertical, que perfila el curs mitjà i alt del barranc de la Parra, paisatge abrupte i de forts pendents, antigament abancalat però hui inculte i cobert per bosc baix. En l'actualitat, la cova dista uns 9 km de la mar, encara que la distància degué ser major durant el plistocé. Aquest promontori constitueix l'extrem oriental del massís del Montgó.  
El barranc de la Parra és un curs fluvial esporàdic tributari del riu Girona durant el plistocé superior que, al seu torn, és un dels principals cursos fluvials entre el Xúquer i el Vinalopó. Malgrat el seu escàs recorregut, el Girona és un riu amb cert cabal, donades les abundants precipitacions que es registren en la seua capçalera.  
L'entorn del jaciment, molt antropitzat des d'antic i fortament erosionat, mostra la roca calcària del substrat mesozoic en bona part de la superfície, on són visibles nombroses formes erosives pròpies del rascler d'un karst desenvolupat en els buits del qual queda capturat un sediment argilenc fruit de la dissolució de la calcària, la terra rossa.  
  
Sobre el substrat geològic es desenvolupa una vegetació de litoral baix i garriga molt alterada, en la qual predomina el coscollar amb argilagues, lavanda i el llentiscle. Els únics arbres que es troben són ullastres disseminats, probablement restes dels antics cultius d'olivera, i el pi blanc que en els últims anys s'ha desenvolupat en les àrees amb millor sòl.  
La vall presenta gran potencial arqueològic, ja que es troba jalonat de jaciments paleolítics que posteriorment es descriuran.  
5. Descripció del jaciment declarat, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels seus valors  
5.1. Parts Integrants:  
Es tracta d'una cavitat càrstica, oberta en calcàries dolomítiques cretàciques, que s'orienta cap al NW. Té un recorregut lineal d'uns 63 metres de longitud i un desnivell d'uns 12 metres  
La boca, de forma lleugerament triangular i d'aproximadament 3 x 3 m, dona pas a la sala de l'entrada, d'uns 15 metres de longitud perfectament il·luminada. Al costat de la boca i adossada a la paret S es distingeix una bretxa pràcticament azoica en la qual només es va recuperar un xicotet fragment de diàfisi molt mineralitzat, mentre que cap a l'interior de la sala es constata un sediment de color marró, amb abundant fracció mitjana, del qual semblen procedir algunes restes de fauna i ceràmica a mà.  
Al fons d'aquesta s'obri una estreta obertura, quasi encegada pel sediment, per la qual s'accedeix a una llarga galeria descendent de 18 metres de longitud. El seu sostre alterna trams molt baixos amb altres pròxims als 2 metres d'alçada, i amb uns altres a penes practicables. Al llarg de la gatera es localitzen restes de fauna, alguna ceràmica a mà i uns pocs estris lítics.  
Una vegada superada la gatera, accedim a la sala interior, d'uns 23 metres de longitud per 5 d'amplària i altres 5 d'altura, aproximadament. La sala, amb fort pendent cap a l'interior, presenta dos àmbits diferenciats. D'una banda, entre l'entrada i una sèrie de grans blocs, pot distingir-se un sediment marró fosc amb nombrosa fauna i objectes lítics d'aspecte paleolític.  
A partir dels blocs i fins a l'inici de l'embornal final, el sòl és argilenc, humit o fins i tot entollat si s'han produït precipitacions, i amb poc pendent. En aquesta sala és on es localitzen els diferents panells amb art parietal paleolític que es descriuran en les següents línies.  
  
Finalment, el sostre de la sala interior descendeix sensiblement fins a tornar a convertir-se en una gatera estreta, sinuosa i impracticable. En aquest punt es documenten també traços de pintura.  
5.2. Determinació dels seus valors:  
Al marge de les restes arqueològiques oposades, la cova presenta uns importants valors etnològics i naturals. Les societats paleolítiques d'aquestes terres tenien una cultura molt avançada que permetia transmetre els coneixements d'una generació a una altra i plasmar tot el seu món simbòlic en les parets de les coves.  
La cova del Comte està en la primera línia d'investigació de la prehistòria. La cova és una de les poques cavitats de la Comunitat Valenciana en les quals s'ha trobat art paleolític tant parietal com moble. Presenta un excepcional potencial d'art rupestre paleolític de gran valor que va eixir a la llum en 2011. A la sala més profunda, a la qual s'accedeix per una estreta gatera, s'amaga un extraordinari santuari d'art prehistòric amb manifestacions artístiques amb gravats que representen figures zoomorfes, entre altres, com cavalls o cabres.  
  
Aquestes manifestacions, tant les d'animals (gravats de cavalls i cérvols) com les de caràcter més simbòlic, són úniques en l'art rupestre del Mediterrani, ja que només s'han trobat altres sis de similars amb manifestacions rupestres de tanta antiguitat a tota la Comunitat Valenciana. És un dels escassos centres amb art d'aquesta cronologia a la Comunitat Valenciana.  
Les manifestacions d'art rupestre estan reconegudes per la UNESCO com a patrimoni de la humanitat, la qual cosa implica que la cova del Comte representa en si mateixa una fita per a la humanitat com a col·lectiu.  
Les comarques del sud de València i nord d'Alacant contenen la major part dels jaciments paleolítics coneguts de la Comunitat Valenciana. El seu registre combinat abasta la pràctica totalitat del paleolític superior.  
Així mateix s'han localitzat en la cova del Comte nombroses restes arqueològiques en os, abundant indústria lítica; restes òssies de macrofauna en què destaquen una dent de hiena, restes de cavall, cérvol i linx, i microfauna (mol·luscos tant terrestres com aquàtics, alguns amb perforacions per a ser utilitzats com a elements d'adorn semblant a comptes de collaret), carbons o pedretes d'ocre (pigment que es va emprar en les pintures rupestres). Totes aqueixes microtroballes son fonamentals per a reconstruir el clima, la realitat ambiental, la dieta i com vivien els caçadors paleolítics que es refugiaven en la cova del Comte.  
  
Els elements d'adorn constaten l'explotació de mol·luscos marins i d'aigua dolça. Els estudis antracològics i zoològics assenyalen un context ambiental fresc, però relativament temperat i humit, amb presència alternant de masses boscoses i espais oberts, sòls ben desenvolupats i zones rocoses. També degueren existir en l'entorn cursos d'aigua dolça permanent o llacunes envoltades de jonqueres. L'estudi arqueozoològic apunta a un aprofitament intensiu de recursos, elevat consum de conills i ocells, i una aportació diferencial de cérvol i cabra. Probablement es caça el linx per la pell. Es documenta un episodi de canibalisme sobre una falange humana amb marques de descarnat i mossegades antròpiques.  
La presència de quiròpters (ratapinyades) indicaria una alternança entre insectívors i humans en l'ocupació de la cavitat.  
5.2.1. Manifestacions rupestres. Panells  
L'agost de 2011, es van descobrir figures (gravats zoomòrfics) sobre les parets interiors de la caverna; és en el tram més interior de la cavitat on s'han documentat panells amb decoració incisa i pintada del paleolític superior.  
Fins ara s'han descobert 15 panells amb zoomorfs i signes pintats o gravats, la majoria a la sala interior. L'estat de conservació dels motius és desigual, mentre que les incisions s'han conservat relativament bé, la pintura pot haver desaparegut en molts casos.  
  
Les taques, traços simples i signes constitueixen la major part de les representacions parietals de la cova del Comte. La majoria s'han executat amb pintura negra, però els més elaborats es van realitzar mitjançant gravat. En general, es tracta de motius senzills, però tampoc falten els més complexos, especialment alguns poc freqüents en el repertori paleolític.  
Els traços simples en forma de barres, en solitari, apariades o agrupades, són els signes més abundants. Apareixen en la pràctica totalitat de panells, i generalment s'han executat amb pintura negra sobre bugades o en la vora d'estalactites. Sovint estan en panells on només hi ha representacions geomètriques senzilles, però, quan apareixen apariades o agrupades, solen associar-se espacialment a zoomorfs, o a signes més complexos. En el panell 1, allunyat de les principals representacions figuratives, existeix una associació espacial clara de tres signes incisos, una espiral pintada en negre, una aspa i un angle.  
Alguns idiomorfs només apareixen una vegada. Entre aquests tindríem l'aspa gravada i la ziga-zaga pintada en negre del panell 13. Aquest panell, situat al fons de la sala, prop de l'embornal final, només conté traços i restes de pintura negra i roja.  
Tot el bestiari mostra trets propis de l'art premagdalenià, especialment visibles en el cavall i la cabra del panell 1.  
Sens dubte, els idiomorfs més característics de la cova del Comte són les dues espirals. Es tracta de signes poc freqüents en el registre arqueològic, l'únic paral·lel del qual en terres valencianes és la plaqueta 16726A de Parpalló, atribuïda al solutrià superior.  
Aquest conjunt de panells comprén:  
- PANELL 1: Situat just en l'entrada de la sala interior, és el més complex de tots per la varietat de figures zoomorfes i signes que presenta. Poden distingir-se tres àrees diferenciades:  
Panell 1A: És el que conté major nombre de zoomorfs i signes de tot el jaciment. Excepte alguna resta de pintura, el formen motius incisos entre els quals destaquen almenys dos èquids, diversos zoomorfs indeterminats i signes. Pels seus trets estilístics i les associacions de zoomorfs i signes és possible atribuir-lo al paleolític superior, en concret a l'inici del cicle artístic premagdalenià.  
Panell 1B: Situat just a l'esquerra de l'1A, en un xicotet buit, només conté un motiu. Es tracta d'una pròtoma de cavall en posició vertical amb trets estilístics propis del mateix període artístic que el panell anterior.  
Panell 1C: Situat al costat de l'anterior, presenta també una única figura, una cabra realitzada amb traç ample i poc profund.  
- PANELL 2: Situat prop de l'entrada a la sala, en la paret N d'aquesta. El panell se situa a l'interior d'una cavitat de mitjana grandària constituïda a partir de formacions calcàries. Igual que en el cas anterior, es distingeixen tres àrees diferenciades:  
Panell 2A: Se situa en una estalactita fracturada transversalment i presenta únicament dos motius, un zoomorf, possiblement una cerva amb coll molt allargat i l'altre una espiral, motiu que es repeteix en almenys dos punts més de la cova.  
Panell 2B: Format únicament per un signe circular concèntric.  
Panell 2C: Segurament no estem davant gravats antròpics, i molt probablement les incisions que apareixen en aquest punt han sigut realitzades per urpes d'animals.  
- PANELL 3: Aquest panell està format únicament per un sol sector amb diversos motius incisos i pintats. Destaca un motiu circular concèntric sobre el qual es pinta un signe geomètric de tipus arboriforme o barbelat en negre. A més del signe circular, hi ha un altre amb línies corbes paral·leles i un rectangle farcit, ambdós incisos.  
- PANELL 4: Està format per un únic motiu incís, situat a l'interior d'una fornícula al fons de la cavitat, en la paret N de la sala interior. L'única figura representada és una pròtoma de cavall incisa que presenta una coloració blanquinosa, raó per la qual, si no es notara el seu aspecte clarament paleolític podria pensar-se en una falsificació actual.  
  
- PANELLS 5 a 15: Al llarg de tota la paret N de la sala interior apareixen nombroses mostres de pintures, en la seua majoria negra, que fins al moment no formen motius clarament definits. Pot ser que es tracte de simples motius en forma de barra, a vegades apariats, però tampoc poden descartar-se motius més complexos, o fins i tot zoomorfs molt alterats per l'erosió del suport.  
5.2.2. Plaquetes  
La cova conté sedimentació arqueològica amb presència de plaquetes gravades; destaquen dues plaquetes:  
- Una plana de 12 centímetres de longitud sobre la qual està gravada, amb traços molt esquemàtics, la figura d'un bòvid.  
- La segona peça parietal té característiques similars, però dibuixa de manera incisa la silueta del cap d'un cavall. El traç està més definit que en l'anterior. Es pot apreciar part del front, les orelles i la zona de la crinera (característiques similars a les que es troben en els cavalls gravats en les parets).  
- Hi ha també diverses peces de menor transcendència amb taques de pintura però sense figuració.  
5.2.3. Indústria lítica i òssia  
L'espectre industrial es defineix per un alt percentatge microlaminar de vora abatuda, que arriba a superar la quarta part del total de la indústria. Els raspadors, alguns de bona grandària, arriben a duplicar en nombre els burins. Aquests últims són majoritàriament diedres, i apareixen en diverses ocasions associats als raspadors o a altres burins per a formar tipus compostos i dobles. L'única fulla escotada té l'osca poc profunda i la seua tipologia no sembla concloent per a atorgar cronologia relativa al conjunt. No obstant això, en l'estiu de 2014, l'excavació oberta a la sala de l'entrada sí que va proporcionar una punta escotada de clara filiació del final del solutrià, dins d'un context lític clarament paleolític.  
La indústria òssia la componen una vareta de secció plana i convexa, dos fragments d'atzagaia de secció circular, un possible punxó i un fragment d'asta de cérvol amb un xicotet bisell.  
5.3. Cronologia:  
La cova va tindre una ocupació humana intensa, engloba diferents períodes culturals de la prehistòria. El més antic corresponia al gravetià amb datacions entorn de 25.000 anys abans del present, encara que també s'ha documentat solutrià i magdalenià, per la qual cosa abraça una gran part del paleolític superior. A més, també s'han pogut observar restes en posició derivada del neolític que podrien datar-se entre el 7.000 i 4.000 aC, i uns altres de cronologia ja històrica.  
  
Persones expertes apunten al fet que les manifestacions artístiques tenen entre 18.000 i 25.000 anys d'antiguitat i pertanyen a la cultura gravetiana o solutriana del paleolític superior, la qual cosa les situaria entre les representacions d'art més antigues de la Comunitat Valenciana.  
Mancant datacions absolutes, la cerca de paral·lels formals se'ns presenta com l'únic camí per a assajar una aproximació cronològica de les representacions parietals. Les aportacions de la cova del Comte no són puntuals, ja que s'estan revelant com a essencials en el context regional en què s'insereix el jaciment, on es constata una fase artística premagdaleniana de cronologia àmplia, amb similars trets estilístics als observats en els jaciments de Parpalló i Meravelles.  
  
  
  
ANNEX II  
  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment de la cova del Comte i dels béns patrimonials que se situen en aquest entorn, i que es fan constar i s'identifiquen a l'efecte que es puguen tutelar.  
  
A) Justificació de la delimitació proposada.  
Els criteris per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent i en dos principis fonamentals:  
El primer deriva de l'especial condició del bé d'interés cultural per la seua pertinença a un art prehistòric reconegut per l'UNESCO com a patrimoni de la humanitat, la qual cosa, tot i que als efectes jurídics no li concedeix un estatus preeminent, sí que implica una valoració cultural per damunt del que són els béns culturals nacionals, ja que representa en si mateix una fita, un assoliment assumit per la humanitat com a col·lectiu.  
Un segon principi d'especial consideració deriva del fet jurídicament consolidat que un bé d'interés cultural és inseparable del seu entorn, la qual cosa òbviament en aquest cas ha d'entendre's en el sentit de paisatge cultural. No obstant això, és evident que el paisatge que constituïa l'entorn de la cova del Comte en el moment del seu sorgiment com a bé d'interés cultural ja no existeix; els canvis climàtics, i els antròpics després, van acabar per modelar el paisatge actual les característiques del qual són molt diferents al que van habitar els qui van crear les manifestacions artístiques.  
En el context descrit, sols hi ha un element que a penes ha variat, ens referim al relleu, que constitueix un valor propi del bé que hem de protegir en la mesura que siga possible per a evitar la pèrdua de valor del mateix bé d'interés cultural si les agressions a aquest continuaran en el futur.  
La proposta d'entorn tracta d'englobar d'una banda els jaciments prehistòrics en cova pròxims, situats en la conca del barranc de la Parra i la mateixa orografia d'aquest barranc, a fi de garantir la protecció d'aquest paisatge tan fràgil actualment.  
La cavitat se situa en el tram mitjà alt del barranc de la Parra, en un entorn ric en jaciments prehistòrics que contribueixen a contextualitzar l'entorn d'aquest assentament que, a més de les manifestacions parietals conté també un extraordinari depòsit arqueològic.  
  
No ha de subestimar-se el fet que el barranc de la Parra discorre paral·lel i molt pròxim al riu Girona, en la vall fluvial del qual s'han documentat un gran nombre d'assentaments paleolítics i en la capçalera del qual se situen els jaciments de la cova Fosca i la cova d'En Reinós (la Vall d'Ebo), dues de les cavitats amb art parietal paleolític de la Comunitat Valenciana.  
Així doncs, l'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit tant literalment com gràficament en els annexos adjunts que formen part de la present resolució. La documentació complementària obra en l'expedient.  
Els criteris emprats per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, Llei 4/1998, de la Generalitat, en relació a l'establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles situats en àmbits no urbans d'un espai comprés en una distància de 200 metres, a comptar del contorn extern del bé o dels seus hipotètics vestigis, d'acord amb els criteris i principis següents:  
  
- Topogràfics i paisatgístics, amb la inclusió de les terres i camins necessaris per a l'explotació agropecuària, pertanyents a una àmplia zona geogràfica la base articuladora de la qual és el mateix barranc de la Parra on es troba la cova.  
- Arqueològics. L'àmbit comprén la mateixa zona arqueològica del jaciment i les àrees confrontants susceptibles de noves troballes relacionades amb la cova del Comte, així com amb els sis jaciments documentats fins al moment en el barranc de la Parra.  
- Administratius. Inclou la delimitació d'un polígon irregular que forma l'entorn de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la cova del Comte i que transcorre per algunes bogues de demarcació cadastral dels termes municipals de Pedreguer, Alcalalí i Benidoleig (Alacant), de diferents parcel·les afectades per la proposta, de camins i accidents naturals (barranc de la Parra), que faciliten amb això la seua definició.  
Del terme municipal de Pedreguer (Alacant) comprén la mateixa parcel·la en la qual es troba el jaciment arqueològic de la cova del Comte, situada al polígon 15, parcel·la 365, i les parcel·les: 363, 364, 365, 366, 367, 368, 369, 370, 371, 372, 373, 374, 375 (part), 376, 378, 379, 380 (part), 395, 397 i 399.  
Del polígon 16 les parcel·les: 184 (part), 390, 391, 392, 393, 394, 395, 396 (part), 397, 398, 399, 400, 401, 402, 403, 404, 405, 406, 407, 408, 409, 410, 411, 412, 413, 414, 415, 416, 417, 418, 419, 420, 421, 422, 423, 423 i 425.  
Del terme municipal d'Alcalalí (Alacant) en el polígon 2 les parcel·les: 36 (part), 37 (part), 38 (part), 39, 40, 41 (part), 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 71 (part), 72, 73, 74, 77, 78, 124 (part) i 295 (part). Així com també camins i sendes, com el camí 9001 que transcorre pel polígon 15.  
B) Delimitació literal de l'entorn de protecció.  
Origen punt A1 coordenades X-760578, I-4297780. Intersecció del límit NW de la parcel·la 374 del polígon 15 del terme municipal de Pedreguer (Alacant) amb el llit del barranc de la Parra.  
Línia delimitadora. Sentit horari.  
Fus: 30N ETRS 89  
  
Punts. Coordenades X/I:  
  
Punt X I  
Origen A 1 760578 4297780  
2 760591 4297755  
3 760622 4297768  
4 760712 4276973  
5 760695 4297663  
6 760779 4297114  
7 760721 4297060  
8 760775 4297014  
9 760627 4296836  
10 760561 4296695  
11 760182 4296217  
12 759936 4296116  
13 759863 4296210  
14 759811 4296229  
15 759777 4296322  
16 759737 4296329  
17 759692 4296360  
18 759448 4296396  
19 759638 4296787  
20 759651 4296775  
21 759744 4296775  
22 759783 4296763  
23 759821 4296775  
24 759854 4296806  
25 759877 4296841  
26 759902 4296842  
27 759910 4296867  
28 759899 4296880  
29 759910 4296905  
30 759954 4296908  
31 759949 4296892  
32 759969 4296883  
33 759986 4296905  
34 759994 4296933  
35 759957 4296942  
36 759883 4297268  
37 759872 4297280  
38 759877 4297297  
39 759842 4297419  
40 759821 4297434  
41 759923 4297716  
42 760107 4297722  
43 760110 4297751  
44 760161 4297746  
45 760231 4297758  
46 760279 4297773  
  
  
Parcel·les afectades:  
1. Terme municipal de Pedreguer (Alacant).  
Polígon 15. Solana. Classe: rústic  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
363 03101A015003630000OX  
364 03101A015003640000OI  
365 03101A015003650000OJ  
366 03101A015003660000OE  
367 03101A015003670000OS  
368 03101A015003680000OZ  
369 03101A015003690000OU  
370 03101A015003700000OS  
371 03101A015003710000OZ  
372 03101A015003720000OU  
373 03101A015003730000OH  
374 03101A015003740000OW  
375 (part) 03101A015003750000OA  
376 03101A015003760000OB  
378 03101A015003780000OG  
379 03101A015003790000OQ  
380 (part) 03101A015003800000OY  
395 03101A015003950000OX  
397 03101A015003970000OJ  
399 03101A015003990000OS  
401 03101A015004010000OZ  
  
Polígon 16. RAFALET. Classe: rústic  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
184 (part) 03101A016001840000OE  
390 03101A016003900000OG  
391 03101A016003910000OQ  
392 03101A016003920000OP  
393 03101A016003930000OE  
394 03101A016003940000OT  
395 03101A016003950000OF  
396 (part) 03101A016003960000OM  
397 03101A016003970000OO  
398 03101A016003980000OK  
399 03101A016003990000OR  
400 03101A016004000000OR  
401 03101A016004010000OD  
402 03101A016004020000OX  
403 03101A016004030000OI  
404 03101A016004040000OJ  
405 03101A016004050000OE  
406 03101A016004060000OS  
407 03101A016004070000OZ  
408 03101A016004080000OU  
409 03101A016004090000OH  
410 03101A016004100000OZ  
411 03101A016004110000OU  
412 03101A016004120000OH  
413 03101A016004130000OW  
414 03101A016004140000OA  
415 03101A016004150000OB  
416 03101A016004160000OY  
417 03101A016004170000OG  
418 03101A016004180000OQ  
419 03101A016004190000OP  
420 03101A016004200000OG  
421 03101A016004210000OQ  
422 03101A016004220000OP  
423 03101A016004230000OL  
424 03101A016004240000OT  
425 03101A016004250000OF  
  
2. Terme municipal d'Alcalalí (Alacant).  
Polígon 2. BARRANC DE LA SOLANA. SOLANA DE LA LLOSA. BARRANC DE LA PARRA. Classe: rústic  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
36 (part) 03006A002000360000JB  
37 (part) 03006A002000370000JY  
38 (part) 03006A002000380000JG  
39 03006A002000390000JQ  
40 03006A002000400000JY  
41 (part) 03006A002000410000JG  
57 03006A002000570000JJ  
58 03006A002000580000JE  
59 03006A002000590000JS  
60 03006A002000600000JJ  
61 03006A002000610000JE  
62 03006A002000620000JS  
63 03006A002000630000JZ  
64 03006A002000640000JU  
65 03006A002000650000JH  
66 03006A002000660000JW  
67 03006A002000670000JA  
68 03006A002000680000JB  
71 (part) 03006A002000710000JB  
72 03006A002000720000JY  
73 03006A002000730000JG  
74 03006A002000740000JQ  
77 03006A002000770000JT  
78 03006A002000780000JF  
124 (part) 03006A002001240000JS  
295 (part) 03006A002002950000JY  
Camí 9001 Polígon 15  
  
Les dades consultades provenen de la seu electrònica del Cadastre del Ministeri d'Hisenda. La mateixa delimitació de les línies de demarcació dels termes municipals de Pedreguer, Alcalalí i Benidoleig consultades i utilitzades apareixen en algunes zones contradictòries i confuses.  
  
Es delimita un polígon irregular que forma l'entorn de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la cova del Comte. S'inicia el polígon en el punt d'origen (A 1), situat en la intersecció de les parcel·les 376, 377 i el barranc i camí de la Parra dins del polígon 15 del terme municipal de Pedreguer. Segueix la línia d'entorn per la parcel·la 376 cap al NE per les bogues de les parcel·les 378 i 379. En la intersecció de la parcel·la 379 amb la 377 s'endinsa i travessa per la parcel·la 380 en direcció ES fins a la intersecció de les parcel·les 380, 383 i 384. Des de l'extrem de la parcel·la 384 continua en direcció S a través de la parcel·la 375 fins a la intersecció de la parcel·la 363 i 375, deixant aquesta parcel·la fora de la delimitació de l'entorn proposat. Segueix pels límits de les parcel·les 364 i 362 cap al SW travessant la línia de delimitació cadastral entre els termes municipals de Pedreguer i Alcalalí. A partir d'ací continua endinsant-se en el terme municipal d'Alcalalí travessant la parcel·la 78 del polígon 2 fins a arribar a la intersecció amb la parcel·la 75. Segueix la línia en direcció SW fins a trobar-se amb la intersecció de les Parcel·les 75 i 78; en direcció NW travessa la parcel·la 124 i 71, i per la vora de la parcel·la 78 arriba fins a la intersecció de les Parcel·les 69 i 36. Parteix d'aquesta última fins a arribar a la línia de delimitació cadastral entre els termes municipals d'Alcalalí i Benidoleig, segueix la línia de demarcació de termes en direcció NE, envolta pels camins i veredes de circulació de la zona urbanitzada de Panosol/Llogaret de les Coves en la parcel·la 38, travessa la parcel·la 295 i continua envoltant aquesta urbanització, i deixa aquesta zona fora de l'entorn fins a arribar a la línia de demarcació entre els termes municipals d'Alcalalí i Pedreguer. Segueix cap al NW pels límits administratius entre Pedreguer i Benidoleig, deixant fora del polígon la zona urbanitzada de les Buscanes fins a la intersecció d'aquestes amb la parcel·la 396 i la 184 del polígon 16 de Pedreguer; continua la línia en direcció al E travessant la parcel·la 184 fins al punt d'inici A1.  
  
C) Assenyalament de béns de rellevància local en l'entorn de protecció. Patrimoni arqueològic.  
En l'entorn de la zona arqueològica proposada existeixen sis jaciments que s'assenyalen expressament com a béns de rellevància local, amb la categoria d'espais de protecció arqueològica, a l'efecte de la seua inclusió en la secció segona de l'inventari general del patrimoni cultural valencià, les característiques del qual es detallen i descriuen a continuació, als consegüents efectes tutelars:  
  
1. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 1  
Coordenades: 760665 / 4297690  
Descripció: cova allargada de boca àmplia (3 m x 1,7 m) i 4,7 metres de profunditat.  
Cronologia: Es tracta d'una cavitat d'inhumació múltiple calcolítica en la qual es van recuperar ídols oculats.  
  
2. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 2  
Coordenades: 760540 / 4297343  
Descripció: cavitat molt xicoteta formada per una clivella de reduïdes dimensiones en forma de L amb un recorregut pròxim als sis metres.  
  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica.  
  
3. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 3  
Coordenades: 760539 / 4297468  
Descripció: cova de set metres de profunditat, boca xicoteta entorn d'un metre d'altura per 1,5 d'amplària que es bifurca en dues gateres.  
  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica amb abundant indústria lítica i òssia.  
  
4. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 4  
Coordenades: 760563 / 4297487  
Descripció: clivella estreta de 4 metres de profunditat.  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica.  
  
5. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 5  
Coordenades: 760596 / 4296854  
Descripció: abric de 4 metres d'altura per d'altres d'amplària i profunditat.  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica, amb presència d'ídols oculats i abundant indústria òssia.  
  
6. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 8  
Coordenades: 760197 / 4297713  
Descripció: cavitat de 5 metres de profunditat situada en el vessant contrari del barranc de la Parra.  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica, amb ídols oculats i nombrosa indústria lítica i ossi



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8862, del 21-07-2020 (2020/5816)

DECRETO 19/2020, de 17 de julio. del Consell, complementario de la declaración de Bien de Interés Cultural con la categoría de Zona Arqueológica del yacimiento arqueológico de la Cova del Comte en el término municipal de Pedreguer.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8862

Fecha DOGV
:   21-07-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/5816

CVE


Fecha del documento
:   17-07-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Pedreguer](javascript:void(0))
    * [bien cultural](javascript:void(0))
    * [lugar histórico](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 19/2020, de 17 de julio. del Consell, complementario de la declaración de Bien de Interés Cultural con la categoría de Zona Arqueológica del yacimiento arqueológico de la Cova del Comte en el término municipal de Pedreguer. [2020/5816]  
Mediante resolución de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte de 08.05.2019 se incoó expediente para complementar la declaración de Bien de Interés Cultural con la categoría de Zona Arqueológica del yacimiento arqueológico de la Cova del Comte, en el Término Municipal de Pedreguer (Alicante), para adaptarla a los requisitos exigidos por la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano sometiéndose el expediente incoado a trámite de información pública.  
Se han cumplido todos los tramites legalmente preceptivos de acuerdo con las disposiciones vigentes.  
Consta en el expediente el informe favorable a la declaración de Bien de Interés Cultural del Consell Valencià de Cultura, de la Real Academia de Bellas Artes de San Carlos y de la Universidad de Alicante, que han prestado la conformidad a la propuesta declarativa que se les ha elevado, de conformidad con lo que establece el artículo 27.5 de la Ley 4/1998, de la Generalitat.  
Asimismo se han recabado de las Consellerias afectadas los informes exigidos por el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, sin que se haya formulado por las mismas alegación alguna.  
Este decreto declarativo se adecúa a los principios de buena regulación establecidos en el art. 129 de la Ley 39/2015, de 30 de octubre, del Procedimiento Administrativo Común de las Administraciones Públicas, habiéndose acreditado la concurrencia en esta iniciativa normativa de los principios de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia en su proceso de elaboración, y eficiencia  
La Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico Español atribuye la condición de Bien de Interés Cultural directamente por la ley a las cuevas y abrigos que contengan manifestaciones de arte rupestre. En este sentido, la Disposición Adicional Primera de la Ley 4/1998, de la Generalitat, considera e incorpora como Bienes de Interés Cultural integrantes del patrimonio cultural valenciano todos los bienes existentes en el territorio de la Comunitat Valenciana que a la entrada en vigor de dicha ley hayan sido declarados Bienes de Interés Cultural al amparo de la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico Español, tanto mediante expediente individualizado como en virtud de lo establecido en el artículo 40.2 de dicha ley y en sus Disposiciones Adicionales Primera y Segunda. Todos estos bienes se inscribirán en la Sección 1ª del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano y quedarán sujetos al régimen establecido en dicha ley para esta clase de bienes.  
La Conselleria competente en cultura elaborará, para su aprobación por el Consell, la relación de las cuevas y abrigos que contengan manifestaciones de arte rupestre, los castillos y los escudos, emblemas, piedras heráldicas, rollos de justicia, cruces de término y demás piezas y monumentos de índole análoga de más de cien años de antigüedad, declarados todos ellos Bienes de Interés Cultural integrantes del patrimonio cultural valenciano por efecto de lo dispuesto en el apartado anterior.  
En cumplimiento del principio de proporcionalidad, este decreto declarativo constituye la herramienta necesaria no solamente para la conservación y puesta en valor de la Cova del Comte sino también para la preservación del accidente natural en que la misma se enclava, en las preexistencias que actualmente lo conforman, como paisaje cultural y que además se halla jalonado de yacimientos paleolíticos que se señalan en esta declaración como Bienes de Relevancia Local.  
En cumplimiento del principio de seguridad jurídica esta formalización tutelar y la normativa que en la misma se establece, concilia la obligada protección a un bien de destacadísima significación patrimonial con la definición precisa del estatuto jurídico de las personas propietarias afectadas, cuyas facultades se limitan en la medida estrictamente necesaria para preservar los valores culturales detectados, articulándose un régimen tutelar que da respuesta a estas exigencias.  
En cumplimiento del principio de transparencia para potenciar la participación activa de las personas destinatarias en la elaboración de esta iniciativa normativa, se ha notificado la iniciación del expediente a la propietad del inmueble en el que se emplaza la Cova del Comte y a los ayuntamientos afectados, se ha suscitado la intervención activa de la ciudadanía a través del trámite de información pública, confiriéndose finalmente audiencia a la titularidad dominical y a los ayuntamientos que no han formulado alegación alguna ni objeción.  
En cumplimiento del principio de eficiencia esta disposición reglamentaria tan solamente implementa el trámite de la previa y preceptiva autorización administrativa del órgano competente en materia de Cultura para cualesquiera actuaciones de trascendencia patrimonial que pretendan realizarse en el ámbito delimitado del entorno a los solos efectos de salvaguardar sus preexistencias, tal y como aparecen descritas en este decreto declarativo, en relación de causa a efecto, y no conlleva carga alguna para la Administración.  
En virtud de lo expuesto y de acuerdo con lo establecido en la normativa citada, conforme con el Consell Jurídic Consultiu a propuesta del conseller de Educación, Cultura y Deporte, y previa deliberación del Consell, en la reunión del 17 de julio de 2020,  
  
DECRETO  
  
Artículo 1. Objeto  
Este decreto tiene por objeto complementar la declaración de Bien de Interés Cultural, con la categoría de Zona Arqueológica de la Cova del Comte, sita en el término municipal de Pedreguer (Alicante) para adaptarla a los requisitos exigidos por la Ley 4/1998, de la Generalitat, delimitando el yacimiento declarado Zona Arqueológica y su entorno, describiéndola y concretando los valores que imponen su protección como Bien de Interés Cultural, estableciéndose en consonancia con los valores detectados el correspondiente entorno de protección, en el que así mismo se señalan a efectos de su tutela seis yacimientos arqueológicos como Bienes de Relevancia Local con la categoría de Espacios de Protección Arqueológica, y articular la normativa de protección tanto del yacimiento declarado como de su entorno, de acuerdo con la descripción y delimitación que figura en los anexos I, II y III que se adjuntan a este decreto.  
  
Artículo 2. Régimen de la Zona Arqueológica  
El yacimiento de la Cova del Comte, como Bien declarado de Interés Cultural, con la categoría de Zona Arqueológica, se regirá por lo dispuesto en la Ley 4/1998, de la Generalitat, para los bienes de interés cultural de esta índole, así como por los planes especiales, o instrumentos urbanísticos de análogo contenido que, en su caso, se aprueben. Cualquier actuación que se pretenda realizar en el mismo está sometida a la preceptiva autorización de la dirección general competente en cultura con carácter previo a su inicio y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva, sin perjuicio de la íntegra aplicabilidad al citado yacimiento del Título III de la Ley 4/1998, de la Generalitat, y del Decreto 107/2017, de 28 julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de regulación de las actuaciones arqueológicas en la Comunitat Valenciana.  
  
Artículo 3. Usos permitidos  
Los usos permitidos serán todos aquellos históricamente asociados al lugar: agropecuarios y forestales, además de los que sean compatibles con la investigación, la puesta en valor, el disfrute patrimonial del Bien de Interés Cultural y de su entorno y contribuyan a la consecución de dichos fines. Cualquier cambio de uso del bien de interés cultural y de los Bienes que se señalan en este decreto declarativo como Espacios de Protección Arqueológica estará sometido a la previa y preceptiva autorización del órgano competente en materia de patrimonio cultural de conformidad con lo que establecen los artículos 18.2 y 36 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Artículo 4. Régimen de intervención en el entorno  
Cualquier intervención que pretenda realizarse en el entorno de protección de la Zona Arqueológica, salvo las que manifiestamente carezcan de trascendencia patrimonial, requerirá la previa autorización de la Conselleria competente en cultura. Esta autorización se emitirá aplicando los criterios de este decreto y en su defecto los enumerados en los artículos 38 y 39 de la Ley 4/1998, de la Generalitat. La propuesta de intervención deberá definir su alcance e ir acompañada de la documentación técnica oportuna que permita la evaluación patrimonial. También deberá especificar la ubicación parcelaria, así como adjuntar las fotografías que permitan constatar la situación actual y su trascendencia patrimonial. Transcurrido el plazo de tres meses la solicitud se entenderá denegada por silencio administrativo.  
  
Artículo 5. Preservación del paisaje arqueológico  
A fin de preservar el paisaje histórico al que se asocia la Zona Arqueológica y la integridad del mismo:  
1. No se autorizará edificación alguna para cualquier uso (exceptuando las permitidas por el artículo 6 punto 3 de esta normativa), quedando prohibidos, como regla general y salvo que se justifique su necesidad, los movimientos de tierras y excavaciones de incidencia paisajística.  
2. Se prohíben las señalizaciones de tipo publicitario, el almacenaje al aire libre de materiales y el vertido de residuos.  
3. Se prohíbe la tala de árboles sin autorización expresa del organismo competente en cultura y del que, en su caso, resulte competente en materia de medio ambiente. En el ámbito considerado se deberá fomentar la repoblación forestal con variedades autóctonas propias del ecosistema protegido.  
4. En los espacios de uso agrícola deberá mantenerse el parcelario existente con sus elementos anexos como caminos, bancales, rediles y demás elementos etnológicos de arquitectura en piedra en seco.  
  
Artículo 6. Preservación de los bienes inmuebles  
1. Los inmuebles existentes en el entorno de protección de la Zona Arqueológica, por su valor testimonial y sus peculiares tipologías relacionadas con la explotación tradicional del medio, no podrán ser demolidos, ni aumentar su volumen edificado.  
2. Todas las intervenciones sobre los inmuebles existentes en el entorno deben contemplar las cautelas arqueológicas previstas en el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano. En cualquier caso las actuaciones arqueológicas deberán ser autorizadas por la Conselleria competente en cultura, de acuerdo con el art. 60 de esta ley, para la salvaguarda del patrimonio arqueológico que incorpora el ámbito.  
3. Se admiten pequeñas edificaciones autorizables en el ámbito protegido, es decir, aquellas edificaciones de carácter auxiliar de las labores agrícolas de dimensiones 2m. x 2m., o de usos compatibles con la puesta en valor del conjunto de la Zona Arqueológica, siendo, en su caso, prioritaria la rehabilitación de los edificios existentes para estos usos.  
  
Artículo 7. Limitación del acceso  
Se prohíbe el acceso con vehículos motorizados a zonas o viales incluidos en el entorno que en la actualidad no se encuentren asfaltados, con la excepción de los vehículos de uso agrícola, ganadero, forestal y patrimonial.  
  
Artículo 8. Intervenciones arqueológicas  
Para la realización de intervenciones arqueológicas en el yacimiento declarado Bien de Interés Cultural se requerirá, de conformidad con el artículo 20 del Decreto 107/2017, de 28 de julio, del Consell, la presentación de un plan general investigación que contendrá la descripción detallada de los objetivos del plan, las fases de ejecución y la duración de las mismas, así como una propuesta motivada de área de reserva arqueológica del yacimiento, según lo dispuesto en el artículo 66 de la Ley 4/1998, de la Generalitat. El plan general de investigación deberá ser autorizado por el órgano competente en cultura. El plan general de investigación no será necesario para las siguientes intervenciones arqueológicas:  
1. Las que se manifiesten como de urgente realización, tanto por motivos de conservación y mantenimiento, como por otros motivos, siempre que así se justifique, y la urgencia sea corroborada por el órgano competente en materia de cultura.  
2. La documentación gráfica, que no implique técnicas analíticas.  
  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Inscripción en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano  
Este decreto se inscribirá en la Sección Primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano y en el Registro General de Bienes de Interés Cultural, dependiente de la Administración General del Estado.  
  
Segunda. Incidencia presupuestaria  
La aplñicación y desarrollo de este decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de los capítulos de gasto asignada a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, y en todo caso deberá ser atendido con los medios personales y materiales de la Conselleria competente por razón de la materia.  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Entrada en vigor  
Este decreto se publicará en el BOE y entrará en vigor el día siguiente a su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Segunda. Plan Especial de Protección del Entorno  
De acuerdo con lo dispuesto en los artículos 34.2 y 39.4 de la Ley 4/1998, de la Generalitat, el Plan Especial de protección del bien de Interés Cultural deberá aprobarse en el plazo de un año desde la publicación de esta declaración.  
  
València, 17 de julio de 2020  
  
El president del Consell,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Educació, Cultura i Esport,  
VICENT MARZÀ I IBÁÑEZ.  
  
  
  
ANEXO I  
  
Delimitación literal de la Zona Arqueológica del yacimiento Cova del Comte, en Pedreguer (Alicante), descripción de las partes integrantes o consustanciales del mismo y valores patrimoniales que justifican la declaración  
  
1. Denominación principal: Cova del Comte.  
  
2. Localización:  
Provincia: Alicante  
Comarca: Marina Alta  
Municipio: Pedreguer  
  
3. Delimitación literal del yacimiento:  
La Cova del Comte por el mero hecho de contener manifestaciones de arte rupestre es un Bien de Interés Cultural por ministerio de la Ley de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 40.2 de la Ley 16/1985 del Patrimonio Histórico Español, recogido mas tarde en la Disposición Adicional Primera de la Ley 4/1998, de la Generalitat.  
Se halla inscrita en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano en la Sección 1ª (Bienes de Interés Cultural) con el código 03.30.101-012.  
3.1. Ubicación  
El yacimiento se encuentra situado en las siguientes coordenadas:  
Datum: ETRS 89  
Huso: 30N  
UTMe: 760428  
UTMn: 4297084  
Altura: 275 m.s.n.m.  
3.2. Referencia Catastral:  
SOLANA. Término Municipal de Pedreguer (Alicante)  
03101A015003650000OJ  
Localización:  
Polígono 15  
Parcela 365  
4. Justificación de la delimitación del yacimiento arqueológico declarado Zona Arqueológica  
La Cova del Comte se encuentra al pie de un farallón rocoso vertical, que perfila el curso medio y alto del Barranc de la Parra, paisaje abrupto y de fuertes pendientes, antiguamente abancalado pero hoy inculto y cubierto por monte bajo. En la actualidad la cueva dista unos 9 km. del mar, aunque la distancia debió ser mayor durante el Pleistoceno. Este promontorio constituye el extremo oriental del macizo del Montgó.  
El Barranco de la Parra es un curso fluvial esporádico tributario del río Girona durante el Pleistoceno Superior que, a su vez, es uno de los principales cursos fluviales entre el Xúquer y el Vinalopó. A pesar de su escaso recorrido, el Girona es un río con cierto caudal dadas las abundantes precipitaciones que se registran en su cabecera.  
El entorno del yacimiento, muy antropizado desde antiguo y fuertemente erosionado, muestra la roca calcárea del sustrato mesozoico en buena parte de su superficie, donde son visibles numerosas formas erosivas propias del lapiaz de un karst desarrollado en cuyas oquedades queda capturado un sedimento arcilloso fruto de la disolución de la caliza, la terra rossa.  
Sobre el sustrato geológico se desarrolla una vegetación de matorral bajo y garriga muy alterada, en la que predomina el coscojar con aliagas, lavanda y el lentisco. Los únicos árboles que se encuentran son acebuches diseminados, probablemente restos de los antiguos cultivos de olivo, y el pino blanco que en los últimos años se ha desarrollado en las áreas con mejor suelo.  
El valle presenta gran potencial arqueológico ya que se encuentra jalonado de yacimientos paleolíticos que posteriormente se describirán.  
5. Descripción del yacimiento declarado, de las partes integrantes o consustanciales y determinación de sus valores  
5.1. Partes Integrantes:  
Se trata de una cavidad kárstica, abierta en calizas dolomíticas cretácicas, que se orienta hacia el NW. Tiene un recorrido lineal de unos 63 m. de longitud y un desnivel de unos 12 m.  
La boca, de forma ligeramente triangular y de aproximadamente 3 x 3 m., da paso a la sala de la entrada, de unos 15 m. de longitud perfectamente iluminada. Junto a la boca y adosada a la pared S se distingue una brecha prácticamente azoica en la que solo se recuperó un pequeño fragmento de diáfisis muy mineralizado, mientras que hacia el interior de la sala se constata un sedimento de color pardo, con abundante fracción mediana del que parecen proceder algunos restos de fauna y cerámica a mano.  
Al fondo de esta se abre una angosta abertura, casi cegada por el sedimento, por la que se accede a una larga galería descendente de 18 m. de longitud, cuyo techo alterna tramos muy bajos, con otros cercanos a los 2 m. de altura, con otros apenas practicables. A lo largo de la gatera se localizan restos de fauna, alguna cerámica a mano y unos pocos útiles líticos.  
Una vez superada la gatera, accedemos a la sala interior, de unos 23 m. de longitud por 5 de anchura y otros tantos de altura aproximadamente. La sala, con fuerte pendiente hacia el interior, presenta dos ámbitos diferenciados. Por una parte, entre la entrada y una serie de grandes bloques, puede distinguirse un sedimento pardo oscuro con numerosa fauna y objetos líticos de aspecto paleolítico.  
A partir de los bloques y hasta el inicio del sumidero final, el suelo es arcilloso, húmedo o incluso encharcado si se han producido precipitaciones y con poca pendiente. En esta sala es donde se localizan los diferentes paneles con arte parietal paleolítico que se van a describir en las siguientes líneas.  
Finalmente, el techo de la sala interior desciende sensiblemente hasta volver a convertirse en una gatera estrecha, sinuosa e impracticable. En este punto se documentan también trazos de pintura.  
5.2. Determinación de sus valores:  
Al margen de los restos arqueológicos encontrados, la Cova presenta unos importantes valores etnológicos y naturales. Las sociedades paleolíticas de estas tierras tenían una cultura muy avanzada que permitía transmitir los conocimientos de una generación a otra y plasmar todo su mundo simbólico en las paredes de las cuevas.  
Cova del Comte está en la primera línea de investigación de la Prehistoria. La Cova es una de las pocas cavidades de la Comunitat Valenciana en las que se ha encontrado arte paleolítico tanto parietal como mueble. Presenta un excepcional potencial de arte rupestre paleolítico de gran valor que salió a la luz en 2011, en su sala más profunda, a la que se accede por una estrecha gatera, escondiendo un extraordinario santuario de arte prehistórico con manifestaciones artísticas con grabados que representan figuras zoomorfas, entre otras, como caballos o cabras.  
Estas manifestaciones, tanto las de animales (gravados de caballos y ciervos) como las de carácter más simbólico, son únicas en el arte rupestre del Mediterráneo ya que solo se han encontrado otras seis similares con manifestaciones rupestres de tanta antigüedad en toda la Comunitat Valenciana. Es uno de los escasos centros con arte de esta cronología en la Comunitat Valenciana.  
Las manifestaciones de arte rupestre están reconocidas por la UNESCO como Patrimonio de la Humanidad, lo que implica que la Cova del Comte representa en sí misma un hito para la humanidad como colectivo.  
Las comarcas del S de Valencia y N de Alicante contienen la mayor parte de los yacimientos paleolíticos conocidos de la Comunitat Valenciana. El registro combinado de todos ellos abarca la práctica totalidad del Paleolítico Superior.  
Así mismo se han localizado en la Cova del Comte numerosos restos arqueológicos en hueso, abundante industria lítica; restos óseos de macrofauna, destacando un diente de hiena, restos de caballo, ciervo y lince, y microfauna (moluscos tanto terrestres como acuáticos, algunos con perforaciones para ser utilizados como elementos de adorno semejante a cuentas de collar), carbones o piedrecillas de ocre (pigmento que se empleó en las pinturas rupestres). Todos esos «microhallazgos» son fundamentales para reconstruir el clima, la realidad ambiental, la dieta y cómo vivían los cazadores paleolíticos que se refugiaban en la Cova del Comte.  
Los elementos de adorno constatan la explotación de moluscos marinos y de agua dulce. Los estudios antracológicos y zoológicos señalan un contexto ambiental fresco, pero relativamente templado y húmedo, con presencia alternante de masas boscosas y espacios abiertos, suelos bien desarrollados y zonas rocosas. También debieron existir en el entorno cursos de agua dulce permanente o lagunas rodeadas de juncales. El estudio arqueozoológico apunta a un aprovechamiento intensivo de recursos, elevado consumo de conejos y aves, y un aporte diferencial de ciervo y cabra. Probablemente se caza el lince por la piel. Se documenta un episodio de canibalismo sobre una falange humana con marcas de descarnado y mordeduras antrópicas.  
La presencia de quirópteros (murciélagos) indicaría una alternancia entre insectívoros y humanos en la ocupación de la cavidad.  
5.2.1. Manifestaciones rupestres. Paneles  
En agosto de 2011 se descubrieron figuras (grabados zoomorfos) sobre las paredes interiores de la caverna; es en el tramo mas interior de la cavidad en donde se han documentado paneles con decoración incisa y pintada del Paleolítico Superior.  
Hasta el momento se han descubierto 15 paneles con zoomorfos y signos pintados o grabados, la mayoría en la sala interior. El estado de conservación de los motivos es desigual, mientras que las incisiones se han conservado relativamente bien, la pintura puede haber desaparecido en muchos casos.  
Las manchas, trazos simples y signos constituyen la mayor parte de las representaciones parietales de la Cova del Comte. La mayoría se han ejecutado con pintura negra, pero los más elaborados se realizaron mediante grabado. Por lo general se trata de motivos sencillos, pero tampoco faltan los más complejos, en especial algunos poco frecuentes en el repertorio paleolítico.  
Los trazos simples en forma de barras, en solitario, pareadas o agrupadas, son los signos más abundantes. Aparecen en la práctica totalidad de paneles, y generalmente se han ejecutado con pintura negra sobre coladas o en el borde de estalactitas. Frecuentemente están en paneles donde solo hay representaciones geométricas sencillas, pero, cuando aparecen pareadas o agrupadas, suelen asociarse espacialmente a zoomorfos, o a signos más complejos. En el panel 1, alejado de las principales representaciones figurativas, existe una asociación espacial clara de tres signos incisos, una espiral pintada en negro, un aspa y un ángulo.  
Algunos ideomorfos solo aparecen una vez. Entre estos tendríamos el aspa grabada y el zigzag pintado en negro del panel 13. Este panel, situado al fondo de la sala, cerca del sumidero final, solo contiene trazos y restos de pintura negra y roja.  
Todo el bestiario muestra rasgos propios del arte pre-Magdaleniense, especialmente visibles en el caballo y la cabra del Panel 1.  
Sin duda los ideomorfos más característicos de la Cova del Comte son las dos espirales. Se trata de signos poco frecuentes en el registro arqueológico, cuyo único paralelo en tierras valencianas es la plaqueta 16726A de Parpalló, atribuida al Solutrense Superior.  
Este conjunto de Paneles comprende:  
- PANEL 1: Situado justo en la entrada de la sala interior, es el más complejo de todos ellos por la variedad de figuras zoomorfas y signos que presenta. Pueden distinguirse tres áreas diferenciadas:  
Panel 1A: Es el que contiene mayor número de zoomorfos y signos de todo el yacimiento. Salvo algún resto de pintura, todo él lo forman motivos incisos entre los que destacan al menos 2 équidos, varios zoomorfos indeterminados y signos. Por sus rasgos estilísticos y las asociaciones de zoomorfos y signos es posible atribuirlo al Paleolítico Superior, en concreto al inicio del ciclo artístico pre-Magdaleniense.  
Panel 1B: Situado justo a la izquierda del 1A, en una pequeña oquedad, solo contiene un motivo. Se trata de un prótomo de caballo en posición vertical con rasgos estilísticos propios del mismo periodo artístico que el panel anterior.  
Panel 1C: Situado junto al anterior, presenta también una única figura, un cáprido realizado con trazo ancho y poco profundo.  
- PANEL 2: Situado cerca de la entrada a la sala, en la pared N de esta. El panel se sitúa en el interior de una cavidad de mediano tamaño constituida a partir de formaciones calcáreas. Al igual que en el caso anterior, se distinguen tres áreas diferenciadas:  
Panel 2A: Se sitúa en una estalactita fracturada transversalmente y presenta únicamente dos motivos, uno zoomorfo, posiblemente una cierva con cuello muy alargado y el otro una espiral, motivo este que se repite en al menos dos puntos más de la cueva.  
Panel 2B: Formado únicamente por un signo circular concéntrico.  
Panel 2C: Seguramente no estamos ante grabados antrópicos y muy probablemente las incisiones que aparecen en este punto hayan sido realizadas por zarpas de animales.  
- PANEL 3: Este panel está formado únicamente por un solo sector con diversos motivos incisos y pintados. Destaca un motivo circular concéntrico sobre el que se pinta un signo geométrico de tipo arboriforme o barbelado en negro. Además del signo circular hay otro con lineas curvas paralelas y un rectángulo relleno, ambos incisos.  
- PANEL 4: Está formado por un único motivo inciso, situado en el interior de una hornacina al fondo de la cavidad, en la pared N de la sala interior. La única figura representada es un prótomo de caballo inciso que presenta una coloración blancuzca por lo que de no mediar su aspecto claramente paleolítico podría pensarse en una falsificación actual.  
- PANELES 5 a 15: A lo largo de toda la pared N de la sala interior aparecen numerosas muestras de pinturas, en su mayoría negra, que hasta el momento no forman motivos claramente definidos. Puede que se trate de simples motivos en forma de barra, a veces pareados, pero tampoco pueden descartarse motivos más complejos, o incluso zoomorfos muy alterados por la erosión del soporte.  
5.2.2. Plaquetas  
La Cova contiene sedimentación arqueológica con presencia de plaquetas grabadas; destacando dos plaquetas:  
- Una plana de 12 centímetros de longitud sobre la que está grabada, con trazos muy esquemáticos, la figura de un bóvido.  
- La segunda pieza parietal tiene características similares pero dibuja de forma incisa la silueta de la cabeza de un caballo. El trazo está más definido que en la anterior. Se puede apreciar parte del frente, las orejas y la zona de la crin (características similares a las que se encuentran en los caballos grabados en las paredes).  
- Hay también una varias piezas de menor trascendencia con manchas de pintura pero sin figuración.  
5.2.3. Industria lítica y ósea  
El espectro industrial se define por un alto porcentaje microlaminar de borde abatido, que llega a superar la cuarta parte del total de la industria. Los raspadores, algunos de buen tamaño, llegan a duplicar en número a los buriles. Estos últimos son mayoritariamente diedros, y aparecen en varias ocasiones asociados a los raspadores o a otros buriles para formar tipos compuestos y dobles. La única hojita escotada tiene la muesca poco profunda y su tipología no parece concluyente para otorgar cronología relativa al conjunto. No obstante, en el verano de 2014, la excavación abierta en la sala de la entrada sí proporcionó una punta escotada de clara filiación fini-Solutrense, dentro de un contexto lítico claramente Paleolítico.  
La industria ósea la componen una varilla de sección plano-convexa, dos fragmentos de azagaya de sección circular, un posible punzón y un fragmento de asta de ciervo con un pequeño bisel.  
5.3. Cronología:  
La Cova tuvo una ocupación humana intensa, engloba diferentes periodos culturales de la Prehistoria. El más antiguo correspondería al Gravetiense con dataciones en torno a 25.000 años antes del presente, aunque también se ha documentado Solutrense y Magdaleniense, por lo que abarca una gran parte del Paleolítico Superior. Además también se han podido observar restos en posición derivada del Neolítico que podrían datarse de entre el 7.000 y 4.000 a.C, y otros de cronología ya histórica.  
Los expertos apuntan a que las manifestaciones artísticas tienen entre 18.000 y 25.000 años de antigüedad y pertenecen a la cultura Gravetiense o Solutrense del Paleolítico Superior, lo que las situaría entre las representaciones de arte más antiguas de la Comunitat Valenciana.  
A falta de dataciones absolutas, la búsqueda de paralelos formales se nos presenta como el único camino para ensayar una aproximación cronológica de las representaciones parietales. Las aportaciones de la Cova del Comte no son puntuales ya que se está revelando como esencial en el contexto regional en que se inserta el yacimiento, constatando una fase artística pre-Magdaleniense de cronología amplia, con similares rasgos estilísticos a los observados en los yacimientos de Parpalló y Meravelles.  
  
  
ANEXO II  
  
Delimitación literal del entorno de protección de la Zona Arqueológica del yacimiento Cova del Comte y de los bienes patrimoniales que se sitúan en dicho entorno que se relacionan e identifican a efectos tutelares  
  
A) Justificación de la delimitación propuesta.  
Los criterios para establecer el entorno de protección se basan en la legislación vigente y en dos principios fundamentales:  
El primero, deriva de la especial condición del Bien de Interés Cultural por su pertenencia a un arte prehistórico reconocido por la UNESCO como Patrimonio de la Humanidad, lo que si bien a efectos jurídicos no le concede un estatus preeminente, si que implica una valoración cultural por encima de lo que serían los bienes culturales nacionales en tanto que representa en si mismo un hito, un logro asumido por la humanidad como colectivo.  
Un segundo principio de especial consideración deriva del hecho jurídicamente consolidado de que un Bien de Interés Cultural es inseparable de su entorno, lo que obviamente en este caso ha de entenderse en el sentido de paisaje cultural. No obstante resulta evidente que el paisaje que constituía el entorno de la Cova del Comte en el momento de su surgimiento como Bien de Interés Cultural ya no existe, los cambios climáticos, y los antrópicos después, acabaron por moldear el paisaje actual cuyas características son muy diferentes al que habitaron quienes crearon las manifestaciones artísticas.  
En el contexto descrito solo hay un elemento que apenas ha variado, nos referimos al relieve, que constituye un valor propio del Bien que debemos proteger en la medida de lo posible para evitar la pérdida de valor del propio Bien de Interés Cultural si las agresiones a este continuaran en el futuro.  
La propuesta de Entorno trata de englobar por un lado a los yacimientos prehistóricos en cueva cercanos, situados en la cuenca del Barranc de la Parra y la propia orografía de este barranco a fin de garantizar la protección de este paisaje tan frágil actualmente.  
La cavidad se sitúa en el tramo medio alto del Barranc de la Parra, en un entorno rico en yacimientos prehistóricos que contribuyen a contextualizar el entorno de este asentamiento que a demás de las manifestaciones parietales contiene también un extraordinario depósito arqueológico.  
No debe subestimarse el hecho de que el Barranc de la Parra discurre paralelo y muy cercano al Río Girona en cuyo valle fluvial se han documentado un gran número de asentamientos paleolíticos y en cuya cabecera se ubican los yacimientos de Cova Fosca y la Cova d'En Reinós (La Vall d'Ebo), dos de las cavidades con arte parietal paleolítico de la Comunitat Valenciana.  
Así pues, el entorno de protección del Bien de Interés Cultural queda definido tanto literal como gráficamente en los Anexos adjuntos que forman parte de la presente resolución. La documentación complementaria obra en el Expediente.  
Los criterios empleados para establecer el entorno de protección se basan en la legislación vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, Ley 4/1998, de la Generalitat, en relación al establecimiento de entornos mínimos de protección para inmuebles situados en ámbitos no urbanos de un espacio comprendido en una distancia de 200 metros, a contar desde el contorno externo del bien o de sus hipotéticos vestigios, de acuerdo con los criterios y principios siguientes:  
- Topográficos y paisajísticos, con la inclusión de las tierras y caminos necesarios para la explotación agropecuaria, pertenecientes a una amplia zona geográfica cuya base articuladora es el propio Barranc de la Parra en donde se encuentra la Cova.  
- Arqueológicos. El ámbito comprende la propia zona arqueológica del yacimiento y las áreas colindantes susceptibles de nuevos hallazgos relacionados con la Cova del Comte, así como con los 6 yacimientos documentados hasta el momento en el Barranc de la Parra.  
- Administrativos. Incluye la delimitación de un polígono irregular que forma el entorno de la Zona Arqueológica del yacimiento arqueológico de la Cova del Comte y que transcurre por algunos lindes de demarcación catastral de los Términos Municipales de Pedreguer, Alcalalí y Benidoleig (Alicante), de distintas parcelas afectadas por la propuesta, de caminos y accidentes naturales (Barranc de la Parra) que facilitan con ello su definición.  
Del término Municipal de Pedreguer (Alicante) comprende la propia parcela en la que se encuentra el yacimiento arqueológico de la Cova del Comte situada en el Polígono 15 Parcela 365, y las Parcelas: 363, 364, 365, 366, 367, 368, 369, 370, 371, 372, 373, 374, 375 (parte), 376, 378, 379, 380 (parte), 395, 397 y 399.  
Del Polígono 16 las Parcelas: 184 (parte), 390, 391, 392, 393, 394, 395, 396 (parte), 397, 398, 399, 400, 401, 402, 403, 404, 405, 406, 407, 408, 409, 410, 411, 412, 413, 414, 415, 416, 417, 418, 419, 420, 421, 422, 423, 423 y 425.  
Del Término Municipal de Alcalalí (Alicante) en el Polígono 2 las Parcelas: 36 (parte), 37 (parte), 38 (parte), 39, 40, 41 (parte), 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 71 (parte), 72, 73, 74, 77, 78, 124 (parte) y 295 (parte). Así como también caminos y sendas, como el Camino 9001 que transcurre por el Polígono 15.  
B) Delimitación literal del entorno de protección.  
Origen punto A1 coordenadas X-760578, Y-4297780. Intersección del límite NW de la Parcela 374 del Polígono 15 del Término Municipal de Pedreguer (Alicante) con el lecho del Barranc de la Parra.  
Línea delimitadora. Sentido horario.  
Huso: 30N ETRS 89  
  
Puntos. Coordenadas X/Y:  
  
Punto X Y  
Origen A 1 760578 4297780  
2 760591 4297755  
3 760622 4297768  
4 760712 4276973  
5 760695 4297663  
6 760779 4297114  
7 760721 4297060  
8 760775 4297014  
9 760627 4296836  
10 760561 4296695  
11 760182 4296217  
12 759936 4296116  
13 759863 4296210  
14 759811 4296229  
15 759777 4296322  
16 759737 4296329  
17 759692 4296360  
18 759448 4296396  
19 759638 4296787  
20 759651 4296775  
21 759744 4296775  
22 759783 4296763  
23 759821 4296775  
24 759854 4296806  
25 759877 4296841  
26 759902 4296842  
27 759910 4296867  
28 759899 4296880  
29 759910 4296905  
30 759954 4296908  
31 759949 4296892  
32 759969 4296883  
33 759986 4296905  
34 759994 4296933  
35 759957 4296942  
36 759883 4297268  
37 759872 4297280  
38 759877 4297297  
39 759842 4297419  
40 759821 4297434  
41 759923 4297716  
42 760107 4297722  
43 760110 4297751  
44 760161 4297746  
45 760231 4297758  
46 760279 4297773  
  
  
Parcelas afectadas:  
1. Término Municipal de Pedreguer (Alicante).  
Polígono 15. Solana. Clase: Rústico  
  
Parcelas Referencias Catastrales  
363 03101A015003630000OX  
364 03101A015003640000OI  
365 03101A015003650000OJ  
366 03101A015003660000OE  
367 03101A015003670000OS  
368 03101A015003680000OZ  
369 03101A015003690000OU  
370 03101A015003700000OS  
371 03101A015003710000OZ  
372 03101A015003720000OU  
373 03101A015003730000OH  
374 03101A015003740000OW  
375 (parte) 03101A015003750000OA  
376 03101A015003760000OB  
378 03101A015003780000OG  
379 03101A015003790000OQ  
380 (parte) 03101A015003800000OY  
395 03101A015003950000OX  
397 03101A015003970000OJ  
399 03101A015003990000OS  
401 03101A015004010000OZ  
  
Polígono 16. RAFALET. Clase: Rústico  
  
Parcelas Referencias Catastrales  
184 (parte) 03101A016001840000OE  
390 03101A016003900000OG  
391 03101A016003910000OQ  
392 03101A016003920000OP  
393 03101A016003930000OE  
394 03101A016003940000OT  
395 03101A016003950000OF  
396 (parte) 03101A016003960000OM  
397 03101A016003970000OO  
398 03101A016003980000OK  
399 03101A016003990000OR  
400 03101A016004000000OR  
401 03101A016004010000OD  
402 03101A016004020000OX  
403 03101A016004030000OI  
404 03101A016004040000OJ  
405 03101A016004050000OE  
406 03101A016004060000OS  
407 03101A016004070000OZ  
408 03101A016004080000OU  
409 03101A016004090000OH  
410 03101A016004100000OZ  
411 03101A016004110000OU  
412 03101A016004120000OH  
413 03101A016004130000OW  
414 03101A016004140000OA  
415 03101A016004150000OB  
416 03101A016004160000OY  
417 03101A016004170000OG  
418 03101A016004180000OQ  
419 03101A016004190000OP  
420 03101A016004200000OG  
421 03101A016004210000OQ  
422 03101A016004220000OP  
423 03101A016004230000OL  
424 03101A016004240000OT  
425 03101A016004250000OF  
  
2. Término Municipal de Alcalalí (Alicante).  
Polígono 2. BARRANCO DE LA SOLANA. SOLANA DE LA LLOSA. BARRANCO DE LA PARRA. Clase: Rústico  
  
Parcelas Referencias Catastrales  
36 (parte) 03006A002000360000JB  
37 (parte) 03006A002000370000JY  
38 (parte) 03006A002000380000JG  
39 03006A002000390000JQ  
40 03006A002000400000JY  
41 (parte) 03006A002000410000JG  
57 03006A002000570000JJ  
58 03006A002000580000JE  
59 03006A002000590000JS  
60 03006A002000600000JJ  
61 03006A002000610000JE  
62 03006A002000620000JS  
63 03006A002000630000JZ  
64 03006A002000640000JU  
65 03006A002000650000JH  
66 03006A002000660000JW  
67 03006A002000670000JA  
68 03006A002000680000JB  
71 (parte) 03006A002000710000JB  
72 03006A002000720000JY  
73 03006A002000730000JG  
74 03006A002000740000JQ  
77 03006A002000770000JT  
78 03006A002000780000JF  
124 (parte) 03006A002001240000JS  
295 (parte) 03006A002002950000JY  
Camino 9001 Polígono 15  
  
Los datos consultados provienen de la Sede Electrónica del Catastro del Ministerio de Hacienda. La propia delimitación de las líneas de demarcación de los Términos Municipales de Pedreguer, Alcalalí y Benidoleig consultadas y utilizadas aparecen en algunas zonas contradictorias y confusas.  
Se delimita un polígono irregular que forma el entorno de la Zona Arqueológica del yacimiento arqueológico de la Cova del Comte. Se inicia el polígono en el punto de origen (A1) situado en la intersección de las Parcelas 376, 377 y el Barranc y Camino de la Parra dentro del Polígono 15 del Término Municipal de Pedreguer. Sigue la línea de entorno por la Parcela 376 hacia el NE por los lindes de las Parcelas 378 y 379. En la intersección de la Parcela 379 con la 377 se adentra y atraviesa por la Parcela 380 en dirección SE hasta la intersección de las Parcelas 380, 383 y 384. Desde el extremo de la Parcela 384 continúa en dirección SE a través de la parcela 375 hasta la intersección de la Parcela 363 y 375, dejando dicha Parcela fuera de la delimitación del entorno propuesto. Sigue por los limites de las Parcelas 364 y 362 hacia el SW atravesando la línea de delimitación catastral entre los Términos Municipales de Pedreguer y Alcalalí. A partir de aquí continúa adentrándose en el Término Municipal de Alcalalí atravesando la Parcela 78 del Polígono 2 hasta llegar a la intersección con la Parcela 75. Sigue la línea en dirección SW hasta encontrarse con la intersección de las Parcelas 75 y 78; en dirección NW atraviesa la Parcela 124 y 71, y por el borde de la Parcela 78 llega hasta la intersección de las Parcelas 69 y 36. Partiendo esta última hasta llegar a la línea de delimitación catastral entre los términos Municipales de Alcalalí y Benidoleig, sigue la línea de demarcación de términos en dirección NE, rodea por los caminos y veredas de circulación de la zona urbanizada de Panosol/Aldea de las Cuevas en la Parcela 38, atraviesa la Parcela 295 y sigue rodeando dicha urbanización, y dejando esta zona fuera del entorno hasta llegar a la linea de demarcación entre los Términos Municipales de Alcalalí y Pedreguer. Sigue hacia el NW por los límites administrativos entre Pedreguer y Benidoleig, dejando fuera del polígono la zona urbanizada de Les Buscanes hasta la intersección de estas con la Parcela 396 y la 184 del Polígono 16 de Pedreguer; continúa la línea en dirección al E atravesando la Parcela 184 hasta el punto de inicio A1.  
C) Señalamiento de Bienes de Relevancia Local en el entorno de protección. Patrimonio arqueológico.  
En el entorno de la Zona Arqueológica propuesta existen 6 yacimientos que se señalan expresamente como Bienes de Relevancia Local, con la categoría de Espacios de Protección Arqueológica, a los efectos de su inclusión en la Sección Segunda del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, cuyas características a continuación se detallan y describen, a los consiguientes efectos tutelares:  
  
1. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 1  
Coordenadas: 760665 / 4297690  
Descripción: Covacha alargada de boca amplia (3 m. x 1,7 m.) y 4,7 m. de profundidad.  
Cronología: Se trata de una cavidad de inhumación múltiple calcolítica en la que se recuperaron ídolos oculados.  
  
2. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 2  
Coordenadas: 760540 / 4297343  
Descripción: Cavidad muy pequeña formada por por una grieta de reducidas dimensiones en forma de L con un recorrido cercano a los seis metros.  
Cronología: Cueva de inhumación calcolítica.  
  
3. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 3  
Coordenadas: 760539 / 4297468  
Descripción: Cueva de siete metros de profundidad, boca pequeña en torno a un metro de altura por 1,5 de anchura que se bifurca en dos gateras.  
Cronología: Cueva de inhumación calcolítica con abundante industria lítica y ósea.  
  
4. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 4  
Coordenadas: 760563 / 4297487  
Descripción: Grieta estrecha de 4 m. de profundidad.  
Cronología: Cueva de inhumación calcolítica.  
  
5. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 5  
Coordenadas: 760596 / 4296854  
Descripción: Abrigo de 4 m. de altura por otros tantos de anchura y profundidad.  
Cronología: Cueva de inhumación calcolítica, con presencia de ídolos oculados y abundante industria ósea.  
  
6. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 8  
Coordenadas: 760197 / 4297713  
Descripción: Cavidad de 5 m. de profundidad situada en la vertiente contraria del barranco de la Parra.  
Cronología: Cueva de inhumación calcolítica, con ídolos oculados y numerosa industria lítica y ósea.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML