Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5341, del 07-09-2006 (2006/10117)

RESOLUCIÓ 21 de juliol de 2006, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Biodiesel Alicante, SL, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de producció de biodièsel a partir d'olis vegetals, al terme municipal d'Alacant.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5341

Data del DOGV
:   07-09-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - C) AUTORITZACIONS ADMINISTRATIVES

Número del document
:   2006/10117

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ 21 de juliol de 2006, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Biodiesel Alicante, SL, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de producció de biodièsel a partir d'olis vegetals, al terme municipal d'Alacant. [2006/10117]  
Vistos els documents que apareixen en l'expedient 050/05 IPPC, instruït a instància de l'empresa Biodiesel Alicante, SL, a fi d'obtindre l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de biodièsel a partir d'olis vegetals, s'emet la present resolució de conformitat amb els següents,  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 28 de setembre de 2005, el Sr. Juan Carlos Jiménez Sánchez en representació de l'empresa Biodiesel Alicante, SL, amb CIF B-54021563 i amb emplaçament previst en el moll núm. 19 del port d'Alacant, presenta a la Conselleria de Territori i Habitatge, la sol·licitud d'Autorització ambiental integrada per a la indústria de fabricació de biodièsel a partir d'olis vegetals, que es detalla en l'annex I.  
Segon. Amb data 13 d'octubre de 2005, l'empresa presenta a requeriment de la Conselleria, la documentació necessària per a l'admissió a tràmit de la sol·licitud.  
Amb data 17 d'octubre de 2005, la Conselleria comunica a l'empresa l'admissió a tràmit de la sol·licitud i remet la documentació a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervindre en la resolució de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer. Amb data 26 de desembre de 2005 l'empresa presenta l'informe urbanístic emés per l'Ajuntament d'Alacant amb data 15 de novembre de 2005, en el qual informa que la mercantil Biodiesel Alicante, SL pretén la instal·lació en el moll 19 del port d'Alacant, actualment en construcció, en una parcel·la de 30.217 m². Aquest moll forma part de l'ampliació prevista en el Pla d'utilització dels espais portuaris (PUEP). Posteriorment s'ha redactat un expedient d'homologació i la tercera modificació puntual del Pla especial del port a fi d'establir una ordenança urbanística als terrenys de domini públic portuari guanyats al mar a conseqüència de l'execució de les obres d'ampliació. Tots aquests documents es troben tramitant-se actualment. La tercera modificació puntual incorpora el mencionat moll al sector 3MP, assignant-los unes ordenances i usos específics. Per tot això s'inferix que en el cas d'aprovar-se la tercera modificació puntual del port els terrenys triats per a la instal·lació de la planta comptaria amb els requisits urbanístics necessaris per a la implantació de l'activitat sol·licitada.  
Quart. Amb data 28 de novembre de 2005, es rep informe de l'Autoritat Portuària d'Alacant en el qual requerix informació complementària al promotor en matèria d'abocaments accidentals de substàncies perilloses al medi marí.  
Amb data 12 de desembre de 2005 el Servei de Residus Urbans informa sobre la no-aplicació del que disposa el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'establix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la determinació de sòls contaminats.  
Amb dates 2 de novembre de 2005, 16 i 20 de gener de 2006, 7 i 9 de febrer de 2006 l'empresa entrega la nova documentació, a requeriment d'aquesta conselleria.  
Cinqué. Amb data 17 de febrer de 2006 se sotmet a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que establix l'article 16 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març, i es va publicar anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 4946).  
Durant el període d'informació pública no es presenten al·legacions al projecte en l'Ajuntament d'Alacant, constant en l'expedient el certificat de la informació pública.  
Amb data 12 de juny de 2006 es reben en aquesta direcció general les al·legacions presentades en la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge amb data 24 de març de 2006, per la Sra. Susana Sánchez Navarro, regidora portaveu del grup municipal Esquerra Unida . l'Entesa a l'Ajuntament d'Alacant.  
Sisé. Transcorregut el període d'informació pública i segons el que disposa l'article 18 de la Llei 16/2002, l'expedient es remet a l'Ajuntament d'Alacant, amb data 5 d'abril de 2006, a fi d'emetre un informe sobre els aspectes de la seua competència en el termini de 30 dies des de la seua recepció, prosseguint-se les actuacions.  
Així mateix, se sol·licita un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervindre en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que siguen de la seua competència.   
Seté. Amb data 22 de febrer de 2006 s'aprova definitivament la modificació puntual número 3 del Pla especial del port d'Alacant, mitjançant una resolució del conseller de Territori i Habitatge. L'objecte és la modificació del vigent Pla especial del port d'Alacant a fi d'incloure-hi els terrenys guanyats al mar com a conseqüència de l'execució de les obres d'ampliació del port, la finalitat de les quals és la creació d'una nova dàrsena oest mitjançant la construcció dels molls denominats 19, 21, 23 i 25. (BOP Alacant, 24 abril 2006, núm. 93).  
Huité. Amb data 23 de juny de 2006, la Direcció General de Gestió del Medi Natural emet la declaració d'impacte ambiental, en la qual estima acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjuici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte d'una planta de producció de biodièsel a partir d'olis vegetals promogut per Biodiesel Alicante, SL en el moll núm. 19 del port d'Alacant, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que establix l'Estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada, a més de complir-se les condicions indicades en l'annex II de la present resolució.  
Amb dates 20 de juny i 10 de juliol de 2006 l'empresa presenta a la Conselleria de Territori i Habitatge, a petició d'aquesta, nova documentació complementària, que es remet als organismes que intervenen en el tràmit.  
Nové. Amb data 17 de juliol de 2006 es realitza el tràmit d'audiència a l'interessat.  
Deu. Amb data 19 de juliol de 2006 l'empresa presenta a la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació necessària per a la resolució de l'expedient.  
Onze. Amb data 20 de juliol de 2006 l'Ajuntament d'Alacant emet un informe sobre la idoneïtat de la documentació tècnica del projecte de referència, per raó de l'article 15 del Decret 40/2004, manifestant que la documentació tècnica aportada es considera suficient a l'efecte municipal, si bé han d'aplicar-se les mesures correctores necessàries perquè la construcció de les instal·lacions i el seu posterior funcionament s'adeqüen a allò que ha establit el Pla general municipal d'ordenació i la resta d'ordenances municipals en vigor.  
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes emesos per l'Autoritat Portuària d'Alacant, el Servei de Residus Industrials i el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Als anteriors fets s'apliquen els següents,  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 9 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex 1 de la dita llei, estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 4.1.b de l'annex 1 de la Llei 16/2002.   
Segon. La tramitació de l'expedient s'ha realitzat segons el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Tercer. En la Comunitat Valenciana, l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Territori i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual s'assignen competències a les conselleries.   
D'altra banda, de conformitat amb l'article 15 del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, i la seua ordre de desplegament de 9 de setembre de 2003, correspon a la Direcció General de Qualitat Ambiental, exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
Vist tot el que antecedix, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap d'Àrea de Qualitat Ambiental, i fent ús de les atribucions que em conferix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria Territori i Habitatge, resolc:  
Primer. Concedir a Biodiesel Alicante, SA l'Autorització ambiental integrada per a les instal·lacions destinades a la fabricació de biodièsel a partir d'olis vegetals, que s'ha de desenvolupar en la planta projectada en el port d'Alacant, referent al Projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada de desembre de 2003, subscrit pel Sr. Alejandro Huerga Fernández i visat pel Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials d'Alacant amb data 22 de setembre de 2005, quedant inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 037-06/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Valors límit d'emissió  
1.1. Emissions atmosfèriques  
1.1.1. Emissions canalitzades  
Les emissions corresponents a la caldera amb cremador mixt gas natural/gasoil/biodièsel, de 14 t/h de producció de vapor utilitzada per a calfar, per intercanvi de calor, els diferents corrents de fluid abans dels processos de pretractament, transesterificació, assecatge del biodièsel i destil·lació per a recuperació de metanol, compliran els següents valors límit d'emissió:  
CONTAMINANTS LÍMITS D'EMISSIÓ  
CO 625 mg/Nm³  
NOx 616 mg/Nm³  
SO2 200 mg/Nm³  
Partícules 120 mg/Nm³  
Opacitat 2 EB  
Les concentracions mesurades sempre estaran referides a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa, 273 K), en base seca i per a un contingut de O2 del 15%.  
1.1.2. Emissions difuses  
Les emissions de metanol seran de tal quantia que els nivells d'immissió resultants no sobrepassen la trentena part de les concentracions màximes permeses en l'ambient interior, especificades en el Reial decret 374/2001, de protecció de la salut i seguretat dels treballadors contra els riscos relacionats amb els agents químics durant el treball:  
CONTAMINANT LÍMIT D'EMISSIÓ  
 (ambient interior de treball)  
Metanol 8,7 mg/Nm³  
1.1.3. Emissions sonores  
S'adoptaran les mesures necessàries en la instal·lació per a evitar que es transmeten a l'entorn nivells superiors als establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
En particular, els límits sonors establits en la Llei 7/2002, per a zones d'ús industrial, són:  
DIÜRN NOCTURN  
70 dB(A) 60 dB(A)  
Aquests límits podran ser modificats si després de l'adaptació de l'ordenança municipal d'Alacant, s'hi fixaren uns valors més restrictius.  
1.2. Abocaments  
Els efluents procedents de la instal·lació i que s'aboquen a la xarxa de sanejament municipal no han de sobrepassar, quant a les seues característiques, les limitacions establides en l'ordenança municipal d'abocaments al clavegueram (BOP núm. 90, de 21 d'abril de 1987).  
En el termini màxim d'un mes després de la posada en marxa de les instal·lacions ha de presentar una caracterització dels efluents generats en la instal·lació. Les preses de mostres es realitzaran en les arquetes de registre que ha de disposar la instal·lació abans de la connexió a la xarxa de clavegueram. A la vista dels resultats obtinguts s'establiran les condicions de control i es revisaran els límits d'abocament, si és el cas.  
Ha de complir els següents valors límit d'abocament a la xarxa de sanejament:  
PARÀMETRE LÍMIT  
Temperatura 50ºC  
Sòlids en suspensió 1.000 mg/l  
Sòlids decantables 20 mg/l  
Ph 5,5-10  
Clorurs 1.600 mg/l de Cl  
Sulfats 1.000 mg/l de SO4  
Fosfats 100 mg/l de PO4  
Fluorurs 9 mg/l de F  
Cianurs 1 mg/l de Cn  
Ferro 10 mg/l de Fe  
Manganés 1 mg/l de Mn  
Arsènic 1 mg/l d'As  
Bor 3 mg/l de B  
Plom 0,6 mg/l de Pb  
Seleni 1 mg/l de Se  
Coure 1 mg/l de Cu  
Zinc 10 mg/l de Zn  
Níquel 4 mg/l de Ni  
Cadmi 1 mg/l de Cd  
Mercuri 0,1 mg/l de Hg  
Crom total 5 mg/l de Cr  
Crom hexavalent 0,6 mg/l de Cr  
Fenols 5 mg/l de fenol  
Greixos 200 mg/l de Cd  
Detergents biodegradables 10 mg/l de Cd  
DBO 5 1.000 mg/l d'oxigen  
Nitrogen Amoniacal 25 mg/l  
Hidrocarburs halogenats 1 mg/l  
Hidrocarburs 25 mg/l  
No es permet l'enviament directe al clavegueram de gasos procedents de fugues de motors d'explosió, ni de fums procedents, mitjançant aparells extractors, d'indústries, explotacions o serveis.  
Queden prohibits els abocaments periòdics o esporàdics els cabals dels quals excedisquen del quíntuple del valor de la mitjana del dia, en un interval de 15 minuts, o del quàdruple d'una hora.  
Ha de presentar el certificat de connexió a la xarxa de clavegueram del polígon, quan es dispose d'aquest.  
En cap cas s'abocaran les aigües, sanitàries, pluvials o de procés, al medi marí, sense el preceptiu permís.  
La planta ha de disposar de barreres de contenció suficients per a possibles vessaments al medi marí, així com de sistemes per a l'extracció d'aquests.  
La planta disposarà de tres xarxes de sanejament diferenciades: la xarxa d'aigües pluvials netes, de pluvials potencialment contaminades i d'industrials.   
Les aigües pluvials netes abocaran a la xarxa de sanejament del polígon, disposant-se d'arqueta de registre per a control.  
Les aigües residuals procedents del procés de fabricació de biodièsel, porgues de la caldera de vapor, porgues del circuit de la torre de refrigeració, aigües fecals, neteja d'equips i instal·lacions i efluents generats en el laboratori, s'abocaran a la xarxa de sanejament del polígon, previ tractament i depuració en la planta de tractament d'aigües residuals de la factoria, disposant-se d'arqueta de registre per a control previ a l'abocament.  
La planta disposarà de xarxes de drenatge de les aigües pluvials contaminades procedents dels recipients de depòsits i tancs d'emmagatzemament de matèries primeres i productes, de la zona de procés i de la zona de càrrega i descàrrega, que es canalitzaran a una bassa d'homogeneïtzació, a manera de retenció d'aquestes, per a tractar-les posteriorment en un desarenador i desengreixador, a fi d'eliminar els fangs, olis, greixos i hidrocarburs. Les aigües resultants s'abocaran a la xarxa de sanejament del polígon, disposant-se d'arqueta de registre per a control previ a l'abocament.  
2. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
La planta s'ubicarà sobre un terreny artificial guanyat al mar, per consegüent no es produirà afecció al sòl com a tal sinó a un material de rebliment antròpic que descansa sobre el medi marí.   
Tots els tancs i depòsits d'emmagatzemament de matèries primeres, productes i biodièsel s'ubicaran en l'interior de cubetes estanques de seguretat, que asseguraran la retenció de possibles fugues o vessaments.  
Ha de desenvolupar un pla de manteniment i neteja de les cubetes de seguretat que alberguen els tancs i depòsits d'emmagatzemament de matèries primeres i productes, on s'incloga la gestió de les aigües pluvials recollides a l'interior d'aquests, a fi que s'assegure que tots els efluents líquids que puguen presentar algun grau de contaminació siguen tractats adequadament.  
No es podran executar pous, rases, galeries, conduccions, emissaris o qualsevol altre dispositiu destinat a la captació d'aigua del medi marí, sense el preceptiu permís.  
3. Procediments i mètodes de gestió de residus  
L'activitat està subjecta als requisits establits en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i en el Reial decret 833/1988 de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
3.1. Producció de residus  
S'inscriu l'empresa en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana amb el número 03/14496.  
En el termini màxim de tres mesos des de l'inici de l'activitat cal que:  
Respecte als documents d'acceptació emesos per part dels gestors autoritzats a la recollida dels residus generats en el centre, ha de presentar els documents originals actualitzats referents a tots els residus, o si no n'hi ha, fotocòpies degudament compulsades.  
Ha de procedir a la caracterització de la fase pesada de la reacció de transesterificació que conté metanol i catalitzador alcalí (metilat sòdic), que es reutilitza en l'etapa neutralització alcohòlica amb la finalitat de reduir el consum de reactius.  
Respecte als rebutjos del pretractament de l'oli (gomes), ha de procedir a la caracterització i gestió segons la seua naturalesa, i són entregats a un gestor autoritzat quan tinga la caracterització de residu d'acord amb la legislació.  
Els residus no perillosos s'entregaran a gestor autoritzat per a aquesta activitat.  
4. Sistemes i procediments per al tractament d'emissions i residus, amb especificació de la metodologia de mesurament, la seua freqüència i els procediments per a avaluar els mesuraments  
4.1. Control d'emissions atmosfèriques  
Ha de presentar mesuraments realitzats per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA), després del període de posada en funcionament de la instal·lació, per a comprovar que es complixen els límits autoritzats.  
La periodicitat mínima de control de les emissions per entitat col·laboradora en qualitat ambiental en el focus de la caldera de vapor, segons el cabal emés, serà:  
Cabal Periodicitat  
Q > 10.000 Nm³/h Biennal  
10.000 Nm³/h > Q Triennal  
La caldera de producció de vapor estarà proveïda d'un decantador de partícules en suspensió dels gasos procedents de la combustió. Les cendres recollides es gestionaran adequadament. Els gasos de fuga seran alliberats de mode controlat, en concret, l'evacuació de fums a l'exterior es realitzarà mitjançant una ximenera de tir forçat de 2 metres d'altura des del carener.  
Els focus canalitzats han de tindre la situació, disposició, dimensió i accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i distribució dels focus emissors a l'atmosfera serà tal que garantisca una correcta dispersió dels contaminants emesos. Més concretament, la seua altura no solament ha de complir el que establix l'Ordre 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que aquesta siga tal que en una distància equivalent a deu vegades l'altura del punt d'abocament d'un focus no existisquen altres estructures d'altura superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament, que dificulte la dispersió, justificant tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
S'han de vigilar tots aquells focus d'emissions difuses a fi que no s'originen fugues. De la mateixa manera s'han de prendre les mesures necessàries per a evitar l'emissió de gasos en els equips del procés de producció de biodièsel i purificació de la glicerina.  
Per a evitar emissions de metanol i metilat sòdic (solució de metilat sòdic en metanol al 30%) en operacions de càrrega i descàrrega i manipulació en procés, tots els depòsits, reactors i sistemes de subministrament on intervinguen aquestes substàncies, seran sistemes tancats i estaran proveïts d'una inertització amb nitrogen. L'aire d'eixida d'aquests sistemes es canalitzarà a un sistema de criocondensació, que emprarà com a agent de refrigeració nitrogen líquid, on el metanol es condensarà per a la seua recuperació i posterior reutilització. Les emissions de nitrogen generades durant la fase d'inertització també es conduiran al sistema de criocondensació. D'aquesta manera no existiran ventilacions susceptibles d'emetre emissions de COV.  
Després de la posada en marxa de les instal·lacions es presentaran mesuraments de carboni orgànic total (COT) de tots els focus d'emissió de metanol (tanc de metanol, tanc de metilat sòdic i torre de recuperació de metanol), realitzades per una ECMCA.  
Així mateix es presentarà un balanç de masses de metanol a fi de verificar la quantitat emesa.  
Segons els resultats obtinguts, aquesta direcció general establirà la periodicitat de control de les emissions de COV.  
Si amb el funcionament les instal·lacions resulten emissions a l'atmosfera no previstes inicialment, s'han d'incloure en l'anàlisi de les emissions i adoptar les mesures correctives oportunes.  
Així mateix, ha de notificar a la Direcció General de Qualitat Ambiental, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, mitjançant el Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000.  
4.2. Control d'abocaments  
Es realitzaran controls periòdics de les canaletes que transporten l'aigua residual industrial des de tots els focus de generació fins a l'EDAR de la factoria i la bassa d'homogeneïtzació, que serà perfectament impermeable.  
El titular de la instal·lació ha de desenvolupar i dur a terme un pla de manteniment dels equips i sistemes implicats en la depuració d'aigües, a fi de garantir el seu funcionament correcte.  
Ha de notificar a la Direcció General de Qualitat Ambiental, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aigua de la instal·lació, mitjançant el Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol del 2000.  
4.3. Control de residus  
Els residus podran ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos, i inferior a dos anys en el cas de no perillosos, després del qual han de ser entregats a gestor autoritzat. Aquest emmagatzemament temporal de residus perillosos es realitzarà segregat per tipus de residu, ha d'estar convenientment senyalitzat i es realitzarà en lloc amb teulada, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix la zona d'emmagatzemament ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.  
Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, es comptarà amb cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tindre com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdós quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla de les quals, en cas de vessament, supose augment de la seua perillositat o en dificulte la gestió.  
Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals durant la manipulació dels diversos residus líquids. L'absorbent contaminat es gestionarà com a residu perillós.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus serà conforme al que han exposat els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix disposarà d'un registre on conste la quantitat, naturalesa, identificació, origen i data de generació i entrega a gestor autoritzat, així com el número de document de control i seguiment utilitzat, si és el cas, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Qualsevol variació significativa en la producció de residus perillosos, així com de la seua destinació final o la capacitat de les instal·lacions que s'autoritzen, ha de ser comunicat a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria de Territori i Habitatge, no serà d'aplicació per als residus generats com a conseqüència d'activitats de manteniment o neteja de la maquinària i instal·lacions. S'entendran per variacions significatives aquelles superiors al 10%.  
Entregarà els residus perillosos a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a la gestió d'aquests residus.  
Cada quatre anys s'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos que es presentarà en la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Anualment emplenarà la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, que serà remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'1 de març de cada any. En la dita declaració s'especificarà l'origen i la quantitat dels residus produïts, la destinació donada a cada un d'ells i la relació que es troben emmagatzemats temporalment, així com les incidències rellevants que s'hagen pogut produir, tot això relatiu a l'any objecte de la declaració.  
4.4. Control de soroll  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior ha de complir-se el que establix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
Es realitzaran auditories acústiques a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa, i almenys cada cinc anys. Els certificats dels resultats obtinguts en les auditories acústiques constituiran el llibre de control, que ha d'estar a disposició de l'administració.  
L'auditoria acústica ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el que establix el Decret 229/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i regula el seu registre.  
5. Mesures que s'han d'adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
Es duran a terme totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat quant al funcionament de les instal·lacions.  
Així mateix, quan es determine el cessament d'alguna de les unitats, es procedirà al desmantellament de les instal·lacions, seguint el pla d'actuació indicat en el projecte i d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar la dita activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
6. Declaració d'impacte ambiental  
Es compliran les condicions establides en la Declaració d'impacte ambiental emesa per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 23 de juny de 2006, que s'adjunta en l'annex II de la present resolució.  
7. Altres condicions.  
Han d'aplicar-se les mesures correctores necessàries perquè la construcció de les instal·lacions i el seu posterior funcionament s'adeqüen al que ha establit el Pla general municipal d'ordenació i la resta d'ordenances municipals en vigor. En concret, han de tindre's especialment en compte el ha especificat el PGMO. En el capítol 1r del títol IV referent a impacte ambiental, i capítol 6é del títol III referent a condicions de qualitat i confort.   
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
Ha de complir el que disposa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual es desenvolupa el reglament per al desplegament de l'esmentada llei, si és el cas.  
La indústria i les seues instal·lacions s'ajustaran a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes no fixats en aquesta resolució.  
Es compliran totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.  
Es comprovarà en el control inicial que s'han realitzat les mesures previstes en el projecte.  
Segon. L'autorització ambiental integrada es renovarà, en els aspectes mediambientals, en el termini màxim de 8 anys, llevat que es produïsquen abans d'aquest termini modificacions substancials que obliguen a la tramitació d'una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici recollits en l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació ha de sol·licitar-se amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer. En relació amb el certificat d'adequació del projecte, el titular donarà compte de les instal·lacions de l'activitat a la Direcció General de Qualitat Ambiental a l'efecte del reconeixement corresponent, presentant-se prèviament un certificat, emés per tècnic competent i visat, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat o als seus reformats posteriors també autoritzats, i que s'han efectuat tots els controls, mesuraments, anàlisis i comprovacions amb resultat satisfactori, que es determinen en l'esmentat projecte, els seus reformats o en les normatives que siguen aplicables, així com aquells altres certificats previstos en les disposicions que s'hagen integrat.  
Quart. Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits establits en la present resolució. Es realitzarà a la posada en marxa de les instal·lacions i per personal de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Cinqué. L'Administració deixarà sense efecte la present resolució en el moment en què observe qualsevol incompliment de les condicions imposades en aquesta, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Sisé. El titular de les instal·lacions objecte de la present resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general establix la Llei 16/2002, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació previstes per la legislació sectorial aplicable i per la mateixa autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Direcció General de Qualitat Ambiental qualsevol modificació, substancial o no, que es propose realitzar en la instal·lació, la transmissió de la seua titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries als que realitzen les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Seté. En tot el no especificat en aquesta resolució, cal ajustar-se a totes i cada una de les condicions estipulades per la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, així com qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot presentar recurs d'alçada davant de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge en el termini d'un mes des del següent al de la recepció de la present notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 21 de juliol de 2006.. El director general de Qualitat Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro.  
ANNEX I  
Descripció del projecte  
Biodiesel Alicante, SL projecta la construcció i la posada en marxa d'una factoria de producció de biodièsel i glicerina a partir d'olis vegetals, com ara soja, palma o colza en una zona situada en el moll 19 del port d'Alacant, actualment en construcció, en una parcel·la de 30.217 m². L'objecte del present projecte és l'obtenció de l'Autorització ambiental integrada per a les noves instal·lacions.  
Aquest moll forma part de l'ampliació prevista en el Pla d'utilització dels espais portuaris (PUEP), concretament de la modificació puntual número 3 del Pla especial del port d'Alacant, aprovada mitjançant una resolució del conseller de Territori i Habitatge de 22 de febrer de 2006. Entre els usos proposats del moll 19 es troba la producció industrial.  
La capacitat de producció prevista és de 200.000 tones/any de biodièsel i 23.000 tones/any de glicerina.  
Els consums previstos de matèries primeres són:  
. Oli vegetal de 210.000 t/any  
. Metanol: 19.867 t/any  
. Metilat sòdic: 3.340 t/any  
. Hidròxid de sodi: 6,2 kg/t biodièsel  
. Nitrogen: 1 Nm³/t biodièsel  
. Àcid clorhídric: 9 kg/t biodièsel  
. Àcid fosfòric: 3.2 kg/t biodièsel  
. Àcid cítric: 0.7 kg/t biodièsel  
. Àcid p-tolué sulfònic: 0.19 kg/t biodièsel  
El consum previst d'energia elèctrica és de 25.5 kWh.  
La planta constarà de les següents zones diferenciades:  
. Edifici d'oficines.  
. Àrea de procés.  
. Àrees d'emmagatzemament de matèries primeres i productes (1 tanc d'emmagatzemament de gasoil de 1.000 m³, 1 tanc mesclador de biodièsel i gasoil de 600 m³, 1 tanc d'emmagatzemament de la mescla biodièsel i gasoil, 2 tancs de biodièsel de 4.500 m³/u, 7 tancs d'oli brut de 4.500 m³/u, 1 tanc de glicerina de 2.500 m³ i 1 tanc de gomes de 1.000 m³).   
. Emmagatzemament de matèries primeres auxiliars (1 tanc de metanol de 275 m³ i 1 tanc de metilat sòdic de 25 m³).  
. Àrea d'auxiliars (sala de compressors, sala de calderes, sala de desclassificació i tractament per a l'aigua de procés, grup de bombament i depòsit d'aigua contraincendis), quadre elèctric i cel·les per a l'estació transformadora elèctrica i magatzem de residus).  
. Estació de càrrega i descàrrega.  
. Planta de tractament d'aigües residuals.  
El procés productiu consta de les etapes següents:  
. Desgomat. L'oli cru es calfa amb vapor i es mescla amb àcid fosfòric. La mescla s'envia al mesclador centrífug per desgomar l'oli. S'addiciona hidròxid sòdic diluït en aigua calenta per a neutralitzar l'àcid i eliminar els àcids grassos lliures. El corrent d'oli, àcid i sosa se centrifuga per a separar les gomes i els sabons. Les gomes es bomben al tanc d'emmagatzemament.  
. Neutralització alcohòlica. L'oli es calfa i es tracta amb una mescla d'àcid fosfòric concentrat i metanol, a fi d'eliminar els fosfàtids no hidratables. En una segona etapa es neutralitzen els àcids grassos mitjançant una fase alcalina de glicerina i metanol. La fase pesada de la reacció de transesterificació que conté metanol i catalitzador alcalí es reutilitza en aquesta etapa. En una centrífuga se separa l'oli de la fase glicerinosa, que arrossega gomes, àcids grassos lliures, sabons i altres impureses. La fase glicerinosa s'envia a la planta de tractament de glicerina, on s'obtenen dos corrents, un de glicerina i un altre de matèria greix i sabons que s'esterifiquen i es tornen a introduir en l'etapa de neutralització alcohòlica. Finalment l'oli se seca mitjançant l'extracció de l'aigua.  
. Transesterificació. En un mesclador continu es mescla l'oli amb el metanol i el catalitzador (metilat sòdic) i es calfa a 60ºC. La mescla s'alimenta a les columnes de reacció on es produïx la transesterificació. La fase lleugera formada per esters metílics se sotmet a una segona etapa de transesterificació. El metil èster es llava amb aigua acidulada amb àcid cítric. Finalment se seca el biodièsel i es refrigera per al seu emmagatzemament.  
. Tractament de glicerina/aigua. La mescla metanol-glicerina-agua procedent del procés de transesterificació es mescla amb àcid clorhídric i posteriorment se separen els àcids grassos per flotació. La mescla metanol-glicerina s'envia a la planta de recuperació de metanol. S'empra hidròxid sòdic per a neutralitzar.  
. Recuperació de metanol. L'excés de metanol de la transesterificació es destil·larà en una columna de destil·lació i una vegada condensat es reutilitzarà de nou en el procés. Els fons de columna (aigües glicerinoses) es bomben a la planta d'evaporació de glicerina.  
. Esterificació. En un reactor disontinu es produïx la reacció d'esterificació entre els àcids grassos lliures i metanol en presència d'un catalitzador, i s'obtenen com a productes aigua i metil èster d'àcids grassos fora d'especificacions que es mescla amb l'oli d'alimentació de la transesterificació. A causa del risc d'explosió per atmosferes de metanol, aquesta unitat s'equipa amb apagaflames en ventilació.  
. Evaporació de la glicerina. Els fons de la rectificació de metanol es concentren en un evaporador. Hi ha un flux d'aigües glicerinoses, que després de l'evaporació generen un producte de glicerina concentrada al 80%.  
L'alimentació d'aigua bruta a la unitat es realitzarà a partir de la xarxa d'aigües del polígon. Es dotarà d'un tanc pulmó a partir del qual es distribuirà a les diferents seccions de la unitat. La major part de l'aigua aportada al procés prové de la recirculació de l'aigua usada que es tracta posteriorment en la unitat de tractament d'aigües.  
Es disposarà d'una unitat d'aigua calenta (90-95 ºC) per a utilitzar-la en el procés.  
El procés requerix la instal·lació d'una caldera de producció de vapor, que estarà proveïda d'un decantador de partícules en suspensió dels gasos procedents de la combustió, que es gestionaran adequadament. L'evacuació de fums a l'exterior es realitzarà mitjançant una ximenera de tiratge forçat de 2 metres d'altura des del carener.  
L'aigua d'aportació a la caldera, la torre de refrigeració i els equips on es produïx el llavatge de corrents es tractarà prèviament en un equip descalcificador, la capacitat de tractament del qual és de 20 m³ /h.  
Es disposarà d'un depòsit de nitrogen emmagatzemat en estat líquid de 5.000 litres a una temperatura de .196ºC i a una pressió de 18.5 bar.  
La instal·lació necessita una aportació d'aigua refrigerada per als condensadors del procés. Aquesta aportació es realitzarà a una temperatura màxima de 30 ºC i el seu cabal serà de 20 m³/h. Per a evitar aquest consum horari s'ha previst la instal·lació d'una torre de refrigeració que permeta recircular l'aigua en circuit tancat disminuint el cabal d'aportació fins a 3-5%.  
L'excés de metanol obtingut en les etapes de transesterificació es destil·larà en una columna de destil·lació amb l'objecte de recuperar-lo i introduir-lo novament en el procés.  
Per a evitar emissions de metanol, tots els depòsits, reactors i sistemes de subministrament on intervinga el metanol, seran sistemes tancats i estaran proveïts d'una inertització amb nitrogen. L'aire d'eixida d'aquests sistemes es canalitzarà a un refrigerador d'aire, on el metanol es condensarà per a la seua reutilització.  
Per a evitar possibles abocaments contaminants a la xarxa de sanejament es construirà una cubeta de retenció de líquids en la zona d'emmagatzemament que comptarà amb un sistema de canalització, de manera que els abocaments líquids vagen a un depòsit subterrani. Així mateix es disposarà de sistemes de control automàtics dels nivells de líquids.  
Les aigües pluvials netes s'abocaran directament a la xarxa de sanejament i les aigües industrials es canalitzaran a la depuradora de la factoria, on es durà a terme una primera homogeneïtzació, un pretractament fisicoquímic (coagulació, floculació i flotació), i un tractament biològic final mitjançant fangs activats, per al seu posterior abocament a la xarxa de sanejament.  
Com a conseqüència de les operacions de la planta es preveu produir una quantitat de residus perillosos inferior a 10 tones anuals, la qual cosa requerix el pagament d'una taxa i la inscripció en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana.  
ANNEX II  
Condicionat de la declaració d'impacte ambiental  
1. La recollida de materials de construcció es realitzarà de manera que es reduïsca l'emissió de pols en les zones autoritzades per la direcció d'obra i, si fóra necessari, sota coberta. Amb aquest mateix fi, s'exigirà als transportistes la col·locació de lones protectores sobre la càrrega del vehicle quan es transporten materials pulverulents, així com, el reg de vials i accessos per on hagen de circular camions i maquinària durant els treballs d'obra.  
2. Es prohibix l'abocament al mar o a la xarxa de clavegueram de qualsevol tipus de residu o material de construcció durant els treballs d'obra. Es disposaran contenidors adequats i específics a cada tipus de residu d'obra que es gestionaran d'acord amb la legislació vigent.   
3. Concloses les obres de construcció es restauraran, a les seues condicions inicials, totes les àrees de l'entorn que s'hagen vist alterades per aquestes, incloent la neteja dels vials i accessos.  
4. Els recipients per a l'emmagatzemament temporal de residus perillosos s'etiquetaran reglamentàriament i hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Tots els residus generats per l'activitat es gestionaran conforme a la legislació vigent.  
5. Les aigües residuals generades per l'activitat seran tractades en la mateixa estació depuradora de la planta de biodièsel, garantint unes condicions d'abocament a la xarxa de clavegueram del port conforme a la reglamentació vigent. El tractament de les aigües residuals inclourà les derivades dels processos de fabricació, de la neteja d'equips i instal·lacions, de porgues i drenatges d'equips i depòsits, i les procedents del laboratori. Es prohibix, genèricament, l'abocament al mar de qualsevol residu, efluent o substància contaminant procedent de l'activitat sense la corresponent autorització administrativa.  
6. Els emmagatzemaments de productes químics i combustibles s'ajustaran al que establix la reglamentació aplicable en matèria de seguretat industrial. Es disposaran cubetes de retenció de vessaments en cas d'accident, sistemes de ventilació, canalitzacions i sistemes de drenatge, i mesures contra incendis, conforme al Reglament d'emmagatzemament de productes químics aprovat pel Reial decret 379/2001, de 6 d'abril, i instruccions tècniques complementàries (MI-APQ), al Reglament d'instal·lacions petrolíferes aprovat pel Reial decret 2085/1994, de 20 d'octubre, modificat pel Reial decret 1523/1999, d'1 d'octubre, i Instruccions tècniques complementàries (MI-IP), i al Reglament d'aparells de pressió aprovat pel Reial decret 1244/1979, de 4 d'abril, i instruccions tècniques complementàries (MIE-AP).  
7. La posada en marxa de les torres de refrigeració ha de ser notificada pel titular de la instal·lació a l'administració sanitària competent, com a instal·lacions de risc enfront de legionel·losi d'acord al Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, que establix els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
8. Durant les operacions de càrrega i descàrrega de mercaderies perilloses es compliran els protocols i normes de seguretat respecte a l'ADR, d'acord amb el Reial decret 1566/1999, de 8 d'octubre, de consellers de seguretat per al transport de mercaderies perilloses.   
9. El Programa de vigilància ambiental inclourà les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Així mateix, ha de considerar els plans d'emergència, les operacions de manteniment i les revisions periòdiques exigides per la reglamentació aplicable en matèria de seguretat industrial citades en el punt anterior. També s'inclouran els programes de neteja i els manteniments higienicosanitaris per a les instal·lacions de risc davant de legionel·losi, exigits per Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, i el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'Estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicada a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedix, l'aplicació de nous condicionants.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5341, del 07-09-2006 (2006/10117)

RESOLUCIÓN de 21 de julio de 2006, de la Dirección General de Calidad Ambiental, por la que se otorga a la empresa Biodiesel Alicante, SL, la autorización ambiental integrada para una industria de producción de biodiesel a partir de aceites vegetales, en el término municipal de Alicante.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5341

Fecha DOGV
:   07-09-2006

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - C) AUTORIZACIONES ADMINISTRATIVAS

Número del documento
:   2006/10117

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 21 de julio de 2006, de la Dirección General de Calidad Ambiental, por la que se otorga a la empresa Biodiesel Alicante, SL, la autorización ambiental integrada para una industria de producción de biodiesel a partir de aceites vegetales, en el término municipal de Alicante. [2006/10117]  
Vistos los documentos obrantes en el expediente 050/05 IPPC, instruido a instancia de la empresa Biodiesel Alicante, SL, con el fin de obtener la autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de biodiesel a partir de aceites vegetales, se emite la presente resolución de conformidad con los siguientes,  
Antecedentes de hecho  
Primero. Con fecha 28 de septiembre de 2005, D. Juan Carlos Jiménez Sánchez en representación de la empresa Biodiesel Alicante, SL, con CIF B-54021563 y con emplazamiento previsto en el muelle nº 19 del puerto de Alicante, presenta en la Conselleria de Territorio y Vivienda, solicitud de Autorización Ambiental Integrada para la industria de fabricación de biodiesel a partir de aceites vegetales, que se detalla en el Anexo I.  
Segundo. Con fecha 13 de octubre de 2005, la empresa presenta a requerimiento de la Conselleria, la documentación necesaria para la admisión a trámite de la solicitud.  
Con fecha 17 de octubre de 2005, la Conselleria comunica a la empresa la admisión a trámite de la solicitud y remite la documentación a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada.  
Tercero. Con fecha 26 de diciembre de 2005 la empresa presenta el informe urbanístico emitido por el Ayuntamiento de Alicante con fecha 15 de noviembre de 2005, en el que informa que la mercantil Biodiesel Alicante, SL, pretende la instalación en el muelle 19 del puerto de Alicante, actualmente en construcción, en una parcela de 30.217 m². Este muelle forma parte de la ampliación prevista en el Plan de Utilización de los Espacios Portuarios (PUEP). Posteriormente se ha redactado un expediente de Homologación y la Tercera Modificación Puntual del Plan Especial del Puerto con objeto de establecer una ordenanza urbanística a los terrenos de dominio público portuario ganados al mar a consecuencia de la ejecución de las obras de ampliación. Todos estos documentos se encuentran tramitándose actualmente. La Tercera Modificación Puntual incorpora al mencionado muelle al sector 3MP, asignándoles unas ordenanzas y usos específicos. Por todo ello se infiere que en el caso de aprobarse la Tercera Modificación Puntual del Puerto los terrenos elegidos para la instalación de la planta contaría con los requisitos urbanísticos necesarios para la implantación de la actividad solicitada.  
Cuarto. Con fecha 28 de noviembre de 2005, se recibe informe de la Autoridad Portuaria de Alicante en el que requiere información complementaria al promotor en materia de vertidos accidentales de sustancias peligrosas al medio marino.  
Con fecha 12 de diciembre de 2005 el Servicio de Residuos Urbanos informa sobre la no aplicación de lo dispuesto en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la determinación de suelos contaminados.  
Con fechas 2 de noviembre de 2005, 16 y 20 de enero de 2006, 7 y 9 de febrero de 2006 la empresa entrega nueva documentación, a requerimiento de esta Conselleria.  
Quinto. Con fecha 17 de febrero de 2006 se somete a información pública el expediente de referencia, durante un periodo de 30 días hábiles, de acuerdo con lo establecido en el artículo 16 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, desarrollada por el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, publicando anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV nº 4.946).  
Durante el periodo de información pública no se presentan alegaciones al proyecto en el Ayuntamiento de Alicante, constando en el expediente el certificado de la información pública.  
Con fecha 12 de junio de 2006 se reciben en esta Dirección General las alegaciones presentadas en la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda con fecha 24 de marzo de 2006, por doña Susana Sánchez Navarro, Concejala Portavoz del Grupo Municipal de Esquerra Unida-L'Entesa en el Ayuntamiento de Alicante.  
Sexto. Transcurrido el periodo de información pública y según lo dispuesto en el artículo 18 de la Ley 16/2002, el expediente se remite al Ayuntamiento de Alicante, con fecha 5 de abril de 2006, al objeto de emitir informe sobre los aspectos de su competencia en el plazo de 30 días desde su recepción, prosiguiéndose las actuaciones.  
Asimismo, se solicita nuevo informe a todas aquellas Administraciones Públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada sobre la adecuación del proyecto a todos aquellos aspectos que sean de su competencia.   
Séptimo. Con fecha 22 de febrero de 2006 se aprueba definitivamente la Modificación Puntual número 3 del Plan Especial del Puerto de Alicante, mediante Resolución del conseller de Territorio y Vivienda. El objeto es la modificación del vigente Plan Especial del Puerto de Alicante a fin de incluir en el mismo los terrenos ganados al mar como consecuencia de la ejecución de las obras de ampliación del Puerto, cuya finalidad es la creación de una nueva Dársena Oeste mediante la construcción de los muelles denominados 19, 21, 23 y 25. (BOP Alicante, 24 abril 2006, nº 93).  
Octavo. Con fecha 23 de junio de 2006 la Dirección General de Gestión del Medio Natural emite la Declaración de Impacto Ambiental, en la que estima aceptable, a solo efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de una .Planta de producción de biodiesel a partir de aceites vegetales. promovido por Biodiesel Alicante, SL en el muelle nº 19 del Puerto de Alicante, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en el Estudio de Impacto Ambiental y en la documentación presentada, además de cumplirse las condiciones indicadas en el Anexo II de la presente resolución.  
Con fechas 20 de junio y 10 de julio de 2006 la empresa presenta en la Conselleria de Territorio y Vivienda, a petición de ésta, nueva documentación complementaria, que se remite a los organismos que intervienen en el trámite.  
Noveno. Con fecha 17 de julio de 2006 se realiza el trámite de audiencia al interesado.  
Décimo. Con fecha 19 de julio de 2006 la empresa presenta en la Conselleria de Territorio y Vivienda documentación necesaria para la resolución del expediente.  
Undécimo. Con fecha 20 de julio de 2006 el Ayuntamiento de Alicante emite informe sobre la idoneidad de la documentación técnica del proyecto de referencia, en virtud del artículo 15 del Decreto 40/2004, manifestando que la documentación técnica aportada se considera suficiente a efectos municipales, si bien deberán aplicarse las medidas correctoras necesarias para que la construcción de las instalaciones y su posterior funcionamiento se adecuen a lo establecido por el Plan General Municipal de Ordenación y demás Ordenanzas Municipales en vigor.  
Asimismo, se han incorporado al expediente los informes emitidos por la Autoridad Portuaria de Alicante, el Servicio de Residuos Industriales y el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.  
A los anteriores hechos son de aplicación los siguientes,  
Fundamentos de derecho  
Primero. De acuerdo con el artículo 9 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, las actividades que aparecen en el Anejo 1 de dicha Ley, están sujetas a autorización ambiental integrada.  
La instalación de referencia está incluida en el epígrafe 4.1.b del Anejo 1 de la Ley 16/2002.   
Segundo. La tramitación del expediente se ha realizado según lo previsto en los artículos 14 y siguientes de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, desarrollada por el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Tercero. En la Comunidad Valenciana el órgano competente para otorgar la autorización ambiental integrada es la Conselleria de Territorio y Vivienda, de acuerdo con el artículo 3.h de la Ley 16/2002 y el Decreto 8/2004, de 3 de septiembre, del Presidente de la Generalitat Valenciana, por el que se asignan competencias a las Consellerias.   
Por otro lado, de conformidad con el artículo 15 del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, y su Orden de desarrollo de 9 de septiembre de 2003, corresponde a la Dirección General de Calidad Ambiental, ejercer las competencias en materia de control integrado de la contaminación.  
Visto cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, con el visto bueno del Jefe de Área de Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que me confiere el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria Territorio y Vivienda, resuelvo:  
Primero. Conceder a Biodiesel Alicante, SA, la autorización ambiental integrada para las instalaciones destinadas a la fabricación de biodiesel a partir de aceites vegetales, a desarrollar en la planta proyectada en el Puerto de Alicante, referente al .Proyecto Básico de solicitud de Autorización Ambiental Integrada. de diciembre de 2003, suscrito por D. Alejandro Huerga Fernández y visado por el Colegio Oficial de Ingenieros Industriales de Alicante con fecha 22 de septiembre de 2005, quedando inscrita en el Registro General de Instalaciones IPPC de la Comunidad Valenciana con el número 037-06/AAI/CV, condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:  
1. Valores Límite de Emisión.  
1.1. Emisiones atmosféricas.  
1.1.1. Emisiones canalizadas:  
Las emisiones correspondientes a la caldera con quemador mixto gas natural/gasoil/biodiesel, de 14 t/h de producción de vapor utilizada para calentar, por intercambio de calor, las diferentes corrientes de fluido antes de los procesos de pretratamiento, transesterificación, secado del biodiesel y destilación para recuperación de metanol, cumplirán los siguientes valores límite de emisión:  
CONTAMINANTES LÍMITES DE EMISIÓN  
CO 625 mg/Nm³   
NOX 616 mg/Nm³   
SO2 200 mg/Nm³  
Partículas 120 mg/Nm³  
Opacidad 2 EB  
Las concentraciones medidas siempre estarán referidas a condiciones normales de presión y temperatura (101,3 kPa, 273 K), en base seca y para un contenido de O2 del 15%.  
1.1.2. Emisiones difusas:  
Las emisiones de metanol serán tales que los niveles de inmisión resultantes no rebase la treintava parte de las concentraciones máximas permitidas en el ambiente interior, especificadas en el Real Decreto 374/2001, de protección de la salud y seguridad de los trabajadores contra los riesgos relacionados con los agentes químicos durante el trabajo:  
CONTAMINANTE LÍMITE DE EMISIÓN  
 (ambiente interior de trabajo)  
Metanol 8,7 mg/Nm³  
1.1.3. Emisiones sonoras.  
Se adoptarán las medidas necesarias en la instalación para evitar que se transmitan al entorno niveles superiores a los establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
En particular, los límites sonoros establecidos en la Ley 7/2002, para zonas de uso industrial, son:  
DIURNO NOCTURNO  
70 dB(A) 60 dB(A)  
Estos límites podrán ser modificados si tras la adaptación de la Ordenanza Municipal de Alicante, en ella se fijaran unos valores más restrictivos.  
1.2. Vertidos.   
Los efluentes procedentes de la instalación y que se viertan a la red de saneamiento municipal no deberán sobrepasar, en cuanto a sus características, las limitaciones establecidas en la Ordenanza Municipal de Vertidos al Alcantarillado (B.O.P. nº 90, de 21 de abril de 1987).  
En el plazo máximo de un mes después de la puesta en marcha de las instalaciones deberá presentar una caracterización de los efluentes generados en la instalación. Las tomas de muestras se realizarán en las arquetas de registro que deberá disponer la instalación antes de la conexión a la red de alcantarillado. A la vista de los resultados obtenidos se establecerán las condiciones de control y se revisarán los límites de vertido, en su caso.  
Deberá cumplir los siguientes valores límite de vertido a la red de saneamiento:  
PARÁMETRO LÍMITE  
Temperatura 50ºC  
Sólidos en suspensión 1.000 mg/l  
Sólidos decantables 20 mg/l  
pH 5,5-10  
Cloruros 1.600 mg/l de Cl  
Sulfatos 1.000 mg/l de SO4  
Fosfatos 100 mg/l de PO4  
Fluoruros 9 mg/l de F  
Cianuros 1 mg/l de Cn  
Hierro 10 mg/l de Fe  
Manganeso 1 mg/l de Mn  
Arsénico 1 mg/l de As  
Boro 3 mg/l de B  
Plomo 0,6 mg/l de Pb  
Selenio 1 mg/l de Se  
Cobre 1 mg/l de Cu  
Zinc 10 mg/l de Zn  
Níquel 4 mg/l de Ni  
Cadmio 1 mg/l de Cd  
Mercurio 0,1 mg/l de Hg  
Cromo total 5 mg/l de Cr  
Cromo hexavalente 0,6 mg/l de Cr  
Fenoles 5 mg/l de Fenol  
Grasas 200 mg/l de Cd  
Detergentes biodegradables 10 mg/l de Cd  
D.B.O. 5 1.000 mg/l de Oxígeno  
Nitrógeno Amoniacal 25 mg/l   
Hidrocarburos halogenados 1 mg/l  
Hidrocarburos 25 mg/l  
No se permite el envío directo al alcantarillado de gases procedentes de escapes de motores de explosión, ni de humos procedentes, mediante aparatos extractores, de industrias, explotaciones o servicios.  
Quedan prohibidos los vertidos periódicos o esporádicos cuyos caudales excedan del quíntuplo del valor promedio del día, en un intervalo de 15 minutos, o del cuádruplo de una hora.  
Deberá presentar el certificado de conexión a la red de alcantarillado del polígono, cuando se disponga del mismo.  
En ningún caso se verterán las aguas, sanitarias, pluviales o de proceso, al medio marino, sin el preceptivo permiso.  
La planta deberá disponer de barreras de contención suficientes para posibles derrames al medio marino, así como de sistemas para la extracción de los mismos.  
La planta dispondrá de tres redes de saneamiento diferenciadas: la red de aguas pluviales limpias, de pluviales potencialmente contaminadas y de industriales.   
Las aguas pluviales limpias verterán a la red de saneamiento del polígono, disponiéndose de arqueta de registro para control.  
Las aguas residuales procedentes del proceso de fabricación de biodiesel, purgas de la caldera de vapor, purgas del circuito de la torre de refrigeración, aguas fecales, limpieza de equipos e instalaciones y efluentes generados en el laboratorio, se verterán a la red de saneamiento del polígono, previo tratamiento y depuración en la planta de tratamiento de aguas residuales de la factoría, disponiéndose de arqueta de registro para control previo al vertido.  
La planta dispondrá de redes de drenaje de las aguas pluviales contaminadas procedentes de los cubetos de depósitos y tanques de almacenamiento de materias primas y productos, de la zona de proceso y de la zona de carga y descarga, que se canalizarán a una balsa de homogeneización, a modo de retención de las mismas, para tratarlas posteriormente en un desarenador y desengrador, al objeto de eliminar los lodos, aceites, grasas e hidrocarburos. Las aguas resultantes se verterán a la red de saneamiento del polígono, disponiéndose de arqueta de registro para control previo al vertido.  
2. Protección del suelo y de las aguas subterráneas.  
La planta se ubicará sobre un terreno artificial ganado al mar, por consiguiente no se producirá afección al suelo como tal sino a un material de relleno antrópico que descansa sobre el medio marino.   
Todos los tanques y depósitos de almacenamiento de materias primas, productos y biodiesel se ubicarán en el interior de cubetos estancos de seguridad, que asegurarán la retención de posibles fugas o derrames.  
Deberá desarrollar un plan de mantenimiento y limpieza de los cubetos de seguridad que albergan los tanques y depósitos de almacenamiento de materias primas y productos, donde se contemple la gestión de las aguas pluviales recogidas en el interior de los mismos, al objeto de que se asegure que todos los efluentes líquidos que puedan presentar algún grado de contaminación sean tratados adecuadamente.  
No se podrán ejecutar pozos, zanjas, galerías, conducciones, emisarios o cualquier otro dispositivo destinado a la captación de agua del medio marino, sin el preceptivo permiso.  
3. Procedimientos y métodos de gestión de residuos.  
La actividad está sujeta a los requisitos establecidos en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, y en el Real Decreto 833/1988 de 20 de julio, sobre el Reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, modificado por el Real Decreto 952/1997.  
3.1. Producción de residuos.  
Se inscribe a la empresa en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos de la Comunidad Valenciana con el número 03/14496.  
En el plazo máximo de tres meses desde el inicio de la actividad deberá proceder a lo siguiente:  
Respecto a los documentos de aceptación emitidos por parte de los gestores autorizados a la recogida de los residuos generados en el centro, deberá presentar los documentos originales actualizados referentes a todos los residuos, o en su defecto fotocopias debidamente compulsadas.  
Deberá proceder a la caracterización de la fase pesada de la reacción de transesterificación que contiene metanol y catalizador alcalino (metilato sódico), que se reutiliza en la etapa neutralización alcohólica con la finalidad de reducir el consumo de reactivos.  
Respecto a los desechos del pretratamiento del aceite (gomas), deberá proceder a la caracterización y gestión en función de su naturaleza, siendo entregados a un gestor autorizado cuando tenga la caracterización de residuo de acuerdo con la legislación.  
Los residuos no peligrosos se entregarán a gestor autorizado para esta actividad.  
4. Sistemas y procedimientos para el tratamiento de emisiones y residuos, con especificación de la metodología de medición, su frecuencia y los procedimientos para evaluar las mediciones.  
4.1. Control de emisiones atmosféricas.  
Deberá presentar mediciones realizadas por una Entidad Colaboradora en materia de Calidad Ambiental (E.C.M.C.A.), tras el periodo de puesta en funcionamiento de la instalación, para comprobar que se cumplen los límites autorizados.  
La periodicidad mínima de control de las emisiones por Entidad Colaboradora en Calidad Ambiental en el foco de la caldera de vapor, según el caudal emitido, será:  
Caudal Periodicidad  
Q > 10.000 Nm³/h Bienal  
10.000 Nm³/h > Q Trienal  
La caldera de producción de vapor estará provista de un decantador de partículas en suspensión de los gases procedentes de la combustión. Las cenizas recogidas se gestionarán adecuadamente. Los gases de escape serán liberados de modo controlado, en concreto, la evacuación de humos al exterior se realizará mediante una chimenea de tiro forzado de 2 metros de altura desde la cumbrera.  
Los focos canalizados, deberán tener la situación, disposición, dimensión y accesos correspondientes de acuerdo con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial. En particular, las características y distribución de los focos emisores a la atmósfera será tal que garantice una correcta dispersión de los contaminantes emitidos. Más concretamente, su altura no solamente deberá cumplir lo establecido en la Orden 18 de octubre de 1976, sino que se recomienda que ésta sea tal que en una distancia equivalente a diez veces la altura del punto de vertido de un foco no existan otras estructuras de altura superior a la del propio foco menos dos metros, que produzcan un apantallamiento, que dificulte la dispersión, justificando técnicamente la influencia del efecto down-wash (turbulencia o rebufo).  
Se deberán vigilar todos aquellos focos de emisiones difusas al objeto de que no se originen fugas. Del mismo modo se deberán tomar las medidas necesarias para evitar la emisión de gases en los equipos del proceso de producción de biodiesel y purificación de la glicerina.  
Para evitar emisiones de metanol y metilato sódico (solución de metilato sódico en metanol al 30%) en operaciones de carga y descarga y manipulación en proceso, todos los depósitos, reactores y sistemas de suministro donde intervengan estas sustancias, serán sistemas cerrados y estarán provistos de una inertización con nitrógeno. El aire de salida de estos sistemas se canalizará a un sistema de criocondensación, que empleará como agente de refrigeración nitrógeno líquido, donde el metanol se condensará para su recuperación y posterior reutilización. Las emisiones de nitrógeno generadas durante la fase de inertización también se conducirán al sistema de criocondensación. De este modo no existirán venteos susceptibles de emitir emisiones de COV's.  
Tras la puesta en marcha de las instalaciones se presentarán mediciones de carbono orgánico total (C.O.T.) de todos los focos de emisión de metanol (tanque de metanol, tanque de metilato sódico y torre de recuperación de metanol), realizadas por una E.C.M.C.A.  
Asimismo se presentará un balance de masas de metanol al objeto de verificar la cantidad emitida.  
En función de los resultados obtenidos, esta Dirección General establecerá la periodicidad de control de las emisiones de COV's.  
Si con el funcionamiento las instalaciones resultan emisiones a la atmósfera no previstas inicialmente, se deberán incluir en el análisis de las emisiones y adoptar las medidas correctivas oportunas.  
Asimismo, deberá notificar a la Dirección General de Calidad Ambiental, una vez al año, los datos sobre las emisiones al aire de la instalación, mediante el Registro de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER), de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002 y de la Decisión 2000/479/CE, de 17 de julio de 2000.  
4.2. Control de vertidos.  
Se realizarán controles periódicos de las canaletas que transportan el agua residual industrial desde todos los focos de generación hasta la EDAR de la factoría y la balsa de homogeneización, que será perfectamente impermeable.  
El titular de la instalación deberá desarrollar y llevar a cabo un plan de mantenimiento de los equipos y sistemas implicados en la depuración de aguas, al objeto de garantizar su correcto funcionamiento.  
Deberá notificar a la Dirección General de Calidad Ambiental, una vez al año, los datos sobre las emisiones al agua de la instalación, mediante el Registro de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER), de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002 y de la Decisión 2000/479/CE, de 17 de julio de 2000.  
4.3. Control de residuos.  
Los residuos podrán ser almacenados durante un periodo igual o inferior a seis meses, en el caso de peligrosos, e inferior a dos años en al caso de no peligrosos, tras el cual deben ser entregados a gestor autorizado. Este almacenamiento temporal de residuos peligrosos se realizará segregado por tipo de residuo, deberá estar convenientemente señalizado y se realizará en lugar techado, con suelo impermeable y sistemas de recogida de derrames accidentales, tales como arqueta ciega no conectada a la red de alcantarillado y bandejas de recogida. Asimismo la zona de almacenamiento deberá estar incluida en el sistema general de protección contra incendios de la industria.  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos, se contará con cubetos o recipientes de recogida de posibles derrames, que deben tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga aumento de su peligrosidad o dificulte su gestión.  
Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales durante la manipulación de los diversos residuos líquidos. El absorbente contaminado se gestionará como residuo peligroso.  
El envasado y etiquetado de los residuos será conforme a lo expuesto en los artículos 13 y 14 del Real Decreto 833/1988, Reglamento de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Asimismo dispondrá de un Registro donde conste la cantidad, naturaleza, identificación, origen y fecha de generación y entrega a gestor autorizado, así como el número de documento de control y seguimiento utilizado, en su caso, y el gestor al que se entrega el residuo.  
Cualquier variación significativa en la producción de residuos peligrosos, así como de su destino final o la capacidad de las instalaciones que se autorizan, deberá ser comunicado a la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria de Territorio y Vivienda, no siendo de aplicación para los residuos generados como consecuencia de actividades de mantenimiento o limpieza de la maquinaria e instalaciones Se entenderán por variaciones significativas aquellas superiores al 10%.  
Entregará los residuos peligrosos a gestores que dispongan de la correspondiente autorización administrativa para la gestión de estos residuos.  
Cada cuatro años se deberá elaborar un plan de Prevención y Reducción de Residuos Peligrosos que se presentará en la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Anualmente cumplimentará la declaración anual de productor de residuos peligrosos y no peligrosos, que será remitida a la Dirección General de Calidad Ambiental antes del 1 de marzo de cada año. En dicha declaración se especificará el origen y cantidad de los residuos producidos, el destino dado a cada uno de ellos y la relación de los que se encuentran almacenados temporalmente, así como las incidencias relevantes que se hayan podido producir, todo ello relativo al año objeto de la declaración.  
4.4. Control de ruido.  
Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior deberá cumplirse lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
Se realizarán auditorías acústicas al inicio del ejercicio de la actividad o puesta en marcha, y al menos cada cinco años. Los certificados de los resultados obtenidos en las auditorías acústicas constituirán el Libro de Control, que deberá estar a disposición de la administración.  
La auditoría acústica deberá ser realizada por una Entidad Colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica, de acuerdo con lo establecido en el Decreto 229/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su Registro.  
5. Medidas a adoptar en situaciones distintas de las normales que puedan afectar al medio ambiente.  
Se llevarán a cabo todas las medidas necesarias para que quede garantizada la protección del medio ambiente y la salud de las personas ante cualquier situación fuera de la normalidad en cuanto al funcionamiento de las instalaciones.  
Asimismo, cuando se determine el cese de alguna de las unidades, se procederá al desmantelamiento de las instalaciones, siguiendo el plan de actuación indicado en el proyecto y de acuerdo a la normativa vigente, de forma que el terreno quede en las mismas condiciones que antes de iniciar dicha actividad y no se produzca ningún daño sobre el suelo y su entorno.  
6. Declaración de Impacto Ambiental.  
Se cumplirán las condiciones establecidas en la Declaración de Impacto Ambiental emitida por la Dirección General de Gestión del Medio Natural de fecha 23 de junio de 2006, que se adjunta en el Anexo II de la presente resolución.  
7. Otras condiciones.  
Deberán aplicarse las medidas correctoras necesarias para que la construcción de las instalaciones y su posterior funcionamiento se adecuen a lo establecido por el Plan General Municipal de Ordenación y demás Ordenanzas Municipales en vigor. En concreto, deberán tenerse especialmente en cuenta lo especificado por PGMO en el capítulo 1º del Título IV referente a Impacto Ambiental, y capítulo 6º del Título III referente a Condiciones de Calidad y Confort.   
Se estará a lo dispuesto en el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
Deberá cumplir con lo dispuesto en la Ley 11/1997, de Envases y Residuos de Envases y el Real Decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se desarrolla el Reglamento para el desarrollo de la citada Ley, en su caso.  
La industria y sus instalaciones se ajustarán a las condiciones indicadas en el proyecto técnico en los aspectos no fijados en esta resolución.  
Se cumplirán todas las disposiciones aplicables para garantizar la seguridad, la salud de las personas y el medio ambiente.  
Se comprobará en el control inicial que se han realizado las medidas previstas en el proyecto.  
Segundo. La autorización ambiental integrada se renovará, en los aspectos medioambientales, en el plazo máximo de 8 años, salvo que se produzcan antes de dicho plazo modificaciones sustanciales que obliguen a la tramitación de una nueva autorización o que se incurra en alguno de los supuestos de modificación de oficio recogidos en el artículo 26 de la Ley 16/2002, de 1 de julio.  
La renovación deberá solicitarse con una antelación mínima de diez meses antes del vencimiento del plazo de vigencia de la autorización ambiental integrada.  
Tercero. En relación con el certificado de adecuación del proyecto, el titular dará cuenta de las instalaciones de la actividad a la Dirección General de Calidad Ambiental a efectos del reconocimiento correspondiente, presentándose previamente una certificación, emitida por técnico competente y visada, en la que se acredite que las instalaciones y la actividad se ajustan al proyecto presentado y autorizado o a sus reformados posteriores también autorizados, y que se han efectuado todos los controles, mediciones, análisis y comprobaciones con resultado satisfactorio, que se determinen en el citado proyecto, sus reformados ó en las normativas que le sean aplicables, así como aquellos otros certificados previstos en las disposiciones que se hayan integrado.  
Cuarto. Esta autorización queda condicionada a la visita de comprobación y a la obtención del informe favorable correspondiente al cumplimiento de los requisitos establecidos en la presente resolución. Se realizará a la puesta en marcha de las instalaciones y por personal de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Quinto. La Administración dejará sin efecto la presente resolución en el momento en que observe cualquier incumplimiento de las condiciones impuestas en la misma, previa audiencia del interesado.  
Sexto. El titular de las instalaciones objeto de la presente resolución, además de las obligaciones que con carácter general establece la Ley 16/2002, deberá:  
1. Cumplir las obligaciones de control y suministro de información previstas por la legislación sectorial aplicable y por la propia autorización ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Dirección General de Calidad Ambiental cualquier modificación, sustancial o no, que se proponga realizar en la instalación, la transmisión de su titularidad o cualquier incidente o accidente que pueda afectar al medio ambiente.  
3. Prestar la asistencia y colaboración necesarias a quienes realicen las actuaciones de vigilancia, inspección y control.  
Séptimo. En todo lo no especificado en esta resolución, se estará a todas y cada una de las condiciones estipuladas por la normativa vigente en materia de residuos, vertidos, contaminación atmosférica, acústica, impacto ambiental y accidentes graves, así como cualquier otra que pueda dictar la administración en el desarrollo de la actividad en materia de protección ambiental.  
Contra esta resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá presentar recurso de alzada ante la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda en el plazo de un mes desde el siguiente al de la recepción de la presente notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.  
Valencia, 21 de julio de 2006.. El director general de Calidad Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro.  
ANEXO I  
Descripción del proyecto  
Biodiesel Alicante, SL proyecta la construcción y puesta en marcha de una factoría de producción de biodiesel y glicerina a partir de aceites vegetales, tales como soja, palma o colza en una zona situada en el muelle 19 del puerto de Alicante, actualmente en construcción, en una parcela de 30.217 m². El objeto del presente proyecto es la obtención de la Autorización Ambiental Integrada para las nuevas instalaciones.  
Este muelle forma parte de la ampliación prevista en el Plan de Utilización de los Espacios Portuarios (PUEP), concretamente de la Modificación Puntual número 3 del Plan Especial del Puerto de Alicante, aprobada mediante Resolución del conseller de Territorio y Vivienda de 22 de febrero de 2006. Entre los usos propuestos del muelle 19 se encuentra la producción industrial.  
La capacidad de producción prevista es de 200.000 toneladas/año de biodiesel y 23.000 toneladas/año de glicerina.  
Los consumos previstos de materias primas son:  
. Aceite vegetal de 210.000 t/año  
. Metanol: 19.867 t/año  
. Metilato sódico: 3.340 t/año  
. Hidróxido de sodio: 6,2 kg/t biodiesel  
. Nitrógeno: 1 Nm³/t biodiesel  
. Ácido clorhídrico: 9 kg/t biodiesel  
. Ácido fosfórico: 3.2 kg/t biodiesel  
. Ácido cítrico: 0.7 kg/t biodiesel  
. Ácido p-tolueno sufónico: 0.19 kg/t biodiesel  
El consumo previsto de energía eléctrica es de 25.5 kWh.  
La planta constará de las siguientes zonas diferenciadas:  
. Edificio de oficinas.  
. Área de proceso.  
. Áreas de almacenamiento de materias primas y productos (1 tanque de almacenamiento de gasóleo de 1.000 m³, 1 tanque mezclador de biodiesel y gasóleo de 600 m³, 1 tanque de almacenamiento de la mezcla biodiesel y gasóleo, 2 tanques de biodiesel de 4.500 m³/ud, 7 tanques de aceite bruto de 4.500 m³/ud, 1 tanque de glicerina de 2.500 m³ y 1 tanque de gomas de 1.000 m³).   
. Almacenamiento de materias primas auxiliares (1 tanque de metanol de 275 m³ y 1 tanque de metilato sódico de 25 m³).  
. Área de auxiliares (sala de compresores, sala de calderas, sala de desclasificación y tratamiento para el agua de proceso, grupo de bombeo y depósito de agua contr-incendios), cuartos eléctricos y celdas para la estación transformadora eléctrica y almacén de residuos).  
. Estación de carga y descarga.  
. Planta de tratamiento de aguas residuales.  
El proceso productivo consta de las siguientes etapas:  
. Desgomado. El aceite crudo se calienta con vapor y se mezcla con ácido fosfórico. La mezcla se envía al mezclador centrífugo para eliminar las desgomar el aceite. Se adiciona hidróxido sódico diluido en agua caliente para neutralizar el ácido y eliminar los ácidos grasos libres. La corriente de aceite, ácido y sosa se centrifuga para separar las gomas y los jabones. Las gomas se bombean al tanque de almacenamiento.  
. Neutralización alcohólica. El aceite se calienta y se trata con una mezcla de ácido fosfórico concentrado y metanol, al objeto de eliminar los fosfátidos no hidratables. En una segunda etapa se neutralizan los ácidos grasos mediante una fase alcalina de glicerina y metanol. La fase pesada de la reacción de transesterificación que contiene metanol y catalizador alcalino se reutiliza en esta etapa. En una centrífuga se separa el aceite de la fase glicerinosa, que arrastra gomas, ácidos grasos libres, jabones y otras impurezas. La fase glicerinosa se envía a la planta de tratamiento de glicerina, donde se obtienen dos corrientes, una de glicerina y otra de materia grasa y jabones que se esterifican y se vuelven a introducir en la etapa de neutralización alcohólica. Finalmente el aceite se seca mediante la extracción del agua.  
. Transesterificación. En un mezclador continuo se mezcla el aceite con el metanol y el catalizador (metilato sódico) y se calienta a 60ºC. La mezcla se alimenta a las columnas de reacción donde se produce la transesterificación. La fase ligera formada por ésteres metílicos se someten a una segunda etapa de transesterificación. El metiléster se lava con agua acidulada con ácido cítrico. Finalmente se seca el biodiesel y se refrigera para su almacenamiento.  
. Tratamiento de glicerina/agua. La mezcla metanol-glicerina-agua procedente del proceso de transesterificación se mezcla con ácido clorhídrico y posteriormente se separan los ácidos grasos por flotación. La mezcla metanol-glicerina se envía a la planta de recuperación de metanol. Se emplea hidróxido sódico para neutralizar.  
. Recuperación de metanol. El exceso de metanol de la transesterificación se destilará en una columna de destilación y una vez condensado se reutilizará de nuevo en el proceso. Los fondos de columna (aguas glicerinosas) se bombean a la planta de evaporación de glicerina.  
. Esterificación. En un reactor batch se produce la reacción de esterificación entre los ácidos grasos libres y metanol en presencia de un catalizador, y se obtienen como productos agua y metil éster de ácidos grasos fuera de especificaciones que se mezcla con el aceite de alimentación de la transesterificación. Debido al riesgo de explosión por atmósferas de metanol, esta unidad se equipa con apagallamas en venteos.  
. Evaporación de la glicerina. Los fondos de la rectificación de metanol se concentran en un evaporador. Hay un flujo de aguas glicerinosas, que tras la evaporación generan un producto de glicerina concentrada al 80%.  
La alimentación de agua bruta a la Unidad se realizará a partir de la red de aguas del polígono. Se dotará de un tanque pulmón a partir del cual se distribuirá a las diferentes secciones de la Unidad. La mayor parte del agua aportada al proceso proviene de la recirculación del agua usada que se trata posteriormente en la unidad de tratamiento de aguas.  
Se dispondrá de una unidad de agua caliente (90-95ºC) para utilizarla en el proceso.  
El proceso requiere la instalación de una caldera de producción de vapor, que estará provista de un decantador de partículas en suspensión de los gases procedentes de la combustión, que se gestionarán adecuadamente. La evacuación de humos al exterior se realizará mediante una chimenea de tiro forzado de 2 metros de altura desde la cumbrera.  
El agua de aporte a la caldera, la torre de refrigeración y los equipos donde se produce el lavado de corrientes se tratará previamente en un equipo descalcificador, cuya una capacidad de tratamiento es de 20 m³ /h.  
Se dispondrá de un depósito de nitrógeno almacenado en estado líquido de 5.000 litros a una temperatura de .196ºC y a una presión de 18.5 bar.  
La instalación necesita una aportación de agua refrigerada para los condensadores del proceso. Esta aportación se realizará a una temperatura máxima de 30ºC y su caudal será de 20 m³/h. Para evitar este consumo horario se ha previsto la instalación de una torre de refrigeración que permita recircular el agua en circuito cerrado disminuyendo el caudal d aportación hasta 3-5%.  
El exceso de metanol obtenido en las etapas de transesterificación se destilará en una columna de destilación con el objeto de recuperarlo e introducirlo de nuevo en el proceso.  
Para evitar emisiones de metanol, todos los depósitos, reactores y sistemas de suministro donde intervenga el metanol, serán sistemas cerrados y estarán provistos de una inertización con nitrógeno. El aire de salida de estos sistemas se canalizará a un refrigerador de aire, donde el metanol se condensará para su reutilización.  
Para evitar posibles vertidos contaminantes a la red de saneamiento se construirá un cubeto de retención de líquidos en la zona de almacenamiento que contará con un sistema de canalización, de manera que los vertidos líquidos vayan a parar a un depósito subterráneo. Asimismo se dispondrá de sistemas de control automáticos de los niveles de líquidos.  
Las aguas pluviales limpias se verterán directamente a la red de saneamiento y las aguas industriales se canalizarán a la depuradora de la factoría, donde se llevará a cabo una primera homogeneización, un pretratamiento físico-químico (coagulación, floculación y flotación), y un tratamiento biológico final mediante fangos activados, para su posterior vertido a la red de saneamiento.  
Como consecuencia de las operaciones de la planta se prevé producir una cantidad de residuos peligrosos inferior a 10 toneladas anuales, lo que requiere el pago de una tasa y la inscripción en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos de la Comunidad Valenciana.  
ANEXO II  
Condicionado de la declaración de impacto ambiental  
1. El acopio de materiales de construcción se realizará de forma que se reduzca la emisión de polvo en las zonas autorizadas por la Dirección de Obra y, si fuera necesario, bajo cubierta. Con este mismo fin, se exigirá a los transportistas la colocación de lonas protectoras sobre la carga del vehículo cuando se transporten materiales pulverulentos, así como, el riego de viales y accesos por donde deban circular camiones y maquinaria durante los trabajos de obra.  
2. Se prohíbe el vertido al mar o a la red de alcantarillado de cualquier tipo de residuo o material de construcción durante los trabajos de obra. Se dispondrán contenedores adecuados y específicos a cada tipo de residuo de obra que se gestionarán de acuerdo a la legislación vigente.   
3. Concluidas las obras de construcción se restaurarán, a sus condiciones iniciales, todas las áreas del entorno que se hayan visto alteradas por las mismas, incluyendo la limpieza de los viales y accesos.  
4. Los recipientes para el almacenamiento temporal de residuos peligrosos se etiquetarán reglamentariamente y deberán ser sólidos y resistentes al tipo de residuo contenido. Todos los residuos generados por la actividad se gestionarán conforme a la legislación vigente.  
5. Las aguas residuales generadas por la actividad serán tratadas en la propia estación depuradora de la planta de biodiesel, garantizando unas condiciones de vertido a la red de alcantarillado del puerto conforme a la reglamentación vigente. El tratamiento de las aguas residuales incluirá las derivadas de los procesos de fabricación, de la limpieza de equipos e instalaciones, de purgas y drenajes de equipos y depósitos, y las procedentes del laboratorio. Se prohíbe, genéricamente, el vertido al mar de cualquier residuo, efluente o sustancia contaminante procedente de la actividad sin la correspondiente Autorización Administrativa.  
6. Los almacenamientos de productos químicos y combustibles se ajustarán a lo establecido en la reglamentación aplicable en materia de seguridad industrial. Se dispondrán cubetos de retención de derrames en caso de accidente, sistemas de venteo, canalizaciones y sistemas de drenaje, y medidas contra incendios, conforme al Reglamento de Almacenamiento de Productos Químicos aprobado por el Real Decreto 379/2001, de 6 de abril, e Instrucciones Técnicas Complementarias (MI-APQ), al Reglamento de Instalaciones Petrolíferas aprobado por el Real Decreto 2085/1994, de 20 de octubre, modificado por el Real Decreto 1523/1999, de 1 de octubre, e Instrucciones Técnicas Complementarias (MI-IP), y al Reglamento de Aparatos a Presión aprobado por el Real Decreto 1244/1979, de 4 de abril, e Instrucciones Técnicas Complementarias (MIE-AP).  
7. La puesta marcha de las torres de refrigeración deberá ser notificada por el titular de la instalación a la administración Sanitaria Competente, como instalaciones riesgo frente a legionelosis de acuerdo al Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, que establece los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
8. Durante las operaciones de carga y descarga de mercancías peligrosas se cumplirán los protocolos y normas de seguridad respecto al ADR, de acuerdo al Real Decreto 1566/1999, de 8 de octubre, de Consejeros de Seguridad para el Transporte de Mercancías Peligrosas.   
9. El Programa de Vigilancia Ambiental contemplará las auditorías acústicas exigidas por el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica. Asimismo, deberá considerar los planes de emergencia, las operaciones de mantenimiento y las revisiones periódicas exigidas por la reglamentación aplicable en materia de seguridad industrial citadas en el punto anterior. También se contemplarán los programas de limpieza y los mantenimientos higiénico-sanitarios para las instalaciones de riesgo frente a legionelosis, exigidos por Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, y el Decreto 173/2000 de 5 de diciembre, del Gobierno Valenciano.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberá ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML