Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4492, del 05-05-2003 (2003/4541)

RESOLUCIÓ de 10 d'abril de 2003, del director general d'Innovació Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2003/04/10/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4492

Data del DOGV
:   05-05-2003

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2003/4541

CVE


Data del document
:   10-04-2003

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [tècnica de cultiu](javascript:void(0))
    * [vinya](javascript:void(0))
    * [viticultura](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [agricultura biològica](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 d'abril de 2003, del director general d'Innovació Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. [2003/4541]
  
La norma tècnica vigent fins al present a la Comunitat Valenciana sobre producció integrada en la vinya va ser establida per mitjà de Resolució de 14 de maig de 1999, del director general de Desenrotllament Tecnològic i Sanitat Vegetal.
  
Els avanços tècnics i les modificacions normatives sorgits des d'aquella data aconsellen actualitzar estes normes tècniques.
  
Atés que les noves normes tècniques complixen amb els requisits exigits en el Reial Decret 1201/2002, de 20 de novembre, pel qual es regula la producció integrada dels productors agrícoles, en especial les disposicions dels articles 3 a 8, així com amb els annexos, en la mesura que establixen les exigències comunes o mínimes de la producció integrada.
  
Atés que les noves normes tècniques tenen caràcter autonòmic i que es manté la vigència del règim del logotip de garanties de la producció integrada dels productes agroalimentaris de la Comunitat Valenciana establit per mitjà del Decret 121/1995, del Govern Valencià, i l'Orde de 23 de maig de 1997, d'esta conselleria.
  
Segons l'article 2 de l'Orde de 23 de maig de 1997, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre reglamentació de les produccions obtingudes per tècniques d'agricultura integrada i de les condicions d'autorització de les entitats de control i certificació, que desplega el Decret 121/1995, de 19 de juny, del Govern Valencià, resolc:
  
Establir les normes i prohibicions que han de complir-se així com les recomanacions per al cultiu de vinya i l'elaboració de raïm, tant per a vinificació com per a raïm de taula, obtinguts sota la denominació de producció integrada, que a continuació s'especifiquen:
  
PRÀCTICA: PREPARACIÓ DEL TERRENY
  
Norma estricta o prohibició
  
Cal eliminar les restes procedents de cultius anteriors.
  
Queda prohibida la desinfecció química del terreny.
  
En plantacions a terrenys que anteriorment havien tingut vinya haurà de deixar-se un període d'1 any sense cultivar vinya, període que serà almenys de 4 anys si s'han observat atacs de fongs del sòl, nematodes o altres paràsits del sòl, abans d'establir-ne una nova plantació.
  
Recomanació
  
En plantacions sobre terreny que anteriorment havia tingut vinya convindria en general deixar un període de 6 anys sense cultivar-ne, abans d'establir-ne una nova plantació.
  
En el període establit previ a la plantació serà aconsellable el cultiu d'algun cereal o lleguminosa.
  
Cal efectuar una aportació de matèria orgànica i adobament de fons segons dades obtingudes de l'anàlisi del sòl.
  
PRÀCTICA: PLANTACIÓ
  
Norma estricta o prohibició
  
En noves plantacions, el material vegetal utilitzat haurà de procedir de productors oficialment autoritzats, certificat i amb passaport fitosanitari.
  
Totes les parcel·les que s'acullen al programa de producció integrada hauran de complir els requisits legals a l'efecte d'autorització de plantació de vinya.
  
La disposició de les files dels ceps serà aquella que minimitze l'erosió del terreny.
  
Està prohibit cultivar de peu directe. El patró emprat haurà d'adaptar-se a les condicions edàfiques i climàtiques de la parcel·la així com de la varietat utilitzada (consulteu l'annex I). Serà preceptiu realitzar una anàlisi del sòl i triar el patró més adequat tenint en compte el contingut en calcària activa, textura, resistència a la sequera, humitat, salinitat, etc. (consulteu l'annex I) i afinitat amb la varietat a establir.
  
Les varietats triades en vinyes de vinificació emparades per denominacions d'origen s'hauran d'ajustar a allò que s'ha reglamentat per a la denominació corresponent, de la mateixa manera que el raïm de taula embutxacat del Vinalopó.
  
En parcel·les ja establides en el moment de la seua incorporació a la producció integrada es realitzarà una avaluació de la incidència de virosi. La manifestació de símptomes d'estes malalties en més del 20% dels ceps exclourà la plantació de la producció integrada.
  
No es poden tindre altres cultius associats al de la vinya en parcel·les dins del Programa de Producció Integrada.
  
Queda prohibit posar més de 2.900 ceps/ha en raïm de vinificació, i 3.000 en raïm de taula.
  
En les plantacions realitzades amb posterioritat al 14 de maig de 1999, en què es van establir les normes per a producció integrada en vinya en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, la distància entre files no serà menor de 2,5 m i entre ceps d'1,25 m.
  
Recomanació
  
Nombre de ceps per ha (d'acord amb la pluviometria o disponibilitat hídrica de cada zona).
  
Raïm de vinificació:
  
En general 1.500-1.600
  
DO València 1.600-2.500
  
DO Utiel-Requena 1.600-2.500
  
DO Alacant 1.200-2.000
  
Raïm de taula 2.000-3.000
  
En raïm de taula, d'acord amb el suport utilitzat, la densitat de plantes per ha variarà de 1.200 a 3.000.
  
Quant a disposició:
  
Formes recolzades en marcs rectangulars:
  
Distància entre files: 2,5-3 m
  
Distància entre ceps: 1,25-2 m
  
L'orientació de les formacions emparrades hauria de ser N-S o NW-SE sempre que siga possible.
  
La zona d'unió patró-empelt ha de quedar sobre la superfície del sòl.
  
PRÀCTICA: REG
  
Norma estricta o prohibició
  
En cas que es regue caldrà utilitzar tècniques de reg que garantisquen una major eficiència en l'ús de l'aigua i l'optimació dels recursos hidràulics.
  
En vinya de vinificació no s'hauran d'efectuar regs a partir del verol. En qualsevol cas, s'haurà de tindre en compte allò que preveuen els reglaments de les denominacions d'origen, si procedix.
  
Recomanació
  
No s'han d'utilitzar aigües de reg amb una conductivitat elèctrica que a 25ºC supere 1,5 dS/m o el contingut de clorur siga superior a 500 mg/l. S'aconsella la realització d'una anàlisi d'aigua, almenys, cada 2 anys.
  
El volum màxim anual utilitzat en reg no haurà de superar en raïm de taula 5.000 m³/ha i any en reg localitzat i 6.000 m³/ha i any en reg a manta, i en raïm de vi 1.500 i 1.700 m³/ha i any, respectivament
  
En reg localitzat:
  
- Excepte en el cas que es tracte d'instal·lacions per a reg de suport, el coeficient d'uniformitat del sector de reg (eficiència d'aplicació) haurà de ser, com a mínim, del 85%.
  
- Per determinar la dosi de reg, es recomana utilitzar les dades d'evapotranspiració de referència (ET0) de l'estació, del Sistema d'Informació Agroclimàtica per al Regadiu a la Comunitat Valenciana, més pròxima a l'explotació i tindre en compte l'aportació d'aigua per la pluja. La dotació d'aigua a aportar, en un període determinat, es calcularà com s'indica en l'annex.
  
- Es recomana utilitzar l'aplicació informàtica del Programa d'Assessorament per a Reg Localitzat del Servici de Tecnologia del Reg.
  
PRÀCTICA: FERTILITZACIÓ
  
Norma estricta o prohibició
  
Es realitzaran anàlisis de sòl com a mínim cada 5 anys i sempre el primer any d'incorporació al programa de producció integrada, per conéixer les característiques i la composició en nutrients del sòl.
  
Es realitzaran anàlisis foliars, almenys una cada tres anys. En el cas particular del raïm de taula, les anàlisis foliars, caldrà realitzar-ne una a l'any quan s'aplica reg localitzat i una cada dos anys quan s'aplica reg a manta.
  
El programa d'adobament es confeccionarà d'acord amb els resultats de les anàlisis abans esmentades, tenint també en compte uns altres factors com la composició de l'aigua de reg, la varietat, els rendiments, l'edat de la plantació, la qualitat del fruit, el comportament vegetatiu de la plantació, el sistema de maneig i el tipus de sòl.
  
Les quantitats de macronutrients (N-P-K) per ha i any no podran superar les assenyalades com a límit en l'annex III.
  
L'adobament nitrogenat ha de fragmentar-se en tres aportacions anuals.
  
Cal descomptar el N aportat procedent de la matèria orgànica o de l'aigua de reg.
  
Els micronutrients, en cas que s'aporten, es duran a terme fonamentalment per via radicular. Es minimitzarà en la mesura que es puga les aplicacions foliars, les quals tindran sempre una base justificada.
  
Els adobs orgànics i minerals han de presentar un baix contingut en metalls pesants i altres productes tòxics, que han de correspondre a les exigències de les recomanacions oficials.
  
Recomanació
  
La quantitat total d'adobament N es fragmentarà al màxim possible des del final de l'estat fenològic (02) fins a l'inici del verol (81).
  
Els nivells d'elements nutritius en fulles, en el període de quallat a verol, no han d'estar en nivells de carència o d'excés (vegeu l'ANNEX IV).
  
Cal aportar almenys un 20% de les necessitats nitrogenades en forma de nitrogen orgànic, procedent de compost organomineral o de fems ben fets i amb garanti d'estar exempts d'agents patògens, en el cas en què se aplique a manta.
  
PRÀCTICA: FITOREGULADORS
  
Norma estricta o prohibició
  
Queda prohibit l'ús de fitoreguladors i semblants. S'exclouen d'esta prohibició aquelles varietats en què en resulte imprescindible l'ús, com ara el tractament amb àcid gibberèl·lic en varietats apirenes, o casos semblants, i sempre sota control tècnic.
  
Recomanació
  
L'adopció de faenes culturals que afavorisquen la qualitat de la producció, com ara la poda en verd, l'aclarida de xanglots, etc.
  
L'anellatge pot utilitzar-se per augmentar la grandària de baies en varietats apirenes.
  
PRÀCTICA: PODA
  
Norma estricta o prohibició
  
Les podes s'efectuaran anualment (en verd i en sec), ja que és fonamental per al cultiu de la vinya, perquè servix per millorar la qualitat, evitar la producció anyívola, millorar l'eficàcia i reduir el consum de productes fitosanitaris i facilitar la recol·lecció dels fruits.
  
Recomanació
  
La poda es durà a terme amb un plantejament tècnic, tenint en compte els principis fonamentals que regix esta pràctica, per maximitzar-ne l'eficàcia i la rendibilitat adaptant-se a les exigències de cada varietat, al seu índex de fertilitat i altres factors agronòmics.
  
S'aconsella triturar i incorporar al terreny les restes de poda. En cas que manifesten símptomes d'atac de plagues o malalties, es retiraran del camp i es cremaran immediatament.
  
La poda es realitzarà en temps sec.
  
PRÀCTICA: MANEIG DEL SÒL I CONTROL DE MALES HERBES
  
Norma estricta o prohibició
  
Es preferiran les faenes mecàniques als mitjans químics.
  
En les faenes mecàniques no s'han d'utilitzar estris que destruïsquen l'estructura mecànica del sòl i propicien la formació de sòls de llaurada.
  
Es realitzarà la mínima llaurada necessària i adaptant mesures per a la conservació del sòl.
  
La utilització d'herbicides, normalment haurà de restringir-se als usos següents:
  
- Vinyes emparrades o en reg per goteig, en aplicacions localitzades en bandes de 60-70 cm.
  
- Vinyes amb rodals de males herbes de tipus perenne.
  
No hauran d'utilitzar-se herbicides hormonals. Els herbicides residuals no hauran d'aplicar-se més d'una vegada a l'any, excepte en el cas que se'n fraccione la dosi autoritzada.
  
L'elecció del producte a utilitzar dependrà del tipus de mala herba a controlar i del seu estat de desenrotllament. Només es permeten els herbicides assenyalats en l'annex V i en les condicions d'ús allí especificades.
  
En aquelles plantacions que disposen de coberta vegetal durant els mesos de tardor-hivern, s'haurà de mantindre durant este període i suprimir-la al final de l'hivern.
  
Recomanacions
  
No és necessària la llaurada d'estiu en els secans, per afavorir l'evaporació de l'aigua del sòl i trencar moltes sarments. No obstant això, si s'ha d'efectuar cal limitar-lo a carrers alterns.
  
No és recomanable la llaurada profunda en plantacions adultes, a fi de preservar les arrels superficials.
  
És recomanable una llaurada superficial a la primavera, quan el sòl esta en saó, perquè permet descompactar i millorar la infiltració, a més d'eliminar les males herbes emergides.
  
Recomanacions especials per a algunes vinyes
  
En vinyes amb excessiu pendent
  
- Sembra de gramínies en faixes situades perpendicularment al pendent, per a detindre vessament i erosió.
  
En vinyes a zones humides o entollades
  
- Cobertura vegetal i sega d'entrelínies. D'esta forma es protegix el sòl de l'erosió i s'afavorix la infiltració. A més, la cobertura vegetal servix per controlar d'alguna manera la vegetació excessiva de la vinya; però cal segar periòdicament.
  
En vinyes jóvens
  
- Pot interessar un encoixinament de plàstic negre, que se situa en línia, davall dels ceps; d'esta manera es permet el control de males herbes, disminuïx l'evaporació i es conserva bastant bé l'estructura del sòl.
  
PRÀCTICA: PLAGUES I MALALTIES
  
Norma estricta o prohibició
  
Serà obligatori realitzar el seguiment del cicle biològic de les plagues i malalties i l'avaluació del risc tal com s'indica en l'annex VI.
  
En el control de plagues i malalties, s'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als mètodes químics.
  
El tractament químic haurà de respondre a una situació d'estimació poblacional de la plaga o malaltia justificada, i com a única alternativa per al control del problema fitosanitari present. Amb esta finalitat, es consideraran els llindars recomanats en l'annex VI. En el cas de malalties s'aplicaran els criteris d'intervenció indicats en este annex.
  
El nivell de població de plaga previ a la realització de cada tractament haurà d'anotar-se en el llibre d'explotació.
  
Les matèries actives a utilitzar, reflectides en l'annex VI, han sigut seleccionades d'acord amb criteris de toxicitat, efecte sobre la fauna auxiliar, impacte ambiental, eficàcia i residus. S'indiquen amb R els productes recomanats i amb T els tolerats. Es respectarà especialment els àcars fitoseids, i els insectes crisòpids, coccinèl·lids i calcídids.
  
Queda prohibit l'ús de formulacions classificades com a ?tòxiques?, així com la utilització de matèries actives no especificades en l'annex VI.
  
Es prohibixen els tractaments periòdics i sistemàtics sense justificació tècnica.
  
S'efectuaran anàlisis, per mostratge, per comprovar que el contingut en residus en el producte final siga inferior al límit màxim legalment establit per a cada matèria activa.
  
Recomanació
  
Es tindrà una atenció especial a aplicar les mesures indirectes de protecció del cultiu, com ara l'elecció de varietats o clons existents, elecció adequada dels sistemes de plantació i conducció de la vinya, evitar l'excés del nitrogen, maneig de la vegetació per afavorir l'aireig i el manteniment a l'hivern de la coberta vegetal.
  
Amb caràcter general, es recomana la disminució en la mesura que es puga de l'àrea tractada així com l'alternança de matèries actives amb diferent tipus d'activitat sobre el problema a controlar.
  
Es procurarà utilitzar els plaguicides en tals condicions que, en el producte final, el contingut en residus no supere el 50% del LMR legalment establit.
  
PRÀCTICA: MAQUINÀRIA D'APLICACIÓ
  
Norma estricta o prohibició
  
La maquinària utilitzada en l'aplicació de productes fitosanitaris, herbicides, adobaments foliars, etc., haurà de trobar-se en l'estat adequat de funcionament, la qual cosa permetrà elevar l'eficàcia de la seua utilització i, per tant, disminuirà els efectes contaminants que provoquen les pèrdues incontrolades, amb un estalvi econòmic sensible.
  
La maquinària de polvorització en ús haurà de sotmetre's a una revisió cada tres anys. Només en el cas que l'equip siga declarat apte, podrà continuar emprant-se per als tractaments de lluita integrada, per als efectes de la qual serà degudament identificat.
  
Quan s'utilitzen polvoritzadors hidràulics amb disparadors d'acció manual, estos hauran de ser regulables en cabal i angle de con d'eixida.
  
El responsable dels tractaments haurà d'estar en possessió del carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari.
  
No hauran d'efectuar-se tractaments en polvorització quan la velocitat del vent supere els 25 km/h, ni en empolvorament quan supere els 15 km/h.
  
PRÀCTICA: RECOL·LECCIÓ
  
Norma estricta o prohibició
  
Els fruits hauran de recol·lectar-se en un estat de maduresa que permeta aconseguir les exigències de qualitat comercial en raïm de taula. En raïm de vinificació acollit a denominació d'origen es respectaran les dates i condicions de recol·lecció estipulades en els reglaments corresponents.
  
Les condicions de collita de la fruita seran les adequades per disminuir els danys sobre ella.
  
No es realitzarà recol·lecció de fruit mullat.
  
No s'admetran amb índexs de podridura superiors a un 10%, encara que en circumstàncies excepcionals per a raïm de vinificació es podria tolerar fins al 20%.
  
Està prohibit el transport de raïm en contenidors metàl·lics, no protegits amb pintures o lones de qualitat alimentària, llevat que siguen d'acer inoxidable.
  
Es duran a terme mostratges durant el període de recol·lecció per analitzar la possible presència de residus, així com els paràmetres de qualitat intrínseca i extrínseca exigits per les normes establides per a la producció integrada.
  
En cas de verema mecànica, en raïm de vinificació, el temps màxim transcorregut entre l'execució de la verema i la descàrrega en celler serà de 4 hores en varietats negres i de 3 hores en varietats blanques. Al final de cada jornada de treball, la màquina veremadora haurà de llavar-se escrupolosament.
  
Si la recol·lecció és manual (raïm de vinificació), el temps màxim transcorregut serà de 8 hores per a varietats negres i de 6 hores per a varietats blanques.
  
Recomanació
  
Es recomana iniciar la verema en raïm de vinificació quan s'aconseguisca esta maduresa fisiològica:
  
DO Alto Turia 10-12º alcohòlics
  
DO Valentino 11-13º -
  
DO Clariano 11-13º -
  
Utiel-Requena 10,5-12,5º -
  
DO Alacant 11-13º -
  
En casos especials per a vins jóvens, fins a 1,5º alcohòlics menors que la maduresa fisiològica que siga en tot cas superior a 10,5º (excepte Alto Turia, 10º).
  
En dies calorosos, si s'utilitza verema mecànica, s'aconsella realitzar-la només a la nit, per aprofitar les temperatures més baixes.
  
En qualsevol cas (recol·lecció mecànica o manual), s'aconsella que el raïm per a vinificació arribe sencer al celler.
  
PRÀCTICA: TRACTAMENT POSTRECOL·LECCIÓ I CONSERVACIÓ (RAÏM DE TAULA)
  
Norma estricta o prohibició
  
Per a la conservació de les varietats susceptibles d'això, s'utilitzarà preferentment el fred, en les condicions adequades per a cada varietat.
  
Es prohibix la realització de tractaments fitosanitaris postrecol·lecció en fruits excepte la utilització de generadors de sulfurós, respectant sempre els límits màxims, autoritzats per la llei.
  
Queda prohibit l'ús de productes cosmètics.
  
PRÀCTICA: ELABORACIÓ DE VI I ALTRES PRODUCTES PROCEDENTS DE RAÏM
  
Norma estricta o prohibició
  
La utilització d'anhídrid sulfurós no ha de sobrepassar, al final de la fermentació, els 225 mg/l (blancs i rosats) o els 175 mg/l (negres i clarets), ni en estat lliure els 50 i 30 mg/l en estos tipus de vins respectivament; caldrà respectar en tot cas la legislació vigent.
  
Recomanació
  
Es preveu com a preferent la utilització del fred com a regulador de la fermentació.
  
PRÀCTICA: PROTECCIÓ DE L'ENTORN
  
Norma estricta o prohibició
  
Es prendran les mesures oportunes per protegir la flora i fauna de les àrees pròximes a la plantació. Les precaucions que s'adopten en este sentit, d'acord amb cada situació concreta, hauran de figurar en el llibre de l'explotació.
  
Es prohibix l'abocament de productes agroquímics sobrants i dels líquids procedents de la neteja de la maquinària emprada en els tractaments a les aigües de canals, séquies, rius, pous, etc.
  
Els embolcalls, envasos i recipients de productes d'ús agrícola no hauran d'abandonar-se en la parcel·la ni en els seus voltants, sinó que s'arreplegaran i s'eliminaran a través de les vies establides per a l'abocament de residus.
  
PRÀCTICA: LLIBRE D'EXPLOTACIÓ
  
Norma estricta o prohibició
  
Els agricultors que s'incorporen a la producció integrada hauran de proveir-se del llibre d'explotació, segons el model aprovat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
En este llibre s'anotaran amb detall suficient totes les faenes i incidències del cultiu, en les dates en què s'han realitzat o produït.
  
La seua posada al dia s'haurà d'efectuar almenys setmanalment.
  
L'agricultor o el tècnic responsable de l'explotació en règim de producció integrada es responsabilitzarà, amb la seua firma, de la veracitat de les operacions registrades en el llibre.
  
Este llibre estarà sempre disponible per a la inspecció per l'Entitat de Certificació i Control (ECC) de la Producció Integrada corresponent, o pels servicis oficials. A l'efecte, podrà reclamar-se en qualsevol moment i sense avís previ.
  
Amb el llibre d'explotació caldrà adjuntar la documentació que acredite les pràctiques de cultiu (factures, etc.), com també els resultats de les anàlisis exigides. La ECC i l'administració tindran accés lliure a les parcel·les de producció integrada per efectuar les comprovacions oportunes.
  
València, 10 d'abril de 2003.- El director general d'Innovació Agrària i Ramaderia: Eduardo Primo Milló.
  
ANNEX VI
  
Notes:
  
(1) Màxim 2 aplicacions a l'any, independentment del paràsit que combaten.
  
(2) Màxim 1 aplicació a l'any, independentment del paràsit que combaten.
  
(3) Només fins a l'inici del verol en raïm de vinificació.
  
(4) Només fins a l'inici del verol.
  
(5) Només en mescles. Màxim 3 aplicacions/any no successives.
  
(6) Regs de fitotoxicitat en raïm de taula.
  
a) Les matèries actives indicades en este annex VI contra cada plaga podran, excepcionalment, ser utilitzades contra altres plagues, sempre que estiguen registrades contra estes i es respecten les restriccions establides en el Reglament de Producció Integrada.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4492, del 05-05-2003 (2003/4541)

RESOLUCIÓN de 10 de abril de 2003, del director general de Innovación Agraria y Ganadería, por la que se establecen las normas para la producción integrada en vid, en el ámbito de la Comunidad Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/res/2003/04/10/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4492

Fecha DOGV
:   05-05-2003

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2003/4541

CVE


Fecha del documento
:   10-04-2003

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [técnica de cultivo](javascript:void(0))
    * [viñedo](javascript:void(0))
    * [viticultura](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [agricultura biológica](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de abril de 2003, del director general de Innovación Agraria y Ganadería, por la que se establecen las normas para la producción integrada en vid, en el ámbito de la Comunidad Valenciana. [2003/4541]
  
La norma técnica vigente hasta el presente en la Comunidad Valenciana sobre Producción Integrada en la vid fue establecida por Resolución de 14 de mayo de 1999 del director general de Desarrollo Tecnológico y Sanidad Vegetal.
  
Los avances técnicos y modificaciones normativas surgidos desde esa fecha aconsejan actualizar dichas normas técnicas.
  
Considerando que las nuevas normas técnicas cumplen con los requisitos exigidos en el Real Decreto 1201/2002 de 20 de noviembre por el que se regula la Producción Integrada de los productores agrícolas, en especial a lo dispuesto en los artículos 3 a 8, así como con los anexos, en la medida que establecen las exigencias comunes o mínimas de la Producción Integrada.
  
Considerando que las nuevas normas técnicas tienen carácter autonómico y que se mantiene la vigencia del régimen del logotipo de garantías de la Producción Integrada de los productos agroalimentarios de la Comunidad Valenciana establecido por el Decreto 121/1995 del Gobierno Valenciano y la Orden de 23 de mayo de 1997 de esta Conselleria.
  
Según el artículo 2 de la Orden de 23 de mayo de 1997 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, sobre reglamentación de las producciones obtenidas por técnicas de agricultura integrada y de las condiciones de autorización de las entidades de control y certificación, que desarrolla el Decreto 121/1995, de 19 de junio, del Gobierno Valenciano, resuelvo:
  
Establecer las Normas y Prohibiciones que deben cumplirse así como las Recomendaciones para el cultivo de vid y elaboración de uva, tanto para vinificación como para uva de mesa, obtenidos bajo la denominación de producción integrada, que a continuación se especifican:
  
PRÁCTICA: PREPARACIÓN DEL TERRENO
  
Norma estricta o prohibición
  
Eliminar los restos procedentes de anteriores cultivos.
  
Queda prohibida la desinfección química del terreno.
  
En plantaciones en terrenos que anteriormente hayan tenido vid deberá dejarse un periodo de 1 año sin cultivar vid, periodo que será al menos de 4 años si se han observado ataques de hongos del suelo, nemátodos u otros parásitos del suelo, antes de establecer una nueva plantación de viñedo.
  
Recomendación
  
En plantaciones sobre terreno que anteriormente haya tenido vid convendría en general dejar un periodo de 6 años sin cultivar vid, antes de establecer una nueva plantación de este cultivo.
  
En el periodo establecido previo a la plantación será aconsejable el cultivo de algún cereal o leguminosa.
  
Efectuar una aportación de materia orgánica y abonado de fondo según datos obtenidos del análisis del suelo.
  
PRÁCTICA: PLANTACIÓN
  
Norma estricta o prohibición
  
En nuevas plantaciones el material vegetal utilizado deberá proceder de productores oficialmente autorizados, certificado y con pasaporte fitosanitario.
  
Todas las parcelas que se acojan al programa de producción integrada, deberán cumplir los requisitos legales a efectos de autorización de plantación de vid.
  
La disposición de las filas de las cepas será aquella que minimice la erosión del terreno.
  
Está prohibido cultivar de pie directo. El patrón empleado deberá adaptarse a las condiciones edáficas y climáticas de la parcela así como de la variedad empleada (consultar anexo I). Será preceptivo realizar un análisis del suelo y elegir el patrón más adecuado teniendo en cuenta el contenido en caliza activa, textura, resistencia a la sequía, humedad, salinidad, etc. (consultar anejo I) y afinidad con la variedad a establecer.
  
Las variedades elegidas en viñedos de vinificación amparados por Denominaciones de Origen deberán atenerse a lo reglamentado para la Denominación correspondiente, al igual que la ?Uva de Mesa embolsada del Vinalopó?.
  
En parcelas ya establecidas en el momento de su incorporación a la Producción Integrada se realizará una evaluación de la incidencia de virosis. La manifestación de síntomas de estas enfermedades en más del 20% de las cepas, excluirá la plantación de la Producción Integrada.
  
No se pueden tener otros cultivos asociados al de la vid en parcelas dentro del Programa de Producción Integrada.
  
Queda prohibido poner más de 2.900 cepas/Ha en uva de vinificación y 3.000 en uva de mesa.
  
En las plantaciones realizadas con posterioridad al 14 de Mayo de 1999, en que se establecieron las normas para producción integrada en vid en el ámbito de la Comunidad Valenciana, la distancia entre filas no será menor de 2.5 m y entre cepas de 1.25 m
  
Recomendación
  
Nº de cepas por Ha (en función de la pluviometría o disponibilidad hídrica de cada zona).
  
Uva de vinificación:
  
En general 1.500-1.600
  
D.O. Valencia 1.600-2.500
  
D.O. Utiel-Requena 1.600-2.500
  
D.O. Alicante 1.200-2.000
  
Uva de mesa 2.000-3.000
  
En uva de mesa, en función del apoyo utilizado, la densidad de plantas por Ha variará desde 1.200 a 3.000.
  
En cuanto a disposición:
  
Formas apoyadas en marcos rectangulares:
  
Distancia entre filas: 2.5 - 3 m
  
Distancia entre cepas: 1.25 € 2 m
  
La orientación de las formaciones en espaldera debería ser N-S o NW-SE siempre que sea posible.
  
La zona de unión patrón-injerto debe quedar sobre la superficie del suelo.
  
PRÁCTICA: RIEGO
  
Norma estricta o prohibición
  
En caso de que se riegue deberán utilizarse técnicas de riego que garanticen una mayor eficiencia en el uso del agua y la optimización de los recursos hidráulicos.
  
En viñedo de vinificación no se deberán efectuar riegos a partir del envero. En cualquier caso, se deberá tener en cuenta lo previsto en los reglamentos de las denominaciones de origen, si procede.
  
Recomendación
  
No utilizar aguas de riego cuya conductividad eléctrica a 25ºC supere 1,5 dS/m o el contenido de cloruro sea superior a 500 mg/l. Se aconseja la realización de un análisis de agua, al menos, cada 2 años.
  
El volumen máximo anual utilizado en riego no deberá superar en uva de mesa 5.000 m³/ha y año en riego localizado y 6.000 m³/ha y año en riego a manta, y en uva de vino 1.500 y 1.700 m³/ha y año, respectivamente
  
En riego localizado:
  
- Salvo en caso de que se trate de instalaciones para riego de apoyo, el coeficiente de uniformidad del sector de riego (eficiencia de aplicación) deberá ser, como mínimo, del 85%.
  
- Para determinar la dosis de riego, se recomienda utilizar los datos de evapotranspiración de referencia (ET0) de la estación, del Sistema de Información Agroclimática para el Regadío en la Comunidad Valenciana, más próxima a la explotación y tener en cuenta el aporte de agua por la lluvia. La dotación de agua a aportar, en un período determinado, se calculará tal como se indica en el anexo.
  
- Se recomienda utilizar la aplicación informática del Programa de Asesoramiento para Riego Localizado del Servicio de Tecnología del Riego.
  
PRÁCTICA: FERTILIZACIÓN
  
Norma estricta o prohibición
  
Se realizarán análisis de suelo como mínimo cada 5 años y siempre el primer año de incorporación al programa de producción integrada, para conocer las características y composición en nutrientes del suelo.
  
Se realizarán análisis foliares al menos uno cada tres años. En el caso particular de la uva de mesa, los análisis foliares deberán realizarse uno al año cuando se aplica riego localizado y uno cada dos años cuando se aplica riego a manta.
  
El programa de abonado se confeccionará en base a los resultados de los análisis antes citados, teniendo también en cuenta otros factores como: composición del agua de riego, variedad, rendimientos, edad de la plantación, calidad del fruto, comportamiento vegetativo de la plantación, sistema de manejo y tipo de suelo.
  
Las cantidades de macronutrientes (N-P-K) por Ha. y año no podrán superar las señaladas como límite en el anexo III.
  
El abonado nitrogenado debe fragmentarse en tres aportaciones anuales.
  
Descontar el N aportado procedente de la materia orgánica o del agua de riego.
  
Los micronutrientes, en caso de su aportación, se llevarán a cabo fundamentalmente por vía radicular. Se minimizará en lo posible las aplicaciones foliares, que tendrán siempre una base justificada.
  
Los abonos orgánicos y minerales deben presentar un bajo contenido en metales pesados y otros productos tóxicos, que deben corresponder a las exigencias de las recomendaciones oficiales.
  
Recomendación
  
La cantidad total de abonado N se fragmentará al máximo posible desde el final del estado fenológico (02) hasta el inicio del envero (81).
  
Los niveles de elementos nutritivos en hojas, en el periodo de Cuajado a Envero, no deben estar en niveles de carencia o de exceso (ver ANEXO IV).
  
Aportar por lo menos un 20% de las necesidades nitrogenadas en forma de nitrógeno orgánico, procedente de compost organo-minerales o de estiércoles bien hechos y con garantías de estar exentos de agentes patógenos, en el caso en que se aplique a manta.
  
PRÁCTICA: FITORREGULADORES
  
Norma estricta o prohibición
  
Queda prohibido el uso de fitorreguladores y similares. Se excluyen de esta prohibición aquellas variedades en que resulte imprescindible su uso como el tratamiento con ácido gibelérico en variedades apirenas, o casos parecidos, y siempre bajo control técnico.
  
Recomendación
  
La adopción de labores culturales que favorezcan la calidad de la producción, como poda en verde, aclarado de racimos, etc.
  
El anillado puede utilizarse para incrementar el tamaño de bayas en variedades apirenas.
  
PRÁCTICA: PODA
  
Norma estricta o prohibición
  
Las podas se efectuarán anualmente (en verde y en seco), ya que es fundamental para el cultivo de la vid, pues sirve para mejorar la calidad, evitar la vecería, mejorar la eficacia y reducir el consumo de productos fitosanitarios y facilitar la recolección de los frutos.
  
Recomendación
  
La poda se llevará a cabo con un planteamiento técnico, teniendo en cuenta los principios fundamentales que rige dicha práctica, para maximizar su eficacia y rentabilidad, adaptándose a las exigencias de cada variedad, a su índice de fertilidad y otros factores agronómicos.
  
Los restos de poda se aconseja triturarlos e incorporarlos al terreno. En caso de que manifiesten síntomas de ataque de plagas o enfermedades, se retirarán del campo y se quemarán inmediatamente.
  
La poda se realizará en tiempo seco.
  
PRÁCTICA: MANEJO DEL SUELO Y CONTROL DE MALAS HIERBAS
  
Norma estricta o prohibición
  
Se preferirán las labores mecánicas a los medios químicos.
  
En las labores mecánicas no deben utilizarse aperos que destruyan la estructura mecánica del suelo y propicien la formación de suelos de labor.
  
Se realizará el mínimo laboreo necesario y adaptando medidas para la conservación del suelo.
  
La utilización de herbicidas, normalmente deberá restringirse a los usos siguientes:
  
- Viñas en espaldera o en riego por goteo, en aplicaciones localizadas en bandas de 60-70 cm.
  
- Viñas con rodales de malas hierbas de tipo perenne.
  
No deberán utilizarse herbicidas hormonales. Los herbicidas residuales no deberan aplicarse más de una vez al año, salvo en el caso de que se fraccione la dosis autorizada.
  
La elección del producto a utilizar dependerá del tipo de mala hierba a controlar, y de su estado de desarrollo. Solo se permiten los herbicidas señalados en el anexo V y en las condiciones de uso allí especificadas.
  
En aquellas plantaciones que dispongan de cubierta vegetal durante los meses de otoño-invierno, se deberá mantener durante tal periodo, suprimiendola al final del invierno.
  
Recomendaciones
  
No en necesario el laboreo de verano en los secanos, por favorecer la evaporación del agua del suelo y romper muchos sarmientos. No obstante, si se ha de efectuar limitarlo a calles alternas.
  
No es recomendable el laboreo profundo en plantaciones adultas, con el fin de preservar las raíces superficiales.
  
Es recomendable un laboreo superficial en primavera, cuando el suelo esta en tempero, pues permite descompactar y mejorar la infiltración, además de eliminar las malezas emergidas.
  
Recomendaciones especiales para algunos viñedos.
  
En viñedos con excesiva pendiente
  
- Siembra de gramíneas en fajas situadas perpendicularmente a la pendiente, para detener escorrentía y erosión.
  
En viñedos en zonas húmedas o encharcadas.
  
- Cobertura vegetal y siega de entrelineas. De esta forma se protege el suelo de la erosión y se favorece la infiltración. Además la cobertura vegetal, sirve para en cierto modo controlar la vegetación excesiva de la vid; pero segar periódicamente.
  
En viñedos jóvenes
  
- Puede interesar un acolchado de plástico negro, que se sitúa en línea, bajo las cepas; de esta forma se permite el control de malas hierbas, disminuye la evaporación, conservando bastante bien la estructura del suelo.
  
PRÁCTICA: PLAGAS Y ENFERMEDADES
  
Norma estricta o prohibición
  
Será obligatorio realizar el seguimiento del ciclo biológico de las plagas y enfermedades y la evaluación del riesgo tal como se indica en el anexo VI.
  
En el control de plagas y enfermedades, se antepondrán los métodos biológicos, biotécnicos, culturales, físicos y genéticos a los métodos químicos.
  
El tratamiento químico deberá responder a una situación de estimación poblacional de la plaga o enfermedad justificada, y como única alternativa para el control del problema fitosanitario presente. A tal fin, se considerarán los umbrales recomendados en el anexo VI. En el caso de enfermedades se aplicaran los criterios de intervención indicados en dicho anexo.
  
El nivel de población de plaga previo a la realización de cada tratamiento deberá anotarse en el libro de explotación.
  
Las materias activas a utilizar, reflejadas en el anexo VI, han sido seleccionadas en base a criterios de toxicidad, efecto sobre la fauna auxiliar, impacto ambiental, eficacia y residuos. Se indican con R los productos, recomendados y con T los tolerados. Se respetará especialmente los acaros fitoseidos, y los insectos crisopidos, coccinelidos y calcididos.
  
Queda prohibido el uso de formulaciones clasificadas como ?tóxicas?, así como la utilización de materias activas no especificadas en el anexo VI.
  
Se prohiben los tratamientos periódicos y sistemáticos sin justificación técnica.
  
Se efectuarán análisis, por muestreo, para comprobar que el contenido en residuos, en el producto final sea inferior al límite máximo legalmente establecido para cada materia activa.
  
Recomendación
  
Especial cuidado se tendrá en aplicar las medidas indirectas de protección del cultivo, como la elección de variedades o clones existentes, elección adecuada de los sistemas de plantación y conducción del viñedo, evitar el exceso del nitrógeno, manejo de la vegetación para favorecer la aireación y mantenimiento en invierno de la cubierta vegetal.
  
Con carácter general, se recomienda la disminución en lo posible, del área tratada así como la alternacia de materias activas con diferente tipo de actividad sobre el problema a controlar.
  
Se procurará utilizar los plaguicidas en condiciones tales que, en el producto final, el contenido en residuos no supere el 50% del LMR legalmente establecido.
  
PRÁCTICA: MAQUINARIA DE APLICACIÓN
  
Norma estricta o prohibición
  
La maquinaria utilizada en la aplicación de productos fitosanitarios, herbicidas, abonados foliares, etc., deberá encontrarse en el adecuado estado de funcionamiento, lo que permitirá elevar la eficacia de su utilización, y por tanto disminuirá los efectos contaminantes que provocan las pérdidas incontroladas, con un sensible ahorro económico.
  
La maquinaria de pulverización en uso deberá someterse a una revisión cada tres años. Sólo en el caso de que el equipo sea declarado apto, podrá seguir empleándose para los tratamientos de lucha integrada, para cuyos efectos será debidamente identificado.
  
Cuando se utilicen pulverizadores hidráulicos con disparadores de acción manual, éstos deberán ser regulables en caudal y ángulo de cono de salida.
  
El responsable de los tratamientos deberá estar en posesión del carnet de manipulador de plaguicidas de uso fitosanitario.
  
No deberán efectuarse tratamientos en pulverización cuando la velocidad del viento supere los 25 km/h, ni en espolvoreo cuando supere los 15 km/h.
  
PRÁCTICA: RECOLECCIÓN
  
Norma estricta o prohibición
  
Los frutos deberán recolectarse en un estado de madurez que permita alcanzar las exigencias de calidad comercial en uva de mesa. En uva de vinificación acogida a Denominación de Origen, se respetarán las fechas y condiciones de recolección estipuladas en los correspondientes reglamentos.
  
Las condiciones de cosecha de la fruta serán las adecuadas para disminuir los daños sobre la misma.
  
No se realizará recolección de fruto mojado.
  
No se admitirán con índices de podredumbre superiores a un 10%, aunque en circunstancias excepcionales para uva de vinificación se podría tolerar hasta el 20%.
  
Está prohibido el transporte de uvas en contenedores metálicos, no protegidos con pinturas o lonas de calidad alimentaria, salvo que sean de acero inoxidable.
  
Se llevarán a cabo muestreos durante el periodo de recolección para analizar la posible presencia de residuos, así como los parámetros de calidad intrínseca y extrínseca exigidos por las normas establecidas para la producción integrada.
  
En caso de vendimia mecánica, en uva de vinificación, el tiempo máximo transcurrido entre la ejecución de la vendimia y la descarga en bodega será de 4 horas en variedades tintas y de 3 horas en variedades blancas. Al final de cada jornada de trabajo, la máquina vendimiadora deberá lavarse escrupulosamente.
  
Si la recolección es manual (uva de vinificación) el tiempo máximo transcurrido será de 8 horas para variedades tintas y de 6 horas para variedades blancas.
  
Recomendación
  
Se recomienda iniciar la vendimia en uva de vinificación cuando se alcance esta madurez fisiológica:
  
D.O. Alto Turia 10-12º alcohólicos
  
D.O. Valentino 11-13º -
  
D.O. Clariano 11-13º -
  
Utiel-Requena 10,5-12,5º -
  
D.O. Alicante 11-13º -
  
En casos especiales para vinos jóvenes, hasta 1,5º alcohólicos menores que la madurez fisiológica, siendo en todo caso superior a 10,5º (excepto Alto Turia, 10º)
  
En días calurosos, si se utiliza vendimia mecánica, se aconseja realizarla solo por la noche, para aprovechar las temperaturas más bajas.
  
En cualquier caso (recolección mecánica o manual), se aconseja que las uvas para vinificación lleguen enteras a la bodega.
  
PRÁCTICA: TRATAMIENTO POSTRECOLECCIÓN Y CONSERVACIÓN (UVA DE MESA)
  
Norma estricta o prohibición
  
Para la conservación de las variedades susceptibles de ello, se utilizará preferentemente el frio, en las condiciones adecuadas para cada variedad.
  
Se prohibe la realización de tratamientos fitosanitarios postrecolección en frutos salvo la utilización de generadores de sulfuroso, respetando siempre los límites máximos, autorizados por la ley.
  
Queda prohibido el uso de productos cosméticos.
  
PRÁCTICA: ELABORACIÓN DE VINO Y OTROS PRODUCTOS PROCEDENTES DE UVA
  
Norma estricta o prohibición
  
La utilización de anhidrido sulfuroso no debe sobrepasar, al final de la fermentación los 225 mg/l (blancos y rosados) o los 175 mg/l (tintos y claretes), ni en estado libre los 50 y 30 mg/l en estos tipos de vinos respectivamente, debiendo respetarse en todo caso la legislación vigente.
  
Recomendación
  
Se contempla como preferente la utilización del frío como regulador de la fermentación.
  
PRÁCTICA: PROTECCIÓN DEL ENTORNO
  
Norma estricta o prohibición
  
Se tomarán las medidas oportunas para proteger la flora y fauna de las áreas próximas a la plantación. Las precauciones que se adopten en este sentido, en función de cada situación concreta deberán figurar en el libro de la explotación.
  
Se prohibe el vertido de productos agroquímicos sobrantes y de los líquidos procedentes de la limpieza de la maquinaria empleada en los tratamientos, a las aguas de canales, acequias, ríos, pozos, etc-
  
Los envoltorios, envases y recipientes de productos de uso agrícola no deberán abandonarse en la parcela ni en sus inmediaciones, sino que se recogerán y eliminarán a través de los cauces establecidos para el vertido de residuos.
  
PRÁCTICA: LIBRO DE EXPLOTACIÓN
  
Norma estricta o prohibición
  
Los agricultores que se incorporen a la Producción Integrada, deberán proveerse del libro de explotación, según el modelo aprobado por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
En este libro se anotarán con suficiente detalle todas las labores e incidencias del cultivo, en las fechas en que se han realizado o producido.
  
Su puesta al día deberá efectuarse al menos semanalmente.
  
El agricultor o el técnico responsable de la explotación en régimen de producción integrada se responsabilizará, con su firma, de la veracidad de las operaciones registradas en el libro.
  
Este libro estará siempre disponible para su inspección por la entidad de Certificación y Control (ECC) de la Producción Integrada correspondiente, o por los Servicios Oficiales. A tal efecto podrá reclamarse en cualquier momento y sin aviso previo.
  
Al libro de explotación deberá adjuntarse la documentación que acredite las prácticas de cultivo (facturas, etc.) así como los resultados de los análisis exigidos. La ECC y la administración tendrán libre acceso a las parcelas de Producción Integrada para efectuar las comprobaciones oportunas.
  
Valencia, 10 de abril de 2003.- El director general de Innovación Agraria y Ganadería: Eduardo Primo Millo.
  
ANEXO VI
  
Notas:
  
(1) Máximo 2 aplicaciones al año, independientemente el parásito que combatan
  
(2) Máximo 1 aplicaciones al año, independientemente el parásito que combatan
  
(3) Solo hasta inicio envero en uva de vinificación
  
(4) Solo hasta inicio de envero
  
(5) Solo en mezclas. Máximo 3 aplicaciones/año no sucesivas
  
(6) Riegos de fitotoxicidad en uva de mesa
  
a) Las materias activas indicadas en este anejo VI contra cada plaga, podrán excepcionalmente ser utilizadas contra otras plagas, siempre que estén registradas contra las mismas y se respeten las restricciones establecidas en el reglamento de Producción Integrada.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI