Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8925, del 14-10-2020 (2020/7948)

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2020,de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 242/2008-AIA Aielo de Malferit, l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Bèlgida, Otos, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat, Rugat, Aielo de Rugat, Montitxelvo i Terrateig (València)
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8925

Data del DOGV
:   14-10-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/7948

CVE


Data del document
:   22-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Terrateig](javascript:void(0))
    * [Bèlgida](javascript:void(0))
    * [Castelló de Rugat](javascript:void(0))
    * [Montitxelvo](javascript:void(0))
    * [Otos](javascript:void(0))
    * [Aielo de Malferit](javascript:void(0))
    * [Alfarrasí](javascript:void(0))
    * [Montaverner](javascript:void(0))
    * [Olleria, l'](javascript:void(0))
    * [Pobla del Duc, la](javascript:void(0))
    * [Rugat](javascript:void(0))
    * [Aielo de Rugat](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2020,de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 242/2008-AIA Aielo de Malferit, l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Bèlgida, Otos, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat, Rugat, Aielo de Rugat, Montitxelvo i Terrateig (València) [2020/7948]  
  
  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 242/2008-AIA Aielo de Malferit, l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Bèlgida, Otos, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat, Rugat, Aielo de Rugat, Montitxelvo i Terrateig (València)  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 242/2008-AIA  
Projecte: Autovia l'Olleria-Gandia CV-60. Tram: l'Olleria-Terrateig.  
Òrgan promotor: Direcció General d'Obres Públiques, Projectes Urbans i Habitatge  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Obres Públiques, Projectes Urbans i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Aielo de Malferit, l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Bèlgida, Otos, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat, Rugat, Aielo de Rugat, Montitxelvo i Terrateig (València)  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la duplicació de l'actual CV-60 en el tram comprés entre l'Olleria i Terrateig. El projecte actua sobre el tronc principal, de longitud aproximada de 23 km.  
La secció actual és d'un carril per sentit i es pretén implantar una secció tipus formada per dues calçades separades, de 7 m d'amplària cada una, amb vorals exteriors de 2,50 m i interiors d'1,5 m. Les dimensions de la mitjana i les bermes són variables.  
Els ramals unidireccionals estan formats per una calçada de 3,50 m més sobreamples (sempre superior o igual a 4,00 m), voral exterior de 2,50 m, voral interior d'1,00 m i una berma de 0,75 m.  
Els camins de servei són bé de 6,00 m d'amplària i ferm d'aglomerat asfàltic o bé de 4,00 m d'amplària i un ferm dotat d'un doble tractament superficial.  
Les obres s'inicien en l'enllaç amb l'A7 a l'Olleria, enllaç que es modifica. Des d'aquest punt parteix la nova autovia i se situa la nova calçada pel marge nord de l'actual carretera. Creua inferiorment un pas pel qual discorre la carrerassa de la Foieta de Candel i l'estructura de la qual ja preveia la duplicació.  
Prossegueix el seu traçat fins al denominat «enllaç 2» des del qual s'accedeix al polígon el Carrascot a l'Olleria. En aquest enllaç resulta necessària la remodelació dels ramals d'entrada i eixida del marge nord.  
  
En el límit de termes entre l'Olleria i Alfarrasí la nova calçada creua el barranc de la Canal per a poc després arribar a l?«enllaç 3», on és necessària també l'adequació de dos ramals. En aquest enllaç es dona accés a dos polígons industrials i a una gasolinera.  
A continuació, es creua el riu d'Albaida i arriba a l«enllaç 4». Aquest enllaç connecta la carretera CV-62 amb la CV-60 i disposa de ramals directes entre els moviments CV-62 a CV-60 est (Gandia) i viceversa. Immediatament després, la nova autovia travessa inferiorment la via fèrria València-Alcoi.  
Continua el seu traçat creuant la carrerassa de Benigànim i el barranc de Palomar o de Bèlgida fins a connectar amb l«enllaç 5» des del qual s'accedeix a Bèlgida i Otos. En el tram comprés entre aquest últim enllaç i l«enllaç 6», que dona accés a la Pobla del Duc i Beniatjar, es fa el canvi de marge de nord a sud de la duplicació.  
La nova calçada continua el seu traçat pel marge sud de la carretera actual, connecta amb l«enllaç 7», des del qual s'accedeix a Ráfol de Salem i Castelló de Rugat, i des d'allí es dirigeix fins a l«enllaç 8», on connecta amb el tram ja duplicat de la carretera CV-60. Des d'aquest últim enllaç es connecta amb Montitxelvo, Terrateig i Benicolet.  
La nova autovia implica l'execució d'un tram de 13,300 km de carril bici, de 3 m d'ample, amb el qual es dona continuïtat a la cicloruta CR-60. Aquest carril bici discorre en alguns trams adossat a un camí de servei i altres de manera independent.  
Al llarg del traçat s'han inventariat un total de 32 estructures, de les quals 21 són estructures tipus pont i 11 són estructures soterrades. De les estructures tipus pont, 10 no necessiten ampliació i s'han denominat «estructures originals«, i 11 necessiten una duplicació o ampliació i s'han denominat «estructures ampliades«. Totes les estructures soterrades necessiten prolongació. A més, es fa necessària la construcció de dues estructures tipus pont en:  
- Estructura PK 0+830 E1:R1, enllaç 1 pas superior del ramal de l'enllaç E1:R1 sobre l'autovia A-7.  
- Estructura PK 0+470 E1:R4, enllaç 1 pas superior del ramal de l'enllaç E1:R4 sobre el ramal de l'enllaç E1:R5.  
Està prevista la reposició dels serveis afectats, encara que la seua concreció es realitzarà en el projecte constructiu. Els serveis afectats per l'execució de les obres són la xarxa local de camins agrícoles i vies pecuàries, les xarxes de reg i proveïment, diferents línies elèctriques i telefòniques i quatre trams de gasoducte.  
Es durà a terme la il·luminació de les connexions de la nova autovia.  
Legislació ambiental  
En el moment en què s'incoa aquest expedient, l'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, i en els reglaments que la despleguen: Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, i Decret 32/2006, que modifica l'anterior.  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
El nexe I del Decret 162/1990, Grup 8.a inclou la «Construcció d'autopistes, autovies, carreteres, vies públiques o privades de comunicació [?]». Per tant, el projecte de l'autovia l'Olleria-Gandia CV-60. Tram: l'Olleria-Terrateig se sotmet a avaluació d'impacte ambiental.  
  
  
Tramitació administrativa:  
1. Actuacions de l'avaluació d'impacte ambiental  
En data 31 de juliol de 2008, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud de sotmetiment del projecte a avaluació d'impacte ambiental, acompanyada del projecte bàsic, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística.  
La Direcció General d'Obres Públiques va sotmetre el projecte bàsic, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística de l'autovia l'Olleria-Gandia CV-60. Tram: l'Olleria-Terrateig (València) a informació pública mitjançant la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 5829, de data 18 d'agost de 2008, i en el Boletín Oficial del Estado núm. 195, de data 13 d'agost de 2008, per un termini de 30 dies hàbils.  
En data 24 de novembre de 2008, es rep el certificat del cap de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport sobre el tràmit d'informació pública que indica que únicament s'han rebut 3 al·legacions (Ajuntament de l'Olleria, Bèlgida i Otos), però que no tenen caràcter mediambiental.  
En data 26 de novembre de 2008, es requereix a l'òrgan substantiu el certificat de la informació pública, una còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental, així com les respostes donades a aquestes, i l'informe emés per la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
En data 7 de desembre de 2012, el Servei de Projectes d'Infraestructura sol·licita novament l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
En data 10 de gener de 2013, es requereix novament des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'informe emés per la Conselleria de Cultura i Esport sobre conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
En data 6 de febrer de 2013, l'òrgan substantiu informa que s'ha autoritzat la prospecció del projecte i que s'ha presentat la memòria sobre la prospecció, i queda a l'espera de l'informe definitiu segons l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
En data 1 de desembre de 2014, l'òrgan substantiu sol·licita novament la formulació de la declaració d'impacte ambiental, a l'espera de rebre l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
En data 16 de gener de 2020, l'òrgan substantiu remet l'informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, rebut el 24 de novembre de 2016, respecte del document de compliment ambiental de l'estudi d'impacte ambiental, que incorporava una sèrie de condicions, exigides prèviament per l'òrgan amb competències en matèria de patrimoni cultural.  
2. Consultes  
En dates 10 de març, 30 d'abril i 24 de juny de 2009, s'han realitzat consultes a les següents administracions públiques afectades:  
De la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge:  
  
Servei de Suport Tècnic, per la seua competència en matèria de paisatge.  
Servei Territorial de Medi Ambient, per la seua competència en sòl forestal i vies pecuàries.  
Àrea de Qualitat Ambiental, per la seua competència en la contaminació acústica.  
Àrea d'Espais Naturals i Servei de Biodiversitat, per la possible afecció al LIC Curs Mitjà del Riu Albaida, LIC Serra de la Safor i a la zona proposada com a ZEPA en els termes municipals de l'Orxa i Vilallonga.  
A continuació, es resumeixen els principals informes obtinguts com a resposta a les consultes realitzades i l'informe previ vinculant en matèria de patrimoni cultural.  
Informe del Servei de Suport Tècnic  
Rebut el 24 de novembre de 2010, que informa el següent en matèria de paisatge:  
«[?] L'Estudi d'integració paisatgística conté mesures d'integració i mitigació dels impactes esmentats, fonamentalment centrades en la plantació de diferents espècies vegetals [?] i Programa d'implementació de les mesures proposades.  
Es proposa completar les mesures correctores amb les següents, que cal tindre en compte en el Projecte de construcció de la infraestructura:  
- Detallar la xarxa viària no motoritzada proposada i la seua connexió a l'existent i als camins rurals. Per a fomentar la mobilitat sostenible i millorar els recorreguts d'interés paisatgístic de l'àrea, cal incloure:  
La connexió als elements de més valor ambiental o cultural en el seu entorn pròxim, com el Paratge Natural Municipal de l'Ermita a Castelló de Rugat, l'accés a la serra del Benicadell a Ráfol de Salem, la ruta de les Fonts a Montaverner, el LIC del Curs Mitjà del Riu Albaida i els nuclis històrics de les poblacions pròximes (l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Castelló de Rugat, Ráfol de Salem, Rugat, Montitxelvo i Terrateig). En alguns casos, amb trams molt curts d'ampliació del carril bici, es podria millorar molt la connectivitat amb espais d'interés i poblacions, com és el cas de la connexió amb el carril bici projectat en el nucli urbà de Montaverner (enllaçant el seu nucli històric amb la ruta de les Fonts, l'horta històrica en la seua vora nord, la confluència dels rius Albaida i Clariano, i el seu polígon industrial), o la connexió amb el Paratge Natural Municipal de l'Ermita a Castelló de Rugat, a escassa distància del carril bici assenyalat, o a l'accés a la serra de Benicadell a Ráfol de Salem, que connectaria amb la xarxa de sendes de l'àrea amb protecció paisatgística d'aquesta serra.  
Senyalització i cartelleria concorde al medi rural en el qual se situa, en què s'indiquen els elements d'interés que connecta.  
Zones d'ombra i de descans, si pot ser en punts d'observació o miradors.  
- Detallar el tractament dels encreuaments de vies pecuàries i barrancs per tractar-se de recursos paisatgístics. [?] Seria convenient [?] evitar en la mesura del possible el segellament de sòl amb materials impermeables, com formigó o asfalt.  
- Detallar el tractament dels encreuaments de barrancs per a garantir la seua connexió ecològica, funcional i visual, ja que constitueixen els únics corredors verds transversals a l'actuació, i reduir en la mesura del possible l'efecte barrera de les obres.  
- Evitar cartelleria en zones de visibilitat alta cap a espais oberts o d'interés paisatgístic, com la vora nord del nucli històric de Castelló de Rugat.  
- Analitzar amb detall l'erosió en els talussos existents i proposats [...].  
- Detallar les zones d'emmagatzematge de materials i passos de maquinària, desviaments o alteracions temporals del trànsit [?].  
Totes les mesures que s'incorporen s'han d'incloure en el programa d'implementació i en el pressupost de les obres.  
[?] Per tot això, s'emet aquest informe favorable [...]».  
Informe de l'Àrea d'Espais Naturals:  
Rebut el 28 de maig de 2009, que informa el següent en matèria d'espais naturals.  
«[...] Les obres afecten territorialment el lloc d'importància comunitària (LIC) denominat «Curs Mitjà del Riu Albaida» [?]. L'afecció del projecte sobre el LIC es produeix en el límit sud d'aquest en el pas, mitjançant viaducte, pel llit del riu Albaida. L'àrea afectada del LIC Curs Mitjà del Riu Albaida és reduïda i els probables impactes negatius sobre aquest es produiran en la fase d'execució del viaducte, ja que en la fase d'explotació l'afecció sobre el llit serà mínima. Referent a això, el Projecte bàsic de l'autovia recull un apartat corresponent a les mesures protectores i correctores, i, concretament, un apartat exclusiu de «Protecció dels sistemes fluvials».  
  
D'altra banda i situats al sud del traçat de l'autovia CV-60, tram l'Olleria-Terrateig, es localitzen els següents espais protegits que, atesa la distància a la qual es duen a terme les obres, no és probable que es produïsquen afeccions negatives sobre aquests:  
- Paratge natural municipal denominat l'Ermita al terme municipal de Castelló de Rugat, declarat mitjançant l'Acord d'1 de setembre del Consell. Situat a uns 500 metres del tram d'autovia.  
- Paisatge Protegit Ombria del Benicadell, declarat mitjançant el Decret 18/2006, de 27 de gener, del Consell. La zona més propera del paisatge protegit a les obres de l'autovia es troba aproximadament a 1,3 km en el terme municipal de Ráfol de Salem.  
- Paisatge Protegit del Serpis, declarat mitjançant el Decret 39/2007, de 13 d'abril, del Consell. La zona més pròxima del paisatge protegit a les obres de l'autovia es troba a uns 2,5 km en el terme municipal de l'Orxa.  
- LIC Serra de la Safor (codi ES5233041), que es troba a uns 2,5 km de les obres de l'autovia.  
- Zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA) de nova creació denominada «Muntanyes de la Marina» designada segons la Directiva 79/409/CEE, del Consell, de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres, que figura en el projecte d'ampliació de la xarxa de ZEPA de la Comunitat Valenciana (DOGV 5683, 18.01.2008). Aquest espai engloba la superfície del LIC Serra de la Safor.  
[?] S'informa favorablement l'actuació proposada sempre que es duguen a terme les mesures de protecció que sobre les aigües superficials s'indiquen en la documentació tècnica referida».  
Informe del Servei de Biodiversitat:  
Rebut l'11 de juny de 2009, que informa el següent en matèria d'espais naturals.  
«[...] El projecte no afecta les espècies prioritàries catalogades en les quadrícules UTM 1x1 km. El projecte no afecta els hàbitats d'interés comunitari. El projecte no afecta microreserves, reserves de fauna ni plans de recuperació. [?] Quant al disseny general de la infraestructura, han de dissenyar-se suficients passos de fauna per a mamífers, amfibis i rèptils, i s'aplicaran les mesures oportunes per a evitar l'afecció a la flora i fauna en els encreuaments del traçat amb rius i barrancs [...]».  
  
Informe de l'Àrea de Qualitat Ambiental:  
Rebut el 13 de juliol de 2009, que informa el següent en matèria de contaminació acústica:  
«[...] Una vegada revisat l'estudi acústic presentat, faltaria el punt següent: «Mesures preventives i correctores aplicades per a reduir els nivells sonors generats, com paviments fonoabsorbents, adequació de la velocitat de la via, operacions de manteniment, pantalles acústiques, evitar guals, esvorancs, etc.».  
[?] Tal com s'indica en l'estudi acústic, d'acord amb els resultats que llança el model de càlcul, els objectius establits per la legislació se superen únicament en les proximitats del nucli urbà de Castelló de Rugat, on la previsió acústica per a ús residencial nocturn resulta de 45,6 dB(A), i en les proximitats de Montaverner, on la previsió és de 45,4 dB(A). En aquest cas, hauran de proposar-se mesures correctores per a complir amb el límit de 45 dB(A) establit per la legislació per a l'ús residencial. No obstant això, si encara aplicant mesures correctores i considerant les millores tècniques disponibles no es compliren els objectius de qualitat, la documentació es consideraria suficient, sempre que no se superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A)».  
  
Informe de Direcció General de Cultura:  
Realitzat el 6 d'octubre de 2016, que informa el següent sobre l'afecció a béns d'interés patrimonial:  
«[?] En l'informe precedent emés per la Direcció Territorial de Cultura i Esport de València de data 19 de desembre de 2014, es recollien les conclusions següents.  
La prospecció ha determinat des del punt de vista del patrimoni arqueològic la possible afecció directa als següents elements arqueològics: Pla del Mas del Bartlle. Camí l'Horta, Col·lata, Pla de l'Érola, Missena, la Casa Alta, l'Alt de Montaner, Horta Nova I, Horta Nova II, l'Ofra, camí de la Pobla, Lauro, el Rafalet, els Fondons, partida del pla, necròpolis de Terrateig, camí del Molí.  
L'informe planteja una sèrie de mesures correctores. Les mesures proposades són:  
Sondejos arqueològics previs en els jaciments arqueològics de Pla del Mas del Bartlle. Camí l'Horta, Col·lata, pla de l'Érola, Missena, la Casa Alta, l'Alt de Montaner, Horta Nova I, Horta Nova II, l'Ofra, camí de la Pobla, Lauro, el Rafalet, camí de Llutxent, els Fondons, partida del pla.  
Realització d'excavació arqueològica en extensió i àrea oberta del jaciment de Lauro.  
Les mesures correctores presentades es consideraven insuficients.  
En aquest cas, la millor opció passava per la modificació del projecte en planta per a evitar els jaciments arqueològics. En cas de no ser possible aquesta modificació del traçat, s'haurà de preveure la modificació de cotes a fi de poder salvaguardar les restes arqueològiques. Així mateix, s'hi han d'afegir, com a mínim, les mesures correctores següents:  
Amb caràcter general, el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres de manera intensiva. Aquest seguiment començarà amb el desbrossament, que en els àmbits arqueològics es considera intervenció arqueològica.  
Realització de sondejos arqueològics en els jaciments de Pla del Mas del Bartlle. Camí l'Horta, Col·lata, pla de l'Érola, Missena, la Casa Alta, l'Alt de Montaner, Horta Nova I, Horta Nova II, l'Ofra, camí de la Pobla, Lauro, el Rafalet, camí de Llutxent, els Fondons, partida del pla. Aquests sondejos es realitzaran on el desbrossament no haja posat de manifest la presència del jaciment arqueològic. Aquests sondejos es realitzaran amb mitjans mecànics sota estricta supervisió i control d'un tècnic competent en arqueologia. L'excavadora haurà d'utilitzar pala sense dents i els sondejos es realitzaran mitjançant la retirada de capes artificials. Aquests sondejos només serviran per a determinar la presència o absència de jaciment arqueològic, la seua estratigrafia i la seua extensió.  
Excavació arqueològica en extensió de la totalitat dels jaciments arqueològics que aporten estructures, tant positives com negatives, en la fase de sondejos o de seguiment arqueològic. Aquesta mesura és imprescindible inicialment en els jaciments de Col·lata, Missena, l'Ofra i Lauro, als quals s'afegiran tots aquells que aporten restes d'interés.  
  
La totalitat dels treballs arqueològics s'executaran amb la metodologia arqueològica a l'ús, amb la utilització del mètode Harris-Carandini i la documentació gràfica es realitzarà mitjançant ortofotogrametria tant de planta com 3D [...].  
Així mateix, en cas de documentar-se un jaciment arqueològic i haver de realitzar una intervenció arqueològica exhaustiva, s'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts. [?]  
S'haurà d'aportar l'estudi d'impacte ambiental modificat, i indicar la totalitat de les mesures correctores abans indicades amb vista a la seua prèvia i preceptiva avaluació per aquesta Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
Una vegada revisat l'últim estudi aportat, es comprova que totes les mesures anteriors han sigut recollides.  
De manera que, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement als efectes patrimonials que preveuen l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, document de compliment ambiental de l'Estudi d'impacte ambiental del Projecte bàsic autovia l'Olleria-Gandia CV-60. Tram l'Olleria-Terrateig [...]  
El present informe es contrau a l'Estudi d'impacte ambiental de l'actuació en els termes en què s'ha descrit literalment i gràficament aquesta amb l'exprés advertiment que si, a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte de la proposta ara informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant que estableix l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials que estableix el present informe, haurà de remetre's a aquesta administració tutelar la còpia de la Declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com aquesta es pronuncie».  
  
  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental estableix que les alternatives de traçat queden molt limitades perquè es tracta d'una duplicació de calçada i intenta mantindre el traçat actual de la CV-60, la qual cosa, des del punt de vista ambiental, es considera apropiat. Les alternatives se centren en l'execució de l'esplanada i el ferm. L'alternativa 1 consisteix en l'estabilització i reutilització dels materials existents, fet que evita el seu transport a abocador i la necessitat d'aportar nous materials; mentre que l'alternativa 2 preveu el transport del material inadequat a abocador i la utilització de materials de qualitat obtinguts de préstecs. S'ha realitzat una anàlisi de les alternatives plantejades, que s'han avaluat des dels punts de vista tècnic, econòmic i mediambiental. Aplicant aquests criteris ambientals i tenint en compte els criteris tècnics, se selecciona l'alternativa 1 com la solució idònia.  
A continuació, es procedeix a descriure els principals efectes ambientals i a establir les mesures correctores o protectores adequades, tenint en consideració l'entorn en el qual se situen les obres i el tipus de projecte del qual es tracta. Cal destacar que, com que es tracta d'una duplicació de calçada, els valors del medi on se situa l'actuació han sigut prèviament alterats i la magnitud dels impactes és inferior a l'associada a una nova traça.  
Les obres afecten territorialment el lloc d'importància comunitària (LIC) denominat «Curs Mitjà del Riu Albaida (codi ES5232008)», que figura en la segona llista actualitzada de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, publicada en el Diario Oficial de la Unión Europea el 13.02.2009, per Decisió de la Comissió de 12 de desembre de 2008, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres. El LIC Curs Mitjà del Riu Albaida és una zona exclusivament fluvial formada pel curs del riu Albaida i es tracta d'una zona proposada per la necessitat d'establir espais destinats a la conservació d'espècies de peixos continentals, com Rutilus arcasii (madrilleta roja) o Chondostroma arrigonis (madrilla del Xúquer).  
  
L'afecció del projecte sobre el LIC es produeix en el límit sud d'aquest en el pas, mitjançant viaducte, pel llit del riu Albaida. L'àrea afectada del LIC Curs Mitjà del Riu Albaida és reduïda i els probables impactes negatius sobre aquest es produiran en la fase d'execució del viaducte, ja que en la fase d'explotació l'afecció sobre el llit serà mínima. Referent a això, el Projecte bàsic de l'autovia recull un apartat corresponent a les mesures protectores i correctores i, concretament, un apartat exclusiu de protecció dels sistemes fluvials.  
  
  
El sòl és un dels principals factors que es veuen perjudicats, perquè l'execució de l'activitat en si presenta una ocupació del sòl significativa.  
  
El volum total de l'excavació en tota mena de terrenys és d'1.057.800 m³. Com que tot aquest material excavat pot ser reutilitzat en les capes inferiors de terraplé (1.069.300 m³), no serà necessari transportar-lo a abocador.  
La terra vegetal excavada (606.000 m³) pot ser reutilitzada en part. S'ha considerat l'extensió de 269.000 m³ de terra vegetal al llarg de la traça (talussos, mitjanes, marges enjardinats). L'apilament es realitzarà en muntons, d'altura no superior a 1,5 m, de manera que se'n garantisca el manteniment per a la posterior reutilització.  
S'ha previst l'estabilització dels terraplens que cal executar amb els sòls procedents d'excavació quan les seues característiques geotècniques ho requerisquen. L'estabilització serà de tres tipus:  
- Sòl estabilitzat amb ciment S-EST1 (15.400 m³)  
- Sòl estabilitzat amb ciment S-EST2 (142.500 m³)  
- Sòl estabilitzat amb calç o ciment (900.000 m³)  
Pel que respecta als farciments de les bermes amb sòl seleccionat, les necessitats són de 27.000 m³.  
Els materials de farciment procediran de préstecs o pedreres legalment establides (condicionant 1.1 d'aquesta resolució).  
L'eliminació dels abocaments i enderrocs, generats en fase de construcció, es realitzarà en abocadors controlats i en ubicacions on hi haja autorització per a això. Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista europea de residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar (condicionant 1.2 d'aquesta resolució).  
  
Durant l'execució de les obres, entre les mesures detallades per a controlar l'impacte d'ocupació del sòl, es realitzarà el jalonament del perímetre d'obres i de les superfícies auxiliars en el moment de replanteig. Es realitzarà en la redacció del projecte constructiu una zonificació del territori i es representarà gràficament en un pla, en què es distingirà entre zones excloses, restringides i admissibles. En les zones excloses, no es permetrà la localització de construccions permanents ni temporals; en les restringides, només les de caràcter temporal, i en les admissibles, les de caràcter permanent. En l'informe previ del Programa de vigilància ambiental (d'ara en avant, PVA), s'adjuntarà el pla de la zonificació (condicionant 2.3 d'aquesta resolució).  
Es troben a l'entorn de la trama les infraestructures següents: barranc de Candel, barranc de la Canal, riu Albaida, barranc de Palomar, riu Missena, barranc de Marxillent, barranc de Llop i altres barrancs sense nom conegut.  
Per a reduir l'afecció sobre els llits d'aigua, l'estudi d'impacte ambiental estableix una sèrie de mesures per a la protecció dels sistemes fluvials. Es detallen les obres de drenatge transversal i longitudinal i es complementen amb les mesures següents:  
- Control exhaustiu dels moviments de terres i de possibles abocaments de materials o residus en llits i tàlvegs.  
- Definició de dispositius que intercepten aigües generades en operacions d'obra (formigonada, llavat de materials, etc.) o abocaments amb capacitat d'incrementar la terbolesa en les aigües d'escolament que recaiguen en llits o tàlvegs. Es requereix, perquè no s'afecte la qualitat de les aigües, que en la fase d'execució de les obres s'instal·len barreres antiterbolesa, com a mínim, en els entorns següents (condicionant 1.3 d'aquesta resolució):  
PK 4+800 del tronc 1: coincidint amb el barranc de la Canal o del Port  
PK 7+000 del tronc 1: coincidint amb el riu Albaida  
PK 9+400 del tronc 1: coincidint amb el barranc de Palomar o de Bèlgida  
PK 11+300 del tronc 1: coincidint amb el riu Missena  
PK 10+025 del tronc 3: coincidint amb el barranc del Llop o de la Font  
- Màxima conservació de la vegetació de ribera i de marges i vessants de llits i tàlvegs.  
- Prohibició d'instal·lacions auxiliars d'obra i d'abocaments en àrees des de les quals directament, o per erosió/sedimentació, es puga afectar el sistema hidrològic.  
- Programació dels talls provisionals d'escolaments i circulació d'aigües en llits.  
- Definició i programació de les operacions de restauració i integració ambiental en les zones d'afecció de llits.  
S'estableixen una sèrie de mesures per a la protecció de les aigües subterrànies, entre les quals destaquen:  
- S'han de limitar al mínim possible les àrees d'ocupació de les obres, per a la qual cosa cal allunyar d'aquestes les àrees auxiliars d'obres i els parcs de maquinària.  
- És necessari disposar de la corresponent autorització d'abocament per part de l'òrgan competent de l'Administració.  
- La superfície destinada a instal·lacions auxiliars: parc de maquinària, planta de trituració, de formigó, magatzem de residus perillosos, oficines a peu d'obra, etc., ha de disposar d'una impermeabilització del sòl en les àrees on es realitzen operacions o activitats potencialment contaminants (àrea de reparació i manteniment de la maquinària, àrea de proveïment de carburant de combustible, magatzem de residus especials...), d'una rasa perimetral de desviament i retenció de l'escolament exterior i una bassa impermeabilitzada de separació d'olis i greixos.  
  
- Es preveu l'emplaçament, dins de la zona d'instal·lacions, d'una àrea per al canvi d'olis, manteniment i neteja de vehicles, maquinària, etc., dotat amb un fossat que permeta la manipulació de la part inferior dels vehicles. Els olis i greixos extrets de la bassa de separació i també els olis i lubrificants usats es gestionaran segons la seua consideració de residu especial i mitjançant gestor autoritzat.  
  
- Les aigües residuals sanitàries (aigües fecals) generades en els campaments d'obra, prèviament al seu abocament als llits o infiltració al subsol, sempre que no es puguen dirigir a la xarxa de clavegueram, s'hauran de sotmetre a depuració. Per aquest motiu, dins de la dotació s'inclourà un sistema de depuració portàtil tipus fossa sèptica, clarificador-digestor, etc., per a rebaixar la càrrega contaminant de l'efluent d'acord amb els condicionats que establisca la preceptiva autorització d'abocament.  
La infraestructura pot afectar sòl forestal en diversos punts, coincidint amb el barranc del Convent, riu Clariano i riu Albaida, a la Casa de la Torre al terme municipal de Castelló de Rugat, en els afluents del barranc de la Xerca i el barranc de la Font.  
Per a evitar danys a la vegetació, es preveu el jalonament, la neteja periòdica de les plantes de formigó i l trasplantació d'exemplars seleccionats per tècnic ambiental competent. En l'informe previ del PVA, s'adjuntarà un pla en el qual es detallen els exemplars que cal trasplantar, així com la seua motivació i les condicions en què es realitzarà el trasplantament (condicionant 2.3 d'aquesta resolució).  
A l'entorn de sòl forestal, els treballs compliran el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals (condicionant 1.4 d'aquesta resolució).  
Per a reduir la contaminació atmosfèrica durant la construcció de les obres, s'han previst les mesures protectores més freqüents com són el manteniment de les màquines i vehicles periòdics, regs freqüents, coberta de camions amb tremuges i la limitació de la velocitat de la maquinària d'obra.  
L'estudi d'impacte ambiental compta en el seu apèndix 3 amb un estudi acústic.  
Per a reduir els nivells de soroll, durant la fase d'execució de les obres s'estableixen les següents:  
Les obres es realitzaran durant el dia i en dies laborables.  
S'allunyaran dels nuclis de població els parcs de maquinària, tallers i magatzems, i s'evitarà el pas de vehicles pesants per l'interior de les poblacions.  
S'utilitzarà maquinària que complisca els nivells d'emissió sonora a què obliga la normativa vigent, i es faran revisions periòdiques i manteniment que garantisquen el seu perfecte funcionament.  
Per a estimar teòricament els nivells acústics durant la fase de funcionament, s'ha emprat la metodologia exposada en la publicació francesa Guide du Bruit des Transports Terrestres - Prevision des Niveaux Sonores, a l'empara del que disposa la Directiva 2002/49/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 25 de juny de 2002, sobre avaluació i gestió del soroll ambiental. Les zones singulars identificades a l'entorn de la traça susceptibles de patir impacte acústic es corresponen amb nuclis urbans densament poblats i àrees industrials. En concret, s'han identificat 15 zones:  
  
NÚM. PK Punts singulars Leq DB(A)  
 Dia Nit  
1 T1 1+000 L'Olleria - nucli urbà 50,8 42,7  
2 T1 4+500 Polígon industrial de Carrascot (l'Olleria) 53,2 45,1  
3 T1 7+760 Alfarrasí - nucli urbà 48,4 40,3  
4 T1 6+560 Polígon industrial (Alfarrasí) 65,5 57,4  
5 T1 7+060 Montaverner - nucli urbà 53,5 45,4  
6 T1 7+560 Polígon industrial  
(Montaverner) 60,2 52,2  
7 T1 9+360 Bèlgida - nucli urbà 43,9 35,8  
8 T1 11+460 Otos - nucli urbà 43,1 35  
9 T3 1+000 La Pobla del Duc  
 - nucli urbà 46,5 38,5  
10 T3 3+500 Ráfol de Salem - nucli urbà 43,4 35,4  
11 T3 4+700 Castelló de Rugat   
- nucli urbà 53,7 45,6  
12 T3 4+850 Polígon industrial   
(Castelló de Rugat) 56,9 48,9  
13 T3 6+500 Rugat - nucli urbà 52,7 44,6  
14 T3 6+500 Aielo del Rugat - nucli urbà 42,1 34  
15 T3 8+900 Montitxelvo - nucli urbà 50,6 42,5  
  
  
  
Els índexs de qualitat segons la normativa autonòmica són 55 dB(A) per a dia i 45 dB(A) per a nit en ús residencial i 70 dB(A) per a dia i 60 dB(A) per a nit en ús industrial. Són superats únicament en les proximitats del nucli urbà de Castelló de Rugat, on la previsió acústica per a ús residencial nocturn resulta de 45,6 dB(A), i en les proximitats de Montaverner, on la previsió és de 45,4 dB(A).  
Segons l'informe de l'Àrea de Qualitat Ambiental, s'hauran de proposar mesures correctores per a complir amb el límit nocturn de 45 dB(A) establit per la legislació per a l'ús residencial (condicionant 1.5 d'aquesta resolució). En l'informe del PVA previ a l'inici de les obres s'aportarà la documentació tècnica relativa a aquestes mesures: tipus, eficiència, ubicació i manteniment, entre altres (condicionant 2.3 d'aquesta resolució).  
A la posada en servei de la infraestructura, es realitzarà una campanya de mesuraments dels nivells sonors en trams pròxims a nuclis de població. L'estudi acústic estableix que, en general, els mesuraments es realitzaran durant el període diürn i que només serà necessari avaluar el període nocturn en cas que el trànsit durant alguna franja horària en la zona siga elevat o quan existisquen evidències de molèstia. No obstant això, atés que els resultats del model teòric indiquen que els incompliments dels límits legals es produirien en període nocturn, es considera fonamental aportar els mesuraments en període nocturn. Les campanyes de mesuraments dels nivells sonors es realitzaran, com a mínim, en aquests moments: al cap de 6 mesos, a l'any i al cap de 2 anys de la posada en servei de la infraestructura. En acabar cada una de les campanyes, s'analitzaran els valors obtinguts. Si els nivells obtinguts no superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A), les mesures correctores es consideraran adequades. Si, per contra, els nivells reals superen els objectius de qualitat en més de 10 dB(A), es procedirà a l'anàlisi de la situació actual i a l'establiment de mesures addicionals. Aquests mesuraments acústics es reflectiran en informes especials dins del PVA (condicionant 2.4 d'aquesta resolució).  
Es poden afectar les vies pecuàries carrerassa de la Foieta de Candel, carrerassa de l'Ullal, carrerada d'Alacant, carrerassa de Guadasséquies, carrerada d'Ontinyent a Gandia, carrerassa del Camí de Benigànim, carrerassa del Camí Vell de Gandia, carrerassa d'Alacant a València, carrerassa del Camí de la Pobla, carrerassa del Camí de l'Orxa i carrerassa del Camí de Sarient a Rugat.  
L'afecció més important en les vies pecuàries es produirà en la fase d'obres, mentre no s'haja restituït definitivament el seu pas per la nova via. En aquesta fase d'obres, es produiran modificacions temporals de traçat per l'ocupació temporal dels terrenys. Aquests desviaments provisionals han de disposar de la corresponent autorització administrativa.  
  
Durant la fase d'explotació, es planteja la següent reposició de vies pecuàries.  
Al terme municipal de l'Olleria:  
La carrerada de Múrcia en el PK 0+000 del tronc 1 es reposa mitjançant un ramal de l'enllaç 1.  
La carrerada d'Alacant en el PK 2+120 del tronc 1 es reposa mitjançant un camí de servei de l'enllaç 2.  
La carrerassa de la Foieta de Candel en el PK 0+340 del tronc 1 es reposa mitjançant un pas superior.  
La carrerassa de l'Ullal en el PK 2+120 del tronc 1 es reposa mitjançant un pas inferior.  
Al terme municipal d'Alfarrasí:  
La carrerada d'Alacant en el PK 6+300 del tronc 1 es reposa mitjançant un camí de servei de l'enllaç 3.  
La carrerassa de Guadasséquies o carrerassa del Camí de Guadasséquies en el PK 7+180 del tronc 1 es reposa mitjançant un pas inferior.  
Al terme municipal de Montaverner:  
La carrerada d'Ontinyent a Gandia en el PK 8+150 del tronc 1 es reposa mitjançant una glorieta de l'enllaç 4.  
La carrerada d'Alacant en el PK 6+300 del tronc 1 es reposa mitjançant una rotonda de l'enllaç 3.  
La carrerassa de Guadasséquies en el PK 7+180 del tronc 1 es reposa mitjançant un pas inferior.  
Al terme municipal de Bèlgida:  
La carrerassa de Benigànim o carrerassa del Camí de Benigànim en el PK +340 del tronc 1 es reposa mitjançant un pas superior.  
Al terme municipal de Castelló de Rugat:  
La carrerassa del Camí de Llutxent o carrerassa d'Alacant a València en el PK 5+960 del tronc 3 es reposa mitjançant un pas inferior.  
La carrerassa del Camí Vell de Gandia en el PK 3+300 del tronc 3 es reposa mitjançant una glorieta de l'enllaç 7.  
La carrerassa del Camí de la Pobla en el PK 4+800 del tronc 3 es reposa mitjançant un pas inferior.  
Al terme municipal de Rugat:  
La carrerassa del Camí del Sarient a Rugat en el PK 6+700 del tronc 3 es reposa mitjançant un pas inferior.  
Al terme municipal d'Aielo de Rugat:  
La carrerassa del Camí de l'Orxa en el PK 7+640 del tronc 3 es reposa mitjançant un pas inferior.  
Durant la tramitació d'aquesta declaració d'impacte ambiental, s'ha publicat la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, que dedica el capítol VI del títol I a les modificacions de traçat per la realització d'obres públiques sobre terrenys de vies pecuàries. L'article 22.3 estableix «que si la intercepció de l'obra projectada es fa dins de l'amplària legal de la via pecuària, i no és necessari procedir a cap modificació, ja que permet els usos establits en la llei per a les vies pecuàries, s'haurà de solucionar en el mateix projecte la restitució de la via afectada amb els mitjans tècnics que siguen més adequats. El projecte constructiu que es redacte haurà de recollir la restitució de les vies pecuàries i s'haurà de remetre a la direcció territorial de València de la conselleria competent en matèria de vies pecuàries una sol·licitud per a obtindre l'informe favorable en matèria de vies pecuàries, referent a l'afecció del projecte a les vies pecuàries (condicionant 1.6 d'aquesta resolució). Aquest informe s'adjuntarà en l'informe previ del PVA (condicionant 2.3 d'aquesta resolució)».  
  
Les mesures correctores que es plantegen per a la protecció de la fauna són les següents:  
Tancaments: el tancament provoca un reforçament de l'efecte barrera que es minimitza mitjançant els passos dissenyats per a la fauna. La separació entre els fils horitzontals serà de 15 cm (màxim) en la part superior, i 2-2,5 cm en la situada arran de terra, en els 30-40 cm inferiors per a evitar el pas dels vertebrats xicotets. L'altura del tancament serà d'1,50 m, altura que es mesurarà a 50 cm de la mateixa tanca des del costat amb més pendent, en previsió de salts des de punts favorables.  
Passos de fauna: s'han intentat adequar passos transversals de camins i drenatges com a passos de fauna per a millorar la permeabilitat de l'autovia, en els casos en què l'amplària de l'autovia (i, per tant, la longitud del túnel del drenatge), la llum d'entrada i eixida, la relació entre la llum i la longitud, el tipus d'entrada del drenatge, etc., ho permeten segons les característiques de les comunitats animals afectades en cada cas. Les prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tancats perimetrals, publicada pel Ministeri de Medi Ambient, recomana un diàmetre mínim de 2 m per a vertebrats xicotets i d'1 m per a passos d'amfibis, així com una densitat d'1 pas de fauna per quilòmetre, quan no es tracte d'hàbitats forestals o d'interés per a la conservació de la connectivitat ecològica. L'inventari de passos de fauna de l'estudi d'impacte ambiental es considera adequat.  
  
Dispositius d'escapament: són sistemes d'escapada que permeten l'abandó d'animals que puguen entrar en la carretera. S'han emprat portes basculants, de dimensions 0,8 x 0,4 m. En el pla de mesures correctores s'indica la ubicació que tenen, que s'ha espaiat aproximadament cada 1000 m. Es localitzen a banda i banda de l'autovia en les zones de més conflictivitat. Així mateix, s'han emprat rampes en cunetes i arquetes, amb una inclinació perquè el costat extern quede amb angle obert cap a la cuneta i amb superfície rugosa per a permetre l'eixida de la fauna.  
Per a protegir els impactes sobre el patrimoni cultural, l'informe inicial de la Direcció General de Cultura, de 6 d'octubre de 2016, indicava que la millor opció consistia a modificar el projecte en planta, per a evitar els jaciments arqueològics, però que, en cas que no fora possible, s'hi havien d'afegir una sèrie de mesures correctores. El promotor del projecte va procedir a la incorporació d'aquestes mesures, per a la qual cosa va presentar un document denominat «de compliment ambiental de l'estudi d'impacte ambiental». Les condicions indicades per l'Administració pública amb competència en matèria patrimonial són:  
El seguiment arqueològic de la totalitat de les obres de manera intensiva, que s'iniciarà amb el desbrossament.  
Realització de sondejos arqueològics en els jaciments de Pla del Mas del Bartlle. Camí l'Horta, Col·lata, pla de l'Érola, Missena, la Casa Alta, l'Alt de Montaner, Horta Nova I, Horta Nova II, l'Ofra, camí de sa Pobla, Lauro, el Rafalet, camí de Llutxent, els Fondons, partida del pla, on el desbrossament no haja posat de manifest la presència del jaciment arqueològic, amb mitjans mecànics sota estricta supervisió i control d'un tècnic competent en arqueologia. L'excavadora haurà d'utilitzar pala sense dents i els sondejos es realitzaran mitjançant la retirada de capes artificials. Aquests sondejos només serviran per a determinar la presència o absència de jaciment arqueològic, la seua estratigrafia i la seua extensió.  
Excavació arqueològica en extensió de la totalitat dels jaciments arqueològics que aporten estructures en la fase de sondejos o de seguiment arqueològic. Aquesta mesura és imprescindible inicialment en els jaciments de Col·lata, Missena, l'Ofra i Lauro, als quals s'afegiran tots aquells que aporten restes d'interés.  
La totalitat dels treballs arqueològics s'executaran amb la metodologia arqueològica a l'ús, amb la utilització del mètode Harris-Carandini i la documentació gràfica es realitzarà mitjançant ortofotogrametria tant de planta com 3D [...].  
En cas de documentar-se un jaciment arqueològic i haver de realitzar una intervenció arqueològica exhaustiva, l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts.  
El seguiment arqueològic serà objecte d'un informe especial dins del PVA (condicionant 2.2 d'aquesta resolució).  
Està prevista la gestió dels residus que es generen en l'obra. El pla de gestió de residus ha de preveure el disseny dels punts nets per a residus sòlids, per a aigües residuals i la recollida i gestió d'un altre tipus de residus. El projecte d'execució d'obres ha d'incloure un estudi de gestió de residus de construcció i demolició.  
Durant la fase d'explotació, pel que fa a l'impacte paisatgístic, es proposa,  
La cobertura vegetal de zones a l'interior d'enllaços, de desmunts, de terraplens, mitjanes i llits o barrancs.  
El desmantellament de les instal·lacions temporals, neteja del terreny i condicionament de les superfícies afectades.  
El projecte constructiu ha de completar la xarxa viària no motoritzada, mitjançant la connexió amb camins i entorns rurals existents, amb els elements de més valor ambiental o cultural en el seu entorn pròxim, espais d'interés i poblacions, i s'ha d'acompanyar aquesta xarxa no motoritzada de senyalització i cartelleria concorde amb el medi rural i zones d'ombra i de descans, si pot ser en punts d'observació o miradors (condicionant 1.7 d'aquesta resolució). En l'informe previ del PVA s'adjuntarà la proposta de xarxa viària no motoritzada (condicionant 2.3 d'aquesta resolució).  
S'evitarà la cartelleria en zones de visibilitat alta cap a espais oberts o d'interés paisatgístic (condicionant 1.8 d'aquesta resolució).  
Per a l'adequada restauració paisatgística i a fi d'evitar qualsevol procés erosiu, es construiran bermes intermèdies cada 3,5 metres d'altura en aquells talussos de desmunt que superen els 5 metres de desnivell. Aquestes bermes es construiran a contrapendent, tindran una amplària mínima d'1,5 m i es farà sobre aquestes una aportació de terra vegetal en una capa d'almenys 15 cm de gruix, abans de la implantació de les espècies que s'acorden d'acord amb l'epígraf anterior (condicionant 1.9 d'aquesta resolució). En l'informe previ del PVA s'indicaran els talussos superiors a 5 m en els quals es realitzaran bermes (condicionant 2.3 d'aquesta resolució).  
De la proposta de revegetació realitzada, s'aconsella centrar-se en aquelles espècies menys exigents en humitat i ombra (llentiscle, pi blanc, ginebre de galipot, etc.), i utilitzar puntualment aquelles més exigents (marfull, freixe, carrasca, etc.).  
En dur-se a terme plantacions i sembres amb espècies forestals, es recomana preparar les llavors i plançons amb suficient antelació complint el que estableix la legislació respecte de l'origen del material forestal (RD 289/2003 i Decret 15/2006) (condicionant 1.10 d'aquesta resolució).  
Es recomana l'assessorament del Centre per a la Investigació i Experimentació Forestal de la Comunitat Valenciana (CIEF) per a l'obtenció de llavors i plançons, la selecció d'espècies i les tècniques de revegetació que s'utilitzaran (condicionant 1.1 d'aquesta resolució).  
Respecte de les espècies proposades, es fan les observacions següents (condicionant 1.11 d'aquesta resolució):  
Arundo donax (canya): aquesta espècie, molt estesa per la zona, ha de descartar-se per complet perquè és una espècie exòtica invasora inclosa en l'annex II del Decret 213/2009, pel qual s'aproven les mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana. Està subjecta a les prohibicions de l'article 4 d'aquest decret, en el qual es prohibeix expressament la seua utilització en plantacions o sembres en vies de comunicació que travessen sòl no urbanitzable com és aquest cas. S'ha de tindre en compte igualment en el maneig de les restes que puguen obtindre's d'aquesta espècie en els desbrossaments i eliminació de la vegetació afectada per la traça de la carretera.  
Calluna vulgaris (bruguerola): es tracta d'una espècie que a la Comunitat Valenciana apareix en terrenys amb substrats silicis, que no és el cas. Per tant, ha de descartar-se.  
Salvia blancoana ssp mariolensis (sàlvia de Mariola): espècie pròpia de matolls heliòfils que se situa generalment per damunt de 700 metres. Se n'hauria de descartar l'ús perquè no li correspon la zona.  
Laurus nobilis (llorer): es tracta d'una espècie autòctona considerada com a tàxon vigilat perquè està inclòs en l'annex III del Decret 70/2009, que crea i regula el Catàleg valencià de flora amenaçada i regula mesures addicionals de conservació. Formen part de l'hàbitat protegit a la Comunitat Valenciana, annex IV del Decret 70/2009 denominat matolls de Laurus nobilis (codi hàbitat d'interés comunitari: 5230). És una espècie que hauria d'usar-se en zones ombroses i barrancs, requeriria l'ús de material genètic autòcton i, a més, presenta limitacions perquè és un tàxon vigilat (article 13), per la qual cosa s'hauria d'efectuar amb l'assessorament del Centre per a la Investigació i Experimentació Forestal de la Comunitat Valenciana (CIEF).  
  
Quercus ilex ssp ilex (alzina): és la forma típica de l'espècie que a la nostra Comunitat es presenta fonamentalment al nord i en zones de més humitat. Se n'ha de descartar l'ús perquè no es troba en la zona i s'empra en el seu lloc la carrasca (Quercus ilex ssp rotundifolia), més estesa i menys exigent en humitat.  
Acer opalus ssp granatense (auró): és una espècie molt exigent en humitat i que presenta problemes importants per al seu desenvolupament. Es desaconsella la seua utilització.  
Quercus coccifera (coscolla): és una espècie arbustiva que forma part de les màquies en la zona però que presenta problemes importants per a prosperar, per la qual cosa es recomana que se substituïsca o s'utilitze en proporció baixa.  
Respecte de les espècies que s'utilitzaran i zones, es fan les següents observacions (condicionant 1.11 d'aquesta resolució):  
Fraxinus ornus (freixe de flor) i Viburnum tinus (marfull): són exigents en humitat, per la qual cosa s'han d'utilitzar en exposicions d'ombria o zones de barranc. En cas d'utilitzar-se en talussos, a més, s'han de plantar al peu d'aquests per a aconseguir més aportació d'aigua. Com que hi ha el risc de fracassar perquè exigeixen més humitat, haurien d'utilitzar-se més puntualment.  
Quercus ilex ssp rotundifolia (carrasca): és també més exigent en humitat que altres espècies, per exemple el pi blanc (Pinus halepensis), i requereix en les seues primeres etapes ombra, per la qual cosa s'ha d'usar en exposicions d'ombria i puntualment.  
Calluna vulgaris (bruguerola) pot substituir-se per Erica multiflora (bruc d'hivern) i Salvia blancoana ssp mariolensis per Cistus albidus (estepa blanca).  
En zones de desmunt i terraplé:  
Es recomana efectuar plantacions d'espècies arbustives de més port perquè l'eficàcia de cobertura del sòl enfront de l'esforç de plantació és superior que amb espècies de port xicotet com el timó. Es pot utilitzar el llentiscle (Pistacia lentiscus), ginebre de galipot (Juniperus oxycedrus), romer (Rosmarinus officinalis), albada (Anthyllis cytisoides), estepa blanca (Cistus albidus). S'estima que pot ser eficaç a mitjà termini la sembra o plantació d'espècies arbustives en capçalera de talussos perquè amb el temps les seues llavors vagen caient sobre els talussos i els colonitzen.  
En ombries es poden usar lianes per a afavorir la integració paisatgística com Hedera helix (hedra) i Rubia peregrina (llepassa).  
En zones de llit, si porten aigua temporalment, i pròxima a aquesta, es pot usar també Salix atrocinerea (salze negre).  
Respecte de les hidrosembres: es proposa efectuar hidrosembres en totes les superfícies. Aquest tipus d'actuacions poden ser més útils en els desmunts i terraplens. S'aconsella que aquesta arribe també a la capçalera del talús, per damunt, perquè les espècies que hi cresquen a mitjà termini constituïsquen una font de llavors per als talussos caient des de dalt. La mescla d'espècies hauria d'incloure, en la mesura que siga possible, aquelles més comunes en la zona en vores de camins, terraplens i llocs alterats. A les propostes podrien afegir-se les següents: Inula viscosa, Hyparrhenia hirta, Anthyllis cytisoides i Cistus albidus.  
L'ús d'exemplars de fruiters afectats per la traça en la revegetació, mitjançant trasplantament, requerirà una execució molt acurada pel risc que els trasplantaments fracassen amb el temps per infecció de les ferides causades en les podes i l'estrés del trasplantament. De vegades, pot ser més avantatjós efectuar una plantació nova.  
Respecte de la mesura d'esponjament dels terrenys fortament compactats mitjançant l'ús de ripper (escarificadora) o subsolador fins a 40-50 cm, s'estima adequada en la majoria de la zona perquè es tracta de camps de cultiu, però en cas d'afectar terrenys forestals s'estima que hauria de limitar-se a afectar el perfil edàfic en profunditat només puntualment en les zones de plantació, amb la finalitat de conservar el sòl (condicionant 1.12 d'aquesta resolució).  
La valoració econòmica de les mesures apareix recollida en el pressupost de mesures preventives i correctores. No obstant això, s'haurà d'adequar el seu contingut al d'aquesta resolució (condicionant 3 d'aquesta resolució).  
L'estudi d'impacte ambiental estableix l'existència d'un programa de vigilància ambiental (PVA) que pretén dur a terme un control durant la fase d'execució de les obres i durant la fase d'explotació (aquesta última fase s'estén des de l'acta de recepció de les obres fins a 3 anys).  
  
Respecte del contingut del PVA en la primera fase, detallat en l'epígraf 6.5.1, fase d'execució de les obres, es considera adequat encara que s'ha de completar amb informació sobre les mesures dedicades a la protecció de les aigües superficials i subterrànies i dels recursos hídrics (condicionant 2.1 d'aquesta resolució). Respecte del contingut del PVA en la segona fase, detallat en l'epígraf 6.5.1, fase d'explotació de les obres, es considera apropiat.  
El PVA preveu una sèrie d'informes.  
D'una banda, l'estudi d'impacte ambiental proposa que durant la primera fase aquests informes es realitzaran abans de l'inici (informe previ), bimensualment, quadrimestralment i al final d'obra. L'òrgan ambiental considera, a més, la necessitat de realitzar un informe especial l'objecte del qual serà el seguiment arqueològic de les obres (condicionant 2.2 d'aquesta resolució).  
L'informe previ, segons l'estudi d'impacte ambiental, haurà de recollir:  
S'indicarà el resultat de la prospecció arqueològica, etnològica i paleontològica prèvia a l'inici de les obres.  
Es revisarà la legalitat de les àrees de préstecs i abocadors previstos.  
  
S'informarà sobre el marcatge de les àrees ocupades per les obres: expropiacions i afeccions previstes.  
Es controlarà la ubicació de tallers, magatzems i parcs de maquinària.  
Segons el que s'ha pautat en el contingut de l'apartat de consideracions ambientals, l'òrgan ambiental considera que l'informe previ haurà de completar-se amb els següents aspectes (condicionant 2.3 d'aquesta resolució):  
Zonificació del territori i es representarà gràficament en un plànol, en què es distingirà entre zones excloses, restringides i admissibles.  
En el plànol s'han de detallar els exemplars que cal trasplantar, així com la seua motivació i les condicions en què es realitzarà el trasplantament.  
S'ha d'aportar la documentació tècnica relativa a les mesures correctores per a complir amb el límit nocturn de 45 dB(A) establit per la legislació per a l'ús residencial: tipus, eficiència, ubicació i manteniment, entre altres.  
Informe de la direcció territorial sobre la restitució de les vies pecuàries.  
Proposta completa de la xarxa viària no motoritzada, mitjançant la connexió amb camins i entorns rurals existents, amb els elements de més valor ambiental o cultural en el seu entorn pròxim, espais d'interés i poblacions, i s'ha d'acompanyar aquesta xarxa no motoritzada de senyalització i cartelleria concorde al medi rural i zones d'ombra i de descans, si pot ser, en punts d'observació o miradors.  
Actuacions per a talussos de desmunt superiors a 5 m on, per a l'adequada restauració paisatgística i a fi d'evitar qualsevol procés erosiu, es construiran bermes intermèdies cada 3,5 metres, amb una amplària mínima d'1,5 m.  
D'altra banda, l'estudi proposa que durant la segona fase es realitzen informes trimestrals fins al final del període de garantia, sobre l'avaluació dels impactes inventariats i l'efectivitat de les mesures aplicades en obra. L'òrgan ambiental considera adequat que, més enllà del final del període de garantia, dins de la denominada fase d'explotació (3 anys des de l'acta de recepció), es continue amb l'emissió d'aquests informes, encara que siga amb freqüència anual. L'òrgan ambiental considera, a més, la necessitat de realitzar un informe especial l'objecte del qual seran els mesuraments acústics al cap de 6 mesos, a l'any i al cap de 2 anys de la posada en servei de la infraestructura, tal com es detalla en el cos d'aquesta resolució (condicionant 2.4 d'aquesta resolució).  
  
S'haurà d'adaptar el pressupost de manera que incloga la tercera fase del PVA i complisca el que s'estableix en els condicionants previs (condicionant 3 d'aquesta resolució).  
L'òrgan ambiental podrà realitzar activitats dirigides al seguiment de l'execució de les obres i l'explotació del projecte, en el marc de la vigilància i el seguiment ambiental, per a verificar l'eficàcia de les mesures establides, la magnitud dels impactes i qualsevol imprevist o canvi en el projecte que sorgisca durant l'execució i explotació de la via. Els resultats d'aquesta activitat de seguiment podran plasmar-se en un informe pertinent realitzat a aquest efecte.  
  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot això, s'emet la següent proposta de declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als únics efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte «Autovia l'Olleria-Gandia CV-60. Tram: l'Olleria-Terrateig», sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
1. El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les següents mesures, detallades en el cos d'aquesta DIA, que s'hauran d'executar en la fase corresponent de la carretera (execució, garantia o funcionament):  
1.1. Els materials de farciment procediran de préstecs o pedreres legalment establides.  
1.2. Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista europea de residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar.  
  
1.3. Perquè no s'afecte la qualitat de les aigües, que en la fase d'execució de les obres s'instal·len barreres antiterbolesa, com a mínim, en els entorns següents:  
PK 4+800 del tronc 1: coincidint amb el barranc de la Canal o del Port  
PK 7+000 del tronc 1: coincidint amb el riu Albaida  
PK 9+400 del tronc 1: coincidint amb el barranc de Palomar o de Bèlgida  
PK 11+300 del tronc 1: coincidint amb el riu Missena  
PK 10+025 del tronc 3: coincidint amb el barranc del Llop o de la Font  
1.4. A l'entorn de sòl forestal, els treballs compliran amb el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
1.5. S'hauran de proposar mesures correctores per a complir amb el límit nocturn de 45 dB(A) establit per la legislació per a l'ús residencial.  
  
1.6. El projecte constructiu que es redacte ha de recollir la restitució de les vies pecuàries i s'haurà de remetre a la direcció territorial de València de la conselleria competent en matèria de vies pecuàries una sol·licitud per a obtindre l'informe favorable en matèria de vies pecuàries, referent a l'afecció del projecte a les vies pecuàries.  
1.7. El projecte constructiu ha de completar la xarxa viària no motoritzada, mitjançant la connexió amb camins i entorns rurals existents, amb els elements de més valor ambiental o cultural en el seu entorn pròxim, espais d'interés i poblacions, i s'ha d'acompanyar aquesta xarxa no motoritzada de la senyalització i cartelleria concorde al medi rural i zones d'ombra i de descans, si pot ser, en punts d'observació o miradors.  
1.8. S'evitarà la cartelleria en zones de visibilitat alta cap a espais oberts o d'interés paisatgístic.  
1.9. Per a l'adequada restauració paisatgística i a fi d'evitar qualsevol procés erosiu, es construiran bermes intermèdies cada 3,5 metres d'altura en aquells talussos de desmunt que superen els 5 metres de desnivell. Aquestes bermes es construiran contrapendent, tindran una amplària mínima d'1,5 m i es farà sobre aquestes una aportació de terra vegetal en capa d'almenys 15 cm de grossària, abans de la implantació de les espècies que s'acorden segons l'epígraf anterior.  
  
1.10 Quan es porten a terme plantacions i sembres amb espècies forestals, es recomana preparar les llavors i els plançons amb suficient antelació complint el que estableix la legislació respecte de l'origen del material forestal.   
Es recomana l'assessorament del Centre per a la Investigació i Experimentació Forestal de la Comunitat Valenciana (CIEF) per a l'obtenció de llavors i plançons, la selecció d'espècies i les tècniques de revegetació que s'utilitzaran.  
1.11 S'estudiaran les observacions que conté l'apartat de consideracions ambientals respecte de les espècies Arundo donax, Calluna vulgaris, Salvia blancoana ssp Mariolensis, Laurus nobilis, Quercus ilex ssp ilex, Acer opalus ssp Granatense i Quercus coccifera.  
S'estudiaran les observacions que conté l'apartat de consideracions ambientals respecte de les espècies que s'utilitzaran i les zones en les quals s'empraran (Fraxinus ornus, Viburnum tinus, Quercus ilex ssp Rotundifolia, Calluna vulgaris, en zones de desmunt i terraplé, respecte de les hidrosembres, exemplars de fruiters).  
1.12 Respecte de la mesura d'esponjament dels terrenys fortament compactats mitjançant l'ús de ripper o subsolador fins a 40-50 cm, s'estima adequada en la majoria de la zona en tractar-se de camps de cultiu, però, en cas d'afectar terrenys forestals, s'estima que hauria de limitar-se a afectar el perfil edàfic en profunditat només puntualment en les zones de plantació, amb la finalitat de conservar el sòl.  
  
2. El PVA afegirà les observacions següents:  
2.1. Respecte del contingut del PVA en la primera fase, detallat en l'epígraf 6.5.1, fase d'execució de les obres, s'ha de completar amb informació sobre la protecció de les aigües superficials i subterrànies i dels recursos hídrics.  
2.2. Els informes del PVA que es realitzen durant la primera fase s'han de completar amb un informe especial l'objecte del qual serà el seguiment arqueològic de les obres.  
2.3. Segons el que s'ha pautat en el contingut de l'apartat de consideracions ambientals, l'informe previ s'ha de completar amb els aspectes següents:  
Zonificació del territori, que es representarà gràficament en un plànol, en què es distingisca entre zones excloses, restringides i admissibles.  
En el plànol s'han de detallar els exemplars que cal trasplantar, així com la seua motivació i les condicions en què es realitzarà el trasplantament.  
S'ha d'aportar la documentació tècnica relativa a les mesures correctores per a complir amb el límit nocturn de 45 dB(A) establit per la legislació per a l'ús residencial: tipus, eficiència, ubicació i manteniment, entre altres.  
Informe de la direcció territorial sobre la restitució de les vies pecuàries.  
Proposta completa de la xarxa viària no motoritzada, mitjançant la connexió amb camins i entorns rurals existents, amb els elements de més valor ambiental o cultural en el seu entorn pròxim, espais d'interés i poblacions, i s'ha d'acompanyar aquesta xarxa no motoritzada de senyalització i cartelleria concorde al medi rural i zones d'ombra i de descans, si pot ser, en punts d'observació o miradors.  
Actuacions per a talussos de desmunt superiors a 5 m on, per a l'adequada restauració paisatgística i a fi d'evitar qualsevol procés erosiu, es construiran bermes intermèdies cada 3,5 metres, amb una amplària mínima d'1,5 m.  
2.4. El PVA en la fase de funcionament ha de mantindre l'emissió d'informes de manera que:  
Aquests es realitzen dins de la fase d'explotació, més enllà del final del període de garantia.  
S'emeta un informe especial l'objecte del qual seran els mesuraments acústics al cap de 6 mesos, a l'any i al cap de 2 anys de la posada en servei de la infraestructura.  
3. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores que preveu l'Estudi d'impacte ambiental i aquest DIA, així com el seu PVA i les modificacions introduïdes en aquest.  
4. Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta DIA (siga abans de l'inici de les obres, siga durant la seua execució o durant la seua explotació) i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals s'ha de comunicar a l'òrgan ambiental, que determinarà, si escau, l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si és el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 13 de març de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
València, 22 de setembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8925, del 14-10-2020 (2020/7948)

RESOLUCIÓN de 22 de septiembre de 2020,de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 242/2008-AIA Aielo de Malferit, l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Bélgida, Otos, La Pobla del Duc, Castelló de Rugat, Rugat, Aielo de Rugat, Montichelvo y Terrateig (Valencia).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8925

Fecha DOGV
:   14-10-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/7948

CVE


Fecha del documento
:   22-09-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Terrateig](javascript:void(0))
    * [Bèlgida](javascript:void(0))
    * [Castelló de Rugat](javascript:void(0))
    * [Montichelvo](javascript:void(0))
    * [Otos](javascript:void(0))
    * [Aielo de Malferit](javascript:void(0))
    * [Alfarrasí](javascript:void(0))
    * [Montaverner](javascript:void(0))
    * [Olleria, l'](javascript:void(0))
    * [Pobla del Duc, la](javascript:void(0))
    * [Rugat](javascript:void(0))
    * [Aielo de Rugat](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de septiembre de 2020,de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 242/2008-AIA Aielo de Malferit, l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Bélgida, Otos, La Pobla del Duc, Castelló de Rugat, Rugat, Aielo de Rugat, Montichelvo y Terrateig (Valencia). [2020/7948]  
  
  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 242/2008-AIA Aielo de Malferit, l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Bélgida, Otos, La Pobla del Duc, Castelló de Rugat, Rugat, Aielo de Rugat, Montichelvo y Terrateig (Valencia)  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 242/2008-AIA  
Proyecto: Autovía L'Olleria-Gandia CV-60. Tramo: L'Olleria-Terrateig  
Órgano Promotor: Dirección General de Obras Públicas, Proyectos Urbanos y Vivienda  
Órgano Sustantivo: Dirección General de Obras Públicas, Proyectos Urbanos y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Aielo de Malferit, l'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Bélgida, Otos, La Pobla del Duc, Castelló de Rugat, Rugat, Aielo de Rugat, Montichelvo y Terrateig (Valencia)  
  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la duplicación de la actual CV-60 en el tramo comprendido entre l'Olleria y Terrateig. El proyecto actúa sobre el tronco principal, de longitud aproximada de 23 km.  
La sección actual es de un carril por sentido y se pretende implantar una sección tipo formada por dos calzadas separadas, de 7 m. de anchura cada una, con arcenes exteriores de 2,50 m. e interiores de 1,5 m. Las dimensiones de la mediana y las bermas son variables.  
Los ramales unidireccionales están formados por una calzada de 3,50 m. más sobreanchos (siempre mayor o igual a 4,00 m.), arcén exterior de 2,50 m., arcén interior de 1,00 m. y una berma de 0,75 m.  
Los caminos de servicio son bien de 6,00 m de anchura y firme de aglomerado asfáltico o bien de 4,00 m de anchura y un firme dotado de un doble tratamiento superficial.  
Las obras se inician en el enlace con la A7 en L'Olleria, enlace que se modifica. Desde este punto parte la nueva autovía ubicándose la nueva calzada por la margen norte de la actual carretera. Cruza inferiormente un paso por el que discurre la Colada de la Foya de Candel y cuya estructura ya preveía la duplicación.  
Prosigue su trazado hasta el denominado «Enlace 2» desde el que se accede al polígono El Carrascot en l'Olleria. En este enlace resulta necesaria la remodelación de los ramales de entrada y salida de la margen norte.  
En el límite de términos entre l'Olleria y Alfarrasí la nueva calzada cruza el Barranc de la Canal para poco después alcanzar el «Enlace 3» donde es necesaria también la adecuación de dos ramales. En este enlace se da acceso a dos polígonos industriales y a una gasolinera.  
A continuación se cruza el Riu d'Albaida y llega al «Enlace 4». Este enlace conecta la carretera CV-62 con la CV-60 disponiendo de ramales directos entre los movimientos CV-62 a CV-60 este (Gandia) y viceversa. Inmediatamente después la nueva autovía cruza inferiormente la vía férrea Valencia-Alcoi.  
Continúa su trazado cruzando la Colada de Benigànim y el Barranc de Palomar o de Bèlgida hasta conectar con el «Enlace 5» desde el que se accede a Bèlgida y Otos. En el tramo comprendido entre este último enlace y el «Enlace 6» que da acceso a La Pobla del Duc y Beniatjar se realiza el cambio de margen de norte a sur de la duplicación.  
La nueva calzada continúa su trazado por el margen sur de la carretera actual, conecta con el «Enlace 7», desde el que se accede a Ràfol de Salem y Castelló de Rugat, y desde allí se dirige hasta el «Enlace 8» donde conecta con el tramo ya duplicado de la carretera CV-60. Desde este último enlace se conecta con Montichelvo, Terrateig y Benicolet.  
La nueva autovía implica la ejecución de un tramo de 13,300 km de carril bici, de 3 m. de ancho, con el que se da continuidad a la ciclo ruta CR-60. Este carril bici discurre en algunos tramos adosado a un camino de servicio y otros de forma independiente.  
A lo largo del trazado se han inventariado un total de 32 estructuras, de las cuales 21 son estructuras tipo puente y 11 son estructuras enterradas. De las estructuras tipo puente, 10 no necesitan ampliación, y se han denominado «estructuras originales»; y 11 necesitan una duplicación o ampliación, y se han denominado «estructuras ampliadas». Todas las estructuras enterradas necesitan prolongación. Además, se hace necesaria la construcción de dos estructuras tipo puente en:  
- Estructura PK 0+830 E1:R1, Enlace 1 paso superior del ramal del enlace E1:R1 sobre la autovía A-7.  
- Estructura PK 0+470 E1:R4, Enlace 1 paso superior del ramal del enlace E1:R4 sobre el ramal del enlace E1:R5.  
Está prevista la reposición de los servicios afectados, aunque su concreción se realizará en el proyecto constructivo. Los servicios afectados por la ejecución de las obras son la red local de caminos agrícolas y vías pecuarias, las redes de riego y abastecimiento, distintas líneas eléctricas y telefónicas y cuatro tramos de gasoducto.  
Se llevará a cabo la iluminación de las conexiones de la nueva autovía.  
Legislación ambiental  
En el momento en que se incoa este expediente, la evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, de Impacto Ambiental de la Generalitat Valenciana y en los reglamentos que la desarrollan: Decreto 162/1990, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior.  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental.  
El anexo I del Decreto 162/1990, Grupo 8.a. incluye la «Construcción de autopistas, autovías, carreteras, vías públicas o privadas de comunicación [?]». Así pues, el proyecto de Autovía L'Olleria-Gandia CV-60. Tramo: L'Olleria-Terrateig se somete a evaluación de impacto ambiental.  
  
Tramitación Administrativa:  
1. Actuaciones de la evaluación de impacto ambiental  
En fecha 31 de julio de 2008, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de sometimiento del proyecto a evaluación de impacto ambiental, acompañada del proyecto básico, estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística.  
La Dirección General de Obras Públicas sometió el proyecto básico, estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística de la Autovía L'Olleria-Gandia CV-60. Tramo: L'Olleria-Terrateig (Valencia) a información pública mediante la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 5829, de fecha 18 de agosto de 2008, y en el Boletín Oficial del Estado nº195, de fecha 13 de agosto de 2008, por un plazo de 30 días hábiles.  
En fecha 24 de noviembre de 2008, se recibe certificado del Jefe de la Oficina del Plan de Carreteras de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte sobre el trámite de información pública indicando que únicamente se han recibido 3 alegaciones (Ayuntamiento de L'Olleria, Bélgida y Otos), pero que no tienen carácter medioambiental.  
En fecha 26 de noviembre de 2008 se requiere al órgano sustantivo el certificado de la información pública, una copia de las alegaciones presentadas de carácter ambiental, así como las respuestas dadas a las mismas, y el informe emitido por la Conselleria de Cultura y Deporte sobre la conformidad con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 7 de diciembre de 2012, el Servicio de Proyectos de Infraestructura solicita nuevamente la emisión de la declaración de impacto ambiental.  
En fecha 10 de enero de 2013, se requiere nuevamente desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental el informe emitido por la Conselleria de Cultura y Deporte sobre conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
En fecha 6 de febrero de 2013, el órgano sustantivo informa de que se ha autorizado la prospección del proyecto y que se ha presentado la memoria sobre la prospección, quedando a la espera del informe definitivo según el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 1 de diciembre de 2014 el órgano sustantivo solicita nuevamente la formulación de la declaración de impacto ambiental, a la espera de recibir el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 16 de enero de 2020, el órgano sustantivo remite el informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, recibido el 24 de noviembre de 2016, respecto del Documento de Cumplimiento Ambiental del Estudio de Impacto Ambiental, que incorporaba una serie de condiciones, exigidas previamente por el órgano con competencias en materia de patrimonio cultural.  
2. Consultas  
En fechas 10 de marzo, 30 de abril y 24 de junio de 2009, se han realizado consultas a las siguientes administraciones públicas afectadas:  
De la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda:  
Servicio de Apoyo Técnico, por su competencia en materia de paisaje  
Servicio Territorial de Medio Ambiente, por su competencia en suelo forestal y vías pecuarias  
Área de Calidad Ambiental, por su competencia en la contaminación acústica.  
Área de Espacios Naturales y Servicio de Biodiversidad, por la posible afección al LIC «Curso Mitjà del Riu Albaida», LIC «Serra de la Safor» y a la zona propuesta como ZEPA en los términos municipales de l'Orxa y Villalonga  
A continuación se resumen los principales informes obtenidos como respuesta a las consultas realizadas y el informe previo vinculante en materia de patrimonio cultural.  
Informe del Servicio de Apoyo Técnico  
Recibido el 24 de noviembre de 2010, que informa lo siguiente en materia de paisaje:  
«[?] El Estudio de Integración Paisajística contiene Medidas de Integración y mitigación de los impactos mencionados, fundamentalmente centradas en la plantación de distintas especies vegetales [?]. y Programa de Implementación de las medidas propuestas.  
Se propone completar las medidas correctoras con las siguientes, a tener en cuenta en el Proyecto de Construcción de la infraestructura:  
- Detallar la red viaria no motorizada propuesta y su conexión a la existente y a los caminos rurales. Para fomentar la movilidad sostenible y mejorar los recorridos de interés paisajístico del área, deberá incluir:  
La conexión a los elementos de mayor valor ambiental o cultural en su entorno próximo, como el Paraje Natural Municipal de L'Ermita en Castelló de Rugat, el acceso a la Serra del Benicadell en Ráfol de Salem, la Ruta de Les Fonts en Montaverner, el LIC del Curs Mitjà del río Albaida y los núcleos históricos de las poblaciones próximas (L'Olleria, Alfarrasí, Montaverner, Castelló de Rugat, Ráfol de Salem, Rugat, Montichelvo y Terrateig). En algunos casos, con tramos muy cortos de ampliación del carril-bici se podría mejorar mucho la conectividad con espacios de interés y poblaciones, como es el caso de la conexión con el carril-bici proyectado en el casco urbano de Montaverner (enlazando su núcleo histórico con la Ruta de Les Fonts, la Huerta histórica en su borde Norte, la confluencia de los ríos Albaida y Clariano, y su polígono industrial), o la conexión con el Paraje Natural Municipal de L'Ermita en Castelló de Rugat, a escasa distancia del carril-bici señalado, o al acceso a la Serra de Benicadell en Ràfol de Salem, que conectaría con la red de senderos del área con protección paisajística de esta Sierra.  
Señalización y cartelería acorde al medio rural en el que se ubica, indicando los elementos de interés que conecta.  
Zonas de sombra y de descanso, a ser posible en puntos de observación o miradores.  
- Detallar el tratamiento de los cruces de vías pecuarias y barrancos, por tratarse de recursos paisajísticos. [?] Sería conveniente [?] evitar en lo posible el sellado de suelo con materiales impermeables, como hormigón o asfalto.  
- Detallar el tratamiento de los cruces de barrancos para garantizar su conexión ecológica, funcional y visual, ya que constituyen los únicos corredores verdes transversales a la actuación, reduciendo en lo posible el efecto barrera de las obras.  
- Evitar cartelería en zonas de visibilidad alta hacia espacios abiertos o de interés paisajístico, como el borde Norte del Núcleo Histórico de Castelló de Rugat.  
- Analizar con detalle la erosión en los taludes existentes y propuestos [...]  
- Detallar las zonas de almacenamiento de materiales y pasos de maquinaria, desvíos o alteraciones temporales del tráfico [?]  
Todas las medidas que se incorporen se deberán incluir en el Programa de Implementación y en el presupuesto de las obras.  
[?] Por todo ello, se emite el presente informe favorable [...]».  
Informe del Área de Espacios Naturales:  
Recibido el 28 de mayo de 2009, que informa lo siguiente en materia de espacios naturales.  
«[...] Las obras afectan territorialmente al Lugar de Importancia Comunitaria (LIC) denominado «Curs Mitjà del riu Albaida» [?]. La afección del proyecto sobre el LIC se produce en el límite sur del mismo en el paso, mediante viaducto, por el cauce del río Albaida. El área afectada del LIC Curs Mitjà del riu Albaida es reducida y los probables impactos negativos sobre el mismo se producirán en la fase de ejecución del viaducto ya que en la fase de explotación la afección sobre el cauce será mínima. A este respecto el Proyecto Básico de la autovía recoge un apartado correspondiente a las medidas protectoras y correctoras y, concretamente un apartado exclusivo de «Protección de los sistemas fluviales».  
Por otra parte y situados al sur del trazado de la autovía CV-60 Tramo l'Olleria-Terrateig se localizan los siguientes espacios protegidos que, dado la distancia a la que se llevan a cabo las obras, no es probable que se produzcan afecciones negativas sobre los mismos:  
- Paraje Natural Municipal denominado L'Ermita en el término municipal de Castelló de Rugat, declarado mediante Acuerdo de 1 de septiembre del Consell. Situado a unos 500 metros del tramo de autovía.  
- Paisaje Protegido Ombria del Benicadell, declarado mediante el Decreto 18/2006, de 27 de enero, del Consell. La zona más cercana del paisaje protegido a las obras de la autovía se encuentra a unos 1,3 km en el término municipal de Ráfol de Salem.  
- Paisaje Protegido del Serpis, declarado mediante el Decreto 39/2007, de 13 de abril, del Consell. La zona más cercana del paisaje protegido a las obras de la autovía se encuentra a unos 2,5 km en el término municipal de Lorcha.  
- LIC Serra de la Safor (código ES5233041), que se encuentra a unos 2,5 km de las obras de la autovía.  
- Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) de nueva creación denominada «Montañas de la Marina» designada según Directiva 79/409/CEE, del Consejo de 2 de abril, relativa a la Conservación de las Aves Silvestres, que figura en el proyecto de ampliación de la red de ZEPA de la Comunidad Valenciana (DOGV 5683, 18.01.2008). Este espacio engloba la superficie del LIC Serra de la Safor.  
[?] Se informa favorablemente la actuación propuesta siempre que se lleven a cabo las medidas de protección que sobre las aguas superficiales se indican en la documentación técnica referida».  
Informe del Servicio de Biodiversidad:  
Recibido el 11 de junio de 2009, que informa lo siguiente en materia de espacios naturales.  
«[...] El Proyecto no afecta a las especies prioritarias catalogadas en las cuadrículas UTM 1x1 km. El Proyecto no afecta a los Hábitats de interés comunitario. El Proyecto no afecta a Microrreservas, Reservas de fauna ni Planes de recuperación. [?] En cuanto al diseño general de la infraestructura deberán diseñarse suficientes pasos de fauna para mamíferos, anfibios y reptiles, y se aplicarán las medidas oportunas para evitar la afección a la flora y fauna en los cruces del trazado con ríos y barrancos [...]».  
Informe del Área de Calidad Ambiental:  
Recibido el 13 de julio de 2009, que informa lo siguiente en materia de contaminación acústica:  
«[...] Una vez revisado el estudio acústico presentado faltaría el siguiente punto: «Medidas preventivas y correctoras aplicadas para reducir los niveles sonoros generados, como: pavimentos fonoabsorventes, adecuación de la velocidad de la vía, operaciones de mantenimiento, pantallas acústicas, evitar badenes, socavones, etc»  
[?] Tal como se indica en el estudio acústico, de acuerdo con los resultados que lanza el modelo de cálculo, los objetivos establecidos por la legislación se superan únicamente en las proximidades del casco urbano de Castelló de Rugat, donde la previsión acústica para uso residencial nocturno resulta de 45,6 dB(A), y en las proximidades de Montaverner, donde la previsión es de 45,4 dB(A). En este caso deberán proponerse medidas correctoras para cumplir con el límite de 45 dB(A) establecido por la legislación para el uso residencial. No obstante, si aún aplicando medidas correctoras y considerando las mejoras técnicas disponibles no se cumplieran los objetivos de calidad, la documentación se consideraría suficiente, siempre y cuando, no se superen los objetivos de calidad en más de 10 dB(A)»  
Informe de Dirección General de Cultura:  
Realizado el 6 de octubre de 2016, que informa lo siguiente sobre la afección a bienes de interés patrimonial:  
«[?] En el informe precedente emitido por la Dirección Territorial de Cultura y Deporte de Valencia de fecha 19 de diciembre de 2014, se recogían las siguientes conclusiones.  
La prospección ha determinado desde el punto de vista del patrimonio arqueológico la posible afección directa a los siguientes elementos arqueológicos: Plà del Mas del Bartlle. Camí l'Horta, Col·lata, Plà de l'Érola, Missena, la Casa Alta, L'Alt de Montaner, Horta Nova I, Horta Nova II, L'Ofra, Camí de la Pobla, Lauro, El Rafalet, Els Fondons, Partida del Plà, Necrópolis de Terrateig, Camí del Molí.  
El informe plantea una serie de medidas correctoras. Las medidas propuestas son:  
Sondeos arqueológicos previos en los yacimientos arqueológicos de Plà del Mas del Bartlle. Camí l'Horta, Col·lata, Plà de l'Érola, Missena, la Casa Alta, L'Alt de Montaner, Horta Nova I, Horta Nova II, L'Ofra, Camí de la Pobla, Lauro, El Rafalet, Camí de Llutxent, Els Fondons, Partida del Plà.  
Realización de excavación arqueológica en extensión y área abierta del yacimiento de Lauro.  
Las medidas correctoras presentadas se consideraban insuficientes.  
En este caso, la mejor opción pasaba por la modificación del proyecto en planta para evitar los yacimientos arqueológicos. En caso de no ser posible esta modificación del trazado se deberá prever la modificación de cotas con objeto de poder salvaguardar los restos arqueológicos. Asimismo, se deberán añadir como mínimo las siguientes medidas correctoras:  
Con carácter general el seguimiento arqueológico de la totalidad de las obras de manera intensiva. Este seguimiento comenzará con el desbroce, que en los ámbitos arqueológicos se considera intervención arqueológica.  
Realización de sondeos arqueológicos en los yacimientos de Plà del Mas del Bartlle. Camí l'Horta, Col·lata, Plà de l'Érola, Missena, la Casa Alta, L'Alt de Montaner, Horta Nova I, Horta Nova II, L'Ofra, Camí de la Pobla, Lauro, El Rafalet, Camí de Llutxent, Els Fondons, Partida del Plà. Estos sondeos se realizarán allí donde el desbroce no haya puesto de manifiesto la presencia del yacimiento arqueológico. Estos sondeos se realizarán con medios mecánicos bajo estricta supervisión y control de un técnico competente en arqueología. La excavadora deberá utilizar cazo sin dientes y los sondeos se realizarán mediante la retirada de capas artificiales. Estos sondeos solo servirán para determinar la presencia o ausencia de yacimiento arqueológico, su estratigrafía y su extensión.  
Excavación arqueológica en extensión de la totalidad de los yacimientos arqueológicos que aporten estructuras, tanto positivas como negativas, en la fase de sondeos o de seguimiento arqueológico. Esta medida es imprescindible inicialmente en los yacimientos de Col·lata, Missena, L'Ofra y Lauro, a los que se añadirán todos aquellos que aporten restos de interés.  
La totalidad de los trabajos arqueológicos se ejecutarán con la metodología arqueológica al uso, con la utilización del método Harris-Carandino y la documentación gráfica se realizará mediante ortofotogrametría tanto de planta como 3D [...].  
Asimismo, en caso de documentarse yacimiento arqueológico y tener que realizar una intervención arqueológica exhaustiva, se deberá prever como medida compensatoria la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos. [?]  
Se deberá aportar el Estudio de Impacto Ambiental modificado, indicando la totalidad de las medidas correctoras antes indicadas en orden a su previa y preceptiva evaluación por esta Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
Revisado el estudio últimamente aportado, se comprueba que todas las medidas anteriores han sido recogidas,  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art.11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano Documento de cumplimiento ambiental del Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto Básico Autovía L'Olleria-Gandia CV-60. Tramo L'Olleria-Terrateig [...]  
El presente informe se contrae al Estudio de Impacto Ambiental de la actuación en los términos en que se ha descrito literal y gráficamente la misma con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En orden a garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas o correctoras estrictamente patrimoniales establecidas en el presente informe deberá remitirse a esta Administración tutelar copia de la Declaración de Impacto de la actuación tan pronto como esta se pronuncie».  
  
Consideraciones ambientales  
El estudio de impacto ambiental establece que las alternativas de trazado quedan muy limitadas al tratarse de una duplicación de calzada e intentar mantener el trazado actual de la CV-60, lo cual, desde el punto de vista ambiental, se considera apropiado. Las alternativas se centran en la ejecución de la explanada y el firme. La alternativa 1 consiste en la estabilización y reutilización de los materiales existentes, evitando su transporte a vertedero y la necesidad de aporte a nuevos materiales; mientras que la alternativa 2 contempla el transporte del material inadecuado a vertedero y la utilización de materiales de calidad obtenidos de préstamos. Se ha realizado un análisis de las alternativas planteadas, evaluándolas desde los puntos de vista técnico, económico y medioambiental. Aplicando estos criterios ambientales y teniendo en cuenta los criterios técnicos, se selecciona la alternativa 1 como la solución idónea.  
Se procede a continuación a la descripción de los principales efectos ambientales y al establecimiento de las medidas correctoras o protectoras adecuadas, teniendo en consideración el entorno en el que se ubican las obras y el tipo de proyecto del que se trata. Cabe destacar que al tratarse de una duplicación de calzada, los valores del medio donde se ubica la actuación han sido previamente alterados y la magnitud de los impactos es inferior a la asociada a una nueva traza.  
Las obras afectan territorialmente al Lugar de Importancia Comunitaria (LIC) denominado «Curs Mitjà del riu Albaida (código ES5232008)» que figura en la segunda lista actualizada de lugares de importancia comunitaria de la región biogeográfica mediterránea, publicada en el Diario Oficial de la Unión Europea el 13.02.2009, por Decisión de la Comisión de 12 de diciembre de 2008, de conformidad con la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres. El LIC Curs Mitjà del riu Albaida es una zona exclusivamente fluvial formada por el curso del río Albaida y se trata de una zona propuesta por la necesidad de establecer espacios destinados a la conservación de especies de peces continentales, como Rutilus arcasii (bermejuela) o Chondostroma arrigonis (loina).  
La afección del proyecto sobre el LIC se produce en el límite sur del mismo en el paso, mediante viaducto, por el cauce del río Albaida. El área afectada del LIC «Curs Mitjà del riu Albaida» es reducida y los probables impactos negativos sobre el mismo se producirán en la fase de ejecución del viaducto ya que en la fase de explotación la afección sobre el cauce será mínima. A este respecto el Proyecto Básico de la autovía recoge un apartado correspondiente a las medidas protectoras y correctoras y, concretamente un apartado exclusivo de Protección de los sistemas fluviales.  
El suelo es uno de los principales factores que se ven perjudicados, pues la ejecución de la actividad en sí presenta una ocupación del suelo significativa.  
El volumen total de la excavación en todo tipo de terrenos es de 1.057.800 m³. Puesto que todo ese material excavado puede ser reutilizado en las capas inferiores de terraplén (1.069.300 m³) no será necesario su transporte a vertedero.  
La tierra vegetal excavada (606.000 m³) puede ser reutilizada en parte. Se ha considerado la extensión de 269.000 m³ de tierra vegetal a lo largo de la traza (taludes, medianas, márgenes ajardinadas). Su acopio se realizará en montones, de altura no superior a 1,5 m., de forma que se garantice el mantenimiento para su posterior reutilización.  
Se ha previsto la estabilización de los terraplenes a ejecutar con los suelos procedentes de excavación cuando sus características geotécnicas lo requieran. La estabilización será de tres tipos:  
- Suelo estabilizado con cemento S-EST1 (15.400 m³)  
- Suelo estabilizado con cemento S-EST2 (142.500 m³)  
- Suelo estabilizado con cal o cemento (900.000 m³)  
Por lo que respecta a los rellenos de las bermas con suelo seleccionado las necesidades son de 27.000 m³.  
Los materiales de relleno procederán de préstamos o canteras legalmente establecidas (condicionante 1.1 de esta resolución).  
La eliminación de los vertidos y escombros, generados en fase de construcción, se realizará en vertederos controlados y en ubicaciones donde exista autorización para ello. Si el material extraído puede clasificarse como residuos no peligrosos consistentes en suelos no contaminados excavados y otros materiales naturales excavados procedentes de obras de construcción o demolición, tales como tierras, arcillas, limos, arenas, gravas o piedras, incluidas en el código LER (Lista Europea de Residuos) 17 05 04, le será de aplicación la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. (condicionante 1.2 de esta resolución)  
Durante la ejecución de las obras, entre las medidas detalladas para controlar el impacto de ocupación del suelo, se realizará el jalonamiento del perímetro de obras y de las superficies auxiliares en el momento de replanteo. Se realizará en la redacción del proyecto constructivo una zonificación del territorio y se grafiará en un plano, distinguiéndose entre zonas excluidas, restringidas y admisibles. En las zonas excluidas no se permitirá la localización de construcciones permanentes ni temporales; en las restringidas, solo las de carácter temporal y en las admisibles las de carácter permanente. En el informe previo del Programa de Vigilancia Ambiental (en adelante PVA) se adjuntará el plano de la zonificación (condicionante 2.3 de esta resolución).  
Se encuentran en el entorno de la trama las siguientes infraestructuras: barranc de Candel, barranc de la Canal, riu Albaida, barranc de Palomar, riu Missena, barranc de Marxillent, barranc de Llop y otros barrancos sin nombre conocido.  
Para reducir la afección sobre los cauces de agua, el estudio de impacto ambiental establece una serie de medidas para la protección de los sistemas fluviales. Se detallan las obras de drenaje transversal y longitudinal y se complementan con las siguientes medidas:  
- Control exhaustivo de los movimientos de tierras y de posibles vertidos de materiales o residuos en cauces y vaguadas.  
- Definición de dispositivos que intercepten aguas generadas en operaciones de obra (hormigonado, lavado de materiales, etc.) o vertidos con capacidad de incrementar la turbidez en las aguas de escorrentía que recaigan en cauces o vaguadas. Se requiere, para que no se afecte a la calidad de las aguas, que en la fase de ejecución de las obras se instalen barreras antiturbidez, como mínimo, en los siguientes entornos (condicionante 1.3 de esta resolución):  
Pk 4+800 del Tronco 1: coincidiendo con el Barranc da la Canal o del Port  
Pk 7+000 del Tronco 1: coincidiendo con el Riu Albaida  
Pk 9+400 del Tronco 1: coincidiendo con el Barranc de Palomar o de Bèlgida  
Pk 11+300 del Tronco 1: coincidiendo con el Riu Missena  
Pk 10+025 del Tronco 3: coincidiendo con el Barranc del Llop o de la Font  
- Máxima conservación de la vegetación de ribera y de márgenes y laderas de cauces y vaguadas.  
- Prohibición de instalaciones auxiliares de obra y de vertidos en áreas desde las que directamente, o por erosión/sedimentación, se pueda afectar el sistema hidrológico.  
- Programación de los cortes provisionales de escorrentías y circulación de aguas en cauces.  
- Definición y programación de las operaciones de restauración e integración ambiental en las zonas de afección de cauces.  
Se establecen una serie de medidas para la protección de las aguas subterráneas, entre las que destacan:  
- Deberán limitarse al mínimo posible las áreas de ocupación de las obras, alejándose de ellas las áreas auxiliares de obras y los parques de maquinaria.  
- Es necesario disponer de la correspondiente autorización de vertido por parte del órgano competente de la Administración.  
- La superficie destinada a instalaciones auxiliares: parque de maquinaria, planta de machaqueo, de hormigón, almacén de residuos peligrosos, oficinas a pie de obra etc., tiene que disponer de una impermeabilización del suelo en las áreas donde se realicen operaciones o actividades potencialmente contaminantes (área de reparación y mantenimiento de la maquinaria, área de repostaje de combustible, almacén de residuos especiales...), de una zanja perimetral de desvío y retención de la escorrentía exterior y una balsa impermeabilizada de separación de aceites y grasas.  
- Se prevé el emplazamiento, dentro de la zona de instalaciones, de un área para el cambio de aceites, mantenimiento y lavado de vehículos, maquinaria, etc., dotado con un foso que permita la manipulación de la parte inferior de los vehículos. Los aceites y grasas extraídas de la balsa de separación y también los aceites y lubricantes usados se gestionarán según su consideración de residuo especial y mediante gestor autorizado.  
- Las aguas residuales sanitarias (aguas fecales) generadas en los campamentos de obra, previamente a su vertido a los cauces o infiltración al subsuelo, siempre y cuando no se puedan dirigir a la red de alcantarillado, se habrán de someter a depuración. Por este motivo dentro de la dotación se incluirá un sistema de depuración portátil tipo fosa séptica, clarificador-digestor, etc., para rebajar la carga contaminante del efluente de acuerdo con los condicionados que establezca la preceptiva autorización de vertido.  
La infraestructura puede afectar a suelo forestal en diversos puntos, coincidiendo con el Barranco del Convent, Riu Clariano y Riu Albaida, en la Casa de la Torre en el término municipal de Castelló de Rugat, en los afluentes del Barranco de la Xerca y Barranco de la Font.  
Para evitar daños a la vegetación, se prevé el jalonamiento, la limpieza periódica de las plantas de hormigón y el trasplante de ejemplares seleccionados por técnico ambiental competente. En el informe previo del PVA se adjuntará un plano en el que se detallen los ejemplares a trasplantar, así como su motivación y las condiciones en que se realizará el trasplante (condicionante 2.3 de esta resolución).  
En el entorno de suelo forestal, los trabajos cumplirán con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales (condicionante 1.4 de esta resolución).  
Para reducir la contaminación atmosférica durante la construcción de las obras, se han previsto las medidas protectoras más frecuentes como son el mantenimiento de las máquinas y vehículos periódicos, riegos frecuentes, cubierta de camiones con tolvas y la limitación de la velocidad de la maquinaria de obra.  
El estudio de impacto ambiental cuenta en su apéndice 3 con un estudio acústico.  
Para reducir los niveles de ruido, durante la fase de ejecución de las obras se establecen las siguientes:  
Las obras se realizarán durante el día y en días laborables  
Se alejará de los núcleos de población los parques de maquinaria, talleres y almacenes y se evitará el paso de vehículos pesados por el interior de las poblaciones.  
Se utilizará maquinaria que cumpla los niveles de emisión sonora a que obliga la normativa vigente, procediéndose a realizar revisiones periódicas y mantenimiento que garanticen su perfecto funcionamiento.  
Para estimar teóricamente los niveles acústicos durante la fase de funcionamiento, se ha empleado la metodología expuesta en la publicación francesa «Guide du Bruit des Transports Terrestres - Prevision des Niveaux Sonores», al amparo de lo dispuesto en la Directiva 2002/49/Ce del Parlamento Europeo y del Consejo, de 25 de junio de 2002, sobre evaluación y gestión del ruido ambiental. Las zonas singulares identificadas en el entorno de la traza susceptibles de sufrir impacto acústico se corresponden con núcleos urbanos densamente poblados y áreas industriales. En concreto se han identificado 15 zonas:  
  
Núm. PK Puntos singulares Leq DB(A)  
 Día Noche  
1 T1 1+000 L'Olleria - Casco urbano 50,8 42,7  
2 T1 4+500 Polígono Industrial de Carrascot (l'Olleria) 53,2 45,1  
3 T1 7+760 Alfarrasí - Casco urbano 48,4 40,3  
4 T1 6+560 Polígono Industrial (Alfarrasí) 65,5 57,4  
5 T1 7+060 Montaverner - Casco urbano 53,5 45,4  
6 T1 7+560 Polígono Industrial (Montaverner) 60,2 52,2  
7 T1 9+360 Bèlgida - Casco urbano 43,9 35,8  
8 T1 11+460 Otos - Casco urbano 43,1 35  
9 T3 1+000 La Pobla del Duc - Casco urbano 46,5 38,5  
10 T3 3+500 Rafol de Salem - Casco urbano 43,4 35,4  
11 T3 4+700 Castelló de Rugat - Casco urbano 53,7 45,6  
12 T3 4+850 Polígono Industrial (Castelló de Rugat) 56,9 48,9  
13 T3 6+500 Rugat - Casco urbano 52,7 44,6  
14 T3 6+500 Aielo del Rugat - Casco urbano 42,1 34  
15 T3 8+900 Montichelvo - Casco urbano 50,6 42,5  
  
  
  
Los índices de calidad según la normativa autonómica son 55 dB(A) para día y 45 dB(A) para noche en uso residencial y 70 dB(A) para día y 60 dB(A) para noche en uso industrial. Son superados únicamente en las proximidades del casco urbano de Castelló de Rugat, donde la previsión acústica para uso residencial nocturno resulta de 45,6 dB(A), y en las proximidades de Montaverner, donde la previsión es de 45,4 dB(A).  
Según el informe del Área de Calidad Ambiental, se deberán proponer medidas correctoras para cumplir con el límite nocturno de 45 dB(A) establecido por la legislación para el uso residencial (condicionante 1.5 de esta resolución). En el informe del PVA previo al inicio de las obras se aportará la documentación técnica relativa a estas medidas: tipo, eficiencia, ubicación y mantenimiento, entre otros (condicionante 2.3 de esta resolución).  
A la puesta en servicio de la infraestructura, se realizará una campaña de mediciones de los niveles sonoros en tramos cercanos a núcleos de población. El estudio acústico establece que en general, las mediciones se realizarán durante el período diurno y que solamente será necesario evaluar el período nocturno en caso que el tráfico durante alguna franja horaria en la zona sea elevado o cuando existan evidencias de molestia. Sin embargo, dado que los resultados del modelo teórico indican que los incumplimientos de los límites legales se producirían en período nocturno, se considera fundamental aportar las mediciones en período nocturno. Las campañas de mediciones de los niveles sonoros se realizarán, como mínimo, en estos momentos: a los 6 meses, al año y a los 2 años de la puesta en servicio de la infraestructura. Al acabar cada una de las campañas, se analizarán los valores obtenidos. Si los niveles obtenidos no superan los objetivos de calidad en más de 10 dB(A), las medidas correctoras se considerarán adecuadas. Si por el contrario, los niveles reales superan los objetivos de calidad en más de 10 dB(A) se procederá al análisis de la situación actual y al establecimiento de medidas adicionales. Estas mediciones acústicas se reflejarán en informes especiales dentro del PVA (condicionante 2.4 de esta resolución).  
Se puede afectar a las vías pecuarias «Colada de la Foya de Candel», «Colada del Ullal», «Cordel de Alicante», «Colada de Guadasequies», «Cordel de Onteniente a Gandia», «Colada del Camino de Benigànim», «Colada del Camino Viejo de Gandia», «Colada de Alicante a Valencia», «Colada del Camino de la Puebla», «Colada del Camino de Lorcha» y «Colada del Camino de Sarient a Rugat».  
La mayor afección en las vías pecuarias se producirá en la fase de obras, en tanto no se haya restituido definitivamente su paso por la nueva vía. En esta fase de obras se producirán modificaciones temporales de trazado por la ocupación temporal de los terrenos. Estos desvíos provisionales deberán contar con la correspondiente autorización administrativa.  
Durante la fase de explotación, se plantea la siguiente reposición de vías pecuarias.  
En el término municipal de l'Olleria:  
El cordel de Murcia en el PK 0+000 del tronco 1 se repone mediante un ramal del enlace 1  
El cordel de Alicante en el PK 2+120 del tronco 1 se repone mediante un camino de servicio del enlace 2  
La Colada de la Foya de Candel en el PK 0+340 del tronco 1 se repone mediante un paso superior  
La Colada del Ullal en el PK 2+120 del tronco 1 se repone mediante un paso inferior  
En el término municipal de Alfarrasí:  
El cordel de Alicante en el PK 6+300 del tronco 1 se repone mediante un camino de servicio del enlace 3  
La Colada de Guadasequies o Colada del Camino de Guadasequies en el PK 7+180 del tronco 1 se repone mediante un paso inferior  
En el término municipal de Montaverner:  
El cordel de Onteniente a Gandia en el PK 8+150 del tronco 1 se repone mediante una glorieta del enlace 4  
El cordel de Alicante en el PK 6+300 del tronco 1 se repone mediante una rotonda del enlace 3  
La Colada de Guadasequies en el PK 7+180 del tronco 1 se repone mediante un paso inferior  
En el término municipal de Belgida:  
La Colada de Beniganim o Colada del Camino de Beniganim en el PK 0+340 del tronco 1 se repone mediante un paso superior  
En el término municipal de Castelló de Rugat:  
La Colada del Camino de Luchente o Colada de Alicante a Valencia en el PK 5+960 del tronco 3 se repone mediante un paso inferior  
La Colada del Camino Viejo de Gandia en el PK 3+300 del tronco 3 se repone mediante una glorieta del enlace 7  
La Colada del Camino de la Puebla en el PK 4+800 del tronco 3 se repone mediante un paso inferior  
En el término municipal de Rugat:  
La Colada del Camino del Sarient a Rugat en el PK 6+700 del tronco 3 se repone mediante un paso inferior  
En el término municipal de Aielo de Rugat:  
La Colada del Camino de Lorcha en el PK 7+640 del tronco 3 se repone mediante un paso inferior  
Durante la tramitación de esta declaración de impacto ambiental, se ha publicado la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de Vías Pecuarias de la Comunitat Valenciana, que dedica el Capítulo VI del Título I a las Modificaciones de trazado por la realización de obras públicas sobre terrenos de vías pecuarias. El artículo 22.3 establece «que si la interceptación de la obra proyectada se hace dentro de la anchura legal de la vía pecuaria, y no es necesario proceder a modificación alguna, por cuanto permite los usos establecidos en la ley para las vías pecuarias, se deberá solventar en el propio proyecto la restitución de la vía afectada mediante los medios técnicos que sean más adecuados. El proyecto constructivo que se redacte deberá recoger la restitución de las vías pecuarias y se habrá de remitir a la dirección territorial de Valencia de la conselleria competente en materia de vías pecuarias una solicitud para obtener informe favorable en materia de vías pecuarias, en lo referente a la afección del proyecto a las vías pecuarias (condicionante 1.6 de esta resolución). Este informe se adjuntará en el informe previo del PVA (condicionante 2.3 de esta resolución)».  
Las medidas correctoras que se plantean para la protección de la fauna son las siguientes:  
Cerramientos: El cerramiento provoca un reforzamiento del efecto barrera que se minimiza mediante los pasos diseñados para la fauna. La separación entre los hilos horizontales será de 15 cm. (máximo) en la parte superior, y 2-2'5 cm. en la situada a ras de suelo, en los 30-40 cm. inferiores para evitar el paso de los pequeños vertebrados. La altura del vallado será de 1'50 m, midiéndose esta altura a 50 cm. de la propia valla desde el lado con máxima pendiente, en previsión de saltos desde puntos favorables.  
Pasos de fauna: Se ha intentado adecuar pasos transversales de caminos y drenajes como pasos de fauna para mejorar la permeabilidad de la autovía, en aquellos casos en los que la anchura de la autovía (y, por tanto, la longitud del túnel del drenaje), la luz de entrada y salida, la relación entre la luz y la longitud, el tipo de entrada del drenaje, etc. lo permitan según las características de las comunidades animales afectadas en cada caso. Las prescripciones técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales, publicada por el Ministerio de Medio Ambiente, recomienda un diámetro mínimo de 2 m para pequeños vertebrados y de 1 m para pasos de anfibios, así como una densidad de 1 paso de fauna por kilómetro, cuando no se trate de hábitats forestales o de interés para la conservación de la conectividad ecológica. El inventario de pasos de fauna del estudio de impacto ambiental se considera adecuado.  
Dispositivos de escape: son sistemas de escape que permiten el abandono de animales que puedan entrar en la carretera. Se han empleado puertas basculantes, de dimensiones 0,8x0,4 m. En el plano de medidas correctoras se indica su ubicación, espaciándolos aproximadamente cada 1000 m. Se localizan a ambos lados de la autovía en las zonas de mayor conflictividad. Asimismo se han empleado rampas en cunetas y arquetas, con una inclinación para que el lado externo quede con ángulo abierto hacia la cuneta y con superficie rugosa para permitir la salida de la fauna.  
Para proteger los impactos sobre el patrimonio cultural, el informe inicial de la Dirección General de Cultura, de 6 de octubre de 2016, indicaba que la mejor opción consistía en modificar el proyecto en planta, para evitar los yacimientos arqueológicos, pero que en caso de no ser posible, se debían añadir una serie de medidas correctoras. El promotor del proyecto procedió a la incorporación de dichas medidas, para lo que presentó un documento denominado «de cumplimiento ambiental del Estudio de Impacto Ambiental». Las condiciones indicadas por la administración pública con competencia en materia patrimonial son:  
El seguimiento arqueológico de la totalidad de las obras de manera intensiva, que se iniciará con el desbroce  
Realización de sondeos arqueológicos en los yacimientos de Plà del Mas del Bartlle. Camí l'Horta, Col·lata, Plà de l'Érola, Missena, la Casa Alta, L'Alt de Montaner, Horta Nova I, Horta Nova II, L'Ofra, Camí de la Pobla, Lauro, El Rafalet, Camí de Llutxent, Els Fondons, Partida del Plà, donde el desbroce no haya puesto de manifiesto la presencia del yacimiento arqueológico, con medios mecánicos bajo estricta supervisión y control de un técnico competente en arqueología. La excavadora deberá utilizar cazo sin dientes y los sondeos se realizarán mediante la retirada de capas artificiales. Estos sondeos solo servirán para determinar la presencia o ausencia de yacimiento arqueológico, su estratigrafía y su extensión.  
Excavación arqueológica en extensión de la totalidad de los yacimientos arqueológicos que aporten estructuras en la fase de sondeos o de seguimiento arqueológico. Esta medida es imprescindible inicialmente en los yacimientos de Col·lata, Missena, L'Ofra y Lauro, a los que se añadirán todos aquellos que aporten restos de interés.  
La totalidad de los trabajos arqueológicos se ejecutarán con la metodología arqueológica al uso, con la utilización del método Harris-Carandino y la documentación gráfica se realizará mediante ortofotogrametría tanto de planta como 3D [...].  
En caso de documentarse yacimiento arqueológico y tener que realizar una intervención arqueológica exhaustiva, la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos.  
El seguimiento arqueológico será objeto de un informe especial dentro del PVA (condicionante 2.2 de esta resolución).  
Está prevista la gestión de los residuos que se generen en la obra. El plan de gestión de residuos deberá contemplar el diseño de los puntos limpios para residuos sólidos, para aguas residuales y la recogida y gestión de otro tipo de residuos. El proyecto de ejecución de obras deberá incluir un estudio de gestión de residuos de construcción y demolición.  
Durante la fase de explotación, en lo que se refiere al impacto paisajístico se propone,  
La cobertura vegetal de zonas en el interior de enlaces, de desmontes, de terraplenes, mediana y cauces o barrancos.  
El desmantelamiento de las instalaciones temporales, limpieza del terreno y acondicionamiento de las superficies afectadas.  
El proyecto constructivo debe completar la red viaria no motorizada, mediante la conexión con caminos y entornos rurales existentes, con los elementos de mayor valor ambiental o cultural en su entorno próximo, espacios de interés y poblaciones y se acompañará a dicha red no motorizada de señalización y cartelería acorde al medio rural y zonas de sombra y de descanso, a ser posible en puntos de observación o miradores (condicionante 1.7 de esta resolución). En el informe previo del PVA se adjuntará la propuesta de red viaria no motorizada (condicionante 2.3 de esta resolución).  
Se evitará la cartelería en zonas de visibilidad alta hacia espacios abiertos o de interés paisajístico (condicionante 1.8 de esta resolución).  
Para la adecuada restauración paisajística y con objeto de evitar cualquier proceso erosivo, se construirán bermas intermedias cada 3,5 metros de altura en aquellos taludes de desmonte que superen los 5 metros de desnivel. Estas bermas se construirán a contrapendiente, y tendrán una anchura mínima de 1,5 m. realizándose sobre ellas un aporte de tierra vegetal en capa de al menos 15 cm de espesor, previo a la implantación de las especies que se acuerden conforme al epígrafe anterior (condicionante 1.9 de esta resolución). En el informe previo del PVA se indicarán los taludes superiores a 5 m en los que se realizarán bermas (condicionante 2.3 de esta resolución).  
De la propuesta de revegetación realizada, se aconseja centrarse en aquellas especies menos exigentes en humedad y sombra (lentisco, pino carrasco, enebro de miera, etc.), y utilizar puntualmente aquellas más exigentes (durillo, fresno, carrasca, etc.).  
Al llevarse a cabo plantaciones y siembras con especies forestales, se recomienda preparar las semillas y plantones con suficiente antelación, cumpliendo lo establecido en la legislación respecto al origen del material forestal (RD 289/2003 y Decreto 15/2006) (condicionante 1.10 de esta resolución).  
Se recomienda el asesoramiento del Centro para la Investigación y Experimentación Forestal de la Comunitat Valenciana (CIEF) para la obtención de semillas y plantones, la selección de especies y las técnicas de revegetación a utilizar (condicionante 1.10 de esta resolución).  
Respecto de las especies propuestas, se hacen las siguientes observaciones (condicionante 1.11 de esta resolución):  
Arundo donax (caña): esta especie, muy extendida por la zona, debe descartarse por completo al ser una especie exótica invasora incluida en el anexo II del Decreto 213/2009 por el que se aprueban las medidas para el control de especies exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana. Está sujeta a las prohibiciones del artículo 4 de este decreto, en el cual se prohíbe expresamente su utilización en plantaciones o siembras en vías de comunicación que atraviesen suelo no urbanizable como es este el caso. Se deberá tener en cuenta igualmente en el manejo de los restos que puedan obtenerse de esta especie en los desbroces y eliminación de la vegetación afectada por la traza de la carretera.  
Calluna vulgaris (brecina): se trata de una especie que en la Comunidad Valenciana aparece en terrenos con substratos silíceos, que no es el caso. En consecuencia debe descartarse.  
Salvia blancoana ssp. mariolensis (salvia de Mariola): especie propia de matorrales heliófilos que se sitúa generalmente por encima de 700 metros. Debería descartarse su uso al no corresponderle la zona.  
Laurus nobilis (laurel): se trata de una especie autóctona considerada como taxón vigilado al estar incluido en el anexo III del Decreto 70/2009 que crea y regula el Catálogo Valenciano de Flora Amenazada y regula medidas adicionales de conservación. Forman parte del hábitat protegido en la Comunitat Valenciana anexo IV del Decreto 70/2009 denominado matorrales de Laurus nobilis (código hábitat de interés comunitario: 5230). Es una especie que debería usarse en zonas umbrosas y barrancos, y requeriría el uso de material genético autóctono presentando además el mismo limitaciones al ser un taxón vigilado (art. 13), por lo que se debería efectuar con el asesoramiento del Centro para la Investigación y Experimentación Forestal de la Comunitat Valenciana (CIEF).  
Quercus ilex ssp. ilex (encina): es la forma típica de la especie que en nuestra Comunidad se presenta fundamentalmente en el norte y en zonas de mayor humedad. Su uso debe descartarse por no encontrarse en la zona, empleándose en su lugar la carrasca (Quercus ilex ssp. Rotundifolia), más extendida y menos exigente en humedad.  
Acer opalus ssp. granatense (arce): es una especie muy exigente en humedad y que presenta problemas importantes para su desarrollo. Se desaconseja su utilización.  
Quercus coccifera (coscoja): es una especie arbustiva que forma parte de las maquias en la zona pero que presenta problemas importantes para prosperar, por lo que se recomienda se sustituya o se utilice en baja proporción.  
Respecto de las especies a utilizar y zonas, se hacen las siguientes observaciones (condicionante 1.11 de esta resolución):  
Fraxinus ornus (fresno de flor) y Viburnum tinus (durillo): son exigentes en humedad por lo que deben utilizarse en exposiciones de umbría o zonas de barranco. En caso de utilizarse en taludes, además, deben plantarse a pie de los mismos para conseguir un mayor aporte de agua. Dado el riesgo de fracasar por su mayor exigencia de humedad deberían utilizarse más puntualmente.  
Quercus ilex ssp. rotundifolia (carrasca): es también más exigente en humedad que otras especies, por ejemplo el pino carrasco (Pinus halepensis), requiriendo en sus primeras etapas de sombra, por lo que debe usarse en exposiciones de umbría, y puntualmente.  
Calluna vulgaris (brecina) puede sustituirse por Erica multiflora (brezo de invierno) y Salvia blancoana ssp. mariolensis por Cistus albidus (jara blanca).  
En zonas de desmonte y terraplén:  
Se recomienda efectuar plantaciones de especies arbustivas de mayor porte dado que la eficacia de cobertura del suelo frente al esfuerzo de plantación es mayor que con especies de porte pequeño como el tomillo. Se puede utilizar el lentisco (Pistacia lentiscus), enebro de miera (Juniperus oxycedrus), romero (Rosmarinus officinalis), albaida (Anthyllis cytisoides), jara blanca (Cistus albidus). Se estima que puede ser eficaz a medio plazo la siembra o plantación de especies arbustivas en cabecera de taludes para que con el tiempo sus semillas vayan cayendo sobre los taludes y los colonicen.  
En umbrías se pueden usar lianas para favorecer la integración paisajística como Hedera helix (hiedra) y Rubia peregrina (rubia).  
En zonas de cauce, si llevan agua temporalmente, y próxima a la misma, se puede usar también Salix atrocinerea (sauce negro).  
Respecto a las hidrosiembras: se propone efectuar hidrosiembras en todas las superficies. Este tipo de actuaciones pueden ser más útiles en los desmontes y terraplenes. Se aconseja que la misma alcance también la cabera del talud, por encima para que las especies que crezcan, a medio plazo constituyan una fuente de semillas para los taludes, cayendo desde arriba. La mezcla de especies debería, en lo posible incluir aquellas más comunes en la zona en bordes de caminos, terraplenes y sitios alterados. A las propuestas podrían añadirse las siguientes: Inula viscosa, Hyparrhenia hirta, Anthyllis cytisoides y Cistus albidus.  
El uso de ejemplares de frutales afectados por la traza en la revegetación, mediante transplante, requerirá de una ejecución muy cuidadosa dado el riesgo de que los transplantes fracasen con el tiempo por infección de las heridas causadas en las podas y el stres del transplante. En ocasiones puede ser más ventajoso efectuar una plantación nueva.  
Respecto a la medida de esponjamiento de los terrenos fuertemente compactados mediante el uso de ripper o subsolador hasta 40-50 cm, se estima adecuada en la mayor parte de la zona al tratarse de campos de cultivo, pero en caso de afectar a terrenos forestales se estima que debería limitarse a afectar el perfil edáfico en profundidad solo puntualmente en las zonas de plantación, con la finalidad de conservar el suelo (condicionante 1.12 de esta resolución).  
La valoración económica de las medidas aparece recogida en el presupuesto de medidas preventivas y correctoras. No obstante, se deberá adecuar su contenido al de esta resolución (condicionante 3 de esta resolución).  
El estudio de impacto ambiental establece la existencia de un programa de vigilancia ambiental (PVA) que pretende llevar a cabo un control durante la fase de ejecución de las obras y durante la fase de explotación (esta última fase se extiende desde el Acta de Recepción de las obras hasta 3 años).  
Respecto del contenido del PVA en la primera fase, detallado en el epígrafe 6.5.1 fase de ejecución de las obras, se considera adecuado aunque se debe completar con información sobre las medidas dedicadas a la protección de las aguas superficiales y subterráneas y de los recursos hídricos (condicionante 2.1 de esta resolución). Respecto del contenido del PVA en la segunda fase, detallado en el epígrafe 6.5.1 fase de explotación de las obras, se considera apropiado.  
El PVA contempla una serie de informes.  
Por una parte, el estudio de impacto ambiental propone que durante la primera fase, estos informes se realizarán antes del inicio (informe previo), bimensualmente, cuatrimestralmente y al final de obra. El órgano ambiental considera además la necesidad de realizar un informe especial cuyo objeto será el seguimiento arqueológico de las obras (condicionante 2.2 de esta resolución).  
El informe previo, según el estudio de impacto ambiental, deberá recoger:  
Se indicará el resultado de la prospección arqueológica, etnológica y paleontológica previa al inicio de las obras.  
Se revisará la legalidad de las áreas de préstamos y vertederos previstos.  
Se informará sobre el marcaje de las áreas ocupadas por las obras: expropiaciones y afecciones previstas.  
Se controlará la ubicación de talleres, almacenes y parques de maquinaria.  
Según lo pautado en el contenido del apartado de consideraciones ambientales, el órgano ambiental considera que el informe previo deberá completarse con los siguientes aspectos (condicionante 2.3 de esta resolución):  
Zonificación del territorio y se grafiará en un plano, distinguiéndose entre zonas excluidas, restringidas y admisibles.  
Plano en el que se detallen los ejemplares a trasplantar, así como su motivación y las condiciones en que se realizará el trasplante.  
  
Se deberá aportar la documentación técnica relativa a las medidas correctoras para cumplir con el límite nocturno de 45 dB(A) establecido por la legislación para el uso residencial: tipo, eficiencia, ubicación y mantenimiento, entre otros.  
Informe de la dirección territorial sobre la restitución de las vías pecuarias  
Propuesta completa de la red viaria no motorizada, mediante la conexión con caminos y entornos rurales existentes, con los elementos de mayor valor ambiental o cultural en su entorno próximo, espacios de interés y poblaciones y se acompañará a dicha red no motorizada de señalización y cartelería acorde al medio rural y zonas de sombra y de descanso, a ser posible en puntos de observación o miradores  
Actuaciones para taludes de desmonte superiores a 5 m donde para la adecuada restauración paisajística y con objeto de evitar cualquier proceso erosivo, se construirán bermas intermedias cada 3,5 metros, con una anchura mínima de 1,5 m.  
Por otra parte, el estudio propone que durante la segunda fase, se realicen informes trimestrales hasta el final del período de garantía, sobre la evaluación de los impactos inventariados y la efectividad de las medidas aplicadas en obra. El órgano ambiental considera adecuado que más allá del final del período de garantía, dentro de la denominada fase de explotación (3 años desde el Acta de Recepción) se continúe con la emisión de dichos informes, aunque sea con frecuencia anual. El órgano ambiental considera además la necesidad de realizar un informe especial cuyo objeto serán las mediciones acústicas a los 6 meses, al año y a los 2 años de la puesta en servicio de la infraestructura, tal y como se detalla en el cuerpo de esta resolución (condicionante 2.4 de esta resolución).  
Se deberá adaptar el presupuesto de modo que incluya la tercera fase del PVA y cumpla lo establecido en los condicionantes previos (condicionante 3 de esta resolución).  
El órgano ambiental podrá realizar actividades dirigidas al seguimiento de la ejecución de las obras y la explotación del proyecto, en el marco de la vigilancia y seguimiento ambiental, para verificar la eficacia de las medidas establecidas, la magnitud de los impactos y cualquier imprevisto o cambio en el proyecto que surja durante la ejecución y explotación de la vía. Los resultados de dicha actividad de seguimiento podrán plasmarse en un informe pertinente realizado al efecto.  
  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.a del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Por todo ello, se emite la siguiente propuesta de declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Autovía L'Olleria-Gandia CV-60. Tramo: L'Olleria-Terrateig» siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
1. El proyecto y la propuesta de medidas correctoras y protectoras deberá completarse con las siguientes medidas, detalladas en el cuerpo de esta DIA, que deberán ejecutarse en la fase correspondiente de la carretera (ejecución, garantía o funcionamiento):  
1.1. Los materiales de relleno procederán de préstamos o canteras legalmente establecidas.  
1.2. Si el material extraído puede clasificarse como residuos no peligrosos consistentes en suelos no contaminados excavados y otros materiales naturales excavados procedentes de obras de construcción o demolición, tales como tierras, arcillas, limos, arenas, gravas o piedras, incluidas en el código LER (Lista Europea de Residuos) 17 05 04, le será de aplicación la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
1.3. Para que no se afecte a la calidad de las aguas, que en la fase de ejecución de las obras se instalen barreras antiturbidez, como mínimo, en los siguientes entornos:  
Pk 4+800 del Tronco 1: coincidiendo con el Barranc da la Canal o del Port  
Pk 7+000 del Tronco 1: coincidiendo con el Riu Albaida  
Pk 9+400 del Tronco 1: coincidiendo con el Barranc de Palomar o de Bèlgida  
Pk 11+300 del Tronco 1: coincidiendo con el Riu Missena  
Pk 10+025 del Tronco 3: coincidiendo con el Barranc del Llop o de la Font  
1.4. En el entorno de suelo forestal, los trabajos cumplirán con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales  
1.5. Se deberán proponer medidas correctoras para cumplir con el límite nocturno de 45 dB(A) establecido por la legislación para el uso residencial.  
1.6. El proyecto constructivo que se redacte deberá recoger la restitución de las vías pecuarias y se habrá de remitir a la dirección territorial de Valencia de la conselleria competente en materia de vías pecuarias una solicitud para obtener informe favorable en materia de vías pecuarias, en lo referente a la afección del proyecto a las vías pecuarias   
1.7. El proyecto constructivo debe completar la red viaria no motorizada, mediante la conexión con caminos y entornos rurales existentes, con los elementos de mayor valor ambiental o cultural en su entorno próximo, espacios de interés y poblaciones y se acompañará a dicha red no motorizada de señalización y cartelería acorde al medio rural y zonas de sombra y de descanso, a ser posible en puntos de observación o miradores  
1.8. Se evitará la cartelería en zonas de visibilidad alta hacia espacios abiertos o de interés paisajístico  
1.9. Para la adecuada restauración paisajística y con objeto de evitar cualquier proceso erosivo, se construirán bermas intermedias cada 3,5 metros de altura en aquellos taludes de desmonte que superen los 5 metros de desnivel. Estas bermas se construirán a contrapendiente, y tendrán una anchura mínima de 1,5 m. realizándose sobre ellas un aporte de tierra vegetal en capa de al menos 15 cm de espesor, previo a la implantación de las especies que se acuerden conforme al epígrafe anterior.  
1.10 Al llevarse a cabo plantaciones y siembras con especies forestales, se recomienda preparar las semillas y plantones con suficiente antelación, cumpliendo lo establecido en la legislación respecto al origen del material forestal.  
Se recomienda el asesoramiento del Centro para la Investigación y Experimentación Forestal de la Comunitat Valenciana (CIEF) para la obtención de semillas y plantones, la selección de especies y las técnicas de revegetación a utilizar.  
1.11 Se estudiarán las observaciones contenidas en el apartado de consideraciones ambientales respecto de las especies Arundo donax, Calluna vulgaris, Salvia blancoana ssp. Mariolensis, Laurus nobilis, Quercus ilex ssp. Ilex, Acer opalus ssp. Granatense y Quercus coccifera  
Se estudiarán las observaciones contenidas en el apartado de consideraciones ambientales respecto de las especies a utilizar y zonas en las que se emplearán (Fraxinus ornus, Viburnum tinus, Quercus ilex ssp. Rotundifolia, Calluna vulgaris, en zonas de desmonte y terraplén, respecto a las hidrosiembras, ejemplares de frutales)  
1.12 Respecto a la medida de esponjamiento de los terrenos fuertemente compactados mediante el uso de ripper o subsolador hasta 40-50 cm, se estima adecuada en la mayor parte de la zona al tratarse de campos de cultivo, pero en caso de afectar a terrenos forestales se estima que debería limitarse a afectar el perfil edáfico en profundidad solo puntualmente en las zonas de plantación, con la finalidad de conservar el suelo.  
2. El PVA añadirá las siguientes observaciones:  
2.1. Respecto del contenido del PVA en la primera fase, detallado en el epígrafe 6.5.1 fase de ejecución de las obras, deberá completarse con información sobre la protección de las aguas superficiales y subterráneas y de los recursos hídricos  
2.2. Los informes del PVA que se realicen durante la primera fase deberán completarse con un informe especial cuyo objeto será el seguimiento arqueológico de las obras.  
2.3. Según lo pautado en el contenido del apartado de consideraciones ambientales, el informe previo deberá completarse con los siguientes aspectos:  
Zonificación del territorio y se grafiará en un plano, distinguiéndose entre zonas excluidas, restringidas y admisibles.  
  
Plano en el que se detallen los ejemplares a trasplantar, así como su motivación y las condiciones en que se realizará el trasplante.  
  
Se deberá aportar la documentación técnica relativa a las medidas correctoras para cumplir con el límite nocturno de 45 dB(A) establecido por la legislación para el uso residencial: tipo, eficiencia, ubicación y mantenimiento, entre otros.  
Informe de la dirección territorial sobre la restitución de las vías pecuarias  
Propuesta completa de la red viaria no motorizada, mediante la conexión con caminos y entornos rurales existentes, con los elementos de mayor valor ambiental o cultural en su entorno próximo, espacios de interés y poblaciones y se acompañará a dicha red no motorizada de señalización y cartelería acorde al medio rural y zonas de sombra y de descanso, a ser posible en puntos de observación o miradores  
Actuaciones para taludes de desmonte superiores a 5 m donde para la adecuada restauración paisajística y con objeto de evitar cualquier proceso erosivo, se construirán bermas intermedias cada 3,5 metros, con una anchura mínima de 1,5 m.  
2.4. El PVA en la fase de funcionamiento deberá mantener la emisión de informes de modo que:  
Estos se realicen dentro de la fase de explotación, más allá del final del período de garantía  
Se emita un informe especial cuyo objeto serán las mediciones acústicas a los 6 meses, al año y a los 2 años de la puesta en servicio de la infraestructura  
3. El proyecto y el estudio de impacto ambiental incluirán en su presupuesto todas las medidas correctoras y/o protectoras contempladas en el Estudio de Impacto Ambiental y en la presente DIA, así como su PVA y las modificaciones en él introducidas.  
4. Cualquier cambio del proyecto que tenga lugar tras la emisión de esta DIA (ya sea previa al inicio de las obras, ya sea durante su ejecución o durante su explotación) y pueda suponer una modificación sustancial desde el punto de vista de las afecciones ambientales, deberá ser comunicada al órgano ambiental, que determinará si procede la evaluación de sus efectos en el medio ambiente y el establecimiento, en su caso, de medidas correctoras y/o protectoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
València, 13 de marzo de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
València, 22 de septiembre de 2020. - El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML