Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9258, del 18-01-2022 (2021/12986)

RESOLUCIÓ de 18 d'agost de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte legalització d'explotació de bestiar oví de 3188 caps del terme municipal de Pilar de la Horadada. Expedient 065/2020/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9258

Data del DOGV
:   18-01-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/12986

CVE


Data del document
:   18-08-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Pilar de la Horadada](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 d'agost de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte legalització d'explotació de bestiar oví de 3188 caps del terme municipal de Pilar de la Horadada. Expedient 065/2020/AIA. [2021/12986]  
Declaració d'impacte ambiental.  
Expedient: 65-2020-AIA.  
Títol: Legalització d'explotació de bestiar oví de 3188 caps.  
  
Promotor: Ganadería La Cañada CB.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Pilar de la Horadada.  
Referència òrgan substantiu: 01/2017-LICA.  
Localització: parcel·les 25 i 32 del polígon 8 de Pilar de la Horadada.  
  
Descripció del projecte  
Es pretén la legalització d'una explotació ramadera de bestiar oví, mitjançant l'obtenció de la llicència ambiental.  
Es tracta d'una explotació intensiva consistent en la cria i l'allotjament de bestiar oví en la qual els animals s'allotgen en naus ramaderes multitúnel i parcs de maneig. Per a dur a terme l'activitat es disposa també de sitja-paller, sitja de pinso, caseta del pou, magatzem, bassa per a aigües grises, femer i clos perimetral.  
En l'explotació s'allotjaran 3.188 animals reproductors (1.053 femelles i 135 mascles) i 600 corders que s'encebaran fins a un pes aproximat de 21 kg.  
L'explotació se situa en sòl no urbanitzable comú, a 5,6 km del nucli urbà de Pilar de la Horadada, a 500 m de sòl urbanitzable dotacional (camp de golf amb habitatges dispersos) i a uns 600 m de sòl residencial (habitatges aïllats).  
La superfície total de les parcel·les adscrites a l'activitat és de 38.611 m² de les quals s'empren per a l'activitat 5.038 m² en edificacions (naus, caseta del pou, magatzem, sitja-paller) i 4.692,50 m² en instal·lacions exteriors (depòsit d'aigua, bassa d'aigües grises, femer). La superfície ocupada és del 25,20 % i no se sobrepassa el 50 % d'ocupació màxima establida en la LOTUP. Es desglossen a continuació les dimensions de les diferents infraestructures:  
- Nau d'allotjament: 2x50x40m.  
- Caseta del pou i magatzem: 13x6 m.  
- Depòsit d'aigües: 1.000m³.  
- Bassa d'aigües grises (bassa de reg): 18m³.  
- Sitges de pinso: 3 unitats.  
L'explotació disposa d'aigua procedent d'un pou propi les aigües del qual s'emmagatzemen en el depòsit i des d'on parteix la xarxa de subministrament enterrada. El subministrament elèctric es realitza a través de CTI existent. Es disposa de serveis sanitaris amb connexió a depòsit d'aigües negres.  
Quant a les soleres de les instal·lacions, característica rellevant per a determinar el seu possible impacte ambiental, la documentació tècnica indica que el femer compta amb solera de formigó mentre que la solera dels allotjaments dels animals estan formades per solera de llast compactat sobre la qual es deposita un llit de palla de cereal que permet una absorció completa de les dejeccions líquides.  
El femer tindrà unes dimensions de 25x25 m amb una excavació de 0,5 m sota rasant i muret perimetral de 0,5 m i serà capaç d'albergar 625 m³ de fem i, com s'ha dit, compta amb solera de formigó i arqueta de lixiviats. Aquest femer serà buidat periòdicament per un gestor autoritzat.  
Referent a les aigües pluvials, les procedents de les cobertes són recollides per canalons i conduïdes a la bassa d'aigües grises per a reutilitzar-la.  
Per a realitzar l'activitat productiva en l'explotació es consumeixen anualment 4421,75 m³ d'aigua, 2780,4 kw d'energia i 178,73 t de pinso i es produeixen, segons la documentació tècnica, 956,4 t de fem. Es produeixen a més residus procedents dels tractaments veterinaris dels animals, així com envasos de productes de neteja.  
Es preveu així mateix l'emissió anual de 25.504 kg de metà, 468,4 kg d'amoníac, 425,84 kg d'òxid nitrós, 10,920 kg de diòxid de carboni.  
  
Segons la documentació aportada, el fem produït serà gestionat mitjançant la utilització en explotacions agràries a raó d'una dosi màxima de 170 kg/ha per tractar-se, segons la documentació remesa, d'una zona vulnerable i la resta serà retirada periòdicament per un gestor autoritzat (SANDACH).  
  
Tramitació administrativa  
El 4 d'abril de 2017, el promotor va sol·licitar, segons un informe emés per l'Ajuntament de Pilar de la Horadada, llicència ambiental per a una explotació ramadera.  
El 21 de març de 2019, l'Ajuntament de Pilar de la Horadada remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació del projecte de referència a fi d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental. En observar-se que la documentació remesa no complia els requisits mínims per a l'inici del procediment es va obrir un expedient de consulta (59-2019-AMB). Mitjançant informes de 10 de desembre de 2019 i 29 de juny de 2020 es va informar l'òrgan substantiu sobre el contingut de la documentació que havia de remetre's per a l'inici del procediment ambiental.  
  
El 26 d'agost de 2020, entra en aquest òrgan ambiental la documentació de l'expedient i s'obri l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data de 17 de febrer de 2021, es va sol·licitar documentació addicional al promotor, de la qual cosa es va informar l'òrgan substantiu.  
El 18 de març de 2021, l'òrgan substantiu va remetre la documentació sol·licitada i es va considerar que hi havia suficients els elements de judici per a resoldre.  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de 25 de juny de 2020 i la inserció d'un anunci en la web municipal i en el tauler d'anuncis de l'ajuntament (des del 25 juny fins al 07.08.2020) i la notificació a confrontants. Segons el certificat expedit per l'Ajuntament de Pilar de la Horadada durant el tràmit d'exposició pública no es van presentar al·legacions.  
  
Consideracions ambientals  
L'explotació se situa en sòl no urbanitzable sense règim de protecció, en una zona on predominen els cultius sota coberta. La distància al nucli urbà de Pilar de la Horadada és superior a 2 km per la qual cosa no són esperables impactes sobre la població a causa d'olors o sorolls. En canvi existeixen nuclis aïllats urbans a uns 600 metres i una nova zona residencial que pertany al pla parcial de millora sector hoteler - golf -residencial El Romero situada al nord-est de l'explotació ovina i a una distància escassa (uns 370 metres). En el tràmit d'informació pública no s'han rebut al·legacions per la qual cosa cal suposar que l'explotació actualment no està causant molèsties excessives, fet que no implica que no hagen d'adoptar-se mesures correctores.  
  
L'explotació no està afectada per risc d'inundació. Com que se situa en zona vulnerable a la contaminació d'aigües subterrànies per nitrats es considera necessari augmentar les mesures preventives en les naus per a evitar la contaminació per lixiviats de sòl i aigües subterrànies, de manera que progressivament s'impermeabilitze de manera artificial les soleres de les naus.  
Respecte a la seua ubicació en relació amb els espais naturals protegits en aplicació de directives comunitàries o legislació autonòmica o nacional, ha d'indicar-se que l'espai natural protegit més pròxim és la ZEPA Serra Escalona i Devesa de Campoamor situada a uns 300 metres i sobre la que no és previsible cap mena d'afecció a causa de les característiques de l'activitat desenvolupada. Una vegada consultat el banc de dades de biodiversitat, no s'han localitzat espècies prioritàries en l'àmbit del projecte.  
Respecte al consum de recursos, destaca el consum d'aigua que s'obté d'un pou propi amb una concessió atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Segura de 80.000 m³ per a reg de 19,1 ha. L'ús de l'aigua no compleix els usos autoritzats per la qual cosa haurà de regularitzar-se la situació davant l'òrgan de conca.  
En la fase de funcionament de l'activitat l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EIA) preveu que els impactes ambientals més rellevants es produiran a conseqüència de l'emissió de gasos contaminants, generació d'olors, emissions pulverulentes, sorolls i els derivats de la generació de residus i subproductes.  
Es realitza un extracte dels impactes considerats en l'EIA:  
A) Fase d'explotació:  
- Atmosfera: Es produirà un impacte compatible. No s'esperen molèsties rellevants per olors a causa de la renovació de l'aire que es produeix en les naus i a la dispersió d'aquest a través de la vegetació. En el cas que es produïren molèsties s'haurien de plantar barreres vegetals. En qualsevol cas, les superfícies de les naus es mantindran netes i seques i es vigilarà el bon funcionament de la ventilació. El fem haurà d'aplicar-se en el camp en dies sense vent i enterrar-lo en 48 hores.  
  
La generació de substàncies pulverulentes s'evitarà mitjançant la utilització de llits gruixuts, la utilització de pinsos granulats i l'ús de nebulitzadors a l'interior de les naus.  
- Aigua i sòl: La impermeabilització existent en les instal·lacions i la gestió adequada del fem evitarà la contaminació d'aigües superficials i subterrànies.  
Per a evitar la contaminació a causa dels residus i subproductes produïts, s'han d'habilitar contenidors estancs on es depositaran els cadàvers dels animals fins a la recollida d'aquests per un gestor i els residus sanitaris s'han d'emmagatzemar en un contenidor homologat fins que els retire un gestor.  
La gestió adequada del fem és imprescindible per a evitar contaminació de sòls i aigües. Referent a la gestió del fem produït, el promotor aporta 119,61 ha en el terme municipal d'Orihuela com a base agrària de l'explotació. El fem no consumit en les parcel·les serà retirat per un gestor SANDACH.  
Ha d'indicar-se que les bases agronòmiques i ambientals per a evitar la contaminació de les aigües subterrànies per nitrats procedents de fonts agràries estan recollides en els codis de bones pràctiques agràries elaborats per les comunitats autònomes. A la Comunitat Valenciana, el Codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) i el Programa d'actuació en zones vulnerables vigents actualment es van aprovar mitjançant l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana.  
  
El CBPACV constitueix la millor tècnica disponible per a aplicar en la gestió dels fems de les explotacions ramaderes. Els aspectes més rellevants del Codi que cal tindre en compte en l'explotació ovina són el càlcul de fem produït i l'aplicació agronòmica d'aquest fem. Segons la taula XII del Codi on es determinen les quantitats de fem produït per classe d'animal, en l'explotació es generaran unes 2.200 t de fem, quantitat molt inferior de la que es calcula en el projecte tècnic. Aquest fet determina que la retirada del fem haurà de recaure en la major part en un gestor SANDACH.  
D'altra banda, l'EIA determina que s'aplicarà com a quantitat màxima 170 kg/N/ha/any complint el Codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
Sobre aquest tema ha d'indicar-se que el CBPACV indica que la quantitat de nitrogen màxima per aplicar procedent de fonts orgàniques serà de 170 kg/N/ha/any i es pot aplicar la resta del nitrogen en forma d'adobament mineral «si així ho exigeix el cultiu». És a dir, les necessitats en nitrogen dels cultius es calculen a partir de les necessitats d'aquests i d'aspectes especificats clarament en el Codi com ara el nitrogen contingut en l'aigua de reg i l'aportat per la taxa de mineralització del sòl. En cap cas, per tant, ha de considerar-se en l'adobament dels cultius 170 kg/N/ha /any com una quantitat fixa, quantitat que en els cultius de secà en general sempre és excessiva.  
- Paisatge: l'impacte es valora com a compatible per considerar-se la zona com a antropitzada per les activitats agràries i ramaderes.  
Sobre aquest tema cal indicar que la configuració de les parcel·les on se situa l'explotació, amb cotes més elevades que la resta d'explotacions, fa visible l'explotació ramadera per la qual cosa s'hauran d'augmentar les mesures correctores que han de consistir bàsicament en barreres vegetals, mesura que contribuirà, a més, a disminuir l'arribada d'olors a zones habitades.  
- Patrimoni cultural: Si bé no es realitzaran noves construccions, en compliment de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià, el promotor va sol·licitar l'1 d'abril de 2020 l'informe regulat en l'article 11 d'aquesta llei.  
B) Fase de desmantellament  
Durant la fase de desmantellament els impactes més rellevants seran causats per la generació de pols deguda a la retirada de les instal·lacions i emissions atmosfèriques a causa del trànsit de la maquinària. Les mesures correctores proposades són la gestió dels residus a través d'un autoritzat i la restauració ambiental de la zona afectada.  
  
- Programa de vigilància ambiental, té com a objectiu efectuar el seguiment de les mesures correctores i detectar impactes no previstos. Si bé, no determina cap mesura concreta, s'estableixen en l'EIA una sèrie de mesures «addicionals» i un programa d'emergències tal com estableix la Llei de prevenció i control ambiental d'activitats.  
  
Aquestes mesures addicionals en la fase d'explotació són: La formació dels treballadors en aspectes ambientals, el registre dels consums, l'establiment de programes de manteniment i neteja, l'establiment d'un pla d'emergències per a incidents no previstos amb el protocol corresponent per a eliminar o reduir els riscos associats als incidents produïts.  
  
Cal concloure que l'explotació existent no té mesures preventives suficients per a garantir que no causarà efectes ambientals, per la qual cosa és imprescindible l'aplicació de les mesures preventives i correctores que es detallaran en els condicionants ambientals i la motivació dels quals ha sigut prou exposada en la part dispositiva d'aquesta resolució.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I.1.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de legalització d'explotació ovina i caprina en les parcel·les 25 i 32 del polígon 8 de Pilar de la Horadada, sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb els condicionants següents:  
1. Les naus on s'allotgen els animals han d'impermeabilitzar-se amb formigó o qualsevol material artificial que evite la contaminació de sòls i aigües en un termini màxim de 2 anys des de l'aprovació del projecte. Aquesta impermeabilització ha de realitzar-se de manera progressiva, a mesura que el maneig dels animals ho permeta. Mentre es produïsca la impermeabilització artificial, s'ha de compactar el terreny de les naus cada vegada que es retire el fem.  
2. Femer: S'ha de disposar de coberta (que pot ser flexible) per a evitar la generació de lixiviats en cas de pluges.  
3. Els contenidors de recollida d'animals morts han d'estar en bones condicions i romandre tapats. Els contenidors de recollida de residus veterinaris s'han de situar a cobert.  
4. Les aplicacions de fem s'han de calcular a partir de les necessitats de cultiu. Es recorda que el propietari de les parcel·les que se situen en zona vulnerable a la contaminació per nitrats està subjecte a les obligacions establides en l'annex III de l'Ordre 10/2018, anteriorment esmentada.  
5. Amb la finalitat de disminuir la dispersió d'olors i contribuir a la integració de les naus en el paisatge, en la zona nord-oest de la parcel·la que actualment no està cultivada s'han de plantar cultius o bé establir en aquesta mateixa zona una barrera vegetal.  
6. S'ha de regularitzar davant l'òrgan de conca la modificació de la concessió obtinguda. En cas que aquest òrgan no considere adequat el canvi d'ús de la concessió, el promotor haurà d'obtindre aigua d'una font alternativa.  
7. El promotor ha de justificar davant l'òrgan substantiu que disposa de gestor SANDACH per a la recollida del fem, gestor de residus sanitaris i de cadàvers. L'expedient municipal ha d'incloure l'informe regulat en l'article 215 del Decret legislatiu pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
8. El programa de vigilància ambiental ha d'incloure el control d'aigua i energia consumides, la comprovació del bon estat del femer i el control de la retirada dels fems.  
Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
9. S'ha de complir el que a aquest efecte dispose l'òrgan competent en patrimoni cultural.  
  
Segon  
Conformement al que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar Aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i també en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 18 d'agost de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9258, del 18-01-2022 (2021/12986)

RESOLUCIÓN de 18 de agosto de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto legalización de explotación de ganado ovino de 3188 cabezas del término municipal de Pilar de la Horadada. Expediente 065/2020/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9258

Fecha DOGV
:   18-01-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/12986

CVE


Fecha del documento
:   18-08-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Pilar de la Horadada](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de agosto de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto legalización de explotación de ganado ovino de 3188 cabezas del término municipal de Pilar de la Horadada. Expediente 065/2020/AIA. [2021/12986]  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 65-2020-AIA.  
Título: Legalización de explotación de ganado ovino de 3188 cabezas.  
Promotor: Ganadería La Cañada, CB.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Pilar de la Horadada.  
Referencia órgano sustantivo:01/2017-LICA.  
Localización: parcelas 25 y 32 del polígono 8 de Pilar de la Horadada.  
  
Descripción del proyecto.  
Se pretende la legalización de una explotación ganadera de ganado ovino, mediante la obtención de la licencia ambiental.  
Se trata de una explotación intensiva consistente en la cría y alojamiento de ganado ovino en la que los animales se alojan en naves ganaderas multitúnel y parques de manejo. Para llevar a cabo la actividad se dispone también de silo-pajar, silo de pienso, caseta del pozo, almacén, lago para aguas grises, estercolero y vallado perimetral.  
En la explotación se alojarán 3.188 animales reproductores (1..053 hembras y 135 machos) y 600 corderos que se ceban hasta un peso aproximado de 21 kg.  
La explotación se ubica en suelo no urbanizable común, a 5,6 km del casco urbano de Pilar de la Horadada, a 500 m de suelo urbanizable dotacional (campo de golf con viviendas dispersas) y a unos 600 m de suelo residencial (viviendas aisladas).  
La superficie total de las parcelas adscritas a la actividad es de 38.611 m² de las que se emplean para la actividad 5.038 m² en edificaciones (naves, caseta del pozo, almacén, silo-pajar) y 4.692,50 m² en instalaciones exteriores (depósito de agua, balsa de aguas grises, estercolero). La superficie ocupada es del 25,20 % no sobrepasando el 50 % de ocupación máxima establecida en la LOTUP. Se desglosa a continuación las dimensiones de las distintas infraestructuras:  
- Nave de alojamiento: 2x50x40m.  
- Caseta de pozo y almacén: 13x6 m.  
- Depósito de aguas: 1.000m³.  
- Lago de aguas grises (balsa de riego): 18m³.  
- Silos de pienso: 3 unidades.  
La explotación dispone de agua procedente de pozo propio cuyas aguas se almacenan en el depósito y desde donde parte la red de suministro enterrada. El suministro eléctrico se realiza a través de CTI existente. Se dispone de servicios sanitarios con conexión a depósito de aguas negras.  
En cuanto a las soleras de las instalaciones, característica relevante para determinar su posible impacto ambiental, la documentación técnica indica que el estercolero cuenta con solera de hormigón mientras que la solera de los alojamientos de los animales están formados por solera de zahorra compactada sobre la que se deposita una cama de paja de cereal permitiendo una absorción completa de las deyecciones líquidas.  
El estercolero tendrá unas dimensiones de 25x25 m con una excavación de 0,5 m bajo rasante y murete perimetral de 0,5 m siendo capaz de albergar 625 m³ de estiércol y, como se ha dicho, cuenta con solera de hormigón y arqueta de lixiviados. Este estercolero será vaciado periódicamente por gestor autorizado.  
Referente a las aguas pluviales, las procedentes de las cubiertas son recogidas por canalones y conducidas a la balsa de aguas grises para su reutilización.  
Para realizar la actividad productiva en la explotación se consume anualmente 4421,75 m³ agua, 2780,4 kw de energía y 178,73 t de pienso y se produce, según documentación técnica, 956,4 t de estiércol. Se producen además residuos procedentes de los tratamientos veterinarios de los animales, así como envases de productos de limpieza.  
Se prevé asimismo la emisión anual de 25.504 kg de metano, 468,4 kg de amoniaco, 425,84 kg de óxido nitroso, 10,920 kg de dióxido de carbono.  
Según documentación aportada, el estiércol producido será gestionado mediante su utilización en explotaciones agrarias a razón de una dosis máxima de 170 kg/ha al tratarse, según documentación remitida, de zona vulnerable y el resto será retirado periódicamente por gestor autorizado (SANDACH).  
  
Tramitación administrativa.  
El 4 de abril de 2017 el promotor solicitó, según informe emitido por el Ayuntamiento de Pilar de la Horadada, licencia ambiental para una explotación ganadera.  
El 21 de marzo de 2019 el Ayuntamiento de Pilar de la Horadada remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación del proyecto de referencia a efectos del inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental. Al observarse que la documentación remitida no reunía los requisitos mínimos para el inicio del procedimiento se procedió a la apertura de expediente de consulta (59-2019-CON). Mediante informes de 10 de diciembre de 2019 y 29 de junio de 2020 se informó al órgano sustantivo sobre el contenido de la documentación que debía remitirse para proceder al inicio del procedimiento ambiental.  
El 26 de agosto de 2020 tiene entrada en este órgano ambiental documentación del expediente y se procedió a la apertura de expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Con fecha de 17 de febrero de 2021 se solicitó documentación adicional al promotor informando de ello al órgano sustantivo.  
  
El 18 de marzo de 2021 el órgano sustantivo remitió la documentación solicitada considerándose suficientes los elementos de juicio para resolver.  
El trámite de información pública se realizó mediante publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante de 25 de junio de 2020 e inserción de anuncio en la web municipal y tablón de anuncios del ayuntamiento (desde el 25 junio a 07.08.2020) y notificación a colindantes. Según certificado expedido por el Ayuntamiento de Pilar de la Horadada durante el trámite de exposición pública no se produjeron alegaciones.  
  
Consideraciones ambientales  
La explotación se ubica en suelo no urbanizable sin régimen de protección, en una zona donde predominan los cultivos bajo cubierta. La distancia al núcleo urbano de Pilar de la Horadada es superior a 2 km por lo que no son esperables impactos sobre la población debido a olores o ruidos. En cambio existen núcleos aislados urbanos a unos 600 metros y una nueva zona residencial perteneciente al plan parcial de mejora sector hotelero - golf -residencial «Lo Romero» situada al noreste de la explotación ovina y a una distancia escasa (unos 370 metros). En el trámite de información pública no se han recibido alegaciones por lo que cabe suponer que la explotación actualmente no está causando excesivas molestias, hecho que no implica que no deban adoptarse medidas correctoras.  
La explotación no está afectada por riesgo de inundación. Dado que se ubica en zona vulnerable a la contaminación de aguas subterráneas por nitratos se considera necesario aumentar las medidas preventivas en las naves para evitar contaminación por lixiviados de suelo y aguas subterráneas, de manera que progresivamente se impermeabilice de forma artificial las soleras de las naves.  
Respecto a su ubicación en relación con los espacios naturales protegidos en aplicación de directivas comunitarias o legislación autonómica o nacional, debe indicarse que el espacio natural protegido más cercano es la ZEPA «Sierra Escalona y Dehesa de Campoamor» situada a unos 300 metros y sobre la que no es previsible ningún tipo de afección debido a las características de la actividad desarrollada. Consultado el banco de datos de biodiversidad, no se han localizado especies prioritarias en el ámbito del proyecto.  
Respecto al consumo de recursos, destaca el consumo de agua que se obtiene de pozo propio con una concesión otorgada por la confederación hidrográfica del Segura de 80.000 m³ para riego de 19,1 ha. El uso del agua no cumple con los usos autorizados por lo que deberá regularizarse la situación ante el órgano de cuenca.  
En la fase de funcionamiento de la actividad el estudio de impacto ambiental (en adelante EIA) prevé que los impactos ambientales más relevantes se producirán como consecuencia de la emisión de gases contaminantes, generación de olores, emisiones pulverulentas, ruidos y los derivados de la generación de residuos y subproductos.  
Se realiza un extracto de los impactos considerados en el EIA:  
A) Fase de explotación:  
- Atmosfera: se producirá un impacto compatible. No se esperan molestias relevantes por olores debido a la renovación del aire que se produce en las naves y a su dispersión a través de la vegetación. En el caso que se produjeran molestias se procedería a la plantación de barreras vegetales. En cualquier caso, las superficies de las naves se mantendrán limpias y secas y se vigilará el buen funcionamiento de la ventilación. El estiércol deberá aplicarse en campo en días sin viento y procederse a su enterrado en 48 horas.  
La generación de sustancias pulverulentas se evitará mediante la utilización de camas gruesas, la utilización de piensos granulados y el uso de nebulizadores en el interior de las naves.  
- Agua y suelo: la impermeabilización existente de las instalaciones y la adecuada gestión del estiércol evitará la contaminación de aguas superficiales y subterráneas.  
Para evitar contaminación a causa de los residuos y subproductos producidos, se habilitarán contenedores estancos donde se depositarán los cadáveres de los animales hasta su recogida por gestor y los residuos sanitarios se almacenarán en contenedor homologado hasta su retirada por gestor.  
La adecuada gestión del estiércol es imprescindible para evitar contaminación de suelos y aguas. Referente a la gestión del estiércol producido, el promotor aporta 119,61 ha en el término municipal de Orihuela como base agraria de la explotación. El estiércol no consumido en las parcelas será retirado por gestor SANDACH.  
Debe indicarse que las bases agronómicas y ambientales para evitar la contaminación de las aguas subterráneas por nitratos procedentes de fuentes agrarias están recogidas en los códigos de buenas prácticas agrarias elaboradas por las comunidades autónomas. En la Comunitat Valenciana, el Código de buenas prácticas agrarias en la Comunitat Valenciana (CBPACV) y el Programa de actuación en zonas vulnerables vigentes actualmente se aprobaron a través de la Orden 10/2018, de 27 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, sobre la utilización de materias fertilizantes nitrogenadas en las explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana.  
El CBPACV constituye una mejor técnica disponible a aplicar en la gestión de los estiércoles de las explotaciones ganaderas. Los aspectos más relevantes del código a tener en cuenta en la explotación ovina son el cálculo de estiércol producido y la aplicación agronómica de dicho estiércol. Según la tabla XII del código donde se determinan las cantidades de estiércol producido por clase de animal, en la explotación se generarán unas 2.200 t de estiércol, cantidad muy inferior a la que se calcula en el proyecto técnico. Este hecho determina que la retirada del estiércol deberá recaer en su mayor parte en gestor SANDACH.  
Por otro lado, el EIA determina que se aplicará como cantidad máxima 170 kg/N/ha/año cumpliendo con el Código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana.  
Al respecto debe indicarse que el CBPACV indica que la cantidad de nitrógeno máxima a aplicar procedente de fuentes orgánicas será de 170 kg/N/ha/año pudiendo aplicar el resto del nitrógeno en forma de abono mineral «si así lo demandara el cultivo». Es decir, las necesidades en nitrógeno de los cultivos se calculan en base a sus necesidades y a aspectos especificados claramente en el código tales como el nitrógeno contenido en el agua de riego y el aportado por la tasa de mineralización del suelo. En ningún caso, por lo tanto, debe considerarse en el abonado de los cultivos 170 kg/N/ha /año como una cantidad fija, cantidad que en los cultivos de secano en general siempre es excesiva.  
- Paisaje: el impacto se valora como compatible al considerarse la zona como antropizada por las actividades agrarias y ganaderas.  
Al respecto cabe indicar que la configuración de las parcelas donde se ubica la explotación, con cotas más elevadas que el resto de explotaciones, hace visible la explotación ganadera por lo que se deberán aumentar las medidas correctoras que consistirán básicamente en barreras vegetales, medida que contribuirá además a disminuir la llegada de olores a zonas habitadas.  
- Patrimonio cultural: si bien no se van a realizar nuevas construcciones, en cumplimiento de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano, el promotor solicitó el 1 de abril de 2020 el informe regulado en el artículo 11 de dicha ley.  
B) Fase de desmantelamiento.  
Durante la fase de desmantelamiento los impactos más relevantes serán causados por la generación de polvo debido a la retirada de las instalaciones y emisiones atmosféricas debido al tránsito de la maquinaria. Las medias correctoras propuestas son la gestión de los residuos a través de gestor autorizado y la restauración ambiental de la zona afectada.  
- Programa de vigilancia ambiental tiene como objetivo efectuar el seguimiento de las medidas correctoras y detectar impactos no previstos. Si bien no determina ninguna medida concreta, se establece en el EIA una serie de medidas «adicionales» y un programa de emergencias tal y como establece la ley de prevención y control ambiental de actividades.  
Estas medidas adicionales en la fase de explotación son: La formación de los trabajadores en aspectos ambientales, registro de los consumos, establecimiento de programas de mantenimiento y limpieza, establecimiento de un plan de emergencias para incidentes no previstos con su correspondiente protocolo para eliminar o reducir los riesgos asociados a los incidentes producidos.  
Cabe concluir que la explotación existente no reúne las suficientes medidas preventivas para garantizar que no causará efectos ambientales por lo que es imprescindible la aplicación de las medidas preventivas y correctoras que se detallarán en los condicionantes ambientales y cuya motivación ha sido suficientemente expuesta en la parte dispositiva de esta resolución.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el anexo I.1.h del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de explotación ovina y caprina en las parcelas 25 y 32 del polígono 8 de Pilar de la Horadada, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con los siguientes condicionantes:  
1. Las naves donde se alojan los animales deberán impermeabilizarse con hormigón o cualquier material artificial que evite la contaminación de suelos y aguas en un plazo máximo de 2 años desde la aprobación del proyecto. Esta impermeabilización deberá realizarse de manera progresiva, conforme el manejo de los animales lo permita. Mientras se produzca la impermeabilización artificial, se compactará el terreno de las naves cada vez que se retire el estiércol.  
2. Estercolero: Se dispondrá de cubierta (que puede ser flexible) para evitar la generación de lixiviados en caso de lluvias.  
3. Los contenedores de recogida de animales muertos deberán estar en buenas condiciones y permanecer tapados. Los contenedores de recogida de residuos veterinarios se ubicarán a cubierto.  
4. Las aplicaciones de estiércol se calcularán de acuerdo con las necesidades de cultivo. Se recuerda que el propietario de las parcelas que se ubiquen en zona vulnerable a la contaminación por nitratos está sujeto a las obligaciones establecidas en el anexo III de la Orden 10/2018 anteriormente citada.  
5. Con el fin de disminuir la dispersión de olores y contribuir a la integración de las naves en el paisaje, la zona noroeste de la parcela que actualmente no está cultivada se plantará o bien de cultivos o bien se establecerá en esta misma zona una barrera vegetal.  
6. Se regularizará ante el órgano de cuenca la modificación de la concesión obtenida. En caso de que dicho órgano no considere adecuado el cambio de uso de la concesión, el promotor deberá obtener agua de una fuente alternativa.  
7. El promotor deberá justificar ante el órgano sustantivo que dispone de gestor SANDACH para la recogida del estiércol, gestor de residuos sanitarios y de cadáveres. El expediente municipal deberá incluir el informe regulado en el artículo 215 del decreto legislativo por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
8. El programa de vigilancia ambiental incluirá el control de agua y energía consumidas, la comprobación del buen estado del estercolero y el control de la retirada de los estiércoles  
Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidaspreventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
9. Se cumplirá con lo que al efecto disponga el órgano competente en patrimonio cultural.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 18 de agosto de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML