Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6815, del 10-07-2012 (2012/6545)

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Dolores, el Palomar, Cheste, Aspe i Vilafamés. Expedient número 8/2007 - AIA i altres.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6815

Data del DOGV
:   10-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6545

CVE


Data del document
:   21-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Palomar, el](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Aspe](javascript:void(0))
    * [Dolores](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Dolores, el Palomar, Cheste, Aspe i Vilafamés. Expedient número 8/2007 - AIA i altres. [2012/6545]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 08/2007 AIA, 248/2008 AIA, 155/2007 AIA, 152/2008 AIA, 114/07 AIA.  
  
València, 21 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 8/2007-AIA.  
Títol: homologació modificativa del Pla Parcial de Millora Sector 7.  
Promotor: Ajuntament de Dolores.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
Localització: sud-est del nucli urbà, adjacent al límit est del Sector 2 en el terme municipal de Dolores (Alacant).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte   
L'objecte del present projecte és la reclassificació de sòl no urbanitzable comú (30.671,35 m²) en sòl urbanitzable per a la implantació aproximadament de 180 vivendes de promoció pública o protecció oficial (VPO); la densitat màxima bruta prevista és de 55 viv./ha.  
  
Localització:  
El sector objecte d'homologació modificativa es localitza en el sud-est del nucli urbà de Dolores, concretament, es troba situat entre la carretera CV-855 (a Elx) i l'assarb d'Abanilla pel nord; l'assarb de Mayayo pel sud; el Sector 2 (classificat com a sòl urbanitzable no detallat) per l'oest, i sòl no urbanitzable comú per l'est.   
  
Planejament vigent i proposat. Ordenació prevista  
El Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Dolores classifica la zona com a sòl no urbanitzable comú.  
Es fixa com a ús predominant el residencial múltiple de bloc exempt, amb un tipus d'ordenació de l'edificació de tipus aïllat; és incompatible l'ús industrial.   
Tramitació administrativa  
En data 17 de gener de 2007, l'Ajuntament de Dolores, a través de la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, remet documentació relativa al projecte avaluat, constituïda per expedient administratiu municipal, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, estudi d'inundabilitat, projecte d'homologació modificativa i pla parcial, i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
  
Segons certificat municipal subscrit pel secretari accidental de l'Ajuntament de Dolores, de data 6 de febrer de 2006, en la sessió plenària realitzada el 31 de gener de 2006, s'acorda aprovar provisionalment el programa per al desenrotllament de l'actuació urbanística integrada del Sector 7.   
1. Informació pública.  
D'acord amb el certificat emés pel secretari accidental de l'Ajuntament de Dolores, de data 20 de març de 2007 l'alternativa tècnica del programa, junt amb l'expedient administratiu, va ser sotmesa a informació pública pel termini de vint dies hàbils, per mitjà de la publicació d'edictes en el tauler oficial de l'Ajuntament el 17 de juny de 2005, en el diari La Verdad d'Alacant, el 28 de juny de 2005 i en el DOCV, el 28 de juny de 2005. Durant el dit període es van presentar dos al·legacions, el contingut de les quals no es desenrotlla en la present resolució al no considerar-se de caràcter mediambiental.  
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
  
- En dates 2 de febrer i 15 de maig de 2007, respectivament, s'informa, per mitjà de requeriment de documentació, d'aquells aspectes que es considera que han de ser ampliats i/o justificats prèviament a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
- El 17 de maig de 2007, l'Àrea d'Urbanisme de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, remet informe relatiu a l'estudi de paisatge presentat.   
- L'1 d'octubre de 2007, la Direcció Territorial d'Alacant remet documentació complementària presentada per l'Ajuntament de Dolores, constituïda per:  
- Certificat de la Secretaria general respecte al procediment d'informació pública del programa, al·legacions presentades i la seua corresponent resolució.   
- Informe de la mercantil Pridesa, com a empresa autoritzada per al subministrament de recursos hídrics en el municipi de Dolores.  
- Informe de l'EPSAR.  
-Certificat de l'organisme gestor dels residus sòlids del municipi.  
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura, en què se subscriu que en relació amb els aspectes ambientals i en matèria d'afecció al domini públic hidràulic, esta no realitza cap observació o suggeriment.   
- Sol·licitud d'informe al Sindicat General d'Aigües de Dolores respecte a les afeccions i els tractaments sobre els assarbs afectats pel projecte.   
- El 29 d'octubre de 2007, l'Oficina PROP de Xàtiva remet una còpia de l'estudi d'impacte acústic presentat per Segura Roldán Ingenieros.   
- El 7 de novembre de 2007, l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, remeten resolució relativa a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat presentat.   
- Atés que la documentació aportada per part del promotor del projecte en dates 29 de gener i 12 de febrer de 2008, respectivament, respon parcialment al contingut dels requeriments efectuats a este des del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, es reitera en dates 8 de gener, 12 de febrer i 9 d'abril de 2008, la sol·licitud de documentació complementària.  
- El 2 de juny de 2008, la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant remet documentació constituïda per:   
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura, de data 7 d'agost de 2006, en què se subscriu que en relació amb els aspectes ambientals i en matèria d'afecció al domini públic hidràulic, esta no realitza cap observació o suggeriment.   
- Informe de la mercantil Pridesa, com a empresa autoritzada per al subministrament de recursos hídrics en el municipi de Dolores, de data 21 de març de 2007.   
- Còpia de l'escrit de sol·licitud d'informe relatiu a l'article 11 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, de data 27 d'abril de 2006.  
- El 6 de juny de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, pel qual es considera suficient la documentació complementària aportada pel promotor del projecte.  
3. Informes sectorials.  
1. Informe subscrit per la Comissaria d'Aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Segura, de data 7 d'agost de 2006, en què s'indica que quant als aspectes ambientals no hi ha cap observació o suggeriment a fer; no s'observa tampoc cap afecció al domini públic hidràulic en l'àmbit del Sector 7.   
2. Informe de l'Àrea de Comerç, de la Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 5 de maig de 2006, relatiu a l'anàlisi dels usos comercials a implantar en el sector i les seues possibles repercussions, així com a la seua justificació en relació amb l'entorn, per la qual cosa, s'hi manifesten les consideracions següents:  
- L'ús comercial detallista, en una futura zona residencial actua com a element dinamitzador, ja que, a més, de vertebrar la trama urbana, atendrà les exigències de la demanda de la nova població resident i evitarà majors desplaçaments. No obstant això, s'hauran de tindre en compte les condicions oportunes per a mantindre l'equilibri urbanístic i comercial, per la qual cosa una justificació adequada del potencial terciari que conté la present modificació estaria en la seua vinculació amb les previsions de creació de vivendes que s'hi contenen.  
  
- Convé assenyalar que la superfície comercial mitjana per habitant a la Comunitat Valenciana és de 1,4 m² per persona, aspecte que ha de ser tingut en compte perquè els futurs locals comercials tinguen una vocació de proximitat i de servici als nous residents, a través d'un mitjà i xicotet comerç, complementat amb altres establiments de restauració i servicis, però sense que la seua projecció abaste més enllà de l'àmbit que s'ordena.  
- Atés que en el present supòsit no es delimiten parcel·les exclusivament terciàries que pogueren albergar-hi una concentració d'activitats comercials poc adequada, no s'oposen objeccions a la seua aprovació.   
  
En cap cas, la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència queda vinculada per a concedir autorització per a la implantació de grans superfícies de «venda al detall» que pogueren resultar emparades pel planejament sobre el qual s'informa, les quals quedarien obligades a obtindre, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència municipal, l'autorització d'esta conselleria, prevista en l'article 17 de la Llei de la Generalitat Valenciana 8/1986, de 29 de desembre, d'Ordenació del Comerç i Superfícies Comercials (DOCV núm. 497, de 31 de desembre).  
3. Certificat del cap del Servici Municipal d'Aigua Potable i Sanejament (Pridesa) de la localitat de Dolores (Alacant), de data 27 de febrer de 2007, en què subscriu l'existència de suficient cabal d'abastiment per a la nova urbanització del Sector S-7, (152 m³/dia), a causa de les previsions d'augment de les preses del canal del Taibilla; quant a la identificació dels cabals disponibles i les fonts de subministrament s'establixen les consideracions següents:  
- L'empresa concessionària del servici garantix la regularitat en el subministrament d'aigua potable a la dita urbanització, així com que el dit subministrament no comportarà minva addicional a la disponibilitat del cabal existent.   
- L'entroncament a la xarxa d'aigua es realitzarà des de la canonada existent en el S-2 (PE 200). L'entroncament a la xarxa de sanejament es realitzarà en el S-2, si bé la xarxa mínima de la nova urbanització ha de ser de diàmetre 400 mm, i s'ha de projectar una xarxa de pluvials de diàmetre mínim 400 mm.   
Entre la documentació administrativa aportada pel promotor del projecte al llarg de la tramitació del present expedient, s'adjunta un altre informe de la dita entitat col·laboradora autoritzada, Pridesa, de data 13 de juliol de 2007, en què igualment se subscriu la suficiència de recursos hídrics, i s'inclou la referència a la propietat de la Mancomunitat de Canales del Taibilla de la dita canonada (de 6.100 m³/dia), i és qui garantix el subministrament hídric; s'hi afig que no es disposa de cap tipus de pou.   
4. Certificat del Sindicat General d'Aigües de Dolores, de data 26 d'abril de 2007, en què d'acord amb la sol·licitud efectuada pel promotor del projecte respecte a les actuacions a realitzar en els assarbs afectats pel desenrotllament del present sector, s'informa:   
  
- El tractament realitzat en els llits dels assarbs afectats pel Sector S-7 serà d'idèntiques característiques als tractaments inclosos per al Sector-2.  
- Respecte a la documentació presentada davant del Sindicat General d'Aigües esmentat, s'indica que falta la corresponent al remolinat de l'interior dels llits, els quals, posteriorment, quedaran tapats amb una coberta; estos són els assarbs d'Abanilla i Mayayo.   
5. Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de 10 d'abril de 2007, en què, d'acord amb la consulta realitzada a este, per part de la Direcció Territorial (expedient PL-2006/0348), s'establixen les observacions següents respecte d'això:  
- La documentació remesa per la territorial correspon a un «preinforme sobre estudi d'impacte acústic per al Pla Parcial del Sector-7 del PGOU de Dolores», i no a l'estudi acústic que ha d'incloure este pla parcial.  
- En l'estudi presentat s'indica que s'han realitzat mesures de l'estat preoperacional, seguint el procediment establit en el Decret 104/2006. Però, no es presenten els seus resultats. Únicament es conclou que d'acord amb els resultats obtinguts no es considera necessari proposar mesures correctores.   
- Per a valorar l'impacte acústic en estat preoperacional s'ha realitzat una predicció de nivells sonors per mitjà del mètode establit per la ISO 9613. Però, no es presenten els resultats obtinguts, ni es proposen mesures correctores, al no considerar-se necessàries.   
Posteriorment, el 3 de juny de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental, remet un segon informe, pel qual es determina que l'estudi aportat s'ajusta al contingut que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica, respectant els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
6. Informe desfavorable del Servici d'Ordenació Territorial de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, de data 30 d'octubre de 2007, pel qual s'establix que no es complixen les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), concretament en els aspectes que a continuació s'assenyalen:   
- Atés que el municipi de Dolores està inclòs en el llistat de municipis d'elevat risc d'inundació del PATRICOVA al ser inundable la major part del seu terme, i estant el sector allunyat del nucli urbà, no està justificat el seu desenrotllament (article 22.5 de la Normativa), en contraposició a altres zones més pròximes a este.  
- L'estudi d'inundabilitat no proposa mesures correctores.  
- La Confederació Hidrogràfica del Segura no ha emés un informe sobre l'estudi d'inundabilitat del present pla parcial, per això s'entén que les actuacions urbanístiques en l'àmbit del sector no afecten el domini públic hidràulic ni el règim de corrents.  
Posteriorment, es remet al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, Resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 10 de gener de 2008, per la qual resol aprovar l'estudi d'inundabilitat presentat relatiu a l'homologació i pla parcial del Sector 7 de les normes subsidiàries del municipi de Dolores, al considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana. Entre altres, es poden destacar les consideracions següents que s'hi establixen:  
  
- En l'estudi d'inundabilitat s'assenyala que el futur desenrotllament del Sector-7, junt amb els desenrotllaments ja urbanitzats de la UE-1 i dels Sectors 2 i 3, ha modificat la topografia de la zona a conseqüència de la sobreelevació del terreny a nivell dels vials, que ha contribuït a la protecció de les urbanitzacions entorn dels 80 cm, modificant les direccions de flux cap al seu perímetre i desviant-los cap als assarbs d'Abanilla, Enmedio i Mayayo. Conseqüentment el posterior desenrotllament del sòl no urbanitzable afectat pel risc no suposa un increment significatiu d'este en el terme municipal, i proposa el compliment de les mesures correctores següents que hauran de quedar reflectides en el pla parcial corresponent:   
- Quant a la tipologia edificatòria, d'ús residencial, el pla parcial proposarà models intensius de concentració de l'edificació, enfront de models extensius de baixa alçada i alta ocupació del territori.  
  
- Queden prohibides les plantes de soterrani.  
- Les rasants de les edificacions estaran sobreelevades respecte al terreny actual almenys 0,80 m, la quota del terreny actual es troba al mateix nivell que els vials d'accés a la parcel·la.  
- El llindar d'accés a les plantes baixes de les edificacions no podrà disposar-se a la quota del carrer, s'ha de disposar en rampes o escalons, de manera que es garantisca sempre una diferència de quota mínima entre la vorera d'accés i la planta baixa de l'edificació d'un metre.   
  
- El municipi de Dolores, d'acord amb la disposició addicional primera, està inclòs en el llistat de municipis amb elevat risc d'inundació del PATRICOVA, al ser inundable la major part del seu terme municipal. L'actuació proposada, en sòl no urbanitzable, es localitza junt amb el sòl urbanitzable programat de Dolores, en les proximitats del sòl urbà del municipi, la qual cosa justificaria, en principi, atesa la impossibilitat d'emplaçament en zona no inundable, el seu desenrotllament enfront d'altres zones, sempre que es garantisquen unes condicions mínimes de seguretat per a les persones i els béns. En este sentit hauran de complir-se les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat i les d'adequació de l'edificació i infraestructures en zona inundable expressades en els articles 26, 27 i 28 de la normativa.   
  
- En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i/o la zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text Refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen), igualment s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.   
7. L'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 16 de març de 2007, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Dolores-Catral per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel present desenrotllament, indica:  
  
- L'EDAR de Dolores-Catral dóna servici als dits municipis i està dissenyada per a tractar 2.400 m³/dia; actualment el cabal influent és de 1.972 m³/dia.  
- D'acord amb les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 115,2 m³/dia.   
El cost estimat d'este suplement d'infraestructures és de 163,30 € per habitant equivalent, sent un habitant aquell que ocasiona un abocament de 60 gr de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. En el cas que ens ocupa i segons les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 115,2 m³/dia (suposant que l'abocament és assimilable a aigües residuals domèstiques, aspecte que s'haurà de verificar en el moment de la connexió), suposarà una quantitat a pagar de 94.060,8 - corresponents a 576 habitants equivalents.  
  
- En el cas en què l'urbanitzador decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals que genere i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Dolores-Catral de les aigües residuals generades pel desenrotllament del Sector 7, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
- En la tramitació de l'instrument d'ordenació corresponent s'ha de sol·licitar dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades, o òrgan que la substituïsca, referit al compliment per l'instrument de planejament corresponent de la distància establida en la normativa sectorial aplicable (Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes Insalubres, Nocives i Perilloses), respecte a la infraestructura de sanejament i depuració existent.  
- Este nou sector, que es desenrotlla per mitjà del corresponent instrument d'ordenació, s'ajustarà al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 197/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.   
  
- Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la sol·licitud corresponent de connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes, l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.  
  
- Abans d'executar la connexió s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant de 94.060,8 ?, a estos efectes s'haurà d'establir, si és el cas, el conveni oportú entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Dolores.  
8. Certificat del representant de la mercantil Colsur, SL, de data 20 de març de 2007, gestora de l'arreplega dels residus sòlids urbans pertanyents al terme municipal de Dolores, en què exposa que es farà responsable de la correcta gestió dels residus que es generen com a conseqüència del desenrotllament del Sector 7.   
9. Informe relatiu a l'estudi de paisatge del projecte, elaborat pel Servici de Suport Tècnic del Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, de data 17 d'abril de 2007; en què s'informa, entre altres, sobre les qüestions següents:  
- El paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenrotllament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs abans de l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006.   
- El tràmit d'informació pública de l'Homologació i Pla Parcial del Sector 7 va concloure abans de l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana d'1 de febrer de 2006, per tant no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que el paisatge actue com a criteri condicionant.   
10. Informe del diputat delegat de l'Àrea d'Infraestructures del departament d'Obres Públiques de la Diputació Provincial d'Alacant, de data 30 de juliol de 2007, en què s'indica que l'actuació no afecta la xarxa de carreteres de què és titular la dita corporació provincial.   
  
11. Informe subscrit per enginyer forestal del Servici Territorial d'Ordenació del Territori d'Alacant, de 4 de maig de 2007, en què es manifesta la no afecció a terrenys forestals, i els terrenys afectats pel sector avaluat, d'acord amb la cartografia avaluada pel dit servici, es classifiquen com a sòl no urbanitzable, rústic no protegit.   
  
12. Informe del cap del Servici de Planificació, de data 28 de març de 2007, en què s'indica que no s'aprecia inconvenient per a la seua aprovació, des de les competències en matèria de transports de la Direcció General de Transports, Ports i Costes.   
13. Informe favorable del cap del Servici Territorial d'Energia, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 28 de març de 2007, relatiu a la suficiència de recursos energètics per al desenrotllament del Sector 7; a estos efectes s'indica el que a continuació se cita textualment:   
- L'actual legislació sobre qualitat del subministrament elèctric està prevista en la Llei 54/1977, de 27 de novembre, del Sector Elèctric, on es declara la condició de servici essencial que té el subministrament d'energia elèctrica segons el que disposa l'article 2 de la llei esmentada.  
- En virtut d'esta condició de servici essencial i per a aconseguir oferir una adequada qualitat de subministrament s'haurà de dimensionar una infraestructura elèctrica suficient que permeta dotar de subministrament elèctric tant el sector objecte del present informe, com les futures unitats d'execució que es puguen desenrotllar; infraestructura que s'haurà de preveure, d'acord amb el que disposa el Reial Decret 842/2002, de 2 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament Electrotècnic per a baixa tensió, desenrotllat a través de les corresponents instruccions tècniques complementàries, i concretament a través de la ITC-BT 10, que determina el grau d'electrificació en funció dels llocs de consum, distingint entre espais destinats principalment a vivendes, indústria, comerç o servicis generals, i la ITC-BT 9 respecte a les instal·lacions d'enllumenat exterior.  
- Per això, el present projecte de desenrotllament del Pla Parcial de Millora Modificatiu del Pla General de Dolores (Sector 7-VPO) haurà d'ajustar-se al que establix la normativa vigent, als efectes de la posterior autorització per l'òrgan competent, així com la connexió de les dites instal·lacions a la xarxa, per a això s'hauran de respectar les condicions tècniques i de seguretat reglamentàries, actuant de conformitat amb la companyia distribuïdora de la zona, i complir així el que establix reglamentàriament quant a la qualitat de subministrament que s'ha de mantindre.  
14. Informe de data 12 de desembre de 2006, del Servici de Projectes i Construccions Educatives, de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació, pel qual s'emet un informe favorable, quant a les seues competències en matèria educativa, al Pla Parcial; no obstant això, es troba condicionat al compliment de les consideracions següents:  
- Els paràmetres urbanístics que el planejament municipal establisca per a la parcel·la escolar no han d'estar en contradicció amb allò que ha establit esta administració. Les limitacions edificatòries no seran més desfavorables que les següents:  
- Coeficient d'edificabilitat: 1,00 m²/ m².  
- Coeficient d'ocupació de parcel·la: 50%.  
- Distàncies a límits o fatxades, sense cap limitació.  
- Nombre de plantes: 3.  
- Altura de cornisa: 12 metres.  
- Formes dels edificis i les seues cobertes, sense limitació.  
- Nre. de places d'aparcament = Nre. d'unitats docents.   
Tenint en compte que en cas de no respectar-se estos paràmetres, s'haurà d'incrementar la superfície de la parcel·la.   
Afeccions legals.  
- En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'interés comunitari, denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000, ni ZEPA designades per a la seua integració en la dita Xarxa. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'Administració, que puguen veure's afectats pel desenrotllament de la present actuació.  
- L'àmbit del sector es troba afectat per risc d'inundació de nivell 2 d'acord amb el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana, corresponent a la inundació massiva del riu Segura (freqüència entre 25 i 100 anys; calat >0,80 metres). No obstant això, d'acord amb el que disposa la Resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de 10 de gener de 2008, el contingut de la qual es detalla en l'apartat de la present declaració relatiu a informes sectorials, es resol aprovar l'estudi d'inundabilitat presentat   
  
- El sector objecte d'homologació modificativa, es troba situat entre la CV-855 a Elx, l'assarb d'Abanilla pel nord, l'assarb de Mayayo pel sud, i està creuat per l'assarb d'Enmedio. No obstant això, consta entre la documentació administrativa aportada al llarg de la tramitació del present projecte, el certificat del Sindicat General d'Aigües de Dolores, de data 26 d'abril de 2007, en què s'establixen algunes consideracions respecte a les actuacions a realitzar en els assarbs afectats pel desenrotllament del present sector.  
Consideracions ambientals i afeccions legals  
- En l'estudi d'impacte ambiental presentat s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on es desenrotllarà l'actuació; posteriorment no es descriuen de forma detallada els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel present projecte, entre els quals s'hauria d'haver inclòs: edafologia, climatologia, geologia, vegetació, fauna, hidrologia, patrimoni arqueològic i etnològic, vies pecuàries i paisatge, de forma més concreta i adaptat a les particularitats de l'àmbit de desenrotllament. També s'han exposat de forma excessivament generalista els possibles impactes susceptibles de generar-se com a conseqüència del desenrotllament del pla parcial proposat, així com els apartats de l'estudi d'impacte ambiental relatius al desenrotllament de mesures preventives i correctores, i el programa de vigilància ambiental.   
- Entre els aspectes ambientals més rellevants arreplegats en la documentació aportada al llarg de la tramitació del present projecte, cal destacar els següents:   
- Respecte als riscos geològics que puguen imposar limitacions d'ús, l'absència de pendents anul·la la possibilitat de lliscaments i el tipus de materials impossibilita en gran manera que es produïsca risc de subsidència o col·lapse. El risc més greu que pot generar-se en l'àmbit d'actuació és l'associat a l'activitat sísmica, ja que s'inserix en una zona de risc qualificat com de nivell mitjà-alt.  
  
- Quant a la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, estos es troben dins de la categoria III i presenten una vulnerabilitat mitjana.   
  
- La topografia és totalment plana, delimitada entre dos assarbs, el d'Abanilla i el de Mayayo i creuat per l'assarb d'Enmedio, i està coberta per depòsits quaternaris fluvials i glacis.   
- La vegetació existent en l'àmbit del sector és de terres de cultiu de regadiu, que es troben actualment part en explotació, i altres, abandonades.   
- En l'actualitat, es distingix l'existència d'algunes unitats aïllades de garrofera i olivera.  
- Quant a la xarxa de clavegueram es preveu una xarxa separativa que evacuarà fins al punt més baix del pla parcial, on entroncarà amb el col·lector general del Sector 2, i des d'on serà impulsat fins a l'estació depuradora.   
- L'evacuació de pluvials, en l'estudi d'impacte ambiental, s'indica que s'efectuarà per lliure escorriment fins el carrer c-7, on per mitjà d'embornals s'evacuarà a l'assarb d'Enmedio.   
- La neteja, arreplega i eliminació de fems es realitzarà per mitjà de servici municipal que ja efectua este servici en els sectors limítrofs urbanitzats.   
- Es proposa una instal·lació de reg per goteig, per als arbres en alineació que hauran de plantar-se en el viari, així com la instal·lació d'un sistema de reg per aspersió en les zones verdes.   
- Respecte a les infraestructures existents, com element bàsic de la xarxa primària destaca la carretera CV-855 que discorre pel límit nord de la parcel·la i constituïx un vial estructurant del territori.   
  
- Tal com pot extraure's de l'estudi d'inundabilitat presentat, que ha sigut objecte de resolució favorable per part de la directora general d'Ordenació del Territori, tal com s'assenyala en l'apartat de la present declaració relatiu a informes sectorials, el sector proposat es troba en una zona d'expansió natural del municipi, es configura com una prolongació del Sector 2, en sòl urbanitzable programat, i disposa de bona accessibilitat al tindre com a límit, al nord del sector, la carretera CV-855.   
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tant, basant-se en tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'Homologació Modificativa del Pla Parcial del Sector 7 del PGOU de Dolores (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins ara, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
  
Segon  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament:  
a) Haurà de justificar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, el compliment de la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en la interlocutòria d'Ador, respecte a la justificació de disponibilitat de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficients, per a garantir el desenrotllament de l'actuació proposada.   
b) S'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià; i complir les determinacions que, si és el cas, continga l'informe preceptiu i vinculant esmentat.   
2. S'hauran d'incloure en les fitxes de planejament corresponents, com a condicionants previs a l'inici de les obres d'urbanització, els següents:  
a) Es compliran les consideracions establides en l'informe de l'Àrea de Comerç, de la Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 5 de maig de 2006, relatiu a l'anàlisi dels usos comercials a implantar en el sector i les seues possibles repercussions.  
b) Es compliran les consideracions establides en l'informe del Servici de Servici de Projectes i Construccions Educatives, de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació, de data 12 de desembre de 2006.   
  
c) Es compliran les consideracions establides en la Resolució de la directora general d'Ordenació del Territori, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 10 de gener de 2008, per la qual resol aprovar l'estudi d'inundabilitat presentat.  
  
d) Es compliran els condicionants establits en l'informe favorable de l'EPSAR, de 16 de març de 2007, relatiu a la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Dolores-Catral per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament del present sector.   
e) Es compliran les consideracions establides en l'informe favorable del cap del Servici Territorial d'Energia, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 28 de març de 2007, relatiu a la suficiència de recursos energètics per al desenrotllament del Sector 7.  
f) Atés que l'evacuació de les aigües pluvials s'efectuarà, per mitjà d'embornals, a l'assarb d'Enmedio; s'obtindrà prèviament, autorització d'abocament a l'organisme de conca competent, Confederació Hidrogràfica del Segura, d'acord amb el que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.   
g) S'haurà de presentar un programa de vigilància ambiental complet en què es definisquen amb major exactitud respecte al programa inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat, l'equip encarregat de la seua realització, així com el manteniment i control de les mesures de protecció i restauració desenrotllades en l'àrea i el seu entorn, a fi de garantir la seua eficàcia en la protecció de la fauna, flora, paisatge, qualitat atmosfèrica, control de residus i abocaments, i seguiment de la implantació de zones verdes, entre altres.   
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'administració una memòria o informe anual concretant: el desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el seu desenrotllament.   
h) Es compliran les consideracions exposades en el certificat del Sindicat General d'Aigües de Dolores, de data 26 d'abril de 2007, respecte a les actuacions a realitzar en els assarbs afectats pel desenrotllament del present sector.   
3. S'haurà d'incloure en les fitxes de planejament, com a condicionants previs a l'atorgament de les llicències d'ocupació dels usos residencials en el sector, la comprovació dels condicionants següents:  
  
a) La xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua presente la qualitat adequada d'acord amb el RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris relatius a la qualitat de l'aigua per al consum.  
b) Les infraestructures necessàries en matèria de depuració d'aigües residuals, s'executaran de manera que es garantisca el seu ple funcionament en el moment de l'inici d'ocupació.  
4. Totes les actuacions que es desenrotllen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que este s'altere en el menor grau possible, i es propicie l'adequació a la seua topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ocupació de colors en sostres i fatxades que permeten una major mimetització.   
  
5. Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de reg afectat i funcionalment necessari per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària, i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que esta terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
7. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
9. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
10. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran cap les labors de neteja i manteniment de les màquines. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat  
11. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada; i s'haurà de disposar-se de les autoritzacions sectorials preceptives.  
12. En la urbanització s'hauran de preveure llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
13. S'integraran en el sector, en la mesura que siga possible, o bé en altres àrees del municipi, els exemplars arboris existents actualment disseminats en l'àrea d'actuació, i s'haurà d'establir un programa adequat per al seu manteniment que assegure la seua pervivència.   
14. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció del sector, i es valoraran adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
15. D'acord amb el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental: «La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals».  
  
16. Altres condicionants de caràcter ambiental que es deriven de les preceptives autoritzacions sectorials que se li apliquen.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 14 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 248/08-AIA.  
Títol: explotació avícola d'engreixament.   
Promotor: Granja el Torrentí, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: obtindre la legalització de l'ampliació de l'activitat, i l'autorització ambiental integrada per a una explotació avícola de broilers.  
Localització: polígon 2, parcel·la 12, del terme municipal d'El Palomar (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una activitat avícola d'engreixament, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:  
L'explotació posseïx actualment una capacitat per a 120.000 animals, i es troba en plena activitat.  
L'activitat consistix en l'engreixament de pollastres sobre llit de jaç fins que arriben als 2,3 kg de pes viu aproximat, moment en què es destinen a escorxador. Es realitzen 4,5 cicles/any, i després de cada cicle d'engreixament es realitza un buit sanitari.  
La finca ocupa una superfície de 39.237 m². La superfície construïda consistix en quatre naus de dimensions variables, dos d'elles de dos alçades i les altres dos d'una única alçada, i tres construccions annexes, que corresponen a una superfície construïda de 7.791,2 m².  
Es considera que l'explotació tindrà unes necessitats anuals d'aigua potable aproximada de 6.876 m³ (6.745 m³ d'aigua de beguda, 130 m³ per a la neteja de les instal·lacions i 0,8 m³ destinats a usos diversos), disposa de subministrament de la xarxa d'abastiment municipal (s'aporta justificació). L'aigua quedarà emmagatzemada en depòsit prefabricat de 50 m³ i en bassa realitzada sobre el terreny de formigó impermeabilitzat i coberta per lona amb capacitat per a 100 m³.  
La gallinassa generada (que es calcula basant-se en normativa catalana), s'estima en 2.400 Tm/any, i és retirada per Abonos Orgánicos el Castañero, SL (s'aporta contracte subscrit entre ambdós parts).  
No es disposa de femer en l'explotació.  
Els cadàvers generats seran retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte (s'aporta justificació).  
La ventilació adoptada en l'explotació és forçada, a través d'extractors i ventiladors i natural, a través de finestres i portes.  
S'ha inclòs un càlcul estimatiu de les emissions a l'atmosfera associades a l'activitat, corresponent a 41.592 kg de NH3 i 572,4 kg de N2O en els allotjaments, i 12.412,80 kg de CH4, calculat d'acord amb els quadros de càlcul d'emissions de gasos del sector ramader proporcionats pel Registre Estatal d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER-Espanya).  
Com a mesures higienicosanitàries, s'inclou dotar l'explotació de tanca perimetral, disposar de tela metàl·lica en les finestres per a evitar l'entrada de vectors, construir gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
  
Les aigües residuals domèstiques, estimades en 130 m³/any, són retirades per empresa gestora autoritzada a este efecte (s'aporta contracte de retirada subscrit en data 27 de juny de 2008).  
Les aigües residuals procedents de la neteja de les naus seran conduïdes cap a l'exterior de les naus i abocades en la mateixa parcel·la. Els residus especials produïts en l'explotació (entre altres: envasos de plàstic buits sobrants dels medicaments, de productes de neteja i els procedents del manteniment de les instal·lacions, com tubs fluorescents, canonades de polietilé que conduïxen als abeuradors), són emmagatzemats temporalment en contenidor i retirats periòdicament a través d'empresa gestora autoritzada a este efecte.  
L'explotació es localitza més de 1.000 metres del terme municipal d'El Palomar (València).  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El promotor disposa de llicència d'activitat atorgada en 1985, data en què s'havien construït dos de les naus i un annex a una d'elles. La resta es va construir en 1994, per la qual cosa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental estaria referit a la legalització de l'última fase construïda així com a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
  
L'expedient s'inicia en data 19 d'agost de 2008, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic de projecte, estudi d'impacte ambiental, documentació complementària i resultat de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5728, de 26 de març de 2008, en el tauler d'edictes municipal i notificat als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
  
Informe municipal favorable de compatibilitat urbanística, de data 5 de març de 2007.  
Llicència d'activitat concedida en data 18 de novembre de 1991 a nom de Bautista Niñerola Cuartiella.  
Llicència per canvi de titularitat de data 23 de juliol de 1993 a nom de Juan Francisco Niñerola Sabater. L'última ampliació, segons es descriu en la documentació tècnica es va realitzar en 1991, sense que es tramitara la corresponent avaluació d'impacte ambiental, com ja imposava la legislació vigent en la matèria.  
Registre d'explotacions porcines, en què s'indica que la capacitat de l'explotació és de 3.100 porcs d'esquer.  
Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 20 de novembre de 2007. Per a les aigües residuals domèstiques s'indica que haurà d'optar-se (considerant inviable la utilització d'una depuradora per l'escàs volum d'aigua residual generada) per la connexió a una xarxa de clavegueram que conduïsca esta aigua a una estació de tractament d'aigües residuals, o a l'emmagatzematge de les aigües residuals en depòsit estanc i impermeable per a posterior retirada per gestor autoritzat o gestió d'estes i de la resta de residus generats segons el que establixen les disposicions legals vigents.  
El reduït volum d'aigües residuals domèstiques estimat que es generarà en l'explotació anualment fa que es considere viable la gestió conjunta amb els purins.  
Afeccions legals.  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
La parcel·la es localitza al nord del terme municipal a 345 m.s.n.m., inserida en una zona agrícola de secà dedicada principalment a l'oliverar. Constituïda per un únic bancal longitudinal en sentit NE-SOE. Segons la cartografia temàtica d'esta conselleria, està ubicada en una parcel·la de fisiografia plana. Litològicament es caracteritza per estar constituïda per cudols, graves, arenes i argiles. La naturalesa de les parcel·les limítrofes és semblant a l'ocupada per l'explotació. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana. El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 Tm/ha/any) i el de l'erosió potencial és moderat (pèrdua de 15-40 Tm/ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació.  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són:   
- L'aire, per emissió d'olors degut als processos anaerobis associats als residus generats (purins i cadàvers).  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació d'estos associada a una incorrecta gestió dels purins en la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic.  
  
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió dels purins en la seua utilització com adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
A més de les mesures de gestió de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental acompanya una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclou:  
- S'aplicaran els purins respectant la distància mínima en la seua distribució sobre el terreny, de 100 metres respecte d'altres explotacions del grup segon i tercer i als nuclis urbans.  
- Els purins s'extrauran de l'explotació amb un període mínim de tres mesos de retenció per mitjà del tractor bóta propietat del promotor, tractat amb complex bacterià que fixarà el nitrogen, reduint les olors.  
  
- Els purins no s'abocaran en zones forestals o de pastos, únicament en zones de cultiu. Tampoc s'admeten els abocaments del purí sobre llits públics o a distàncies inferiors a 35 m de pous i sistemes d'aigua potable, a 200 m de càmpings, de llits públics i a 500 m de zones aqüícoles. Es respectarà la distància mínima en la distribució del fem sobre el terreny, de 100 metres respecte d'altres explotacions del grup primer, i de 200 metres respecte a explotacions del grup segon i tercer i als nuclis urbans.  
- Es procedirà al treball de les terres agrícoles abans de 24-48 h des que s'apliquen els purins.  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la superfície on s'exercix l'activitat es localitza en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitja, per la qual cosa no haurà d'excedir-se la concentració de 170 kg N/ha a l'aplicar els purins com adob orgànic en camps de cultiu.  
  
S'han detectat contradiccions en la planificació de l'adobament amb el purí, per la qual cosa, haurà d'elaborar-se un pla de gestió i producció agrícola del purí.  
La superfície agrícola localitzada en parcel·les del terme municipal de la Sénia (12,42 ha), província de Tarragona, on es declara aplicar el purí, s'hauran de substituir per superfície equivalent localitzada a la província de Castelló, ja que es disposa de legislació sectorial pròpia que condiciona l'autorització de l'activitat en esta comunitat autònoma, i a més el control de l'activitat (inclòs la gestió del purí) correspon a l'administració pròpia del territori on es localitza l'activitat.  
  
Atenent les característiques del medi i de l'activitat, es considera viable l'activitat, des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la següent declaració d'impacte ambiental.  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina d'esquer, localitzada en el polígon 5, parcel·la 77, del terme municipal de Rossell (Castelló), promogut per Juan Francisco Niñerola Sabater, sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
Haurà de presentar justificació legal de l'aprofitament d'aigua potable de la xarxa municipal.  
Abans de l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, el promotor haurà de justificar la substitució de la superfície agrícola localitzada en parcel·les del terme municipal de la Sénia (Tarragona), per una altra equivalent a la província de Castelló, a una distància prudencial de l'explotació, de manera que siga viable econòmicament la utilització de purins com adob orgànic.  
Haurà d'aportar pla de gestió i producció agrícola de purins, de manera que es justifique que l'extracció de purins de l'explotació coincidix amb l'època apropiada de fertilització de les oliveres. S'haurà d'indicar el mètode d'aplicació.  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastos no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Preferentment, s'haurà de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
Basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, s'haurà de respectar com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/2000 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 25 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 155/2007-AIA.  
Promotor: Ajuntament de Cheste.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.   
Objecte del projecte: programa d'actuació integrada Residencial Pinos Veros.  
Localització: terme municipal de Cheste.  
Descripció del projecte  
La memòria informativa del pla parcial indica que l'actuació consistix en la implantació d'una bossa de sòl residencial en el terme de Cheste que permeta l'establiment ordenat de vivendes fora del nucli municipal, concretament junt amb el sòl no urbanitzable amb vinculació esportiva on s'ubica el camp de tir de la Comunitat Valenciana. Es projecta a més un xicotet percentatge d'aprofitament terciari que dote el sector d'identitat pròpia i autosuficiència tal com necessita una actuació d'estes característiques.   
L'instrument que definix l'ordenació urbanística és un pla parcial de millora, tal com està regulada eixa figura de planejament en l'article 80 i següents del Decret 201 1998/, de 15 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana. Com el municipi de Cheste ja té homologat el seu planejament a la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, no és procedent adjuntar al pla parcial document d'homologació; no obstant això, el pla parcial inclou com a part de les seues determinacions la definició de l'ordenació estructural en el seu àmbit d'actuació.   
La gestió i urbanització completa de l'actuació s'acull a la modalitat de gestió indirecta d'un programa d'actuació integrada.  
El pla parcial modificatiu del pla general d'ordenació urbana vigent, reclassifica una superfície de 1.242.311 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable d'ús dominant residencial amb un xicotet percentatge d'ús terciari. En la dita superfície s'inclouen 72.996 m² de xarxa primària viària per a l'execució del desdoblament de la CV-378.  
  
Segons l'apartat 3 de la memòria informativa, la qualificació del sòl no urbanitzable objecte de modificació, d'acord amb l'homologació modificativa aprovada definitivament el 2 de gener de 2001, és sòl no urbanitzable comú limitació tipus III i sòl no urbanitzable dotacional docent, cultural i assistencial social.  
D'altra banda, en la memòria justificativa s'indica textualment que la modificació no desvirtua les opcions de l'ordenació original del planejament vigent, sinó que més aïna respon a la previsió de l'homologació global de Cheste d'ordenació urbanística d'eixe àmbit i que esta actuació no s'oposa a cap de les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i ocupació del territori definides en l'apartat 14 de la memòria d'homologació global de Cheste. Estes directrius es referixen a cada un dels sectors de sòl urbanitzable i de les distintes zones de qualificació en sòl urbà, però no contenen determinacions de caràcter general que afecten l'ocupació del territori.   
  
El nombre de vivendes màxim previst d'acord amb la densitat establida per ha és de 1.759 vivendes, la qual cosa implica un increment d'habitants mínim de 3.694 habitants (considerant l'índex de 2,1 habitants/vivenda, establit en l'article 108 del ROGTU, actualment en vigor), és a dir un augment del 50% respecte de la població actual.  
  
Tramitació administrativa.  
L'expedient d'avaluació ambiental va ser incoat amb la remissió, des de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge, de la documentació del Pla Parcial de Millora Pinos Veros el dia 3 de maig de 2007, composta pel pla parcial, avantprojecte d'urbanització, estudi d'impacte ambiental i certificat del secretari general de l'Ajuntament de Cheste estés el 26 de febrer de 2007, corresponent a l'aprovació i adjudicació provisional del programa d'actuació integrada La Loma - Pinos Veros, mitjançant un acord aprovat en sessió extraordinària del Ple de l'Ajuntament de 22 de desembre de 2005.   
En este certificat es fa constar que la informació pública es va verificar per mitjà d'anunci publicat en el diari Levante de 16 de març de 2005 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, número 4.974, de 30 de març de 2005, durant 20 dies prorrogats en altres 20 dies a l'haver-se presentat, en els 10 primers dies d'exposició, altres alternatives tècniques. En el termini establit es van registrar, d'acord amb el certificat, 25 al·legacions (de les quals es realitza un resum i la contestació a estes), que manquen totes elles de caràcter ambiental, excepte la presentada per Rafael Pero Vaño en representació de la Societat Valenciana de Caça i Tir de València que manifesta la seua inquietud davant de la convivència d'usos distints: el camp de tir i el residencial.   
  
Informes sectorials.  
S'ha considerat la documentació i les declaracions d'impacte ambiental dels dos expedients relacionats corresponents a l'homologació modificativa del Pla General d'Ordenació Municipal de Cheste (Exp. 626/99-AIA) i a les instal·lacions esportives situades en els polígons 17 i 18 de les partides de la Loma del terme de Cheste promogut per la Societat Valenciana de Caça i Tir (Exp. 115/96-AIA).   
  
S'ha tingut en compte també l'informe, sobre el projecte objecte d'avaluació, remés a l'Ajuntament el 16 de juny de 2005, en el qual es feia referència a aquells documents o aspectes de la documentació que havien de ser esmenats.   
Afeccions legals.   
Classificació i qualificació urbanística. Els terrenys afectats es troben classificats en el planejament vigent com a sòl no urbanitzable destinat a equipament dotacional, esportiu i docent i sòl no urbanitzable limitació tipus II.  
Patrimoni cultural. En principi, d'acord amb l'homologació modificativa global de Cheste i l'inventari de la Conselleria de Cultura no es té constància de l'existència de jaciments en l'àmbit de l'actuació.   
  
Consideracions ambientals.   
L'homologació modificativa global del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Cheste, a què es fa referència en el document presentat, es correspon amb el planejament vigent en el municipi i en esta es va establir una gradació del sòl no urbanitzable comú, distingint-ne 4 tipus:   
a) Sòl no urbanitzable sense limitació definida  
b) Sòl no urbanitzable amb limitació tipus I,  
c) Sòl no urbanitzable amb limitació tipus II i   
d) Sòl no urbanitzable amb limitació tipus III  
L'homologació modificativa del Pla General d'Ordenació Urbana de Cheste mencionada es va avaluar ambientalment, correspon a l'expedient 626-99/AIA, es va formular declaració d'impacte ambiental per Resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi Natural de 20 de juliol de 2000. El sector La Loma - Pinos Vos s'assenta sobre la superfície sòl no urbanitzable situada entre el barranc del Poyo, la carretera CV-378 i l'autovia o límit sud del terme municipal que, en l'homologació esmentada, va ser requalificada amb dos finalitats:  
  
1. Modificació 5.2.2.1 consistent en la requalificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable dotacional, docent, cultural, assistència social, incloent-hi i regularitzant els dos centres existents i comprenent projectes tramitats per mitjà de declaració d'interés comunitari.  
  
2. Modificació 5.2.2.2 requalificació de sòl no urbanitzable comú a sòl amb limitacions tipus II, situat al voltant del sòl no urbanitzable d'equipament dotacional i esportiu (circuit de velocitat i camp de tir) amb l'objecte de protegir esta qualificació d'activitats no compatibles que alteraren l'ús permés. Concretament quedaven especialment prohibits: naus agrícoles, granges, vivendes unifamiliars i activitats no vinculades a l'ús esportiu i docent. Tot això queda regulat en l'article 198 limitació tipus II.   
Esta modificació plantejada en l'homologació modificativa del PGOU de Cheste es va considerar no sols adequada sinó convenient ja que ambdós usos esportius són fonts notables de soroll, no mitigables a nivells adequats per mitjà de mesures correctores per això de fet generen una limitació per a l'establiment d'usos residencials al seu voltant. Per això la instauració d'una normativa de limitació tipus II constituïx una mesura protectora necessària i eficaç per a evitar impactes sobre la població de futurs desenrotllaments.   
La reclassificació objecte d'esta avaluació és per tant, en contra del que s'ha afirmat en la documentació presentada, contrària a les directrius i normativa del PGOU vigent, i la ubicació proposada és, des del punt de vista de l'avaluació ambiental, en tot cas desfavorable ja que encara que la normativa no haguera previst la limitació d'activitats al voltant d'estos usos esportius, la ubicació del sector és, de totes les possibles en el terme municipal, la menys adequada, ja que, tal com s'ha indicat anteriorment, estes activitats són generadores de soroll que fan incompatible l'ús residencial en estos.  
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat no inclou una anàlisi d'alternatives de la ubicació del sector, sinó que se cenyix a alternatives en l'ordenació detallada i en la delimitació de les vores del sector.  
  
A més cal assenyalar que el sector confronta pel sud amb el sòl urbà industrial (polígon industrial Castilla) el que també podria resultar limitador depenent del tipus d'indústria que s'hi ubique.   
  
D'altra banda la determinació de la situació acústica preoperacional, inclosa en l'estudi d'impacte ambiental és almenys incompleta ja que no ha sigut, ni tan sols, considerat com a font sonora el camp de tir limítrof amb el sector que té activitat diària.   
- L'objecte de l'estudi és presentar els nivells sonors en el sector obtinguts per mitjà de mètodes predictius, i amb un estudi addicional de mesures in situ. S'analitzen dos situacions que coincidixen les fonts sonores permanents (carreteres i ferrocarril pròxims) i diferixen en la situació d'activitat del circuit de velocitat:  
- Nivells sonors model A. Es correspon amb la situació d'activitat de proves i entrenament del circuit de velocitat, entenent esta com la d'un vehicle realitzant proves al voltant del circuit circulant de forma intermitent, en horari diürn), i determina que els nivells sonors no superen els llindars establits en la legislació sectorial i  
  
- Nivells sonors model B. Es correspon amb situació de competició del circuit de velocitat, en què els nivells sonors superen els nivells de soroll de confort, i proposa com a mesura correctora augmentar l'aïllament dels tancaments exteriors de les vivendes.   
  
En l'estudi d'impacte ambiental es valora l'impacte del soroll com un factor condicionant sotmés a major detall d'estudi, i no com limitador, ja que s'establix com a situació de normalitat la del model A i s'exclou de la valoració les situacions de competició (model B) per entendre que són situacions esporàdiques. No obstant això, el nombre d'esdeveniments esportius i per tant les xifres d'afluència de públic s'han incrementant des de la inauguració del circuit, el nombre d'esdeveniments esportius realitzats l'any 2007 ascendix a 12, amb 507.000 espectadors i es comptabilitza una activitat en el circuit de 356 dies l'any, la qual cosa suposa un índex del 97,5%.   
  
L'estudi d'impacte ambiental manca, a més, d'aspectes que independentment de la seua ubicació han de ser analitzats i valorats, com ara la gestió dels residus sòlids urbans, la gestió de les aigües residuals i la disponibilitat de recursos hídrics dels futurs desenrotllaments urbanístics, a fi d'evitar impactes ambientals notables.   
  
Per tot això es considera necessari replantejar l'actuació en emplaçaments alternatius del municipi, que no presenten les limitacions abans exposades i, tenint en compte la magnitud de l'actuació, es considera convenient realitzar-la en el context del terme municipal, és a dir per mitjà d'una avaluació ambiental estratègica a fi de determinar la viabilitat de l'actuació en relació amb la capacitat de càrrega del municipi i, si és el cas, la ubicació més adequada.   
Consideracions jurídiques.   
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent declaració d'impacte ambiental.  
  
Primer   
Estimar no acceptable, des del punt de vista ambiental, el Pla Parcial de Millora Pinos - Veros promogut per l'Ajuntament de Cheste, d'acord amb les consideracions ambientals desenrotllades en la part expositiva d'esta declaració.   
  
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 20 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 152/2008 - AIA.  
Títol: Pla Parcial de Millora Sector RA-9.  
Promotor: Ajuntament d'Aspe.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aspe i CTU.  
Localització: Aspe (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte.  
En data 13 de gener de 2005, l'Ajuntament d'Aspe i l'IVVSA van subscriure conveni de col·laboració per a la realització concertada d'una sèrie d'actuacions urbanístiques tendents a l'obtenció de sòl apte per a la construcció de vivendes subjectes a règims de protecció pública.  
  
L'objecte del pla parcial de millora és la creació de sòl urbanitzable residencial a través de la reclassificació de sòl no urbanitzable comú. El pla parcial definix l'ordenació detallada del sector, utilitzant un sistema d'ordenació per edificació oberta i la tipologia de bloc exempt. L'àmbit del sector configura una àrea de repartiment única i es desenrotlla igualment en una única unitat d'execució.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'instrument de planejament vigent en el municipi és el Pla General d'Aspe, que compta amb aprovació definitiva de data 28 de juny de 1995.   
L'àmbit de l'actuació es troba situat al sud-est del nucli urbà d'Aspe. La seua superfície total és de 140.852 m². Els seus límits vénen definits per:  
Nord: sòl urbanitzable no detallat núm. 7.  
Sud: ermita i barri Santa Cruz (sòl urbà).  
Est: sòl no urbanitzable comú.  
Oest: ronda sud i barri de la Coca (sòl urbà).  
L'ordenació proposada crea un nou accés radial a les zones altes del casc. Este mateix viari servirà de suport als sòls dotacionals no viaris, especialment al parc urbà, que actuarà com a element de protecció de l'entorn de l'ermita, paisatgísticament més sensible, preservant les zones altes d'edificació residencial.  
Dades del sector:  
Superfície total: 140.852 m²s.  
Zones verdes: 19.561 m²s.  
Aprofitament total: 125.515 m²t.  
Índex d'edificabilitat bruta: 1,00 m²t/m²s.  
Índex d'edificabilitat residencial: 0,90 m²t/m²s.  
Índex d'edificabilitat terciària: 0,10 m²t/m²s.  
Aprofitament tipus: 0,8911 m²t/m²s.  
Nre. estimat de vivendes: 1.035 vivendes.  
3. Alternatives.  
L'estudi d'impacte ambiental no preveu la valoració de possibles alternatives de localització, sinó que definix la proposta com a resultat de l'estudi realitzat tant en la fase de concurs com en la redacció definitiva del projecte i realitza una seqüència dels criteris d'ordenació adoptats.   
Tramitació administrativa.  
1. Admissió a tràmit.  
En data 14 de maig de 2008, la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va remetre una còpia de la documentació tècnica del projecte, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5034, de 23 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar tres escrits d'al·legacions, segons consta en el certificat emés pel tinent d'alcalde de l'Ajuntament d'Aspe en data 21 de setembre de 2005.  
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
En data 10 de juliol de 2008 es realitza consulta a l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental i se sol·licita informe d'afecció de la proposta sobre les vies pecuàries.  
En data 18 de juliol de 2008 es realitza requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, i se n'adjunta còpia a l'Ajuntament d'Aspe. Esta petició es va referir a la carència de certs documents i a l'ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 28 de juliol de 2008 es realitza consulta al Servici de Biodiversitat i se sol·licita informe d'afecció de la proposta sobre els hàbitats naturals.  
En data 18 de setembre de 2008, Javier Jerez Escolano, en representació de l'empresa Ambartec Gestión y Proyectos, SLU, va remetre informe com a resposta al requeriment d'informació efectuat.  
En data 22 de setembre de 2008, el Servici Territorial de Medi Ambient remet informe en matèria de vies pecuàries, redactat per la Demarcació Sud de la Secció Forestal.  
En data 29 de setembre de 2008, l'IVVSA remet la documentació següent en resposta al requeriment d'informació efectuat:  
  
Annex núm. 1: còpia de l'estudi d'impacte ambiental.  
Annex núm. 2: còpia de l'expedient administratiu.  
Annex núm. 3: informe tècnic de contestació d'al·legacions de data 27 de gener de 2006.  
Annex núm. 4: informe, de data 1 de desembre de 2006, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Annex núm. 5: sol·licitud d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre disponibilitat de recursos hídrics.  
Annex núm. 6: estudi de mobilitat urbana.  
Annex núm. 7: informe de l'Ajuntament d'Aspe, de data 21 de juliol de 2005, en què es justifica la capacitat de gestió de residus sòlids, tant inerts com urbans.  
Annex núm. 8: informe de l'EPSAR, de data 14 de setembre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Sector RA-9 d'Aspe.  
En data 16 d'octubre de 2008, l'IVVSA va remetre un exemplar de l'estudi acústic, així com informe en relació amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 29 d'octubre de 2008 es realitza consulta al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i se sol·licita informe sobre l'estudi acústic presentat.  
En data 12 de novembre de 2008 es rep informe emés per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, referent a l'estudi acústic inclòs en l'expedient del projecte de Pla Parcial Sector RA-9, en el terme municipal d'Aspe.  
Consultes. Informes sectorials i participació  
En l'expedient s'inclouen els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Informe dels servicis tècnics municipals de l'Ajuntament d'Aspe, de data 21 de juliol de 2005, relatiu al tractament de residus sòlids urbans i inerts, amb el contingut següent:  
«Els residus sòlids urbans que es generen després de l'execució de les vivendes previstes pel Pla Parcial seran arreplegats per l'empresa concessionària del servici municipal d'arreplega de residus sòlids urbans, per a això s'habilitaran els contenidors (de residus sòlids generals, d'envasos lleugers, de paper-cartó i de vidre) que resulten necessaris en el seu moment.  
Els residus inerts que es generen durant l'execució de les obres d'urbanització i posterior edificació hauran de ser depositats per l'empresa contractista en l'abocador municipal ubicat en el paratge d'Upanel, que disposa de vas legalitzat per al depòsit d'este tipus de residus. El dit abocador legalitzat el gestiona en l'actualitat l'empresa pública VAERSA».  
- Un informe condicionat, emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües en data 2 de setembre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Aspe per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament del Pla Parcial Sector RA-9 del PGOU d'Aspe (Alacant). L'esmentat informe conclou:  
  
«Pel que s'ha assenyalat abans, i per al cas en què l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals que genere i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic, esta Entitat de Sanejament d'Aigües, informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Aspe de les aigües residuals generades pel desenrotllament del Pla Parcial Sector RA-9 del PGOU d'Aspe sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. Al seu dia, l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació haurà de realitzar la sol·licitud corresponent de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes, l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
4. Abans d'executar la connexió s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant de 592.042,00 €, a estos efectes s'haurà d'establir el conveni oportú, si és el cas, entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament d'Aspe».  
  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, en data 1 de desembre de 2006, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, de 12 de desembre de 2007, en què se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
«La documentació aportada consta de:  
- Estudi d'impacte ambiental relatiu al patrimoni cultural del Sector RA-9 d'Aspe.  
- Plans.  
Després de l'oportú examen es comprova que es fa expressa referència a la legislació patrimonial i s'establixen les mesures correctores oportunes.   
Des de la consideració del patrimoni etnològic es manifesta que el Calvari i tots els seus usos immaterials no es veuran afectats per l'actuació proposada, i es documenta una casa de labor agrícola ubicada en el centre de l'àrea d'actuació.  
Per això, vist el precepte indicat, de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics i als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'emet un informe favorable sobre l'annex relatiu al patrimoni cultural de l'estudi d'impacte ambiental per a l'homologació sectorial modificativa Pla Parcial del Sector RA-9 d'Aspe (Alacant).  
El present informe es contrau al present estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'advertiment exprés que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïxen variacions respecte a la proposta sobre la qual s'ha informat ara, esta s'haurà de sotmetre de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià».  
- Sol·licitud d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre disponibilitat de recursos hídrics, de data 8 d'agost de 2008.  
  
- Informe referent a vies pecuàries, de data 26 d'agost de 2008, redactat per la Demarcació Sud de la Secció Forestal, del qual s'extrau el contingut següent:  
«(...) a la vista de la delimitació del Sector RA-9 (...) al sud del dit sector transcorre la via pecuària denominada «assagador del Rabosero a Monforte». Esta via pecuària presenta una amplària de 20,89 m en la dita zona segons classificació de vies pecuàries del t. m. d'Aspe (20 m d'acord amb la definició que l'article 4 de la Llei 3/1995 establix per a les senderes). (...) prenent com a correcte el recorregut mencionat corresponent al S.I.T. de la CMAAUV, ja que esta via pecuària no es troba delimitada i la classificació (...) no aporta informació gràfica més detallada, i sense perjuí del que poguera determinar una futura delimitació, el sector no quedaria afectat per la via pecuària assagador del Rabosero a Monforte».  
-Informe, de data 12 de novembre de 2008, emés per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, referent a l'estudi acústic inclòs en l'expedient del projecte de Pla Parcial Sector RA-9, en el terme municipal d'Aspe, segons el qual la documentació no s'ajusta al contingut mínim que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica.  
  
Afeccions legals.  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i dels estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, sobre l'àrea d'estudi s'han detectat les afeccions següents:  
Confrontant amb el límit sud de la parcel·la s'evidencia la presència de la via pecuària assagador del Rabosero a Monforte. El seu traçat és coincident amb les de les sendes PR-CV 169 i PR-CV 242. Segons informe referent a vies pecuàries, redactat per la demarcació sud de la Secció Forestal, «prenent com a correcte el recorregut (...) corresponent al S.I.T. de la CMAAUV, ja que esta via pecuària no es troba delimitada i la classificació (...) no aporta informació gràfica més detallada, i sense perjuí del que poguera determinar una futura delimitació, el sector no quedaria afectat per la via pecuària assagador del Rabosero a Monforte».  
El projecte disposa d'informe favorable, de data 1 de desembre de 2008, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals.  
1. El nou sector residencial es localitza al sud-est del nucli urbà d'Aspe, i confronta amb este. La major part del territori es troba ocupat per terres de cultiu, parcialment abandonades (vinya, oliveres i ametlers).  
La zona es troba en un domini geològic limítrof entre el Subbètic i Prebètic d'Alacant. Es troba majoritàriament en una zona deprimida farcida amb materials detrítics quaternaris, coneguda com la Vega d'Aspe, limitada pels relleus que la circumden i, d'altra banda, sobre materials margosos pertanyents al Sinclinal d'Aspe.  
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, en algunes zones la diversitat de materials i la seua distribució poc contínua, amb molts canvis laterals i en profunditat, pot inferir assentaments diferencials a les infraestructures i actuacions estructurals que es vulguen desenrotllar, a l'afectar les estructures formacions amb distinta potència i compressibilitat. També poden existir zones amb capacitat de càrrega baixa o molt baixa, la qual cosa afectaria les fonamentacions d'estructures que es pretenguen realitzar sobre estos terrenys. Per això és d'especial rellevància la realització d'estudis i assajos geotècnics detallats per a quantificar este tipus de riscos i determinar les mesures oportunes.  
En l'extrem sud-est de l'actuació hi ha una xicoteta zona classificada amb risc potencial de lliscament baix. A més dels estudis geotècnics es proposen mesures de correcció addicionals com estudis d'estabilitat de talussos i mesures estructurals (sistemes de drenatge, estesa de pendents, actuacions hidrologicoforestals, etc.). L'estudi d'impacte ambiental considera que la seua inclusió en l'ordenació prevista com a zona verda convertix els possibles impactes produïts per l'afecció en compatibles.  
L'àmbit d'actuació se situa sobre l'aqüífer denominat Quaternari de Novelda. L'ús de les aigües és principalment per a reg i la qualitat de l'aigua es pot classificar com regular.  
Segons la Cartografia Temàtica de la Comunitat Valenciana, l'àrea d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers baixa i un grau d'accessibilitat mitjà.  
2. El sòl afectat pel projecte posseïx una capacitat agrícola elevada en la seua zona nord, moderada en la mitat sud, i molt baixa en la vora sud. En l'actualitat s'ha produït una marcada recessió del sector agrícola en l'àmbit d'estudi, com a conseqüència principalment del desplaçament de la dita activitat cap a altres sectors productius, amb l'abandó de les explotacions de secà.  
La major part del sector presenta riscos d'erosió actual i potencial baixos o molt baixos. Només hi ha una zona, que ocupa una estreta franja al sud de la parcel·la, classificada amb un grau d'erosió actual i potencial molt alt per la seua litologia i pendent.  
Sobre la localització proposada hi ha el risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant. La sismicitat de l'àrea d'Alacant està principalment lligada a l'encreuament dels accidents tectònics del Guadalentín-Alacant amb els del Mitjà Segura, Socovos, Elx-Jumilla i Vinalopó. Estes fractures mostren un clar comportament distensiu, encara que els comportaments compressius també es manifesten en alguns punts.   
La NCSE-02 assigna al municipi d'Aspe valors elevats als paràmetres de perillositat sísmica. L'àrea estudiada es considera zona d'alt risc sísmic, per la qual cosa es fan necessàries les recomanacions, quant a edificacions, que preveu la Norma Sismoresistent.  
  
3. La vegetació potencial d'esta àrea es correspon amb la sèrie termomediterrània murciano-almeriense de l'espinar Chamaeropo-Rhamnetum sigmetum.  
El territori es troba ocupat en la seua pràctica totalitat per terres de cultiu parcialment abandonat (vinya, oliveres i ametlers). Les accions antròpiques (proximitat a nuclis urbans, terres de labor, camins, etc.) han afavorit la recolonització per vegetació arvense o ruderal, on es constituïx en erms.  
També es localitza un aflorament de margues constituït en part per un espartar, llistonars i altres espècies; així com canyars, de forma aïllada als costats de les séquies.  
En l'aflorament de margues i en els límits d'alguns dels bancals s'han trobat alguns exemplars de Sideritis leucantha, Teucrium murcicum i Thymus vulgaris, espècies arreplegades en l'Orde, de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, amb la qual cosa queda sotmesa a autorització prèvia la tala o desarrelament, encara que no la sega o arreplega de parts o llavors de les plantes.  
4. La pressió antròpica limítrof ocasiona que la fauna presente en la zona siga la pròpia d'ambients humans i ubics. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que «en cas d'aparéixer alguna espècie sensible (no detectada) es comunicarà a les administracions amb competència per a valorar les possibles incidències del desenrotllament del sector proposat».  
5. Segons l'estudi d'impacte ambiental, «el sector es desenrotlla com ampliació del nucli urbà d'Aspe, la qual cosa suposa que les connexions d'infraestructures de sanejament, abastiment i energia no requerisquen ocupació de nous terrenys. De la mateixa manera, per confrontar amb nuclis consolidats, la gestió de residus i aigües residuals es presumix que no presentarà dificultats, si bé serà necessari disposar dels certificats i acreditacions per les administracions amb competència de cada aspecte, incloent-hi la suficiència d'aigua d'abastiment».  
  
El projecte incorpora un estudi específic de trànsit, mobilitat i transport.  
El sector presenta una fisiografia ondulada, tendent a vessants moderades en la part sud.  
«S'ha de parar especial atenció als problemes de drenatge que pot patir la zona degut a la litologia que la conforma, ja que la baixa permeabilitat d'alguns dels materials que hi trobem (margues, materials detrítics puntualment amb component llimosa alta, etc.) pot provocar acumulacions d'aigua en zones no desitjades».  
L'estudi d'impacte ambiental planteja el condicionament de les direccions preferencials d'escolament i l'adequació de les infraestructures (construcció de cunetes perimetrals, xarxa separativa) per a mitigar l'increment de l'escolament i erosió superficial del sòl.  
L'estudi d'impacte ambiental no fa referència a les xarxes de reg existents.  
L'estudi d'impacte ambiental establix mesures correctores encaminades a reduir el consum d'aigua: «vegetació autòctona en zones verdes i jardins, reg per goteig, sistemes domèstics d'estalvi, etc.».  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, es proposa la «reutilització de les aigües depurades per mitjà de tractament terciari per al reg de zones verdes».  
L'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües va emetre un informe condicionat en data 2 de setembre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Aspe per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament del Pla Parcial Sector RA 9-del PGOU d'Aspe (Alacant).  
Respecte a la suficiència de recursos hídrics, amb dates 23 i 30 de juliol de 2008 respectivament, es van realitzar sengles sol·licituds d'informe a la Mancomunitat de Canales del Taibilla i la Confederació Hidrogràfica corresponent, sobre disponibilitat de recursos hídrics. Segons s'indica en el seu contingut, les dites peticions s'acompanyen de «informe elaborat conjuntament per l'empresa concessionària del servici municipal d'aigua potable i clavegueram Seasa-Grupo Aguas de Valencia i per l'empresa consultora d'este ajuntament, Cota Ambiental, SL, relatiu al consum actual d'aigua potable en el municipi i a la previsió de nou abastiment necessari per al nou sector de referència, en funció del potencial de vivendes i habitants previst. En este informe es posa de manifest la previsió cronològica de construcció de vivendes en el nou sector». El dit informe no ha sigut incorporat a la documentació presentada en esta Direcció General.  
  
En data 8 d'agost de 2008 es va sol·licitar informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre disponibilitat de recursos hídrics. No obstant això, no consta en l'expedient informe, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, evacuat per l'organisme de conca competent, a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos.  
L'Ajuntament d'Aspe va emetre un informe, de data 21 de juliol de 2005, relatiu al tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
6. El lloc es caracteritza per un clima mediterrani en transició al clima desèrtic, càlid i sec, d'escasses precipitacions, concentrades en la primavera i la tardor. La temperatura mitjana anual supera els 17ºC, amb hiverns suaus i estius calorosos. Les precipitacions sobrepassen escassament els 300 mm anuals, amb el mínim al juliol.  
7. Segons l'estudi d'impacte ambiental «els principals focus de soroll, tant existents en l'actualitat com els derivats del desenrotllament de l'ús previst, no generaran en si mateixos alteracions significatives en comparació amb els nivells sonors existents».  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una simulació de l'impacte sonor que l'actuació generaria en el seu àmbit territorial, en la qual es conclou que «els valors que superen el llindar en el preoperacional coincidixen amb els traçats propis de les vies actuals, especialment en els valors diürns, sense especial rellevància en les àrees internes del sector.  
Únicament les edificacions pròximes als focus de soroll, com és el cas de les illes B+V, hauran de considerar mesures de minimització per mitjà d'una adequada insonorització de l'edificació de manera que es garantisca que els nivells de soroll intern no superen els llindars establits».  
Es proposa com a mesura correctora la reducció de la velocitat límit dels vehicles en aquells trams de viari afectes a zones residencials.  
  
8. L'estudi d'impacte ambiental fa referència específica a l'afecció del paisatge. El projecte se situa dins d'una única unitat paisatgística dominada per un entorn agrícola de secà, influenciada per l'activitat antròpica pel traçat de camins i la presència d'edificació dispersa, així com la proximitat del nucli urbà.   
El paisatge es considera de qualitat intrínseca baixa, qualitat visual de l'entorn baixa i qualitat del fons escènic variable.  
9. Segons l'estudi d'impacte ambiental, «no s'ha apreciat que cap element patrimonial (...) es vaja a veure afectat».  
El projecte disposa d'informe favorable, de data 1 de desembre de 2008, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
10. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora individualment els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, i els considera compatibles amb l'adopció de mesures correctores.  
Estes mesures es basen principalment en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, la minimització de l'emissió de gasos i pols, el control dels nivells acústics, la contaminació lumínica, la correcta gestió dels residus, la reducció del consum d'aigua, la correcta evacuació de les aigües residuals i la minimització de l'impacte visual detectat, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
  
L'estudi d'impacte ambiental aconsella assignar una subdirecció ambiental per a realitzar un seguiment d'aplicació de les mesures proposades.  
11. S'ha identificat en l'àmbit d'estudi una zona que actualment es veu afectada per abocaments de residus incontrolats, qualificada per l'estudi d'impacte ambiental com a àrea especialment degradada.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritats sectorials que se li apliquen, el projecte sobre Pla Parcial de Millora Sector RA-9 a Aspe (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament d'Aspe, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
- Haurà de justificar-se el compliment de la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en la interlocutòria d'Ador, respecte a la justificació de disponibilitat de recursos hídrics suficients.   
- S'obtindrà l'informe sobre l'estudi acústic, de suficiència de contingut i adequació a la normativa vigent, que serà emés per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
No obstant això, s'apliquen totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi acústic, sempre que no entren en contradicció amb l'informe acústic definitiu.   
  
Tercer  
Condicionants per al desenrotllament del projecte:  
- Es compliran els condicionants imposats, segons informe emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües, en data 2 de setembre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Aspe per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament del Pla Parcial Sector RA-9 del PGOU d'Aspe (Alacant).  
- El promotor haurà de nomenar un subdirector ambiental per a realitzar el seguiment de l'aplicació de les mesures proposades en l'EIA. Haurà de dur un registre documentat del programa esmentat als efectes d'acreditar el compliment de les accions que s'hi proposen.  
- Els abocaments i les runes existents en la zona hauran de ser retirats i gestionats d'acord amb la seua tipologia abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.  
- En cas d'afectar les xarxes de reg existents, haurà de garantir-se la seua continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades estes. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres s'hauran de restituir al seu estat original.  
- Les zones verdes conservaran la vegetació natural existent, en especial les espècies vegetals d'interés. Es procedirà al trasplantament de les espècies vegetals de port arbori (oliveres, ametlers) o d'interés cap a les zones verdes projectades. Es garantirà el manteniment i desenrotllament de les espècies utilitzades en la revegetació que es realitze, amb implantació selectiva d'espècies vegetals autòctones.   
Es procurarà la plantació de tallavent en llocs adequats i la utilització de tanques vives i plantes tapissants per a minimitzar el risc d'erosió. Es combinaran les espècies de ràpid creixement amb altres amb sistemes radiculars ben desenrotllats i resistents a les sequeres. Se suavitzaran o amargenaran els pendents més pronunciats per a reduir la velocitat i poder erosiu de les aigües superficials.  
- Els materials de farciment (terraplens i pedraplenes) que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.  
- Es realitzarà una arreplega i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Els residus que tinguen la consideració inerta seran traslladats a abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres seran gestionats per empreses autoritzades d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
  
- Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o arreplega no autoritzat en la zona. En tot cas, s'hauran d'identificar les zones on es realitzarà l'emmagatzematge temporal de materials i productes a emprar i dels residus generats fins a la seua arreplega per empresa autoritzada, dins de la parcel·la objecte del projecte, i s'hauran d'emplaçar a l'abric dels vents dominants i disposant les mesures preventives necessàries per a evitar l'afecció a les zones limítrofs. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
- Es procedirà a l'adequat manteniment i posada a punt de la maquinària.  
- Es procedirà al reg amb freqüència suficient en aquelles zones en què, per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols hauran d'anar coberts amb lona.  
- En el desenrotllament de les obres es respectaran els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
- Durant l'execució de les obres es prohibiran les labors de construcció en determinades hores del dia amb l'objecte de no alterar les condicions d'habitació de les vivendes pròximes per impactes sonors, vibracions o elevada lluminositat.  
- Els projectes d'execució hauran d'aprofundir en els paràmetres de control de la contaminació acústica i atmosfèrica (nivells de decibels, emissions de gasos i partícules en suspensió) per a cada una de les seues fases, indicant els instruments de mesura que seran utilitzats.  
- Les línies de transport elèctric que travessen el sector hauran de discórrer soterrades.   
- L'aparició de jaciments arqueològics, paleontològics o etnogràfics durant l'execució de les obres determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport, adoptant les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'establixen en el present condicionat.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicades a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.   
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quint  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
El que li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
  
València, 21 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 114/2007-AIA.  
Promotor: Triturados y Hormigones Vidal, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.  
Objecte del projecte: sol·licitud per a explotar graves al·luvionars quaternàries de la Secció A), denominada La Barona.  
Localització: parcel·les 21, 22, 24, 31, 32 i 38 del polígon 1, del municipi de Vilafamés.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2005/5 NMINC.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Esta declaració es basa exclusivament en el document denominat «Annex al Projecte de Restauració de l'Explotació de la Secció A La Barona», visat i firmat al març de 2008, quant a la restauració del buit miner; perquè com indica este document en el paràgraf 2n de la seua pàgina primera, substituïx el pla de restauració firmat al juny de 2005, que havia sigut aportat anteriorment pel promotor.  
  
La sol·licitud d'autorització per a l'explotació de graves de la Secció A, denominada La Barona, se situa en una zona plana de la vall per on discorre la rambla de la Viuda, en el municipi de Vilafamés (Castelló). Dista 1 km de la població La Barona i 4,3 km de les Useres.  
  
Segons el certificat emés per l'Ajuntament de Vilafamés, les parcel·les sobre les quals es projecta la pedrera estan ubicades sobre terreny classificat com a sòl no urbanitzable comú-1, i l'actuació «[...] seria compatible amb el planejament urbanístic en vigor, regulat segons els art. 4.6 al 4.8 de les normes urbanístiques, amb l'ús dominant S.snu.1 [...].  
El curs fluvial més pròxim és la rambla de la Viuda i se situa a uns 800 metres del projecte.  
Les vies d'accés a la pedrera són dos camins agrícoles pròxims. La pista de la pedrera és de 4 metres d'amplària.  
Triturados y Hormigones Vidal, SL, afirma en el projecte d'explotació que produirà un sol banc de 5 metres d'alçada. En l'«Annex al Projecte de Restauració de l'Explotació de la Secció A) La Barona» manifesta que desitja explotar un sol banc de 2,5 metres d'alçada, per la qual cosa s'adopta este últim valor com el definitiu, per idèntica raó a la manifestada en el paràgraf primer d'este epígraf.   
La pedrera extrau sediments al·luvionars quaternaris, originats per la dinàmica fluvial de la rambla de la Viuda; els al·luvions pertanyen al subsistema aqüífer denominat «El Mestrat» i estan constituïts per cudols arredonits de calcària de fins a 10 cm, amb matriu d'argiles i arenes, per davall dels 2,30 metres de profunditat passen a graves cementades parcialment per carbonats.   
La producció diària prevista és d'uns 400 m³ i la vida de la pedrera s'estima entorn dels dos o tres anys. No s'han presentat dades tècniques que acrediten el volum dels estèrils, el promotor pensa que podrien ocupar el 10% del volum.  
L'arrancada s'efectua per mitjà d'una carregadora frontal CAT-950B, per al transport s'empra un camió; per a regar s'utilitza una bóta d'aigua de 5 m³ muntada sobre la plataforma d'un camió.  
Al començament de l'activitat es retira tot el sòl vegetal i s'arreplega en un lloc apropiat, una vegada finalitzades les labors extractives, es reutilitza el sòl vegetal.  
La pedrera es restaura implantant la vegetació sobre els talussos i el fons, el qual es troba aproximadament a uns 2,50 metres per davall de la superfície del terreny. El dit fons posseïx una lleuger pendent cap al SSE (no s'especifica el valor). Els talussos restaurats s'inclinen de 10é a 15é respecte de l'horitzontal.  
Per a revegetar els terrenys es preveu plantar 690 exemplars d'Olea europea i espècies arbustives comunes en l'àrea: Lolium, Agrostis, Festuca i Poa; encara que en l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que es plantaran ametlers en compte d'oliveres. Tant les oliveres com els ametlers són cultius existents en la zona.  
L'actuació dóna ocupació a un operari.  
2. Alternatives mediambientals   
El promotor no ha analitzat altres ubicacions des del punt de vista mediambiental, justifica el lloc triat per ser reduït tant l'impacte paisatgístic com l'impacte visual. Les úniques alternatives que planteja es referixen a l'ús de l'espai restaurat, decidix continuar l'ús agrícola dels terrenys.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
En data 11 de maig de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet el pla de restauració, projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, declaració d'interés comunitari, l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el certificat del tràmit d'informació pública i l'informe final de patrimoni cultural valencià.  
El 5 de juliol de 2007 se li requerix al promotor una documentació complementària, a través de l'autoritat administrativa substantiva.  
El promotor remet el 22 d'agost de 2007 una part de la documentació complementària que se li havia requerit.  
El 27 de setembre de 2007 se li advertix de caducitat a l'interessat, a través de l'autoritat administrativa substantiva.  
El promotor remet el 6 de novembre de 2007 la documentació complementària.  
El promotor remet un escrit el 5 de febrer de 2008 en què informa haver consultat al Servici de Residus d'esta conselleria, el qual va declarar que no era factible l'estudi d'idoneïtat dels materials, perquè la normativa d'aplicació no permetia fer la declaració per avançat. Per eixe motiu, adjunta un contracte privat amb la societat Ravi Iniciativas Medioambientales SLU, dedicada a excavacions i moviments de terra, que es compromet a subministrar material apte per al farciment previst.  
  
Amb data 13 de febrer de 2008 el promotor remet a través de l'òrgan substantiu una còpia d'un contracte privat subscrit amb la societat Ravi Iniciativas Medioambientales, SLU.  
Amb data 16 de maig de 2008, l'òrgan substantiu remet l'annex denominat «Projecte de Restauració Explotació de la Secció A) La Barona» aportat pel promotor, junt amb un escrit del Servici de Gestió Forestal, que explica que l'actuació no està sotmesa al Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana, per situar-se en terreny inventariat com no forestal.  
  
2. Informació pública.   
El Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5482, del 2 d'abril de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.   
Durant la tramitació de l'expedient se li ha requerit al promotor que aporte la documentació complementària següent:   
Certificat de compatibilitat urbanística de l'activitat minera per als terrenys on s'ubica l'actuació, emés per l'Ajuntament de Vilafamés.  
  
Còpia de l'autorització de la Direcció General per al Canvi Climàtic per a emprar materials al·lòctons en labors de restauració.   
  
Justificació del volum d'estèrils que genera l'explotació.  
Justificació del volum de terra vegetal existent, ja que en la pàgina 64 del pla de restauració el xifren en 15.750 m³ i en la pàgina 47 el valoren en 31.500 m³.  
Informes sectorials.   
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En la zona no hi ha llit ni via de cap desaigüe susceptible de veure's afectat amb l'actuació proposada.  
L'extracció d'àrids requerix només aigua per al reg dels camins, que s'aportarà per mitjà de camions cisterna.  
Per tot això, i als efectes previstos en l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües i en l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, la Confederació Hidrogràfica emet informe favorable sobre l'explotació del recurs de la Secció A) La Barona en el terme municipal de Vilafamés.  
  
Informe de patrimoni cultural valencià.   
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià informa que en l'àrea de l'actuació sol·licitada no es coneixen immobles declarats bé d'interés cultural, tampoc s'han trobat restes arqueològiques i no hi ha impacte sobre el patrimoni etnològic. En vista de tot això, emet el seu informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Vilafamés  
L'alcaldessa de l'Ajuntament de Vilafamés adjunta l'informe de l'arquitecte municipal, qui manifesta textualment :  
1. Que revisada la documentació existent en este ajuntament per a activitat d'extracció de graves i consultat el vigent PGOU aprovat definitivament amb data 16 de maig de 2003, en aplicació de les normes urbanística i de les ordenances corresponents, es constata que la mencionada activitat:  
Les parcel·les sobre les quals es pretén la seua instal·lació estan ubicades sobre terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú-1.  
Seria compatible amb el planejament urbanístic en vigor, regulat segons els articles 4.6 al 4.8 de les normes urbanístiques, amb l'ús dominant S.snu.1, que inclou aquelles activitats susceptibles d'implantació per la seua naturalesa, en esta classe de sòl, d'acord amb la legislació sectorial i específica del sòl no urbanitzable.  
2. Que no s'estan elaborant modificacions de planejament que puguen afectar la instal·lació demanada.  
3. Que no hi ha circumstàncies previstes en la planificació urbanística relativa a les instal·lacions ja existents amb anterioritat a la seua aprovació.  
Afeccions legals mediambientals.  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
Les parcel·les on es projecta la pedrera se situen en una plana al·luvial quasi horitzontal, la seua agrupació dóna origen a una superfície amb forma de «H» asimètrica, cada branca posseïx una amplària variable entre els 45 i 115 metres. En les parcel·les s'excava un buit miner de 2,50 metres de profunditat.   
La geomorfologia del lloc patix un impacte crític, perquè l'espai excavat no s'integra en el seu entorn i a més posseïx una forma difícilment reproduïble per la naturalesa. D'acord amb les característiques hidrogeològiques expressades en el paràgraf 2n, de l'epígraf 2.9.3 (pàgina 32) del pla de restauració, en l'interior del buit s'estancarien la precipitació directa i l'escolament, per la qual cosa les espècies vegetals restaurades podrien negar-se i desaparéixer.  
L'extracció de les graves destruïx el sòl edàfic, genera emissions difuses de partícules de pols a l'atmosfera i produïx emissions acústiques; també desplaça la fauna i destruïx la vegetació de les parcel·les.  
  
Si les mesures correctores de les emissions de partícules sòlides no són adequades, o no s'apliquen amb la freqüència necessària, es poden acumular quantitats de pols sobre els cultius pròxims que podrien afectar el seu desenrotllament.   
La circulació dels camions crea un augment de trànsit en la zona i el seu pas afecta l'estat del ferm dels camins. L'ús compartit de les vies d'accés entranya risc d'accidents per als usuaris que es dediquen a l'activitat agrícola.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
No ha sigut identificat l'impacte crític per no integrar-se el buit miner en el seu entorn, tampoc ha sigut identificat l'efecte advers de la falta de drenatge sobre la vegetació restaurada en el fons de la pedrera.  
  
La resta d'impactes han sigut identificats i valorats.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Per les raons que s'han esgrimit fins ací, la mesura correctora principal i primera que s'hauria d'executar consistiria a omplir el buit miner fins a enrasar-lo amb la superfície topogràfica original.   
El pla de restauració preveu restaurar l'espai buit de les parcel·les sense omplir l'espai mencionat. Esta carència fonamental del pla soscava la seua efectivitat, perquè no corregix l'impacte crític de caràcter geomorfològic.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I, grup 2, lletra «a», punt 4, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 3.1 del mencionat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent  
  
  
Primer   
Estimar desfavorable, només als efectes ambientals, la sol·licitud de Triturados y Hormigones Vidal, SL, per a l'explotació de recursos geològics de la Secció A) denominada La Barona, i el seu pla de restauració, actuació ubicada en les parcel·les 21, 22, 24, 31, 32 i 38 del polígon 1, del municipi de Vilafamés (Castelló).   
El sentit d'esta declaració es deu al fet que el pla de restauració no preveu omplir el buit miner fins a la quota original del terreny; en conseqüència, la pedrera restaurada no s'integra en l'entorn i causa un impacte mediambiental crític de caràcter geomorfològic. A més, d'acord amb les característiques hidrogeològiques del lloc, és previsible que s'estanquen la precipitació directa i l'escolament en el fons de la pedrera, per la qual cosa les espècies vegetals restaurades podrien veure's negades i desaparéixer.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 21 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6815, del 10-07-2012 (2012/6545)

RESOLUCIÓN de 21 de mayo de 2012, del director general de Evaluación Ambiental y Territorial, por la que se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Dolores, El Palomar, Cheste, Aspe y Vilafamés. Expediente número 8/2007 - AIA y otros.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6815

Fecha DOGV
:   10-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6545

CVE


Fecha del documento
:   21-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Palomar, el](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Aspe](javascript:void(0))
    * [Dolores](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de mayo de 2012, del director general de Evaluación Ambiental y Territorial, por la que se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Dolores, El Palomar, Cheste, Aspe y Vilafamés. Expediente número 8/2007 - AIA y otros. [2012/6545]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 08/2007 AIA, 248/2008 AIA, 155/2007 AIA, 152/2008 AIA, 114/07 AIA.  
  
Valencia, 21 de mayo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica  
Expediente: 8/2007-AIA.  
Título: homologación modificativa del Plan Parcial de Mejora Sector 7.  
Promotor: Ayuntamiento de Dolores.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.  
Localización: sureste del casco urbano, adyacente al límite este del Sector 2 en el término municipal de Dolores (Alicante).  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto   
El objeto del presente proyecto es la reclasificación de suelo no urbanizable común (30.671,35 m²) en suelo urbanizable para la implantación de aproximadamente 180 viviendas de promoción pública o protección oficial (VPO); siendo la densidad máxima bruta prevista de 55 viv/ha.  
Localización:  
El sector objeto de homologación modificativa se localiza en el sureste del casco urbano de Dolores, concretamente, se encuentra situado entre la carretera CV-855 (a Elche) y el Azarbe de Abanilla por el norte; el Azarbe de Mayayo por el sur; el Sector 2 (clasificado como suelo urbanizable no pormenorizado) por el oeste, y suelo no urbanizable común por el este.   
Planeamiento vigente y propuesto. Ordenación prevista  
El Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Dolores clasifica la zona como suelo no urbanizable común.  
Se fija como uso predominante el residencial múltiple de bloque exento; con un tipo de ordenación de la edificación de tipo aislado; siendo incompatible el uso industrial.   
Tramitación administrativa  
En fecha 17 de enero de 2007, el Ayuntamiento de Dolores, a través de la Dirección Territorial de Alicante, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, remite documentación relativa al proyecto evaluado, constituida por expediente administrativo municipal, estudio de impacto ambiental, documento de síntesis, estudio de inundabilidad, proyecto de homologación modificativa y plan parcial, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según certificado municipal suscrito por el secretario accidental del Ayuntamiento de Dolores, de fecha 6 de febrero de 2006, en la sesión plenaria celebrada el 31 de enero de 2006, se acuerda aprobar provisionalmente el programa para el desarrollo de la actuación urbanística integrada del Sector 7.   
1. Información pública.  
De acuerdo con el certificado emitido por el secretario accidental del Ayuntamiento de Dolores, de fecha 20 de marzo de 2007, la alternativa técnica del programa, junto con el expediente administrativo, fue sometida a información pública por el plazo de veinte días hábiles, mediante la publicación de edictos en el tablón oficial del Ayuntamiento el 17 de junio de 2005, diario La Verdad de Alicante, el 28 de junio de 2005 y en el DOCV, el 28 de junio de 2005. Habiéndose presentado durante dicho periodo dos alegaciones, cuyo contenido no se desarrolla en la presente resolución al no considerarse de carácter medioambiental.  
2. Requerimiento de información o documentación complementaria  
- En fechas 2 de febrero y 15 de mayo de 2007, respectivamente, se informa, mediante requerimiento de documentación, de aquellos aspectos que se considera deben ser ampliados y/o justificados previamente a la emisión de la correspondiente declaración de impacto ambiental.   
- El 17 de mayo de 2007, el Área de Urbanismo de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, remite informe relativo al estudio de paisaje presentado.   
- El 1 de octubre de 2007, la Dirección Territorial de Alicante remite documentación complementaria presentada por el Ayuntamiento de Dolores; estando constituida por:  
- Certificado de la secretaría general respecto al procedimiento de información pública del Programa, alegaciones presentadas y su correspondiente resolución.   
- Informe de la mercantil Pridesa como empresa autorizada para el suministro de recursos hídricos en el municipio de Dolores.  
- Informe de la EPSAR.  
- Certificado del organismo gestor de los residuos sólidos del municipio.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Segura, en el que se suscribe que en relación con los aspectos ambientales y en materia de afección al dominio público hidráulico, no se realiza por parte de ésta ninguna observación o sugerencia.   
- Solicitud de informe al Sindicato General de Aguas de Dolores respecto a las afecciones y tratamientos sobre los azarbes afectados por el proyecto.   
- El 29 de octubre de 2007, la Oficina PROP de Xàtiva remite copia del estudio de impacto acústico presentado por Segura Roldán Ingenieros.   
- El 7 de noviembre de 2007, el Área de Planificación del Territorio y el Litoral, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, remite resolución relativa a la aprobación del estudio de inundabilidad presentado.   
- Dado que la documentación aportada por parte del promotor del proyecto en fechas 29 de enero y 12 de febrero de 2008, respectivamente, responde parcialmente al contenido de los requerimientos efectuados al mismo desde el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, se reitera en fechas 8 de enero, 12 de febrero y 9 de abril de 2008, la solicitud de documentación complementaria.  
- El 2 de junio de 2008, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, remite documentación constituida por:   
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Segura, de fecha 7 de agosto de 2006, en el que se suscribe que en relación con los aspectos ambientales y en materia de afección al dominio público hidráulico, no se realiza por parte de ésta ninguna observación o sugerencia.   
- Informe de la mercantil Pridesa como empresa autorizada para el suministro de recursos hídricos en el municipio de Dolores, de fecha 21 de marzo de 2007.   
- Copia del escrito de solicitud de informe relativo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 27 de abril de 2006.  
- El 6 de junio de 2008, el Área de Calidad Ambiental remite al Área de Evaluación Ambiental, informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, por el que se considera suficiente la documentación complementaria aportada por el promotor del proyecto.  
3. Informes sectoriales.  
1. Informe suscrito por la Comisaría de Aguas, de la Confederación Hidrográfica del Segura, de fecha 7 de agosto de 2006, en el que se indica que en cuanto a los aspectos ambientales no hay ninguna observación o sugerencia que hacer; no observándose tampoco afección alguna al dominio público hidráulico en al ámbito del Sector 7.   
2. Informe del Área de Comercio, de la Dirección General de Industria y Comercio de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, de fecha 5 de mayo de 2006, relativo al análisis de los usos comerciales a implantar en el Sector y sus posibles repercusiones, así como a su justificación en relación con el entorno; por lo que, en el mismo, se manifiestan las siguientes consideraciones:  
- El uso comercial detallista, en una futura zona residencial actúa como elemento dinamizador, ya que, además, de vertebrar la trama urbana, atenderá las exigencias de la demanda de la nueva población residente evitando mayores desplazamientos. No obstante, se deberán tener en cuenta las condiciones oportunas para mantener el equilibrio urbanístico-comercial, por lo que una justificación adecuada del potencial terciario que contiene la presente modificación estaría en su vinculación con las previsiones de creación de viviendas que se contienen en el mismo.  
- Conviene señalar que la superficie comercial media por habitante en la Comunitat Valenciana es de 1,4 m² por persona, extremo que debe ser tenido en cuenta para que los futuros locales comerciales tengan una vocación de proximidad y de servicio a los nuevos residentes, mediante un mediano y pequeño comercio, complementado, con otros establecimientos de, restauración y servicios, pero sin que su proyección alcance más allá del ámbito que se ordena.  
- Dado que en el presente supuesto no se delimitan parcelas exclusivamente terciarias que pudieran albergar una concentración de actividades comerciales poco adecuada, no se oponen objeciones a su aprobación.   
En ningún caso, la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, queda vinculada para conceder autorización para la implantación de grandes superficies de «venta al detall» que pudieran resultar amparadas por el planeamiento que se informa, las cuales, quedarían obligadas a obtener, con carácter previo al otorgamiento de la licencia municipal, la autorización de esta conselleria, prevista en el artículo 17 de la Ley de la Generalitat Valenciana 8/1986, de 29 de diciembre, de Ordenación del Comercio y Superficies Comerciales (DOCV nº 497, de 31 de diciembre).  
3. Certificado del jefe del Servicio Municipal de Agua Potable y Saneamiento (Pridesa) de la localidad de Dolores (Alicante), de fecha 27 de febrero de 2007; en el que suscribe la existencia de suficiente caudal de abastecimiento para la nueva urbanización del Sector S-7, (152 m³/día), debido a las previsiones de aumento de las tomas del canal del Taibilla; estableciéndose, en cuanto a la identificación de los caudales disponibles y las fuentes de suministro, las siguientes consideraciones:  
- La empresa concesionaria del servicio, garantiza la regularidad en el suministro de agua potable a dicha urbanización, así como que dicho suministro no comportará merma adicional a la disponibilidad del caudal existente.   
- El entronque a la red de agua se realizará desde la tubería existente en el S-2 (PE 200). El entronque a la red de saneamiento se realizará en el S-2, si bien la red mínima de la nueva urbanización debe de ser de diámetro 400 mm; debiéndose proyectar una red de pluviales de diámetro mínimo 400 mm.   
Entre la documentación administrativa aportada por el promotor del proyecto a lo largo de la tramitación del presente expediente, se adjunta otro informe de dicha entidad colaboradora autorizada, Pridesa, de fecha 13 de julio de 2007, en el que igualmente se suscribe la suficiencia de recursos hídricos, incluyéndose la referencia a la propiedad de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla de dicha tubería (de 6.100 m³/día), y es quién garantiza el suministro hídrico; añadiéndose que no se dispone de ningún tipo de pozo.   
4. Certificado del Sindicato General de Aguas de Dolores, de fecha 26 de abril de 2007, en el que de acuerdo con la solicitud efectuada por el promotor del proyecto respecto a las actuaciones a realizar en los azarbes afectados por el desarrollo del presente sector, se informa lo siguiente:   
- El tratamiento realizado en los cauces de los azarbes afectados por el Sector S-7, serán de idénticas características a los tratamientos incluidos para el Sector-2.  
- Respecto a la documentación presentada ante el citado Sindicato General de Aguas, se indica que falta la correspondiente al fratasado del interior de los cauces, los cuales, posteriormente, quedarán tapados con una cubierta; siendo éstos los azarbes de Abanilla y Mayayo.   
5. Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de 10 de abril de 2007, en el que, de acuerdo con la consulta realizada a éste, por parte de la Dirección Territorial (expediente PL-2006/0348); se establecen las siguientes observaciones al respecto:  
- La documentación remitida por la territorial corresponde a un «pre-informe sobre estudio de impacto acústico para el Plan Parcial del Sector-7 del PGOU de Dolores», y no al estudio acústico que debe incluir este plan parcial.  
- En el estudio presentado se indica que se han realizado medidas del estado preoperacional, siguiendo el procedimiento establecido en el Decreto 104/2006. Pero, no se presentan los resultados de las mismas. Únicamente se concluye que de acuerdo con los resultados obtenidos no se considera necesario proponer medidas correctoras.   
- Para valorar el impacto acústico en estado pre-operacional se ha realizado una predicción de niveles sonoros mediante el método establecido por la ISO 9613. Pero, no se presentan los resultados obtenidos, ni se proponen medidas correctoras, al no considerarse necesarias.   
Posteriormente, el 3 de junio de 2008, el Área de Calidad Ambiental, remite un segundo informe, por el que se determina que el estudio aportado se ajusta al contenido que se establece en el Decreto 104/2006, de 14 de julio, de planificación en gestión en materia de contaminación acústica, respetando los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.   
6. Informe desfavorable del Servicio de Ordenación Territorial del Área de Planificación del Territorio y el Litoral, de fecha 30 de octubre de 2007, por el que se establece que no se cumplen las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), concretamente en los aspectos que a continuación se señalan:   
- Dado que el municipio de Dolores está incluido en el listado de municipios de elevado riesgo de inundación del PATRICOVA al ser inundable la mayor parte de su término, y estando el sector alejado del casco urbano; no está justificado su desarrollo (art.22.5 de la Normativa), en contraposición a otras zonas más próximas al mismo.  
- El estudio de inundabilidad no propone medidas correctoras.  
- La Confederación Hidrográfica del Segura no ha emitido informe sobre el estudio de inundabilidad del presente plan parcial, por lo que se entiende que las actuaciones urbanísticas en el ámbito del Sector no afectan al dominio público hidráulico ni al régimen de corrientes.  
Posteriormente, se remite al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, Resolución de la directora general de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 10 de enero de 2008; por la que resuelve aprobar el estudio de inundabilidad presentado relativo a la Homologación y Plan Parcial del Sector 7 de las normas subsidiarias del municipio de Dolores; al considerarse cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana. Pudiendo destacarse, entre otras, las siguientes consideraciones que se establecen en la misma:  
- En el estudio de inundabilidad se señala que el futuro desarrollo del Sector-7, junto a los desarrollos ya urbanizados de la UE-1 y de los Sectores 2 y 3, han modificado la topografía de la zona a consecuencia de la sobreelevación del terreno a nivel de los viales, contribuyendo a la protección de las urbanizaciones en torno a los 80 cm, modificando las direcciones de flujo hacia el perímetro de las mismas y desviándolos hacia los azarbes de Abanilla, En Medio y Mayayo. Consecuentemente el posterior desarrollo del suelo no urbanizable afectado por el riesgo no supone un incremento significativo del mismo en el término municipal, proponiendo el cumplimiento de las siguientes medidas correctoras que deberán quedar reflejadas en el correspondiente plan parcial:   
- En cuanto a la tipología edificatoria, de uso residencial, el plan parcial propondrá modelos intensivos de concentración de la edificación, frente a modelos extensivos de baja altura y alta ocupación del territorio.  
- Quedan prohibidas las plantas de sótano.  
- Las rasantes de las edificaciones estarán sobreelevadas respecto al terreno actual al menos 0,80 m. Estando la cota del terreno actual al mismo nivel que los viales de acceso a la parcela.  
- El umbral de acceso a las plantas bajas de las edificaciones no podrá disponerse a la cota de la calle, debiendo disponerse rampas o escalones, de forma que se garantice siempre una diferencia de cota mínima entre la acera de acceso y la planta baja de la edificación de un metro.   
- El municipio de Dolores, de acuerdo con la disposición adicional primera, está incluido en el listado de municipios con elevado riesgo de inundación del PATRICOVA, al ser inundable la mayor parte de su término municipal. La actuación propuesta, en suelo no urbanizable, se localiza junto al suelo urbanizable programado de Dolores, en las proximidades del suelo urbano del municipio, lo que justificaría, en principio, dada la imposibilidad de emplazamiento en zona no inundable, su desarrollo frente a otras zonas, siempre que se garanticen unas condiciones mínimas de seguridad para las personas y los bienes. En este sentido deberán cumplirse las medidas correctoras propuestas en el estudio de inundabilidad y las de adecuación de la edificación e infraestructuras en zona inundable expresadas en los artículos 26, 27 y 28 de la normativa.   
- En cuanto la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía, deberá ajustarse a los dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de Aguas y demás disposiciones que la desarrollen), igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.   
7. El informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR), de fecha 16 de marzo de 2007, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR de Dolores-Catral para admitir los caudales de aguas residuales generados por el presente desarrollo, indica lo siguiente:  
- La EDAR de Dolores-Catral da servicio a dichos municipios y está diseñada para tratar 2.400 m³/día; siendo actualmente el caudal influyente de 1.972 m³/día.  
- De acuerdo con los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 115,2 m³/día.   
El coste estimado de este suplemento de infraestructuras es de 163,30 € por habitante equivalente, siendo un habitante aquel que ocasiona un vertido de 60 gr. de DBO5 por día, o bien, genera un volumen de agua residual de 200 litros por día. En el caso que nos ocupa y según datos aportados, para un caudal medio estimado de 115,2 m³/día (suponiendo que el vertido es asimilable a aguas residuales domésticas, extremo que se deberá verificar en el momento de la conexión), supondrá una cantidad a abonar de 94.060,8 - correspondientes a 576 habitantes equivalentes.  
- En el caso en que el urbanizador decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales que genere y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Dolores-Catral de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector 7, siempre y cuando se de cumplimiento a los siguientes condicionantes:  
- En la tramitación del correspondiente instrumento de ordenación debe solicitarse dictamen o informe favorable de la Comisión territorial de Actividades Calificadas, u órgano que la sustituya, referido al cumplimiento por el correspondiente instrumento de planeamiento de la distancia establecida en la normativa sectorial aplicable (Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de Actividades Molestas Insalubres, Nocivas y Peligrosas), respecto a la infraestructura de saneamiento y depuración existente.  
- Este nuevo sector, que se desarrolla mediante el correspondiente instrumento de ordenación, se ajustará a lo dispuesto en las directrices referidas a los sistemas de tratamiento, apartado 6.3.2 del vigente Plan Director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 197/2003, de 3 de octubre, del Consell de la Generalitat.   
- En su día, el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
- En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites establecidos en la ordenanza municipal de vertidos, o en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 94.060,8 ?, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Dolores.  
8. Certificado del representante de la mercantil Colsur, SL, de fecha 20 de marzo de 2007, gestora de la recogida de los residuos sólidos Urbanos pertenecientes al término municipal de Dolores; por el que expone que se hará responsable de la correcta gestión de los residuos que se generen como consecuencia del desarrollo del Sector 7.   
9. Informe relativo al estudio de paisaje del proyecto, elaborado por el Servicio de Apoyo Técnico del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, de fecha 17 de abril de 2007; en el que se informa, entre otras, de las siguientes cuestiones:  
- El paisaje actuará como criterio condicionante de todos aquellos instrumentos de planeamiento de desarrollo que impliquen nuevos crecimientos urbanos o la implantación de infraestructuras, siempre y cuando su exposición pública se haya producido con posterioridad a la entrada en vigor de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, 3 de julio de 2004, y haya concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana, 1 de febrero de 2006.   
- Dado que el trámite de información pública de la Homologación y Plan Parcial del Sector 7, concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana, 1 de febrero de 2006, no le es, por tanto, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que el paisaje actúe como criterio condicionante.   
10. Informe del diputado delegado del Área de Infraestructuras del Departamento de Obras Públicas de la Diputación Provincial de Alicante, de fecha 30 de julio de 2007; en el que se indica que la actuación no afecta a la red de carreteras de la que es titular dicha corporación provincial.   
11. Informe suscrito por ingeniero de montes del Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Alicante; de 4 de mayo de 2007, en el que se manifiesta la no afección a terrenos forestales; clasificándose los terrenos afectados por el sector evaluado, de acuerdo con la cartografía evaluada por dicho servicio, como suelo no urbanizable, rústico no protegido.   
12. Informe del jefe del Servicio de Planificación, de fecha 28 de marzo de 2007, en el que se indica que no se aprecia inconveniente para su aprobación, desde las competencias en materia de transportes de la Dirección General de Transportes, Puertos y Costas.   
13. Informe favorable del jefe del servicio Territorial de Energía, de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de fecha 28 de marzo de 2007; relativo a la suficiencia de recursos energéticos para el desarrollo del Sector 7; indicándose a dichos efectos, lo que a continuación se cita textualmente:   
- La actual legislación sobre calidad del suministro eléctrico está contemplada en la Ley 54/1977, de 27 de noviembre, del Sector Eléctrico, donde se declara la condición de servicio esencial que ostenta el suministro de energía eléctrica según lo dispuesto en el artículo 2 de la citada ley.  
- En virtud de esta condición de servicio esencial y en aras de ofrecer una adecuada calidad de suministro se deberá dimensionar una infraestructura eléctrica suficiente que permita dotar de suministro eléctrico tanto al sector objeto del presente informe, como a las futuras unidades de ejecución que se puedan desarrollar; infraestructura que habrá de preverse conforme a lo dispuesto en el Real Decreto 842/2002, de 2 de agosto, por el que se aprueba el Reglamento Electrotécnico para baja tensión, desarrollado a través de las correspondientes instrucciones técnicas complementarias, y concretamente a través de la ITC-BT 10, que determina el grado de electrificación en función de los lugares de consumo, distinguiéndose entre espacios destinados principalmente a viviendas, industria, comercio o servicios generales, y la ITC-BT 9 respecto a las instalaciones de alumbrado exterior.  
- Por lo que, el presente proyecto de desarrollo del Plan Parcial de Mejora Modificativo del Plan General de Dolores (Sector 7-VPO) deberá ajustarse a lo establecido en la normativa vigente, a efectos de la posterior autorización por le órgano competente, así como la conexión de dichas instalaciones a la red, para lo que deberán respetarse las condiciones técnicas y de seguridad reglamentarias, actuando de conformidad con la compañía distribuidora de la zona, dando de esta forma cumplimiento a lo establecido reglamentariamente en cuanto a la calidad de suministro que se ha de mantener.  
14. Informe de fecha 12 de diciembre de 2006, del Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas, del Área de Infraestructuras de la Dirección General de Régimen Económico de la Conselleria de Educación; por el que se informa favorablemente en cuanto a sus competencias en materia educativa, al Plan Parcial; no obstante, se encuentra condicionado al cumplimiento de las siguientes consideraciones:  
- Los parámetros urbanísticos que el planeamiento municipal establezca para la parcela escolar, no deben estar en contradicción con lo establecido por esta administración. Las limitaciones edificatorias no serán más desfavorables que las siguientes:  
- Coeficiente de edificabilidad: 1,00 m²/ m².  
- Coeficiente de ocupación de parcela: 50%.  
- Distancias a lindes o fachadas, sin limitación alguna.  
- Número de plantas: 3.  
- Altura de cornisa: 12 metros.  
- Formas de los edificios y sus cubiertas, sin limitación.  
- Nº de plazas de aparcamiento = Nº de unidades docentes.   
Teniendo en cuenta que en caso de no respetarse estos parámetros, la superficie de la parcela deberá incrementarse.   
Afecciones legales.  
- En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado en el ámbito de actuación la existencia de lugares de interés comunitario, denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, ni ZEPAs designadas para su integración en dicha Red. Tampoco aparecen espacios naturales protegidos de la Generalitat Valenciana (parque natural, paraje natural, paraje natural municipal, reserva natural, monumento natural, sitio de interés y paisaje protegido), zonas húmedas catalogadas, microrreservas vegetales, montes de utilidad pública o gestionados por la Administración, que puedan verse afectados por el desarrollo de la presente actuación.  
- El ámbito del sector se encuentra afectado por riesgo de inundación de nivel 2 de acuerdo con el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana, correspondiente a la inundación masiva del río Segura (frecuencia entre 25 y 100 años; calado >0,80 metros). No obstante, de acuerdo con lo dispuesto en la Resolución de la directora general de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de 10 de enero de 2008, cuyo contenido se detalla en el apartado de la presente Declaración relativo a Informes Sectoriales, se resuelve aprobar el estudio de inundabilidad presentado   
- El sector objeto de homologación modificativa, se encuentra situado entre la CV-855 a Elche, el Azarbe de Abanilla por el norte, el Azarbe de Mayayo por el sur, estando cruzado por el Azarbe de Enmedio. No obstante, consta entre la documentación administrativa aportada a lo largo de la tramitación del presente proyecto, el certificado del Sindicato General de Aguas de Dolores, de fecha 26 de abril de 2007, en el que se establecen algunas consideraciones respecto a las actuaciones a realizar en los azarbes afectados por el desarrollo del presente sector.  
Consideraciones ambientales y afecciones legales  
- En el estudio de impacto ambiental presentado se ha realizado una descripción muy generalista del medio biótico y abiótico del entorno donde se desarrollará la actuación; no describiéndose posteriormente de forma pormenorizada los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el presente proyecto; entre los que debería haberse incluido: edafología, climatología, geología, vegetación, fauna, hidrología, patrimonio arqueológico y etnológico, vías pecuarias y paisaje, de forma más concreta y adaptado a las particularidades del ámbito de desarrollo. También se han expuesto de forma excesivamente generalista los posibles impactos susceptibles de generarse como consecuencia del desarrollo del plan parcial propuesto; así como los apartados del estudio de impacto ambiental relativos al desarrollo de medidas preventivas y correctoras, y el programa de vigilancia ambiental.   
- Entre los aspectos ambientales más relevantes recogidos en la documentación aportada a lo largo de la tramitación del presente proyecto, caben destacar los siguientes:   
- Respecto a los riesgos geológicos que puedan imponer limitaciones de uso, la ausencia de pendientes anula la posibilidad de deslizamientos, y el tipo de materiales imposibilita en gran medida que se produzca riesgo de subsidencia o colapso. Siendo el riesgo más grave que puede generarse en el ámbito de actuación el asociado a la actividad sísmica, ya que se inserta en una zona de riesgo calificado como de nivel medio-alto.  
- En cuanto a la vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos, éstos se encuentran dentro de la categoría III, presentando una vulnerabilidad media.   
- La topografía es totalmente plana, delimitada entre dos azarbes, el de Abanilla y el de Mayayo y cruzado por el azarbe de Enmedio, estando cubierta por depósitos cuaternarios fluviales y glacis.   
- La vegetación existente en el ámbito del sector, es de tierras de cultivo de regadío, que se hayan actualmente parte en explotación, y otras, abandonadas.   
- En la actualidad, se distingue la existencia de algunas unidades aisladas de algarrobo y olivo.  
- En cuanto a la red de alcantarillado se prevé una red separativa que evacuará hasta el punto más bajo del plan parcial, donde entroncará con el colector general del Sector 2, y desde donde será impulsado hasta la estación depuradora.   
- La evacuación de pluviales, en el estudio de impacto ambiental, se indica que se efectuará por libre escurrimiento hasta la calle c-7, donde mediante imbornales se evacuará al azarbe de Enmedio.   
- La limpieza, recogida y eliminación de basuras se realizará mediante servicio municipal que ya efectúa éste servicio en los sectores colindantes urbanizados.   
- Se propone una instalación de riego por goteo, para los árboles en alineación que habrán de plantarse en el viario, así como la instalación de un sistema de riego por aspersión en las zonas verdes.   
- Con respecto a las infraestructuras existentes, como elemento básico de la red primaria destaca la carretera CV-855 que discurre por el límite Norte de la parcela y constituye un vial estructurante del territorio.   
- Tal y como puede extraerse del estudio de inundabilidad presentado, habiendo sido objeto de resolución favorable por parte de la directora general de Ordenación del Territorio, tal y como se señala en el apartado de la presente declaración relativo a informes sectoriales; el Sector propuesto se encuentra en una zona de expansión natural del municipio, configurándose como una prolongación del Sector 2, en suelo urbanizable programado, y disponer de buena accesibilidad al tener como límite, al norte del Sector, la carretera CV-855.   
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, y concordantes de su reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
4. El articulo 16.2.m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación Modificativa del Plan Parcial del Sector 7 del PGOU de Dolores (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta la fecha, con los informes sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.   
  
Segundo  
1. Previamente a la aprobación definitiva del instrumento de planeamiento:  
a) Deberá justificarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, el cumplimiento de la doctrina establecida por la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, en el auto de Ador, respecto a la justificación de disponibilidad de recursos hídricos en calidad y cantidad suficientes, para garantizar el desarrollo de la actuación propuesta.   
b) Deberá obtenerse el Informe favorable de la Conselleria de Cultura acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano; dándose cumplimiento a las determinaciones que, en su caso, contenga el citado informe preceptivo y vinculante.   
2. Deberán incluirse en las correspondientes fichas de planeamiento, como condicionantes previos al inicio de las obras de urbanización, los siguientes:  
a) Se dará cumplimiento a las consideraciones establecidas en el informe del Área de Comercio, de la Dirección General de Industria y Comercio de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, de fecha 5 de mayo de 20065, relativo al análisis de los usos comerciales a implantar en el Sector y sus posibles repercusiones.  
b) Se dará cumplimiento a las consideraciones establecidas en el informe del Servicio de Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas, del Área de Infraestructuras de la Dirección General de Régimen Económico de la Conselleria de Educación, de fecha 12 de diciembre de 2006.   
c) Se dará cumplimiento a las consideraciones establecidas en la Resolución de la directora general de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 10 de enero de 2008; por la que resuelve aprobar el estudio de inundabilidad presentado.  
d) Se dará cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe favorable de la EPSAR, de 16 de marzo de 2007, relativo a la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR de Dolores-Catral para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del presente sector.   
e) Se dará cumplimiento a las consideraciones establecidas en el Informe favorable del jefe del servicio Territorial de Energía, de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de fecha 28 de marzo de 2007; relativo a la suficiencia de recursos energéticos para el desarrollo del Sector 7.  
f) Dado que la evacuación de las aguas pluviales se efectuará, mediante imbornales, al Azarbe de Enmedio; se obtendrá previamente, autorización de vertido al organismo de cuenca competente, Confederación Hidrográfica del Segura, de acuerdo con lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.   
g) Se deberá presentar un programa de vigilancia ambiental completo en el que se definan con mayor exactitud respecto al programa incluido en el estudio de impacto ambiental presentado, el equipo encargado de su realización, así como el mantenimiento y control de las medidas de protección y restauración desarrolladas en el área y su entorno, con el fin de garantizar su eficacia en la protección de la fauna, flora, paisaje, calidad atmosférica, control de residuos y vertidos, y seguimiento de la implantación de zonas verdes, entre otras.   
El programa de vigilancia ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el promotor ante la administración una memoria o informe anual concretando: el desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
h) Se dará cumplimiento a las consideraciones expuestas en el certificado del Sindicato General de Aguas de Dolores, de fecha 26 de abril de 2007, relativo respecto a las actuaciones a realizar en los azarbes afectados por el desarrollo del presente sector.   
3. Deberá incluirse en las fichas de planeamiento, como condicionantes previos a que se otorguen las licencias de ocupación de los usos residenciales en el Sector, la comprobación de los siguientes condicionantes:  
a) La red de abastecimiento de agua esté en funcionamiento y que el agua presente la calidad adecuada de acuerdo al RD 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios relativos a la calidad del agua para el consumo.  
b) Las infraestructuras necesarias en materia de depuración de aguas residuales, se ejecutarán de forma que se garantice el pleno funcionamiento de las mismas en el momento del inicio de ocupación.  
4. Todas las actuaciones que se desarrollen en el Sector se adecuarán en la medida de lo posible a la pendiente natural del terreno, de modo que ésta se altere en el menor grado posible, propiciándose la adecuación a su topografía natural, tanto del perfil edificado como del parcelario, de la red de caminos y de las infraestructuras lineales. Además se disminuirá el impacto de las edificaciones sobre el entorno mediante el empleo de colores en techos y fachadas que permitan una mayor mimetización.   
5. Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riego afectado y funcionalmente necesario por parte del urbanizador. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
6. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
7. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
8. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
9. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
10. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
11. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada; debiendo disponerse de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
12. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
13. Se integrarán en el sector, en la medida de lo posible, o bien en otras áreas del municipio, los ejemplares arbóreos existentes actualmente diseminados en el área de actuación; debiendo establecerse un programa adecuado para su mantenimiento que asegure su pervivencia.   
14. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental, en el documento de síntesis y las labores de vigilancia que correspondan al programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y al de construcción del sector; valorándose adecuadamente presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
15. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 35 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental: «La vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas por la Agencia del Medio Ambiente corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las corporaciones locales en el ejercicio de sus atribuciones legales».  
16. Otros condicionantes de carácter ambiental que se deriven de las preceptivas autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 14 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 248/08-AIA.  
Título: explotación avícola de engorde.   
Promotor: Granja el Torrentí, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto del proyecto: obtener la legalización de la ampliación de la actividad, y la autorización ambiental integrada para una explotación avícola de broilers.  
Localización: polígono 2, parcela 12, del término municipal de El Palomar (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la autorización ambiental integrada para una actividad avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación posee actualmente una capacidad para 120.000 animales, encontrándose en plena actividad.  
La actividad consiste en el engorde de pollos sobre cama de yacija hasta alcanzar los 2,3 kg de peso vivo aproximado, momento en que se destinan a matadero. Se realiza 4,5 ciclos/año, realizándose vacío sanitario tras cada ciclo de engorde.  
La finca ocupa una superficie de 39.237 m². La superficie construida corresponde a cuatro naves de dimensiones variables, dos de ellas de dos alturas y otras dos de una única altura, y tres construcciones anexas, correspondiendo a una superficie construida de 7.791,2 m².  
Se considera que la explotación tendrá unas necesidades anuales de agua potable aproximada de 6.876 m³ (6.745 m³ de agua de bebida, 130 m³ para la limpieza de las instalaciones y 0,8 m³ destinados a usos varios), disponiendo de suministro de la red de abastecimiento municipal (se aporta justificación). El agua quedará almacenada en depósito prefabricado de 50 m³ y en balsa realizada sobre el terreno de hormigón impermeabilizado y cubierto por lona con capacidad para 100 m³.  
La gallinaza generada (que se calcula en base a normativa catalana), se estima en 2.400 Tm/año, siendo retirada por Abonos Orgánicos el Castañero, SL (se aporta contrato suscrito entre ambas partes).  
No se dispone de estercolero en la explotación.  
Los cadáveres generados serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (se aporta justificación).  
La ventilación adoptada en la explotación es forzada, a través de extractores y ventiladores y natural, a través de ventanas y puertas.  
Se ha incluido un cálculo estimativo de las emisiones a la atmósfera asociadas a la actividad, correspondiendo a 41.592 kg de NH3 y 572,4 kg de N2O en los alojamientos, y 12.412,80 kg de CH4, calculado conforme a los cuadros de cálculo de emisiones de gases del sector ganadero proporcionados por el Registro Estatal de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER-España).  
Como medidas higiénico-sanitarias, se incluye dotar a la explotación de vallado perimetral, disponer de tela metálica en las ventanas para evitar la entrada de vectores, construir vado sanitario a la entrada de la explotación.  
Las aguas residuales domésticas, estimadas en 130 m³/año, son retiradas por empresa gestora autorizada a tal efecto (se aporta contrato de retirada suscrito en fecha 27 de junio de 2008).  
Las aguas residuales procedentes de la limpieza de las naves serán conducidas hacia el exterior de las naves y vertidas en la propia parcela. Los residuos especiales producidos en la explotación (entre otros: envases de plástico vacíos sobrantes de los medicamentos, de productos de limpieza y los procedentes del mantenimiento de las instalaciones, como tubos fluorescentes, tuberías de polietileno que conducen a los bebederos), son almacenados temporalmente en contenedor y retirados periódicamente a través de empresa gestora autorizada a tal efecto.  
La explotación se localiza más de 1.000 metros del término municipal de El Palomar (Valencia).  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El promotor dispone de licencia de actividad otorgada en 1985, fecha en la que se había construido dos de las naves y un anexo a una de ellas. El resto se construyó en 1994, por lo que el expediente de evaluación de impacto ambiental estaría referido a la legalización de la última fase construida así como a la obtención de la autorización ambiental integrada.  
El expediente se inicia en fecha 19 de agosto de 2008, con la remisión por la Dirección General para el Cambio Climático de Proyecto, Estudio de Impacto Ambiental, documentación complementaria y resultado de la información pública.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5728, de 26 de marzo de 2008, en el tablón de edictos municipal y notificado a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:  
Informe municipal favorable de compatibilidad urbanística, de fecha 5 de marzo de 2007.  
Licencia de actividad concedida en fecha 18 de noviembre de 1991 a nombre de Bautista Niñerola Cuartiella.  
Licencia por cambio de titularidad de fecha 23 de julio de 1993 a nombre de Juan Francisco Niñerola Sabater. La última ampliación, según se describe en la documentación técnica se realizó en 1991, sin que se tramitara la correspondiente evaluación de impacto ambiental, como ya imponía la legislación vigente en la materia.  
Registro de explotaciones porcinas, en el que se indica que la capacidad de la explotación es de 3.100 cerdos de cebo.  
Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 20 de noviembre de 2007. Para las aguas residuales domésticas se indica que deberá optarse (considerando inviable la utilización de una depuradora por el escaso volumen de agua residual generada) por la conexión a una red de alcantarillado que conduzca esta agua a una estación de tratamiento de aguas residuales, o al almacenamiento de las aguas residuales en depósito estanco e impermeable para posterior retirada por gestor autorizado o gestión de éstas y del resto de residuos generados según lo establecido en las disposiciones legales vigentes.  
El reducido volumen de aguas residuales domésticas estimado que se generará en la explotación anualmente hace que se considere viable la gestión conjunta con los purines.  
Afecciones legales.  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable común, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
La parcela se localiza al norte del término municipal a 345 m.s.n.m., inserta en una zona agrícola de secano dedicada principalmente al olivar. Constituida por un único bancal longitudinal en sentido NE-SOE. Según la cartografía temática de esta conselleria, está ubicada en una parcela de fisiografía plana. Litológicamente se caracteriza por estar constituida por cantos, gravas, arenas y arcillas. La naturaleza de las parcelas colindantes es similar a la ocupada por la explotación. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es media. El riesgo de erosión actual es muy bajo (pérdida de 0-7 Tm/ha/año) y el de la erosión potencial es moderado (pérdida de 15-40 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación.  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:   
- El aire, por emisión de olores debido a los procesos anaerobios asociados a los residuos generados (purines y cadáveres).  
- Las aguas superficiales y subsuperficiales, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico.  
- El suelo, por alteración de sus propiedades asociada a la incorrecta gestión del purín en su utilización como abono orgánico; y el aire, por emisión de olores asociada a los purines generados y a la presencia de animales principalmente.  
Además de las medidas de gestión de la explotación, el estudio de impacto ambiental acompaña una serie de medidas correctoras, entre las que se incluye:  
- Se aplicará el purín respetando la distancia mínima en su distribución sobre el terreno, de 100 metros respecto de otras explotaciones del grupo segundo y tercero y a los núcleos urbanos.  
- El purín se extraerá de la explotación con un periodo mínimo de tres meses de retención mediante el tractor cuba propiedad del promotor, tratado con complejo bacteriano que fijará el nitrógeno, reduciendo los olores.  
- El purín no se verterá en zonas forestales o de pastos, únicamente en zonas de cultivo. Tampoco se admiten los vertidos del purín sobre cauces públicos o a distancias inferiores a 35 m de pozos y sistemas de agua potable, a 200 m de campings, de cauces públicos y a 500 m de zonas acuícolas. Se respetará la distancia mínima en la distribución del estiércol sobre el terreno, de 100 metros respecto de otras explotaciones del grupo primero, y de 200 metros respecto a explotaciones del grupo segundo y tercero y a los núcleos urbanos.  
- Se procederá al laboreo de las tierras agrícolas antes de 24-48 h desde que se aplican los purines.  
Según la cartografía temática de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media, por lo que no deberá excederse la concentración de 170 kg N/ha al aplicar los purines como abono orgánico en campos de cultivo.  
Se ha detectado contradicciones en la planificación del abonado con el purín, por lo que, deberá elaborarse un plan de gestión y producción agrícola del purín.  
La superficie agrícola localizada en parcelas del término municipal de La Senia (12,42 ha), provincia de Tarragona, donde se declara aplicar el purín, deberán sustituirse por superficie equivalente localizada en la provincia de Castellón, ya que se dispone de legislación sectorial propia que condiciona la autorización de la actividad en esta comunidad autónoma, correspondiendo además el control de la actividad (incluido la gestión del purín), a la administración propia del territorio donde se localiza la actividad.  
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, de considera viable la actividad, desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental.  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina de cebo, localizada en el polígono 5, parcela 77, del término municipal de Rossell (Castellón), promovido por Juan Francisco Niñerola Sabater, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
Deberá presentar justificación legal del aprovechamiento de agua potable de la red municipal.  
Previo a la obtención de la autorización ambiental integrada, el promotor deberá justificar la sustitución de la superficie agrícola localizada en parcelas del término municipal de La Sénia (Tarragona), por otra equivalente en la provincia de Castellón, a una distancia prudencial de la explotación, de manera que sea viable económicamente la utilización de purín como abono orgánico.  
Deberá aportar plan de gestión y producción agrícola de purín, de manera que se justifique que la extracción de purín de la explotación coincide con la época apropiada de fertilización de los olivos. Deberá indicarse sobre método de aplicación.  
A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
En base al Real Decreto 324/2000, de Ordenación de las explotaciones porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real Decreto 324/2000 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de Dominio Público Hidráulico, que desarrolla os títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 25 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 155/2007-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de Cheste.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.   
Objeto del proyecto: programa de actuación integrada Residencial Pinos Veros.  
Localización: término municipal de Cheste.  
Descripción del proyecto  
La memoria informativa del plan parcial indica que la actuación consiste en la implantación de una bolsa de suelo residencial en el término de Cheste que permita el asentamiento ordenado de viviendas fuera del núcleo municipal, concretamente junto al suelo no urbanizable con vinculación deportiva donde se ubica el campo de tiro de la Comunitat Valenciana. Se proyecta además un pequeño porcentaje de aprovechamiento terciario que dote al sector de identidad propia y autosuficiencia tal y como precisa una actuación de estas características.   
El instrumento que define la ordenación urbanística es un plan parcial de mejora, tal como está regulada esa figura de planeamiento en el artículo 80 y siguientes del Decreto 201/1998, de 15 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de Planeamiento de la Comunitat Valenciana. Como el municipio de Cheste ya tiene homologado su planeamiento a la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística, no procede adjuntar al plan parcial documento de homologación; no obstante el plan parcial incluye como parte de sus determinaciones la definición de la ordenación estructural en su ámbito de actuación.   
La gestión y urbanización completa de la actuación se acoge a la modalidad de gestión indirecta de un programa de actuación integrada.   
El plan parcial modificativo del plan general de ordenación urbana vigente, reclasifica una superficie de 1.242.311 m² de suelo no urbanizable a suelo urbanizable de uso dominante residencial con un pequeño porcentaje de uso terciario. En dicha superficie se incluyen 72.996 m² de red primaria viaria para la ejecución del desdoblamiento de la CV-378.  
Según el apartado 3 de la memoria informativa, la calificación del suelo no urbanizable objeto de modificación, de acuerdo con la homologación modificativa aprobada definitivamente el 2 de enero de 2001, es suelo no urbanizable común limitación tipo III y suelo no urbanizable dotacional docente, cultural y asistencial social.  
Por otra parte en la memoria justificativa se indica textualmente que la modificación no desvirtúa las opciones de la ordenación original del planeamiento vigente, sino que más bien responde a la previsión de la homologación global de Cheste de ordenación urbanística de ese ámbito y que esta actuación no se opone a ninguna de las directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y ocupación del territorio definidas en el apartado 14 de la memoria de homologación global de Cheste. Estas directrices se refieren a cada uno de los sectores de suelo urbanizable y de las distintas zonas de calificación en suelo urbano, pero no contienen determinaciones de carácter general que afecten a la ocupación del territorio.   
El número de viviendas máximo previsto de acuerdo a la densidad establecida por ha es de 1.759 viviendas, lo que implica un incremento de habitantes mínimo de 3.694 habitantes (considerando el índice de 2,1 habitantes/vivienda, establecido en el artículo 108 del ROGTU, actualmente en vigor), es decir un aumento del 50% respecto de la población actual.  
Tramitación administrativa.  
El expediente de evaluación ambiental fue incoado con la remisión, desde la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de la documentación del Plan Parcial de Mejora Pinos Veros el día 3 de mayo de 2007, compuesta por el plan parcial, anteproyecto de urbanización, estudio de impacto ambiental y certificado del secretario general del Ayuntamiento de Cheste extendido el 26 de febrero de 2007, correspondiente a la aprobación y adjudicación provisional del programa de actuación integrada La Loma - Pinos Veros, mediante acuerdo aprobado en sesión extraordinaria del Pleno del Ayuntamiento de 22 de diciembre de 2005.  
En dicho certificado se hace constar que la información pública se verificó mediante anuncio publicado en el diario el Levante de 16 de marzo de 2005 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, número 4.974, de 30 de marzo de 2005, durante 20 días prorrogados en otros 20 días al haberse presentado, en los 10 primeros días de exposición, otras alternativas técnicas. En el plazo establecido se registraron, de acuerdo con el certificado, 25 alegaciones (de las que se realiza un resumen y la contestación a la misma), careciendo todas ellas de carácter ambiental, salvo la presentada por Rafael Pero Vaño en representación de la Sociedad Valenciana de Caza y Tiro de Valencia que manifiesta su inquietud ante la convivencia de usos distintos: el campo de tiro y el residencial.   
Informes sectoriales.  
Se ha considerado la documentación y declaraciones de impacto ambiental de los dos expedientes relacionados correspondientes a la homologación modificativa del Plan General de Ordenación Municipal de Cheste (Exp. 626/99-AIA) y a las instalaciones deportivas situadas en los polígonos 17 y 18 de las partidas de la Loma del término de Cheste promovido por la Sociedad Valenciana de Caza y Tiro (Expte 115/96-AIA).   
Se ha tenido en cuenta también el informe, sobre el proyecto objeto de evaluación, remitido al Ayuntamiento el 16 de junio de 2005, en el que se hacía referencia a aquellos documentos o aspectos de la documentación que debían ser subsanados.   
Afecciones legales.   
Clasificación y calificación urbanística. Los terrenos afectados se encuentran clasificados en el planeamiento vigente como suelo no urbanizable destinado a equipamiento dotacional, deportivo y docente y suelo no urbanizable limitación tipo II.  
Patrimonio cultural. En principio, de acuerdo con la homologación modificativa global de Cheste y el inventario de la Conselleria de Cultura no se tiene constancia de la existencia de yacimientos en el ámbito de la actuación.   
Consideraciones ambientales.   
La homologación modificativa global del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Cheste, a la que se hace referencia en el documento presentado, se corresponde con el planeamiento vigente en el municipio y en la misma se estableció una gradación del suelo no urbanizable común, distinguiendo 4 tipos :   
a) Suelo no urbanizable sin limitación definida  
b) Suelo no urbanizable con limitación tipo I,  
c) Suelo no urbanizable con limitación tipo II y   
d) Suelo no urbanizable con limitación tipo III  
La homologación modificativa del Plan General de Ordenación Urbana de Cheste citada se evaluó ambientalmente correspondiendo al expediente 626/99-AIA, formulando Declaración de Impacto Ambiental por Resolución de la directora general de Planificación y Gestión del Medio Natural de 20 de julio de 2000. El sector la Loma - Pinos Veros se asienta sobre la superficie suelo no urbanizable situado entre el barranco del Poyo, la carretera CV-378 y la autovía o límite sur del término municipal que, en la citada homologación, fue recalificada con dos finalidades:  
1. Modificación 5.2.2.1 consistente en la recalificación de suelo no urbanizable común a suelo urbanizable dotacional, docente, cultural, asistencia social, incluyendo y regularizando los dos centros existentes y abarcando proyectos tramitados mediante declaración de interés comunitario.  
2. Modificación 5.2.2.2 recalificación de suelo no urbanizable común a suelo con limitaciones tipo II, situado alrededor del suelo no urbanizable de equipamiento dotacional y deportivo (circuito de velocidad y campo de tiro) con el objeto de proteger esta calificación de actividades no compatibles que alterasen el uso permitido. Concretamente quedaban especialmente prohibidos: naves agrícolas, granjas, viviendas unifamiliares y actividades no vinculadas al uso deportivo y docente. Todo ello queda regulado en el articulo 198 limitación tipo II.   
Esta modificación planteada en la homologación modificativa del PGOU de Cheste se consideró no solo adecuada sino conveniente ya que ambos usos deportivos son fuentes notables de ruido, no mitigables a niveles adecuados mediante medidas correctoras por lo que de hecho generan una limitación para el establecimiento de usos residenciales a su alrededor. Por ello la instauración de una normativa de limitación tipo II constituye una medida protectora necesaria y eficaz para evitar impactos sobre la población de futuros desarrollos.   
La reclasificación objeto de esta evaluación es por tanto, en contra de lo afirmado en la documentación presentada, contraria a las Directrices y normativa del PGOU vigente, siendo la ubicación propuesta desde el punto de vista de la evaluación ambiental en cualquier caso, desfavorable ya que aunque la normativa no hubiera contemplado la limitación de actividades alrededor de estos usos deportivos, la ubicación del sector es, de todas las posibles en el término municipal, la menos adecuada, ya que, tal y como se ha indicado anteriormente, estas actividades son generadoras de ruido que hacen incompatible el uso residencial en ellos.   
El estudio de impacto ambiental presentado no incluye un análisis de alternativas de la ubicación del sector, sino que se ciñe a alternativas en la ordenación pormenorizada y en la delimitación de los bordes del sector.  
Además hay que señalar que el sector colinda por el sur con el suelo urbano industrial (polígono industrial Castilla) lo que también podría resultar limitante dependiendo del tipo de industrial que se ubican en el mismo.   
Por otra parte la determinación de la situación acústica preoperacional, incluida en el estudio de impacto ambiental es al menos incompleta ya que no ha sido, ni siquiera, considerado como fuente sonora el campo de tiro colindante con el sector que tiene actividad diaria.   
- El objeto del estudio es presentar los niveles sonoros en el sector obtenidos mediante métodos predictivos, y con un estudio adicional de medidas in situ. Se analizan dos situaciones que coinciden las fuentes sonoras permanentes (carreteras y ferrocarril próximos) y difieren en la situación de actividad del circuito de velocidad:  
- Niveles sonoros modelo A. Se corresponde con la situación de actividad de pruebas y entrenamiento del circuito de velocidad, entendiendo ésta como la de un vehículo realizando pruebas alrededor del circuito circulando de forma intermitente, en horario diurno), determinando que los niveles sonoros no superan los umbrales establecidos en la legislación sectorial y  
- Niveles sonoros modelo B. Se corresponde con situación de competición del circuito de velocidad, en la que los niveles sonoros superan los niveles de ruido de confort, proponiendo como medida correctora aumentar el aislamiento de los cerramientos exteriores de las viviendas.   
En el estudio de impacto ambiental se valora el impacto del ruido como un factor condicionante sometido a mayor detalle de estudio, y no como limitante, ya que se establece como situación de normalidad la del modelo A y se excluye de la valoración las situaciones de competición (modelo B) por entender que son situaciones esporádicas. No obstante lo anterior el número de acontecimientos deportivos y por tanto las cifras de afluencia de público se han incrementando desde la inauguración el circuito, ascendiendo a 12 el número de acontecimientos deportivos celebrados en el año 2007, a 507.000 espectadores y contabilizándose una actividad en el circuito de 356 días en el año, lo que supone un índice del 97,5%.   
El estudio de impacto ambiental adolece, además, en aspectos que, independientemente de su ubicación, deben ser analizados y valorados, tales como la gestión de los residuos sólidos urbanos, la gestión de las aguas residuales y la disponibilidad de recursos hídricos de los futuros desarrollos urbanísticos, con el fin de evitar impactos ambientales notables.   
Por todo ello se considera necesario replantear la actuación en emplazamientos alternativos del municipio, que no presentaran las limitaciones antes expuestas y teniendo en cuenta la magnitud de la actuación, se considera conveniente realizarla en el contexto del término municipal, es decir mediante una evaluación ambiental estratégica con el fin de determinar la viabilidad de la actuación en relación con la capacidad de carga del municipio y, en su caso, la ubicación más adecuada.   
Consideraciones jurídicas.   
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I del apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.   
El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente declaración de impacto ambiental.  
  
Primero   
Estimar no aceptable, desde el punto de vista ambiental, el Plan Parcial de Mejora Pinos - Veros promovido por el Ayuntamiento de Cheste, de acuerdo con las consideraciones ambientales desarrolladas en la parte expositiva de esta declaración.   
  
Segundo   
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 20 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 152/2008 - AIA.  
Título: Plan Parcial de Mejora Sector RA-9.  
Promotor: Ayuntamiento de Aspe.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Aspe y CTU.  
Localización: Aspe (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto.  
En fecha 13 de enero de 2005, el Ayuntamiento de Aspe y el IVVSA suscribieron convenio de colaboración para la realización concertada de una serie de actuaciones urbanísticas tendentes a la obtención de suelo apto para la construcción de viviendas sujetas a regímenes de protección pública.  
El objeto del plan parcial de mejora es la creación de suelo urbanizable residencial a través de la reclasificación de suelo no urbanizable común. El plan parcial define la ordenación pormenorizada del sector, utilizando un sistema de ordenación por edificación abierta y la tipología de bloque exento. El ámbito del sector configura un área de reparto única y se desarrolla igualmente en una única unidad de ejecución.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El instrumento de planeamiento vigente en el municipio es el Plan General de Aspe, que cuenta con aprobación definitiva de fecha 28 de junio de 1995.  
El ámbito de la actuación se encuentra situado al sureste del casco urbano de Aspe. La superficie total del mismo es de 140.852 m². Sus límites vienen definidos por:  
Norte: suelo urbanizable no pormenorizado nº 7.  
Sur: ermita y barrio Santa Cruz (suelo urbano).  
Este: suelo no urbanizable común.  
Oeste: ronda sur y barrio de la Coca (suelo urbano).  
La ordenación propuesta crea un nuevo acceso radial a las zonas altas del casco. Este mismo viario servirá de apoyo a los suelos dotacionales no viarios, especialmente al parque urbano, que actuará como elemento de protección del entorno de la ermita, paisajísticamente más sensible, preservando las zonas altas de edificación residencial.  
Datos del sector:  
Superficie total: 140.852 m²s.  
Zonas verdes: 19.561 m²s.  
Aprovechamiento total: 125.515 m²t.  
Índice de edificabilidad bruta: 1,00 m²t/m²s.  
Índice de edificabilidad residencial: 0,90 m²t/m²s.  
Índice de edificabilidad terciaria: 0,10 m²t/m²s.  
Aprovechamiento tipo: 0,8911 m²t/m²s.  
Nº estimado de viviendas: 1.035 viviendas.  
3. Alternativas.  
El estudio de impacto ambiental no contempla la valoración de posibles alternativas de localización, sino que define la propuesta como resultado del estudio realizado tanto en la fase de concurso como en la redacción definitiva del proyecto y realiza una secuencia de los criterios de ordenación adoptados.   
Tramitación administrativa.  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 14 de mayo de 2008, la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda remitió copia de la documentación técnica del proyecto, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública.  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según edicto publicado en el DOGV nº 5034, de 23 de junio de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentaron tres escritos de alegaciones, según consta en el certificado emitido por el teniente de alcalde del Ayuntamiento de Aspe en fecha 21 de septiembre de 2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.  
En fecha 10 de julio de 2008 se realiza consulta al Área de Gestión de Recursos Forestales y Conservación Ambiental solicitando informe de afección de la propuesta sobre las vías pecuarias.  
En fecha 18 de julio de 2008 se realiza requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, adjuntando copia al Ayuntamiento de Aspe. Dicha petición se refirió a la carencia de ciertos documentos y a la ampliación del contenido del estudio de impacto ambiental.  
En fecha 28 de julio de 2008 se realiza consulta al Servicio de Biodiversidad solicitando informe de afección de la propuesta sobre los hábitats naturales.  
En fecha 18 de septiembre de 2008, Javier Jerez Escolano, en representación de la empresa Ambartec Gestión y Proyectos, SLU, remitió informe como respuesta al requerimiento de información efectuado.  
En fecha 22 de septiembre de 2008 el Servicio Territorial de Medio Ambiente remite informe en materia de vías pecuarias, redactado por la Demarcación Sur de la Sección Forestal.  
En fecha 29 de septiembre de 2008, el IVVSA remite la siguiente documentación, en respuesta al requerimiento de información efectuado:  
Anexo nº 1: copia del estudio de impacto ambiental.  
Anexo nº 2: copia del expediente administrativo.  
Anexo nº 3: informe técnico de contestación de alegaciones de fecha 27 de enero de 2006.  
Anexo nº 4: informe, de fecha 1 de diciembre de 2006, de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Anexo nº 5: solicitud de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre disponibilidad de recursos hídricos.  
Anexo nº 6: estudio de movilidad urbana.  
Anexo nº 7: informe del Ayuntamiento de Aspe, de fecha 21 de julio de 2005, en el que se justifica la capacidad de gestión de residuos sólidos, tanto inertes como urbanos.  
Anexo nº 8: informe de la EPSAR, de fecha 14 de septiembre de 2005, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Sector RA-9 de Aspe.  
En fecha 16 de octubre de 2008, el IVVSA remitió un ejemplar del estudio acústico, así como informe en relación al contenido del estudio de impacto ambiental.  
En fecha 29 de octubre de 2008 se realiza consulta al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico solicitando informe sobre el estudio acústico presentado.  
En fecha 12 de noviembre de 2008 se recibe informe emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, referente al estudio acústico incluido en el expediente del proyecto de Plan Parcial Sector RA-9, en el término municipal de Aspe.  
Consultas. Informes sectoriales y participación  
En el expediente se incluyen los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
- Informe de los servicios técnicos municipales del Ayuntamiento de Aspe, de fecha 21 de julio de 2005, relativo al tratamiento de residuos sólidos urbanos e inertes, con el siguiente contenido:  
«Los residuos sólidos urbanos que se generen tras la ejecución de las viviendas previstas por el Plan Parcial serán recogidos por la empresa concesionaria del servicio municipal de recogida de residuos sólidos urbanos, para lo que se habilitarán los contenedores (de residuos sólidos generales, de envases ligeros, de papel-cartón y de vidrio) que resulten necesarios en su momento.  
Los residuos inertes que se generen durante la ejecución de las obras de urbanización y posterior edificación deberán ser depositados por la empresa contratista en el vertedero municipal ubicado en el paraje de Upanel, que dispone de vaso legalizado para el depósito de este tipo de residuos. Dicho vertedero legalizado se gestiona en la actualidad por la empresa pública VAERSA».  
- Informe condicionado, emitido por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas en fecha 2 de septiembre de 2005, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Aspe para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del Plan Parcial Sector RA-9 del PGOU de Aspe (Alicante). El citado informe concluye lo siguiente:  
«Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el urbanizador responsable de ejecutar la actuación decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales que genere y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público, esta Entidad de Saneamiento de Aguas, informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Aspe de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Plan Parcial Sector RA-9 del PGOU de Aspe siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. En su día, el urbanizador responsable de ejecutar la actuación deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
3. Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación de la planta necesarias con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.  
4. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 592.042,00 €, a cuyos efectos deberá establecerse el oportuno convenio, en su caso, entre la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de Aspe».  
- Informe, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos en fecha 1 de diciembre de 2006, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, de 12 de diciembre de 2007, en el que se sustancia el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
«La documentación aportada consta de:  
- Estudio de impacto ambiental relativo al patrimonio cultural del Sector RA-9 de Aspe.  
- Planos.  
Tras el oportuno examen se comprueba que se hace expresa referencia a la legislación patrimonial estableciéndose las medidas correctoras oportunas.   
Desde la consideración del patrimonio etnológico se manifiesta que el Calvario y todos sus usos inmateriales no se verán afectados por la actuación propuesta, documentándose una casa de labor agrícola ubicada en el centro del área de actuación.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el anejo relativo al patrimonio cultural del estudio de impacto ambiental para la homologación sectorial modificativa y Plan Parcial del Sector RA-9 de Aspe (Alicante).  
El presente informe se contrae al presente estudio de impacto ambiental en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad, con la expresa advertencia de que si como la consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano».  
- Solicitud de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre disponibilidad de recursos hídricos, de fecha 8 de agosto de 2008.  
- Informe referente a vías pecuarias, de fecha 26 de agosto de 2008, redactado por la Demarcación Sur de la Sección Forestal, del cual se extrae el siguiente contenido:  
«(...) a la vista de la delimitación del Sector RA-9 (...) al sur de dicho sector transcurre la vía pecuaria denominada «colada del Rabosero a Monforte». Dicha vía pecuaria presenta una anchura de 20,89 m en dicha zona según clasificación de vías pecuarias del t. m. de Aspe (20 m de acuerdo a la definición que el artículo 4 de la Ley 3/1995 establece para las veredas). (...) tomando como correcto el recorrido mencionado correspondiente al S.I.T. de la CMAAUV, ya que dicha vía pecuaria no se encuentra deslindada y la clasificación (...) no aporta información gráfica más detallada, y sin perjuicio de lo que pudiera determinar un futuro deslinde, el sector no quedaría afectado por la vía pecuaria Colada del Rabosero a Monforte».  
- Informe, de fecha 12 de noviembre de 2008, emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, referente al estudio acústico incluido en el expediente del proyecto de Plan Parcial Sector RA-9, en el término municipal de Aspe, según el cual la documentación no se ajusta al contenido mínimo que se establece en el Decreto 104/2006, de 14 de julio, de planificación en gestión en materia de contaminación acústica».  
Afecciones legales.  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, publicadas por la COPUT, sobre el área de estudio se han detectado las siguientes afecciones:  
Lindando con el límite sur de la parcela se evidencia la presencia de la vía pecuaria colada del Rabosero a Monforte. Su trazado es coincidente con el de los senderos PR-CV 169 y PR-CV 242. Según informe referente a vías pecuarias, redactado por la demarcación sur de la Sección Forestal, «tomando como correcto el recorrido (...) correspondiente al S.I.T. de la CMAAUV, ya que dicha vía pecuaria no se encuentra deslindada y la clasificación (...) no aporta información gráfica más detallada, y sin perjuicio de lo que pudiera determinar un futuro deslinde, el sector no quedaría afectado por la vía pecuaria colada del Rabosero a Monforte».  
El proyecto dispone de informe favorable, de fecha 1 de diciembre de 2008, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales.  
1. El nuevo sector residencial se localiza al sureste del casco urbano de Aspe, lindando con éste. La mayor parte del territorio se encuentra ocupado por tierras de cultivo, parcialmente abandonadas (vid, olivos y almendros).  
La zona se encuentra en un dominio geológico limítrofe entre el Subbético y Prebético de Alicante. Se haya en su mayor parte en una zona deprimida rellena con materiales detríticos cuaternarios, conocida como la Vega de Aspe, limitada por los relieves que la circundan y, por otro lado, sobre materiales margosos pertenecientes al Sinclinal de Aspe.  
Según el estudio de impacto ambiental, en algunas zonas la diversidad de materiales y su distribución poco continua, con muchos cambios laterales y en profundidad, puede inferir asientos diferenciales a las infraestructuras y actuaciones estructurales que se quieran desarrollar, al afectar las estructuras a formaciones con distinta potencia y compresibilidad. También pueden existir zonas con capacidad de carga baja o muy baja, lo cual afectaría a las cimentaciones de estructuras que se pretendan realizar sobre estos terrenos. Por ello es de especial relevancia la realización de estudios y ensayos geotécnicos detallados para cuantificar este tipo de riesgos y determinar las medidas oportunas.  
En el extremo sureste de la actuación existe una pequeña zona clasificada con riesgo potencial de deslizamiento bajo. Además de los estudios geotécnicos se proponen medidas de corrección adicionales como estudios de estabilidad de taludes y medidas estructurales (sistemas de drenaje, tendido de pendientes, actuaciones hidrológico-forestales, etc.). El estudio de impacto ambiental considera que su inclusión en la ordenación prevista como zona verde convierte los posibles impactos producidos por la afección en compatibles.  
El ámbito de actuación se sitúa sobre el acuífero denominado Cuaternario de Novelda. El uso de las aguas es principalmente para riego, pudiendo clasificarse la calidad del agua como regular.  
Según la Cartografía Temática de la Comunitat Valenciana, el área de estudio presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos baja y un grado de accesibilidad medio.  
2. El suelo afectado por el proyecto posee una capacidad agrícola elevada en su zona norte y moderada en la mitad sur, siendo muy baja en su borde sur. En la actualidad se ha producido una marcada recesión del sector agrícola en el ámbito de estudio, como consecuencia principalmente del desplazamiento de dicha actividad hacia otros sectores productivos, con el abandono de las explotaciones de secano.  
La mayor parte del sector presenta riesgos de erosión actual y potencial bajos o muy bajos. Solamente existe una zona, ocupando una estrecha franja al sur de la parcela, clasificada con un grado de erosión actual y potencial muy alto por su litología y pendiente.  
Sobre la localización propuesta existe el riesgo sísmico común a la zona sur de la provincia de Alicante. La sismicidad del área de Alicante está principalmente ligada al cruce de los accidentes tectónicos del Guadalentín-Alicante con los del Medio Segura, Socovos, Elche-Jumilla y Vinalopó. Estas fracturas muestran un claro comportamiento distensivo, aunque los comportamientos compresivos también se manifiestan en algunos puntos.   
La NCSE-02 asigna al municipio de Aspe valores elevados a los parámetros de peligrosidad sísmica. El área estudiada se considera zona de alto riesgo sísmico, por lo que se hacen necesarias las recomendaciones, en cuanto a edificaciones se refiere, que contempla la Norma Sismorresistente.  
3. La vegetación potencial de este área se corresponde con la serie termo-mediterránea murciano-almeriense del espinar Chamaeropo-Rhamnetum sigmetum.  
El territorio se encuentra ocupado en su práctica totalidad por tierras de cultivo parcialmente abandonado (vid, olivos y almendros). Las acciones antrópicas (proximidad a núcleos urbanos, tierras de labor, caminos, etc.) han favorecido la recolonización por vegetación arvense o ruderal, donde se constituye en eriales.  
También se localiza un afloramiento de margas constituido en parte por un albardinal, lastonares y otras especies; así como cañaverales, de forma aislada a los lados de las acequias.  
En el afloramiento de margas y en los linderos de algunos de los bancales se han encontrado algunos ejemplares de Sideritis leucantha, Teucrium murcicum y Thymus vulgaris, especies recogidas en la Orden, de 20 de diciembre de 1985, sobre protección de especies endémicas o amenazadas, con lo cual queda sometida a autorización previa la tala o desenraizamiento, aunque no la siega o recogida de partes o semillas de las plantas.  
4. La presión antrópica colindante ocasiona que la fauna presente en la zona sea la propia de ambientes humanos y ubicuos. No obstante, el estudio de impacto ambiental señala que «en caso de aparecer alguna especie sensible (no detectada) se comunicará a las administraciones con competencia para valorar las posibles incidencias del desarrollo del sector propuesto».  
5. Según el estudio de impacto ambiental, «el sector se desarrolla como ampliación del casco urbano de Aspe, lo que supone que las conexiones de infraestructuras de saneamiento, abastecimiento y energía no requieran ocupación de nuevos terrenos. De la misma forma, por la colindancia a núcleos consolidados, la gestión de residuos y aguas residuales se presume no presentará dificultades, si bien será necesario disponer de los certificados y acreditaciones por las administraciones con competencia de cada aspecto, incluyendo la suficiencia de agua de abastecimiento».  
El proyecto incorpora un estudio específico de tráfico, movilidad y transporte.  
El sector presenta una fisiografía ondulada, tendente a laderas moderadas en su parte sur.  
«Se debe poner especial atención en los problemas de drenaje que puede sufrir la zona debido a la litología que la conforma, ya que la baja permeabilidad de algunos de los materiales que encontramos (margas, materiales detríticos puntualmente con componente limosa alta, etc.) puede provocar acumulaciones de agua en zonas no deseadas».  
El estudio de impacto ambiental plantea el acondicionamiento de las direcciones preferenciales de escorrentía y la adecuación de las infraestructuras (construcción de cunetas perimetrales, red separativa) para mitigar el incremento de la escorrentía y erosión superficial del suelo.  
El estudio de impacto ambiental no hace referencia a las redes de riego existentes.  
El estudio de impacto ambiental establece medidas correctoras encaminadas a reducir el consumo de agua: «vegetación autóctona en zonas verdes y jardines, riego por goteo, sistemas domésticos de ahorro, etc.».  
Respecto a la depuración de las aguas residuales, se propone la «reutilización de las aguas depuradas mediante tratamiento terciario para el riego de zonas verdes».  
La Entidad Pública de Saneamiento de Aguas emitió informe condicionado en fecha 2 de septiembre de 2005, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Aspe para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del Plan Parcial Sector RA-9 del PGOU de Aspe (Alicante).   
Respecto a la suficiencia de recursos hídricos, con fechas 23 y 30 de julio de 2008 respectivamente, se realizaron sendas solicitudes de informe a la Mancomunidad de los Canales del Taibilla y la Confederación Hidrográfica correspondiente, sobre disponibilidad de recursos hídricos. Según se indica en su contenido, dichas peticiones se acompañan de «informe elaborado conjuntamente por la empresa concesionaria del servicio municipal de agua potable y alcantarillado Seasa-Grupo Aguas de Valencia y por la empresa consultora de este ayuntamiento, Cota Ambiental, SL, relativo al consumo actual de agua potable en el municipio y a la previsión de nuevo abastecimiento necesario para el nuevo sector de referencia, en función del potencial de viviendas y habitantes previsto. En dicho informe se pone de manifiesto la previsión cronológica de construcción de viviendas en el nuevo sector». Dicho informe no ha sido incorporado a la documentación presentada en esta Dirección General.  
En fecha 8 de agosto de 2008 se solicitó informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre disponibilidad de recursos hídricos. No obstante, no consta en el expediente informe, regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, evacuado por el organismo de cuenca competente, con el fin de acreditar la disposición de recursos hídricos necesarios para los usos previstos.  
El Ayuntamiento de Aspe emitió informe, de fecha 21 de julio de 2005, relativo al tratamiento de residuos sólidos urbanos e inertes.  
6. El lugar se caracteriza por un clima mediterráneo en transición al clima desértico, cálido y seco, de escasas precipitaciones, concentradas en la primavera y el otoño. La temperatura media anual supera los 17 ºC, con inviernos suaves y veranos calurosos. Las precipitaciones rebasan escasamente los 300 mm anuales, con el mínimo en julio.  
7. Según el estudio de impacto ambiental «los principales focos de ruido, tanto existentes en la actualidad como los derivados del desarrollo del uso previsto, no generarán en sí mismos alteraciones significativas en comparación con los niveles sonoros existentes».  
El estudio de impacto ambiental realiza una simulación del impacto sonoro que la actuación generaría en su ámbito territorial, en la cual se concluye que «los valores que superan el umbral en el preoperacional coinciden con los trazados propios de las vías actuales, especialmente en los valores diurnos, sin especial relevancia en las áreas internas del sector.  
Únicamente las edificaciones próximas a los focos de ruido, como es el caso de las manzanas B+V, deberán considerar medidas de minimización mediante una adecuada insonorización de la edificación de forma que se garantice que los niveles de ruido interno no superen los umbrales establecidos».  
Se propone como medida correctora la reducción de la velocidad límite de los vehículos en aquellos tramos de viario afectos a zonas residenciales.  
8. El estudio de impacto ambiental hace referencia específica a la afección del paisaje. El proyecto se sitúa dentro de una única unidad paisajística dominada por un entorno agrícola de secano, influenciada por la actividad antrópica por el trazado de caminos y la presencia de edificación dispersa, así como la proximidad del núcleo urbano.   
El paisaje se considera de calidad intrínseca baja, calidad visual del entorno baja y calidad del fondo escénico variable.  
9. Según el estudio de impacto ambiental, «no se ha apreciado que elemento patrimonial alguno (...) se vaya a ver afectado».  
El proyecto dispone de informe favorable, de fecha 1 de diciembre de 2008, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
10. El estudio de impacto ambiental identifica y valora individualmente los posibles impactos ambientales que pueden derivarse de la actuación propuesta, considerándolos compatibles con la adopción de medidas correctoras.  
Estas medidas se apoyan principalmente en el control del impacto derivado de la ejecución del proyecto en fase de construcción, la minimización de la emisión de gases y polvo, el control de los niveles acústicos, la contaminación lumínica, la correcta gestión de los residuos, la reducción del consumo de agua, la correcta evacuación de las aguas residuales y la minimización del impacto visual detectado, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, siempre que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental.  
El estudio de impacto ambiental aconseja asignar una Subdirección Ambiental para realizar un seguimiento de aplicación de las medidas propuestas.  
11. Se ha identificado en el ámbito de estudio una zona que actualmente se ve afectada por vertidos de residuos incontrolados, calificada por el estudio de impacto ambiental como área especialmente degradada.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autoridades sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre Plan Parcial de Mejora Sector RA-9 en Aspe (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento de Aspe, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
- Deberá justificarse el cumplimiento de la doctrina establecida por la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana en el auto de Ador, respecto a la justificación de disponibilidad de recursos hídricos suficientes.   
- Se obtendrá el informe sobre el estudio acústico, de suficiencia de contenido y adecuación a la normativa vigente, que será emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
No obstante, son de aplicación todas y cada una de las medidas correctoras propuestas en el estudio acústico, siempre que no entren en contradicción con el informe acústico definitivo.   
  
Tercero  
Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
- Se dará cumplimiento a los condicionantes, impuestos según informe emitido por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas, en fecha 2 de septiembre de 2005, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Aspe para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del Plan Parcial Sector RA-9 del PGOU de Aspe (Alicante).  
- El promotor deberá nombrar un subdirector ambiental para realizar el seguimiento de la aplicación de las medidas propuestas en el EIA. Deberá llevarse un registro documentado del citado programa a efectos de acreditar el cumplimiento de las acciones propuestas en el mismo.  
- Los vertidos y escombros existentes en la zona deberán ser retirados y gestionados de acuerdo a su tipología antes de la concesión de licencia municipal de obras a la empresa urbanizadora.  
- En caso de afectar a las redes de riego existentes, deberá garantizarse su continuidad durante las obras, y su reposición una vez finalizadas las mismas. De igual modo, los cultivos colindantes que se vean afectados por las obras, deberán restituirse a su estado original.  
- Las zonas verdes conservarán la vegetación natural existente, en especial las especies vegetales de interés. Se procederá al transplante de las especies vegetales de porte arbóreo (olivos, almendros) o de interés hacia las zonas verdes proyectadas. Se garantizará el mantenimiento y desarrollo de las especies utilizadas en la revegetación que se realice, con implantación selectiva de especies vegetales autóctonas.   
Se procurará la plantación de cortavientos en lugares adecuados y la utilización de setos vivos y plantas tapizantes para minimizar el riesgo de erosión. Se combinarán las especies de rápido crecimiento con otras con sistemas radiculares bien desarrollados y resistentes a las sequías. Se suavizarán o aterrazarán las pendientes más pronunciadas para reducir la velocidad y poder erosivo de las aguas superficiales.  
- Los materiales de relleno (terraplenes y pedraplenes) que fueran necesarios para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas.  
- Se realizará una recogida y gestión selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y edificación. Los residuos que tengan la consideración de inertes serán trasladados a vertedero autorizado. El resto de los residuos generados durante las obras serán gestionados por empresas autorizadas conforme a sus características físico-químicas.  
- Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido o acopio no autorizado en la zona. En todo caso, se deberán identificar las zonas donde se realizará el almacenamiento temporal de materiales y productos a emplear y de los residuos generados hasta su recogida por empresa autorizada, dentro de la parcela objeto del proyecto, debiendo ser emplazadas al abrigo de los vientos dominantes y disponiendo las medidas preventivas necesarias para evitar la afección a las zonas colindantes. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
- Se procederá al adecuado mantenimiento y puesta a punto de la maquinaria.  
- Se procederá al riego con frecuencia suficiente en aquellas zonas en las que, por climatología u otras circunstancias se prevea generar un exceso de polvo. Los camiones que discurran con material que pueda generar polvo deberán ir cubiertos con lona.  
- En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
- Durante la ejecución de las obras se prohibirán las labores de construcción en determinadas horas del día con el objeto de no alterar las condiciones de habitación de las viviendas próximas por impactos sonoros, vibraciones o elevada luminosidad.  
- Los proyectos de ejecución deberán profundizar en los parámetros de control de la contaminación acústica y atmosférica (niveles de decibelios, emisiones de gases y partículas en suspensión) para cada una de sus fases, indicando los instrumentos de medida que serán utilizados.  
- Las líneas de transporte eléctrico que atraviesen el sector deberán discurrir enterradas.   
- La aparición de yacimientos arqueológicos, paleontológicos o etnográficos durante la ejecución de las obras determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura y Deporte, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Se presupuestarán en el proyecto tanto las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental como las que se establecen en el presente condicionado.  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicadas a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.   
  
Cuarto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Valencia, 21 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 114/2007-AIA.  
Promotor: Triturados y Hormigones Vidal, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.  
Objeto del proyecto: solicitud para explotar gravas aluvionares cuaternarias de la Sección A), denominada La Barona.  
Localización: parcelas 21, 22, 24, 31, 32 y 38 del polígono 1, del municipio de Vilafamés.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2005/5 NMINC.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
Esta declaración se basa exclusivamente en el documento denominado «Anejo al Proyecto de Restauración de la Explotación de la Sección A La Barona», visado y firmado en marzo de 2008, en lo relativo a la restauración del hueco minero; pues como indica este documento en el párrafo 2º de su página primera, sustituye al plan de restauración firmado en junio de 2005, que había sido aportado anteriormente por el promotor.  
La solicitud de autorización para la explotación de gravas de la Sección A, denominada La Barona, se sitúa en una zona llana del valle por el cual discurre la rambla de la Viuda, en el municipio de Vilafamés (Castellón). Dista 1 km de la población La Barona y 4,3 km de Les Useres.  
Según el certificado emitido por el Ayuntamiento de Vilafamés, las parcelas sobre las que se proyecta la cantera están ubicadas sobre terreno clasificado como suelo no urbanizable común-1, y la actuación «[...] sería compatible con el planeamiento urbanístico en vigor, regulado según los art. 4.6 al 4.8 de las normas urbanísticas, con el uso dominante S.snu.1 [...].  
El curso fluvial más próximo es la rambla de la Viuda y se sitúa a unos 800 metros del proyecto.  
Las vías de acceso a la cantera son dos caminos agrícolas próximos. La pista de la cantera es de 4 metros de anchura.  
Triturados y Hormigones Vidal SL, afirma en el proyecto de explotación que producirá de un solo banco de 5 metros de altura. En el «Anejo al Proyecto de Restauración de la Explotación de la Sección A) La Barona» manifiesta que desea explotar un solo banco de 2,5 metros de altura, por lo que se adopta este último valor como el definitivo, por idéntica razón a la manifestada en el párrafo primero de este epígrafe.   
La cantera extrae sedimentos aluvionares cuaternarios, originados por la dinámica fluvial de la rambla de la Viuda; los aluviones pertenecen al subsistema acuífero denominado «El Maestrazgo» y están constituidos por cantos redondeados de caliza de hasta 10 cm, con matriz de arcillas y arenas, por debajo de los 2,30 metros de profundidad pasan a gravas cementadas parcialmente por carbonatos.   
La producción diaria prevista es de unos 400 m³ y la vida de la cantera se estima en torno a los dos o tres años. No se han presentado datos técnicos que acrediten el volumen de los estériles, el promotor piensa que podrían ocupar el 10% del volumen.  
El arranque se efectúa mediante una cargadora frontal CAT-950B, para el transporte se emplea un camión; para regar se utiliza una cuba de agua de 5 m³ montada sobre la plataforma de un camión.  
Al comienzo de la actividad se retira todo el suelo vegetal y se acopia en un lugar apropiado, una vez finalizadas las labores extractivas, se reutiliza el suelo vegetal.  
La cantera se restaura implantando la vegetación sobre los taludes y el fondo, el cual se encuentra aproximadamente a unos 2,50 metros por debajo de la superficie del terreno. Dicho fondo posee una ligera pendiente hacia el SSE (no se especifica el valor). Los taludes restaurados se inclinan de 10º a 15º respecto de la horizontal.  
Para revegetar los terrenos se prevé plantar 690 ejemplares de Olea europea y especies arbustivas comunes en el área: Lolium, Agrostis, Festuca y Poa; aunque en el estudio de impacto ambiental se afirma que se plantarán almendros en lugar de olivos. Tanto los olivos como los almendros son cultivos existentes en la zona.  
La actuación da empleo a un operario.  
2. Alternativas medioambientales   
El promotor no ha analizado otras ubicaciones desde el punto de vista medioambiental, justifica el lugar elegido por ser reducido tanto el impacto paisajístico como el impacto visual. Las únicas alternativas que plantea se refieren al uso del espacio restaurado, decide continuar el uso agrícola de los terrenos.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación   
En fecha 11 de Mayo de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite el plan de restauración, proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental, documento de síntesis, declaración de interés comunitario, el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, el certificado del trámite de información pública y el informe final de patrimonio cultural valenciano.  
El 5 de julio de 2007 se le requiere al promotor una documentación complementaria, a través de la autoridad administrativa sustantiva.  
El promotor remite el 22 de agosto de 2007 una parte de la documentación complementaria que se le había requerido.  
El 27 de septiembre de 2007 se le advierte de caducidad al interesado, a través de la autoridad administrativa sustantiva.  
El promotor remite el 6 de noviembre de 2007 la documentación complementaria.  
El promotor remite un escrito el 5 de febrero de 2008 en el que informa haber consultado al Servicio de Residuos de esta conselleria, el cual declaró que no era factible el estudio de idoneidad de los materiales, porque la normativa de aplicación no permitía hacer la declaración por adelantado. Por tal motivo, adjunta un contrato privado con la sociedad Ravi Iniciativas Medioambientales SLU, dedicada a excavaciones y movimientos de tierra, que se compromete a suministrar material apto para el relleno previsto.  
Con fecha 13 de febrero de 2008 el promotor remite a través del órgano sustantivo una copia de un contrato privado suscrito con la sociedad Ravi Iniciativas Medioambientales SLU.  
Con fecha 16 de mayo de 2008, el órgano sustantivo remite el anejo denominado «Proyecto de Restauración Explotación de la Sección A) La Barona» aportado por el promotor, junto con un escrito del Servicio de Gestión Forestal, explicando que la actuación no está sometida al Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunitat Valenciana, por situarse en terreno inventariado como no forestal.  
2. Información pública.   
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5482, del 2 de abril de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.   
Durante la tramitación del expediente se le ha requerido al promotor que aporte la documentación complementaria siguiente:   
Certificado de compatibilidad urbanística de la actividad minera para los terrenos donde se ubica la actuación, emitido por el Ayuntamiento de Vilafamés.  
Copia de la autorización de la Dirección General para el Cambio Climático para emplear materiales alóctonos en labores de restauración.   
Justificación del volumen de estériles que genera la explotación.  
Justificación del volumen de tierra vegetal existente, pues en la página 64 del plan de restauración lo cifran en 15.750 m³ y en la página 47 lo valoran en 31.500 m³.  
Informes sectoriales.   
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En la zona no existe cauce ni vía de desagüe alguno susceptible de verse afectado con la actuación propuesta.  
La extracción de áridos requiere solamente agua para el riego de los caminos, que se aportará mediante camiones cisterna.  
Por todo ello, y a los efectos previstos en el artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas y en el artículo 19.2 de la Ley de la Generalitat Valenciana de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, la Confederación Hidrográfica informa favorablemente la explotación del recurso de la Sección A) La Barona en el término municipal de Vilafamés.  
Informe de patrimonio cultural valenciano.   
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano informa que en el área de la actuación solicitada no se conocen inmuebles declarados bien de interés cultural, tampoco se han encontrado restos arqueológicos y no existe impacto sobre el patrimonio etnológico. En vista de todo lo anterior, emite su informe favorable, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Vilafamés  
La alcaldesa del Ayuntamiento de Vilafamés adjunta el informe del arquitecto municipal, quien manifiesta textualmente:  
1. Que revisada la documentación existente en este ayuntamiento para actividad de extracción de gravas y consultado el vigente PGOU aprobado definitivamente con fecha 16 de mayo de 2003, en aplicación de las normas urbanística y de las ordenanzas correspondientes, se constata que la mencionada actividad:  
Las parcelas sobre las que se pretende su instalación están ubicadas sobre terrenos clasificados como suelo no urbanizable común-1.  
Sería compatible con el planeamiento urbanístico en vigor, regulado según los art. 4.6 al 4.8 de las normas urbanísticas, con el uso dominante S.snu.1, que incluye aquellas actividades susceptibles de implantación por su naturaleza, en esta clase de suelo, de acuerdo con la legislación sectorial y específica del suelo no urbanizable.  
2. Que no se están elaborando modificaciones de planeamiento que pudieran afectar a la instalación demandada.  
3. Que no hay circunstancias previstas en la planificación urbanística relativa a las instalaciones ya existentes con anterioridad a su aprobación.  
Afecciones legales medioambientales.  
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre entes medioambientales protegidos por la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad.  
Las parcelas donde se proyecta la cantera se sitúan en una llanura aluvial casi horizontal, su agrupación da origen a una superficie con forma de «H» asimétrica, cada rama posee una anchura variable entre los 45 y 115 metros. En las parcelas se excava un hueco minero de 2,50 metros de profundidad.   
La geomorfología del lugar sufre un impacto crítico, pues el espacio excavado no se integra en su entorno y además posee una forma difícilmente reproducible por la naturaleza. De acuerdo con las características hidrogeológicas expresadas en el párrafo 2º, del epígrafe 2.9.3 (página 32) del plan de restauración, en el interior del hueco se estancarían la precipitación directa y la escorrentía, por lo que las especies vegetales restauradas podrían anegarse y desaparecer.  
La extracción de las gravas destruye el suelo edáfico, genera emisiones difusas de partículas de polvo a la atmósfera y produce emisiones acústicas; también desplaza la fauna y destruye la vegetación de las parcelas.  
Si las medidas correctoras de las emisiones de partículas sólidas no son adecuadas, o no se aplican con la frecuencia necesaria, se pueden acumular cantidades de polvo sobre los cultivos próximos que podrían afectar su desarrollo.   
La circulación de los camiones crea un aumento de tráfico en la zona y su paso afecta al estado del firme de los caminos. El uso compartido de las vías de acceso entraña riesgo de accidentes para los usuarios que se dedican a la actividad agrícola.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
No ha sido identificado el impacto crítico por no integrarse el hueco minero en su entorno, tampoco ha sido identificado el efecto adverso de la falta de drenaje sobre la vegetación restaurada en el fondo de la cantera.  
El resto de impactos han sido identificados y valorados.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Por las razones que se han esgrimido hasta aquí, la medida correctora principal y primera que debería ejecutarse, consistiría en rellenar el hueco minero hasta enrasarlo con la superficie topográfica original.   
El plan de restauración prevé restaurar el espacio vacío de las parcelas sin rellenar el espacio mencionado. Esta carencia fundamental del plan socava su efectividad, pues no corrige el impacto crítico de carácter geomorfológico.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 2, letra «a», punto 4, del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 3.1 del citado Real Decreto Legislativo 1/2008.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero   
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, la solicitud de Triturados y Hormigones Vidal, SL, para la explotación de recursos geológicos de la Sección A) denominada La Barona, y su plan de restauración, actuación ubicada en las parcelas 21, 22, 24, 31, 32 y 38 del polígono 1, del municipio de Vilafamés (Castellón).   
El sentido de esta declaración se debe a que el plan de restauración no prevé rellenar el hueco minero hasta la cota original del terreno; en consecuencia, la cantera restaurada no se integra en el entorno y causa un impacto medioambiental crítico de carácter geomorfológico. Además, de acuerdo con las características hidrogeológicas del lugar, es previsible que se estanquen la precipitación directa y la escorrentía en el fondo de la cantera, por lo que las especies vegetales restauradas podrían verse anegadas y desaparecer.  
  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 21 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML