Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9433, del 22-09-2022 (2022/8292)

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies destinat a cobrir la demanda de reg de l'expedient de concessió 5938/2002 (2002CP0211), en el terme municipal de Benicarló (Castelló). Expedient: (1599391) 70/2020/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9433

Data del DOGV
:   22-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8292

CVE


Data del document
:   05-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies destinat a cobrir la demanda de reg de l'expedient de concessió 5938/2002 (2002CP0211), en el terme municipal de Benicarló (Castelló). Expedient: (1599391) 70/2020/AIA. [2022/8292]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Títol: Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies destinat a cobrir la demanda de reg de l'expedient de concessió 5938/2002 (2002CP0211), del terme municipal de Benicarló (Castelló).  
Titular: Diprain, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2020/10 NMINC/GNG/EG/mb.  
Localització: terme municipal de Benicarló (Castelló). Polígon 14, parcel·la 94. Paratge Bovalar.  
  
Descripció del projecte  
Segons la documentació aportada, la finalitat del projecte és el reg de nova creació de 22,4 ha de cítrics, en les parcel·les del polígon 14 que figuren a continuació: 25, 26,35, 36, 46, 47, 48, 98, 99, 100, 101, 108, 131, 156, 158 b, 223, 224, 226, 227, 228, 231, 234, 260, 313, 316, 527, 528. Per a satisfer la demanda agrícola s'ha estimat una dotació de 4.178 m³/ha/any, per la qual cosa resultaria necessari un volum anual total de 93.600 m³, que es podria aconseguir amb un cabal màxim de 16 l/s.  
En la documentació es defineixen les obres necessàries per a això, mitjançant la perforació i condicionament d'un sondeig d'investigació de 300 m de profunditat que permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània en quantitat i qualitat suficient per a garantir la viabilitat de l'explotació agrícola.  
Aquest sondeig se situa sobre l'extrem occidental de l'aqüífer de la Plana de Vinaròs (massa d'aigua subterrània 080.107), però l'aigua que es pretén il·luminar captarà l'extrem oriental de l'aqüífer inferior subsistema Maestrat (55.03) que pertany al sistema Javalambre Maestrat (55). Segons la denominació actual, l'aqüífer a captar es localitza en la massa d'aigua subterrània Maestrat oriental, amb codi 080.109.  
  
Es preveu que el sondeig comence travessant 18 m de materials quaternaris constituïts per graves, arenes i argiles, continuant amb una alternança de margues i conglomerats calcaris del Miocé fins als 60 m. De 60 a 160 m es contínua amb una alternança de calcàries bioclàstiques i margues del Cretàcic inferior amb permeabilitat baixa-molt baixa. De 160 m a 250 m es passa a una successió de calcàries microcristal·lines oolíticas i dolomies del Cretàcic inferior amb una permeabilitat mitjana-alta en conjunt. De 250 a 300 m ve una alternança de calcàries microcristal·lines i dolomies del Juràsic superior amb fractures, que li donen una permeabilitat mitjana-alta al conjunt. Aquests dos últims trams formen part de l'aqüífer Maestrat oriental, d'on es capta l'aigua i que constitueix l'objectiu d'aquest sondeig.  
L'obra es realitzarà a rotopercussió i tindrà 300 m de profunditat, amb un diàmetre de perforació de 380 mm en els primers 6 m, i de 311 mm des de 6 m fins a fi de sondeig. S'entubarà íntegrament: amb canonada d'acer de 320 mm de diàmetre interior en els sis primers metres i de cap de sondeig fins a final d'obra amb canonada de 250 mm, totes dues amb 6 mm de grossària. Es preveu el ranurat de la canonada de 200 m a 300 m de profunditat, que és quan s'espera que s'aconseguisquen les formacions amb majors possibilitats aqüíferes i a fi de no afectar aqüífers superficials. Per a això s'efectuarà la fonamentació del tram superior fins als 160 m (segons plànols). Finalitzades les operacions de perforació i entubament, es realitzarà una neteja i desenvolupament primari mitjançant air-lift, i es deixarà oberta la possibilitat d'efectuar un desenvolupament del pou mitjançant acidificació. Després d'acabar aquesta operació, s'efectuarà un assaig de bombament, a fi de determinar les característiques hidràuliques de l'aqüífer, eficiència de la captació i cabal òptim d'explotació a diferents nivells dinàmics. Es realitzarà amb grup electrobomba submergit de potència superior a 25 CV, capaç per a un bombament de 10 l/s a una hm superior a 250 m. La duració total del bombament serà de 24 hores més 2 hores de mesures de recuperació del nivell d'aigua. Es preveu que l'aigua es trobe a 74 m de profunditat i el nivell dinàmic a 100 m.  
La parcel·la se situa en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú d'ús agrari. El sondeig se situarà a 120 m de terreny forestal, per la qual cosa es considera com a zona d'influència forestal segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. El lloc està allunyat d'espais naturals protegits i espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, així com de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant un escrit signat en data 07.09.2020, el cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (referència expedient ASOSUB/2020/10) va donar trasllat del projecte de l'esmentada obra, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Amb data 25.10.2021 es notifica a l'esmentat servei territorial que requerisca el promotor perquè aporte el document d'avaluació ambiental, i es remet la documentació sol·licitada el 04.02.2022. Així mateix, també s'aporta un annex al projecte que s'envia el 09.03.2022.  
Després d'examinar la informació que conté l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució la superfície afectada pels equips de perforació, canonades, maquinària, bassa de llots i accessoris serà d'uns 8x8 m, l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte com es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació, en cas de ser positiva, el sondeig no requerirà més condicionament que construir la caseta per a instal·lar el grup elevador i instal·lacions elèctriques.  
b) El termini màxim d'execució de les obres serà d'un mes, incloent-hi les obres de perforació i aforament, i el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que fa a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Quant a això, cal assenyalar que el projecte no preveu l'execució d'una bassa de llots per a depositar el material perforat i planteja que el detritus siga estés en la parcel·la, cosa que no es pot acceptar de cap manera, ja que la bassa haurà d'executar-se d'acord amb el condicionant requerit en el punt 2n de la resolució. Una vegada finalitzats els treballs, es procedirà a la restauració de les condicions originals del terreny adequant i netejant tant la zona de perforació com els accessos i l'emplaçament de l'utillatge i material auxiliar. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, a fi de garantir amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment de la perforació d'un sondeig de 300 m de profunditat, que consisteixen en roca triturada -amb un volum no explicitat en el projecte- que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots que, una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica de tots dos és molt similar i, en tots dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02\* (Absorbents, materials de filtració), 15 01 10\* (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminades per aquestes).  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
Ubicació del projecte  
L'accés a la parcel·la es realitza pel camí de la Ratlla, que divideix el terme municipal del Benicarló i el de Peníscola, en un punt situat 3,4 km al sud-est del sondeig, a l'altura aproximadament del PK-1.041 de la N-340. Des d'ací es pren direcció nord-oest, i es creuarà posteriorment per damunt de l'autovia AP-7 en el PK-363,6 i, una vegada travessada l'autovia, a 600 m es gira a la dreta en un camí de direcció nord. A continuació, es recorre aquest camí aproximadament 1,4 km, en direcció nord-est i finalment, es gira a l'esquerra i, recorreguts 950 m, s'arriba a la parcel·la on s'executarà el sondeig, que té les coordenades UTM següents: (DATUM ETRS 89, FUS 31): X:276.569 Y: 4.479.071.  
  
b) L'emplaçament es troba en l'extrem occidental de la plana de Vinaròs, limítrof amb els relleus muntanyencs que la circumden. Es tracta d'una zona plana molt antropitzada, entre la qual sobreïxen turons aïllats, constituïda en la seua pràctica totalitat per parcel·les dedicades al cultiu de cítrics. La parcel·la i els seus voltants estan classificades com a sòl no urbanitzable comú, ja que el sondeig se situarà dins d'una zona d'influència forestal, el promotor i el director de les obres hauran de preveure el compliment del que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000, tampoc hàbitats naturals d'especial rellevància ni altres elements ambientals, ni historicoculturals coneguts o catalogats. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres, així com també per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, en el seu cas, es donarà compliment al que estableixen els articles 63é i 65é de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'un mes i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, per això és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, i els seus additius (escumants), així com pels materials procedents de l'excavació de la bassa de llots i de l'esplanació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran un problema d'eliminació.  
  
D'acord amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de perforació Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies, destinat a cobrir la demanda de reg de l'expedient de concessió 5938/2002 (2002CP0211), del terme municipal de Benicarló (Castelló), constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.  
  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'esmentat més amunt, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies, destinat a cobrir la demanda de reg de l'expedient de concessió 5938/2002 (2002CP0211), del terme municipal de Benicarló (Castelló), projectat en el polígon 14, parcel·la 94, de l'esmentat terme municipal i promogut per Diprain, SL, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que obra en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r) La superfície que s'ha de posar en regadiu supera les 10 ha, per la qual cosa aqueixa activitat està inclosa en el grup 1, c), 2n, de l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (projectes de transformació a regadiu o de drenatge de terrenys, quan afecten una superfície superior a 10 ha). Per tot això, l'esmentada actuació és independent de l'execució del projecte d'investigació d'aigües subterrànies i no està continguda en l'objecte d'aquesta resolució; per tant, haurà de sotmetre's de manera separada i mitjançant un projecte específic, a l'avaluació ambiental simplificada regulada en el títol II, capítol II, secció 2a) de l'esmentada llei.  
2n) El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes dimensions que puga incloure-hi la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació d'aquesta. En el cas de desenvolupar el pou amb àcid clorhídric, la zona de descàrrega de l'acidificació es realitzarà en una zona habilitada per a això on no puguen produir-se afeccions de qualsevol tipus sobre el terreny.  
3r) Atesa la localització del sondeig dins de zona d'influència forestal, el promotor i el director de les obres hauran de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4t) Si en l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor les haurà de comunicar a la Conselleria de Cultura de manera immediata, i aquesta adoptarà les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5é) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça), i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de farcit diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i farcit (art 3.1.a). No obstant això, als detritus del sondeig se'ls aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només aplica materials classificats amb el codi 17.05.2004. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i haurà de quedar amb la seua morfologia inicial.  
6é) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, en el seu cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
7é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
8é) En cas que, per diferents motius, es renuncie a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de procedir a clausurar-lo i segellar-lo, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de ser publicat en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, corresponguen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, en el seu cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 5 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9433, del 22-09-2022 (2022/8292)

RESOLUCIÓN de 5 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo de investigación de aguas subterráneas destinado a cubrir la demanda de riego del expediente de concesión 5938/2002 (2002CP0211), en el término municipal de Benicarló (Castellón). Expediente: (1599391) 70/2020/AIA
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9433

Fecha DOGV
:   22-09-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8292

CVE


Fecha del documento
:   05-04-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo de investigación de aguas subterráneas destinado a cubrir la demanda de riego del expediente de concesión 5938/2002 (2002CP0211), en el término municipal de Benicarló (Castellón). Expediente: (1599391) 70/2020/AIA [2022/8292]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Título: Proyecto de sondeo de investigación de aguas subterráneas destinado a cubrir la demanda de riego del expediente de concesión 5938/2002 (2002CP0211) TM de Benicarló (Castellón).  
Titular: Diprain, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Expediente en el órgano sustantivo: ASOSUB/2020/10 NMINC/GNG/EG/mb.  
Localización: TM de Benicarló (Castellón). Polígono 14, parcela 94. Paraje Bovalar.  
  
Descripción del proyecto  
Según la documentación aportada, la finalidad del proyecto es el riego de nueva creación de 22,4 ha de cítricos, en las parcelas del polígono 14 que se relacionan a continuación: 25, 26,35, 36, 46, 47, 48, 98, 99, 100, 101, 108, 131, 156, 158 b, 223, 224, 226, 227, 228, 231, 234, 260, 313, 316, 527, 528. Para satisfacer la demanda agrícola se ha estimado una dotación de 4.178 m³/ha/año por lo que resultaría necesario un volumen anual total de 93.600 m³, que se podría conseguir con un caudal máximo de 16 l/s.  
En la documentación se definen las obras necesarias para ello, mediante la perforación y acondicionamiento de un sondeo de investigación de 300 m de profundidad que permita conocer las posibilidades de obtener agua subterránea en cantidad y calidad suficiente para garantizar la viabilidad de la explotación agrícola.  
Este sondeo se ubica sobre el extremo occidental del acuífero de la Plana de Vinaròs (masa de agua subterránea 080.107), pero el agua que se pretende alumbrar captará el extremo oriental del acuífero inferior subsistema Maestrazgo (55.03) que pertenece al sistema Javalambre Maestrazgo (55). Según la denominación actual, el acuífero a captar se localiza en la masa de agua subterránea Maestrazgo oriental, con código 080.109.  
Se prevé que el sondeo comience atravesando 18 m de materiales cuaternarios constituidos por gravas, arenas y arcillas, continuando con una alternancia de margas y conglomerados calizos del Mioceno hasta los 60 m. De 60 m a 160 m se continua con una alternancia de calizas bioclásticas y margas del Cretácico Inferior con permeabilidad baja-muy baja. De 160 m a 250 m se pasa a una sucesión de calizas microcristalinas oolíticas y dolomías del Cretácico inferior con una permeabilidad media-alta en conjunto. De 250 m a 300 m viene una alternancia de calizas microcristalinas y dolomías del Jurásico superior con fracturas, que le dan una permeabilidad media-alta al conjunto. Estos dos últimos tramos forman parte del acuífero Maestrazgo oriental, de donde se capta el agua y que constituye el objetivo de este sondeo.  
La obra se realizará a rotopercusión y tendrá 300 m de profundidad, con un diámetro de perforación de 380 mm en los primeros 6 m y de 311 mm desde 6 m hasta fin de sondeo. Se entubará en su totalidad: con tubería de acero de 320 mm de diámetro interior en los seis primeros metros y de cabeza de sondeo hasta final de obra con tubería de 250 mm, ambas con 6 mm de espesor. Se prevé el ranurado de la tubería de 200 m a 300 m de profundidad, que es cuando se espera que se alcancen las formaciones con mayores posibilidades acuíferas y con objeto de no afectar a acuíferos superficiales. Para ello se efectuará la cementación del tramo superior hasta los 160 m (según planos). Finalizadas las operaciones de perforación y entubado se realizará una limpieza y desarrollo primario mediante air-lift, dejando abierta la posibilidad de efectuar un desarrollo del pozo mediante acidificación. Tras acabar esta operación se efectuará un ensayo de bombeo, a fin de determinar las características hidráulicas del acuífero, eficiencia de la captación y caudal óptimo de explotación a diferentes niveles dinámicos. Se realizará con grupo electrobomba sumergido de potencia superior a 25 CV, capaz para un bombeo de 10 l/s a una hm superior a 250 m. La duración total del bombeo será de 24 horas más 2 horas de medidas de recuperación del nivel de agua. Se prevé que el agua se encuentre a 74 m de profundidad y el nivel dinámico a 100 m.  
La parcela se ubica en una zona clasificada como suelo no urbanizable común de uso agrario. El sondeo se ubicará a 120 m de terreno forestal, por lo que se considera como zona de influencia forestal según la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana. El lugar está alejado de espacios naturales protegidos y espacios pertenecientes a la Red Natura 2000, así como de cualquier otra afección a áreas protegidas o vías pecuarias.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 07.09.2020 el jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, (referencia expediente ASOSUB/2020/10) dio traslado del proyecto de la citada obra, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Con fecha 25.10.2021 se notifica al citado servicio territorial que requiera al promotor para que aporte el documento de evaluación ambiental, remitiéndose la documentación solicitada el 04.02.2022. Asimismo, también se aporta un anexo al proyecto que se envía el 09.03.2022.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada por los equipos de perforación, tuberías, maquinaria, balsa de lodos y accesorios será de unos 8x8 m, cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación, en caso de ser positiva, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la caseta para instalar el grupo elevador e instalaciones eléctricas.  
b) El plazo máximo de ejecución de las obras, será de un mes incluyendo las obras de perforación y aforo, y el montaje y desmontaje de los equipos. Por lo que respecta a las obras necesarias para realizar la perforación, consistirán en acondicionar los accesos al pozo, allanar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos. A este respecto hay que señalar que el proyecto no prevé la ejecución de una balsa de lodos para depositar el material perforado y plantea que el detritus será extendido en la parcela, lo cual no es aceptable desde ningún aspecto, por lo que la balsa deberá ejecutarse conforme al condicionante requerido en el punto 2º de la resolución. Una vez finalizados los trabajos se procederá a la restauración de las condiciones originales del terreno adecuando y limpiando tanto la zona de perforación como los accesos y el emplazamiento del utillaje y material auxiliar. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de la perforación de un sondeo de 300 m de profundidad, consistentes en roca triturada -con un volumen no explicitado en el proyecto- que se almacenarán en una balsa excavada junto al pozo. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos que, una vez finalizada la perforación se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria. 15 02 02\* (Absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas).  
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua), entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
Ubicación del proyecto  
El acceso a la parcela se realiza por el Camí de la Ratlla, que divide el término municipal del Benicarló y el de Peñíscola, en un punto situado 3,4 km al sureste del sondeo, a la altura aproximadamente del PK-1.041 de la N-340. Desde aquí se toma dirección noroeste, cruzando posteriormente por encima de la autovía AP-7 en el PK-363,6 y, una vez cruzada la autovía, a 600 m se gira a la derecha en un camino de dirección norte. A continuación, se recorre este camino aproximadamente 1,4 km, en dirección noreste y por último, se gira a la izquierda y, recorridos 950 m, se llega a la parcela donde se va a ejecutar el sondeo, que tiene las siguientes coordenadas UTM: (DATUM ETRS 89, HUSO 31): X:276.569 Y: 4.479.071.  
b) El emplazamiento se encuentra en el extremo occidental de la Plana de Vinaròs, limítrofe con los relieves montañosos que la circundan. Se trata de una zona llana muy antropizada, entre la que sobresalen cerros aislados, constituida en su práctica totalidad por parcelas dedicadas al cultivo de cítricos. La parcela y sus alrededores están clasificadas como suelo no urbanizable común. Ya que el sondeo se ubicará dentro de zona de influencia forestal, el promotor y el director de las obras deberán prever el cumplimiento de lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
c) La actuación no afecta a ningún espacio natural protegido ni perteneciente a la Red Natura 2000, tampoco a hábitats naturales de especial relevancia ni a otros elementos ambientales, ni histórico culturales conocidos o catalogados. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. No obstante, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63º y 65º de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de un mes y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación, y sus aditivos (espumantes) así como por los materiales procedentes de la excavación de la balsa de lodos y de la explanación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no van a constituir un problema de eliminación.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de perforación «Proyecto de sondeo de investigación de aguas subterráneas destinado a cubrir la demanda de riego del expediente de concesión 5938/2002 (2002CP0211) TM de Benicarló (Castellón)», constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución del «Proyecto de sondeo de investigación de aguas subterráneas destinado a cubrir la demanda de riego del expediente de concesión 5938/2002 (2002CP0211) TM de Benicarló (Castellón)», proyectado en el polígono 14, parcela 94, del citado término municipal y promovido por DIprain, SL, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) La superficie a poner en regadío supera las 10 ha, por lo que esa actividad está incluida en el grupo 1, c), 2º, del anexo ii de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (proyectos de transformación a regadío o de avenamiento de terrenos, cuando afecten a una superficie superior a 10 ha). Por todo ello, la mencionada actuación es independiente de la ejecución del proyecto de investigación de aguas subterráneas y no está contenida en el objeto de la presente resolución; por tanto, deberá someterse de forma separada y mediante un proyecto específico, a la evaluación ambiental simplificada regulada en el título II, capítulo II, sección 2.ª) de la citada ley.  
2º) El contratista deberá construir una balsa de lodos de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación. En el caso de desarrollar el pozo con ácido clorhídrico, la zona de descarga de la acidificación se realizará en una zona habilitada para ello donde no puedan producirse afecciones de cualquier tipo sobre el terreno.  
3º) Dada la localización del sondeo dentro de zona de influencia forestal, el promotor y el director de las obras deberán tener en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones  
4º) Si en la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
5º) Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de lodos son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1.a) Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo aplica a materiales clasificados con el código 17.05.2004. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.  
6º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
7º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
8º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 5 de abril de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML