Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8955, del 18-11-2020 (2020/9477)

RESOLUCIÓ de 9 de novembre de 2020, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueológica, el jaciment arqueològic de la Picola, al terme municipal de Santa Pola, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8955

Data del DOGV
:   18-11-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/9477

CVE


Data del document
:   09-11-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de novembre de 2020, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueológica, el jaciment arqueològic de la Picola, al terme municipal de Santa Pola, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2020/9477]  
Vista la sol·licitud formulada per l'Ajuntament de Santa Pola (Alacant) perquè es declare bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica el jaciment arqueològic de la Picola, situat en el terme municipal de Santa Pola (Alacant).  
Vistos els informes del Museu del Mar de Santa Pola i dels serveis territorials de Cultura i Esport d'Alacant, favorables a la incoació de l'expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica l'esmentat jaciment.  
Considerant el que disposen els articles 27 i 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aquesta Consellería d'Educació, Cultura i Esport, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:  
  
Primer  
Incoar l'expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica el jaciment de la Picola, situat en el nucli urbà de Santa Pola (Alacant), i encarregar-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
  
Segon  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, delimitar i descriure aquest bé i el seu entorn i fixar-ne les normes de protecció en els annexos que s'adjunten a aquesta resolució.  
  
Tercer  
En compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, notificar aquesta resolució als interessats i a l'Ajuntament de Santa Pola, i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35, 36 i 62 en relació amb el 27.4 de la llei, la realització de qualsevol intervenció en el jaciment arqueològic i el seu entorn haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni amb caràcter previ a la realització i a l'atorgament de llicència municipal si fora el cas, quan aquesta resulte preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús en els immobles als quals es refereix aquesta incoació.  
  
Quart  
Aquesta incoació, d'acord amb el que estableix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i altres actes d'edificació i ús del sòl que afecten la zona arqueològica i el seu entorn de protecció, així com d'aquestes actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió l'efecte de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldrà després de la declaració.  
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni podrà autoritzar les actuacions esmentades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en aquesta resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa de força major o interés general hagen de realitzar-se inajornablement, segons el que disposa l'esmentat article.  
  
  
Cinqué  
Conforme al que es preveu en l'article 83 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sotmetre l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, a fi que totes les persones que hi tinguen interés puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació d'aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'expedient estarà a la disposició dels interessats en la Direcció General de Cultura i Patrimoni, avinguda de la Constitució núm. 284 de València.  
  
Sisé  
Que en compliment del que es disposa en l'article 27.3 de la llei es notifique aquesta resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent de l'Administració General de l'Estat per a la seua anotació preventiva.  
  
Seté  
Que aquesta resolució, amb els seus annexos, es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 9 de novembre de 2020.- El conseller d'Educació, Cultura i Esport: Vicent Marzà i Ibáñez.  
  
  
  
ANNEX I  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment   
de la Picola a Santa Pola (Alacant), descripció de les parts  
 integrants o consubstancials del jaciment i valors patrimonials   
que justifiquen la declaració.  
  
1. Denominació principal:  
Jaciment arqueològic de la Picola  
  
2. Localització:  
Província: Alacant  
Comarca: Baix Vinalopó  
Municipi: Santa Pola  
  
3. Delimitació literal del jaciment:  
El jaciment arqueològic està inclòs en la Carta arqueològica de la Comunitat Valenciana. La Picola i el Portus Illicitanus estan considerats béns de rellevància local segons consta en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de 30 abril 2009, núm. 80-1 (Pla general d'ordenació urbana), i àrea arqueològica del Portus i Cementeri.  
  
Les zones que comprén estan classificades com a béns immobles inclosos en la secció segona amb la consideració de béns de rellevància local. Espais de protecció arqueològica:  
- Espai de protecció arqueològica: Factoria romana de salaons. Codi 03.33.121-032  
€ Espai de protecció arqueològica: Jaciment ibèric segle IV a. C. Codi 03.33.121-030  
€ Espai de protecció arqueològica: Jaciment romà de l'avinguda Portus Illicitanus. Codi 03.33.121-031  
€ Zona arqueològica del Portus Illicitanus i antic Cementeri. Codi 3.33.121-034  
  
3.1. Ubicació:  
Està situat en el paratge homònim, en uns terrenys propietat de l'Ajuntament de Santa Pola (Alacant), amb CIF P0312100A, situat a la plaça de la Constitució, 3 (CP 03130). Les dades administratives aportades justifiquen la delimitació del jaciment i de l'entorn de protecció de la proposta, tenint en compte les construccions existents, la seua naturalesa, antiguitat i possibilitat d'existència de restes arqueològiques relacionades amb les exhumades fins hui. Els terrenys proposats com a zona arqueològica són de titularitat pública, en concret de l'Ajuntament de Santa Pola, mentre que en l'àmbit de l'entorn se'n troben tant de públics com de privats entorns de protecció F-16 Jaciment ibèric i F-18 Factoria de salaó romana (segons el PGOU de Santa Pola).  
El jaciment està enclavat en una finca urbana situada al costat de la carretera Elx-Santa Pola, a l'altura del Cementeri Municipal.  
  
En l'actualitat la zona arqueològica es troba a una distància de 577 m de la mar i a 3 m sobre el seu nivell. Aquesta és la situació a la qual l'han portada segles de constant sedimentació natural i oscil·lacions del nivell de la mar. No obstant això, en l'Antiguitat l'àrea arqueològica es trobava en la línia de costa, com han demostrat les excavacions i sondejos realitzats en 2007.  
  
3.2. Coordenades:  
Sentit horari. Fus 30. ETRS89  
UTMe: X 713265  
UTMn: Y 4230490  
Altura: mínima: 2,55 m.s.n.m.; màxima: 4,27 m.s.n.m.  
El jaciment arqueològic s'estén entre els següents punts:  
  
Origen punt A1: X: 713265 Y: 4230490  
  
Coordenades  
Punts X Y  
Origen A1 713265 4230490  
2 713313 4230454  
3 713375 4230418  
4 713405 4230467  
5 713479 4230440  
6 713466 4230408  
7 713435 4230341  
8 713422 4230332  
9 713378 4230301  
10 713377 4230291  
11 713436 4230287  
12 713418 4230238  
13 713364 4230257  
14 713327 4230271  
15 713326 4230287  
16 713248 4230280  
17 713248 4230327  
18 713247 4230339  
29 713242 4230392  
20 713235 4230427  
21 713235 4230460  
  
3.3. Referències cadastrals:  
Terme municipal de Santa Pola (Alacant). Zona urbana.  
Localització (segons documentació obtinguda en la seu electrònica del Cadastre):  
31059A3YH1330N0001XE Avinguda Salamanca 2 (B) Sòl sense edificar (derrocada, pendent baixa cadastral).  
3506403YH1330N0001RE Carretera Elx-Santa Pola 5 (derrocada, pendent baixa cadastral).  
3506402YH1330N0001KE Carretera Elx-Santa Pola 7 (derrocada, pendent baixa cadastral).  
3506401YH1330N0001OE Carretera Elx-Santa Pola 7(A) (derrocada, pendent baixa cadastral).  
Respecte a les finques identificades com a Picola, Pista Karts i Pàrquing Mercat ambulant, estan en procés de regularització cadastral des de 2016 per part de la Direcció General del Cadastre, com a conseqüència de la investigació sobre la titularitat de la parcel·la del Pàrquing Mercat ambulant. Segons la seu electrònica del Cadastre no hi ha béns immobles assignats per a aquestes dades cadastrals.  
  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic de la Picola declarat bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica  
  
El jaciment arqueològic de la Picola, situat en el nucli urbà de Santa Pola (Alacant), constitueix un important jaciment dins de la Comunitat Valenciana.  
Santa Pola es coneix històricament en època romana amb el nom de Portus Illicitanus (port de la important colònia romana d'Ilici o Illici, localitzada arqueològicament a l'Alcúdia d'Elx). En aquest es va poder desenvolupar una important indústria pròpia, derivada dels recursos marins (segurament ja des de l'Ibèric Antic). Gràcies a l'abundància de pesca i a les salines pròximes es van crear factories que produïen salaons (conserves de peix) i garum (salsa derivada de les deixalles del peix, molt apreciada en l'antiguitat i que s'utilitzava com a condiment en molts plats), que s'exportaven a altres llocs.  
Entre les principals restes immobles exhumades fins a hui hi ha una muralla amb torres d'època ibèrica i una factoria de salaons d'època romana. La primera, per la seua naturalesa entraria, dins del concepte genèric d'edificació de caràcter militar, que la legislació actual considera com a bé d'interés cultural en atenció al Decret de 22 d'abril de 1949, inclosa en la disposició addicional segona de la Llei 16/1985 del patrimoni cultural valencià. La segona en l'actualitat posseeix la categoria de bé de rellevància local i està inclosa en el Catàleg de béns i espais protegits del PGOU actual de Santa Pola.  
  
El jaciment ibèric i romà de la Picola està situat en el polígon urbà de les Salines de la localitat de Santa Pola, a 18 km al sud d'Alacant, en una zona d'expansió urbana al costat de l'avinguda de Salamanca i l'avinguda Portus Illicitanus. Es troba a la perifèria de l'actual barri antic de la ciutat, en una zona que actualment és d'interior però que en l'Antiguitat es trobava en la línia de costa, aspecte fonamental per a comprendre l'evolució de l'assentament com a empori ibèric i Portus Illicitanus en les seues diferents fases, des del segle V a. C. fins a època baiximperial (segle VI-VII d. C.), destacant l'extraordinària rellevància que va tindre el nucli entre mitjan segle V a. C. i el tercer quart del segle IV a. C.  
Les referències al Portus Illicitanus daten de l'antiguitat. Plini el Vell, en el segle I d. C. fa referència al sinus illicitanus; Pomponi Mela es refereix al sinus illicitanus en el qual inclou les ciutats d'Alone, Lucentia i Illici, i Claudi Ptolemeu que fa referència explícita al Portus Illicitanus en descriure el litoral contestà d'Hispània.  
Fou el Servei d'Investigació Arqueològica del Museu de la Mar de Santa Pola el que, a partir de 1987, va començar la delimitació de l'ampli conjunt arqueològic. A partir de 1991 es va desenvolupar un projecte hispanofrancés (Museu de la Mar - Casa de Velázquez - Centre Nacional per a la Investigació Científica) per a l'excavació i anàlisi de les fases ibèriques del jaciment. Entre els seus resultats cal destacar el descobriment del ja esmentat nucli fortificat ibèric dels segles V-IV a. C., amb una clara projecció empòrica.  
A partir de l'any 1997 un equip de la Universitat d'Alacant i el Museu de la Mar van escometre l'excavació i estudi sistemàtic de les estructures romanes de la Picola, especialment les restes de la factoria de salaons, continuant les investigacions per a determinar la seqüència estratigràfica completa de l'assentament. Es va distingir en el Portus Ilicitanus un poblat fortí ibèric de mitjan segle V a. C. fins al tercer quart del segle IV a. C.; ambients domèstics d'època augústia i segle I d. C.; magatzems del segle II fins a mitjan segle IV d. C, i una cetària amb dues fases de mitjan segle IV d. C. fins al segle VI d. C.  
  
Des d'època ibèrica el poblat fortificat degué estar fortament vinculat al nucli de l'Alcúdia d'Elx (Illici), amb la qual estaria connectat. El nucli romà de Santa Pola, el Portus Ilicitanus, quedaria emmarcat en el territorium d'Illici i, per tant, dependent d'aquesta colònia. La fundació del Portus Ilicitanus pogué haver estat vinculada a la creació de la colònia d'Illici i a la seua necessitat d'obrir-se al Mediterrani a través d'un enclavament que reunira unes condicions geogràfiques apropiades amb possibilitats de fondeig, resguard dels vents (proporcionat pel cap de Santa Pola) i proximitat a l'urbs.  
  
Els béns mobles recuperats en la zona arqueològica són igualment singulars i representatius d'alguns dels períodes assenyalats, tant en les intervencions realitzades com en troballes casuals anteriors, mostrant la importància i significació del jaciment.  
  
5. Descripció del jaciment declarat, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels seus valors:  
5.1. Descripció de la zona arqueològica:  
La Picola és una fortificació ibèrica amb característiques d'empori comercial i militar, amb una continuïtat habitacional que va des del segle V a. C. fins al VI d. C. Mostra el procés d'adaptació al món romà i a les circumstàncies històriques dominants.  
5.2. Parts integrants:  
En conjunt en la zona arqueològica de la Picola es documenten diverses estructures que conformen un ampli conjunt arqueològic en el qual es diferencien diferents fases, des de l'època ibèrica fins a la baiximperial.  
a) Poblat fortí ibèric (segles V-IV a. C.)  
El fortí o poblat emmurallat d'època ibèrica de la Picola constitueix una zona arqueològica de gran valor patrimonial i històric que delimita un espai intramurs de 2.960 m² i 6.570 m² si s'inclou el sistema defensiu. S'observa l'existència d'un llenç de muralla reforçat en els seus extrems per torres, envoltat d'un fossat i un antemural, configurant un tipus de fortificació defensiva que es coneix amb el nom de protiquisma, amb paràmetres formals i metrològics parangonables amb les fortaleses d'Emporion i Ullastret.  
La fortalesa té forma de tendència quadrangular de 55-62 m de costat i 1,60-1,80 m d'amplitud. Es troba totalment excavada tan sols en la seua cantonada nord-occidental i sondejada en diferents trams, per la qual cosa el coneixement del conjunt es limita a menys d'un 50 % (durant un seguiment arqueològic realitzat en 2019 es van documentar noves restes d'aquest fortí).  
b) Ambients domèstics d'època augústia segle I d. C.  
Des d'època ibèrica es detecta l'existència d'un hiatus fins a l'època romana, funcionalment i cronològicament relacionada amb la colònia d'Illici. En la fossa de fundació i en la base dels mateixos murs (fase I) de l'adjacent nucli romà s'han trobat les estructures i els materials relacionats amb la fundació del Portus Ilicitanus, d'època augústia. Aquesta fase s'ha trobat molt arrasada a causa de les successives construccions d'època romana.  
c) Magatzems i estructures portuàries (segles II-III d. C.)  
Aquestes estructures coincideixen amb l'època del desenvolupament portuari durant els segles II a IV d. C. Destaca una construcció compacta que presenta una orientació E-O, clarament distingible de la fase anterior. L'estructura presenta un pati central amb naus de 3 m en tres dels seus dos costats. En el seu costat septentrional presenta una altra nau adossada de 2,8 m que donaria lloc a un espai amb coberta de dos vessants.  
La disposició i forma d'aquesta construcció semblaria indicar que es tracta d'amplis espais diàfans que podrien posar-se en relació, més que amb usos domèstics o d'habitació, amb magatzems. Una cosa lògica si tenim en compte que es troba en una àrea portuària, al costat de la via que conduïa a Illici i a pocs metres de la mar.  
d) Necròpoli baiximperial (segles III-IV d. C.)  
En tota l'àrea arqueològica delimitada, des de les zones ocupades pel fortí ibèric fins a la cetària baiximperial es detecta una generalitzada dispersió d'enterraments que en algunes àrees generen concentracions que han oferit cronologies dels segles III-IV d. C. Es tracta en general d'inhumacions en fossa en què el cadàver es deposita en àmfora, caixa o a la capuccina, amb escassos aixovars.  
e) Àrea productiva de la factoria de salaons. Cetària (segles IV-V d. C.)  
Vinculada a l'última fase d'ocupació del Portus Ilicitanus destaca la factoria de salaons (cetària). Descoberta i excavada en part fa dècades. En 1977, un equip del Museu Arqueològic Provincial d'Alacant intervé en el lloc on apareixen construccions romanes relacionades amb la producció i venda de garum. Les diferents campanyes hispanofranceses realitzades entre 1991 i 1994 posen al descobert diverses restes arquitectòniques i materials ibèrics.  
La factoria produïa garum com demostren diferents troballes com les basses de decantació, les restes òssies d'ictiofauna trobades en els seus fons, l'existència d'un forn de cocció o calfament, o la troballa d'àmfores del tipus Almagro 51C que encara conservaven restes de salaó.  
Es tracta d'un complex articulat en dues fases diferenciades: la construcció del complex productiu (àmbit dels antics magatzems portuaris) que presenta una datació fundacional pròxima a la segona meitat segle IV d. C., i la seua ulterior ampliació (segle V-VI).  
El conjunt presenta dependències diferenciades entorn d'espais la utilitat dels quals sembla clarament definida:  
1. Sala de vendes i comercialització, pavimentada amb mosaic:  
Es tracta d'una sala quadrada (6,7 m x 6,7 m) situada en la part septentrional de l'edifici. Sembla que no seria una dependència vinculada al procés productiu, sinó a tasques comercials de la cetària (venda i negociació de les produccions).  
  
2. Sala de treball, especejament i neteja:  
Petita sala amb paviment d'opus signinum. Situada al costat oriental del conjunt, al costat de les cisternes d'aigua potable.  
Donada la disposició de les teulades, probablement es tractava d'una sala al descobert o un xicotet pati. És un espai obert adequat per a la seua ventilació, i amb un desguàs format per pedres laterals i coberta de teules per a evacuar les aigües i restes del treball conserver. Es tractaria del lloc on es rebia, netejava i preparava el peix per a la conserva.  
  
  
3. Cisternes d'aigua dolça:  
En el costat oriental del conjunt productiu hi ha un gran depòsit d'aigua. La cisterna està consolidada contra terra, sense fossat de fundació, curiosament disposada aproximadament en els que en el seu moment van ser els fossats septentrionals de la muralla del poblat ibèric de la Picola. La seua construcció es materialitza amb un potent i massís mur d'opus caementicium, sobre el qual hi ha diferents capes de revestiment aïllant i arrebossat.  
  
4. Forn de garum pavimentat amb opus signinum:  
No presenta vinculació estructural o estratigràfica amb les estructures de la cetària. Probablement estaria relacionat amb les activitats conserveres i serviria per a calfar, reduir i concentrar, en la seua fase final, les salses de garum que es decantaven en les basses de la factoria de salaons. Mitjançant un calfament artificial s'acceleraria el procés de fabricació de les salses de peix.  
També podria ser que se'n fera un ús compartit per a la producció de sal, necessària per a preparar les conserves de peix. Aquest ús podria ser alternatiu o complementari de la cocció de les salses (en qualsevol cas relacionat amb les activitats conserveres de la cetària).  
  
5. Conjunt de basses de decantació (principal element identificatiu de la cetària):  
Es tracta de dos conjunts de basses de decantació disposades entorn d'un pati al qual estarien obertes per a permetre la ventilació. En elles abunden les restes òssies de peix en el fons dels depòsits. Després del procés de selecció, neteja i manipulació per a fer la salsa, el producte resultant es col·locava en aquests depòsits perquè fermentara i decantara.  
El conjunt de basses situat en el sector occidental de la cetària, a l'est del pati, està constituït per tres depòsits rectangulars i un quart depòsit dividit per un mur que el transforma, al seu torn, en dos depòsits quadrats. Aquest conjunt està perfectament integrat en el cos constructiu de la factoria de salaons, mentre que el segon conjunt de basses és un afegit posterior.  
El complex de basses sud-occidental presenta un conjunt de depòsits vinculats a l'última fase d'ocupació del jaciment (fase IIIb). L'excavació va posar de manifest l'existència de quatre depòsits quadrats, relacionables amb la decantació del garum, i d'un altre rectangular, quasi superficial, vinculat als treballs auxiliars i de preparació de les salses.  
Aquest conjunt de basses presenta una tècnica constructiva molt semblant a la de l'altre conjunt de basses. Es tracta d'estructures excavades en el terreny i construïdes contra terra amb murs de maçoneria ordinària amb un primer revestiment de morter lleuger en el qual apareixen abundants restes de cendra amb la finalitat de potenciar-ne la impermeabilització, que es completa amb dues capes d'opus signinum hidràulic.  
La producció de garum es completaria al pati, al costat de les basses de decantació.  
  
6. Façana porticada meridional:  
Es compon de tres estructures de tendència quadrangular que jalonen aquesta façana. Les dues primeres estructures estan situades a banda i banda d'un dels accessos porticats de l'edifici.  
L'excavació d'aquest front meridional ha oferit les restes de la fonamentació de, almenys, dos pilars regularment disposats que es podrien interpretar com un pòrtic. La funció d'aquestes tres estructures és difícil de determinar.  
5.3. Determinació dels seus valors:  
En conjunt el jaciment de la Picola mostra unes característiques i reuneix uns requisits de màxim valor, per la qual cosa s'eleva la present incoació de declaració de bé d'interés cultural del jaciment. Els motius que s'al·leguen i que fan al·lusió a la singularitat i rellevància d'aquest jaciment són:  
1. L'existència d'una muralla ibèrica (excavada en part), que articula una fortificació d'un poblat ibèric amb característiques empòriques que fan d'aquest jaciment una àrea arqueològica única en el context patrimonial valencià. La conservació d'importants restes de la muralla, les estructures portuàries, una necròpoli romana i una famosa cetària baiximperial aporten valors monumentals al conjunt arqueològic.  
  
2. El conjunt de la Picola té un inqüestionable valor científic. L'amplitud cronològica de la seua ocupació, des de la primera meitat del segle V a. C. fins al segle VI d. C., i els diferents usos que va conéixer al llarg de tan dilatat període, fan d'aquest jaciment una font única i imprescindible per al coneixement arqueològic del Portus Illicitanus i l'evolució històrica d'aquests territoris i del denominat sinus illicitanus.  
  
La factoria de salaons romana de la Picola és efectivament singular per testimoniar l'exercici florent d'activitat econòmica en un moment de crisi generalitzada dins de l'Imperi Romà.  
3. El conjunt arqueològic de la Picola ofereix a més grans potencialitats divulgatives que remarcarien els seus usos com a recurs turístic cultural que, a través d'una gestió adequada, podria col·laborar a enriquir i diversificar l'oferta ja existent en el municipi de Santa Pola. La seua magnífica ubicació al costat de la carretera Elx-Santa Pola, un dels principals accessos a la ciutat, afavoriria aquestes possibilitats divulgatives.  
5.4. Cronologies:  
Fase ibèrica:  
Engloba el conjunt d'estructures relacionades amb el poblat fortificat ibèric de la Picola datat entre 450 i 330 a. C.  
Fase I:  
Es tracta de les estructures corresponents a l'inici de les activitats del Portus Ilicitanus que s'estenen entre la fundació de la colònia d'Illici, la seua extensió portuària, i finals del segle I - principis del II d. C.  
  
En aquests nivells fundacionals d'època romana es troben nivells amb abundants materials reutilitzats de la fase immediatament anterior, la fase ibèrica dels segles V-IV a. C., en un context en el qual predominen els materials de l'últim terç del segle I a. C. i principis del I d. C.  
  
Relacionats amb aquesta primera fase d'ocupació d'època romana del jaciment s'observen estructures, molt arrasades per les construccions successives, que formen el que sembla ser un complex d'ambients de tendència quadrangular de probable ús habitacional.  
Els nivells d'abandó i transformació constructiva d'aquesta fase I semblen situar-se a la fi del segle I d. C. o principis del II d. C.  
Fase II:  
Amb estructures clarament diferenciades per la seua orientació i organització dels espais que ocuparien un arc cronològic comprés entre els segles II i IV d. C.  
En els nivells situats per damunt de les estructures habitacionals de la fase I hi ha una construcció compacta que presenta una orientació E-O, clarament distingible de l'anterior (NO-SE), que per la forma i dimensions sembla no tindre continuïtat constructiva amb les edificacions precedents.  
L'excavació dels nivells fundacionals d'aquestes estructures les situaria en el segle II d. C. La seua amortització ha de posar-se en relació amb la construcció de les noves estructures de la fase III, identificades amb la cetària, a partir de la segona meitat del segle IV d. C.  
Fase III:  
Finalment, hi ha el conjunt millor conservat, identificat amb l'anomenada cetària. Correspon amb la cetària de la Picola, l'anomenada factoria de salaons, construïda en la segona meitat del segle IV d. C. i que va romandre en funcionament fins a l'abandó del jaciment a la fi del segle V d. C., o ja en el VI d. C. En la seua fase final es va tractar d'un conjunt d'almenys 1.400 m².  
S'han pogut identificar un conjunt de dependències que ajuden a hipotetitzar el funcionament d'aquest establiment productiu. Presenta dues fases constructives diferenciades (nivells d'ús del pati central):  
  
- IIIa: construcció del conjunt productiu.  
- IIIb: elevació dels nivells d'ús, remodelació i ampliació de les dependències productives.  
En el nivell d'ús de la fase IIIa s'han trobat les restes fragmentades d'àmfora Almagro 51C, amb abundants restes de garum. Es tracta d'una de les proves de la utilització d'aquests contenidors ceràmics per a la comercialització del garum en la cetària de la Picola.  
Aquests contenidors es fabricarien als voltants de la zona o s'importarien buits d'algun centre terrissaire d'àmbit regional no massa llunyà del jaciment. En general, les àmfores Almagro 51C es daten entre el segle III i mitjans del segle V. En aquest cas es troba just davall dels nivells de rebliment que serveixen per a elevar el nivell del pati quan s'amplia la factoria de salaons (fase IIIb) a partir de la meitat del segle V d. C.  
Així doncs, la factoria es construiria en la segona meitat del segle IV d. C. formant un primer complex productiu amb una capacitat de treball circumscrita al conjunt oriental de basses.  
Entorn de mitjan segle V d. C. la cetària s'amplia afegint un nou conjunt de basses i obrint la façana meridional porticada.  
El conjunt s'abandonarà en un moment indeterminat entre la segona meitat del segle V i el segle VI d. C.  
  
  
Annex II  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica jaciment arqueològic de la Picola, béns patrimonials   
que se situen en aquest entorn i que es relacionen  
 i identifiquen a efectes tutelars.  
  
A) Justificació de la delimitació proposada:  
El bé d'interés cultural ha d'assimilar-se a la totalitat del conjunt arqueològic. Encara que la fortificació ibèrica podria ser considerada objecte exclusiu de la declaració del BIC és impossible partionar aquesta part del jaciment de la resta, ja que la cetària romana ocupa part dels espais destinats a fossats i antemurals ibèrics.  
Considerant que a l'oest i al sud del jaciment es trobava la línia de mar en l'Antiguitat, sabem que el conjunt arqueològic d'època romana formava part del Portus Illicitanus, per la qual cosa caldria delimitar l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la Picola. Aquest entorn inclouria àrees actualment construïdes, però que en cas de patir modificacions urbanístiques haurien de ser excavades i, si cal, protegides.  
L'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit tant literalment com gràficament en l'annex adjunt que forma part de la present resolució. La documentació complementària consta en l'expedient. Els criteris utilitzats per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana segons la disposició transitòria primera (establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles situats en àmbits urbans) de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
L'entorn en aquest àmbit urbà seria, en línies generals, l'espai resultant de sumar a la parcel·la on se situa l'immoble (jaciment), els espais públics que confronten amb aquesta i les parcel·les que entren en contacte amb aquests espais públics. Així doncs, el criteri general seguit per a la delimitació de l'entorn de protecció consisteix a incloure dins de la seua àrea elements urbans amb criteris arqueològics (la mateixa zona excavada, el jaciment i les àrees confrontants susceptibles de noves troballes relacionades), i criteris administratius (delimitació d'un polígon irregular que forma l'entorn del jaciment arqueològic) que comprén, amb criteris topogràfics, paisatgístics, arqueològics i administratius:  
  
- Parcel·les que limiten directament amb la que ocupa el bé d'interés cultural de la Picola, en què qualsevol intervenció que es realitze el puga afectar tant visualment com físicament.  
- Parcel·les que donen al mateix espai públic que el bé d'interés cultual i que constitueixen l'entorn visual i ambiental immediat, com edificacions o qualsevol element del paisatge urbà que encara que no tinguen una situació d'immediatesa amb el bé d'interés cultural afecten de manera fonamental la percepció d'aquest i en què qualsevol intervenció que es realitze puga suposar també una alteració de les condicions de percepció d'aquest o del seu caràcter d'espai urbà.  
  
- Espais públics (viaris, voreres, sòl públic) en contacte directe amb el bé d'interés cultural i les parcel·les enumerades anteriorment i que constitueixen part del seu ambient urbà immediat.  
  
B) Delimitació literal de l'entorn de protecció:  
Origen punt A1: Coordenades X: 713295 Y: 4230544 (Fus: 30 ETRS89)  
Intersecció-encreuament entre el carrer d'Eivissa i la carretera Elx-Santa Pola del nucli urbà de Santa Pola (Alacant).  
Línia delimitadora. Sentit horari.  
Punts:  
Coordenades  
Punts X Y  
Origen A1 713295 4230544  
2 713406 4230482  
3 713520 4230425  
4 713406 4230404  
5 713481 4230140  
6 713335 4230185  
7 713161 4230169  
8 713145 4230267  
9 713151 4230299  
10 713131 4230314  
11 713122 4230417  
12 713231 4230427  
13 713232 4230432  
  
Altura s.n.m.: mínima: 2,24 m.s.n.m.; màxima: 5,06 m.s.n.m.  
Parcel·les. Referències cadastrals (segons la documentació obtinguda en la seu electrònica Cadastre. Ministeri d'Hisenda). Del nucli urbà de Santa Pola (Alacant) comprén:  
El mateix jaciment arqueològic:  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 31059A3YH1330N.  
31059A3YH1330N0001XE. Avinguda Salamanca, 2 (B) Sòl (derrocada, pendent baixa cadastral). Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3506403YH1330N.  
3506403YH1330N0001RE. Carretera Elx-Santa Pola, 5 (derrocada, pendent baixa cadastral). Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3506402YH1330N.  
3506402YH1330N0001KE. Carretera Elx-Santa Pola, 7 (derrocada, pendent baixa cadastral). Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3506401YH1330N.  
3506401YH1330N0001OE. Carretera Elx-Santa Pola, 7(A) (derrocada, pendent baixa cadastral). Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
  
I les parcel·les cadastrals següents:  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3406401YH1330N.  
3406401YH1330N0001JE. Carretera Elx-Santa Pola, 15. Parcel·la construïda sense divisió horitzontal/ús industrial  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3406402YH1330N: Parcel·la amb diversos immobles (divisió horitzontal). Magatzem/estacionament. Carretera Elx-Santa Pola, 13:  
3406402YH1330N0001EE  
3406402YH1330N0002RR  
3406402YH1330N0003TT  
3406402YH1330N0004YY  
3406402YH1330N0005UU  
3406402YH1330N0006II  
3406402YH1330N0007OO  
3406402YH1330N0008PP  
3406402YH1330N0009AA  
3406402YH1330N0010OO  
3406402YH1330N0011PP  
3406402YH1330N0012AA  
3406402YH1330N0013SS  
3406402YH1330N0014DD  
3406402YH1330N0015FF  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3406403YH1330N.  
3406403YH1330N0001SE. Parcel·la construïda sense divisió horitzontal. Carretera Elx-Santa Pola, 11  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3406404YH1330N.  
3406404YH1330N0001ZE. Parcel·la construïda sense divisió horitzontal. Oci i hostaleria. Carretera Elx-Santa Pola, 9  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3503501YH1330S.  
3503501YH1330S0001ZA. Pistes Municipals. Avinguda Albacete, 6  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3304201YH1330S.  
3304201YH1330S0001UA. Classe urbà/esportiu. Estadi Municipal d'Esports Manolo Macià/pista atletisme/graderies. Avinguda Albacete, 10  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3105926YH1330N: Edifici. Classe urbà. Parcel·la amb diversos immobles (divisió horitzontal). Ús principal: residencial/magatzem/estacionament. Avinguda Saragossa 1, 2, 3 i 4 i avinguda Salamanca, 6:  
  
3105926YH1330N0001BE  
3105926YH1330N0002ZR  
3105926YH1330N0003XT  
3105926YH1330N0004MY  
3105926YH1330N0005QU  
3105926YH1330N0006WI  
3105926YH1330N0007EO  
3105926YH1330N0008RP  
3105926YH1330N0009TA  
3105926YH1330N0010EO  
3105926YH1330N0011RP  
3105926YH1330N0012TA  
3105926YH1330N0013YS  
3105926YH1330N0014UD  
3105926YH1330N0015IF  
3105926YH1330N0016OG  
3105926YH1330N0017PH  
3105926YH1330N0018AJ  
3105926YH1330N0019SK  
3105926YH1330N0020PH  
3105926YH1330N0021AJ  
3105926YH1330N0022SK  
3105926YH1330N0023DL  
3105926YH1330N0024FB  
3105926YH1330N0025GZ  
3105926YH1330N0026HX  
3105926YH1330N0027JM  
3105926YH1330N0028KQ  
3105926YH1330N0029LW  
3105926YH1330N0030JM  
3105926YH1330N0031KQ  
3105926YH1330N0032LW  
3105926YH1330N0033BE  
3105926YH1330N0034ZR  
3105926YH1330N0035XT  
3105926YH1330N0036MY  
3105926YH1330N0037QU  
3105926YH1330N0038WI  
3105926YH1330N0039EO  
3105926YH1330N0040QU  
3105926YH1330N0041WI  
3105926YH1330N0042EO  
3105926YH1330N0043RP  
3105926YH1330N0044TA  
3105926YH1330N0045YS  
3105926YH1330N0046UD  
3105926YH1330N0047IF  
3105926YH1330N0048OG  
3105926YH1330N0049PH  
3105926YH1330N0050IF  
3105926YH1330N0051OG  
3105926YH1330N0052PH  
3105926YH1330N0053AJ  
3105926YH1330N0054SK  
3105926YH1330N0055DL  
3105926YH1330N0056FB  
3105926YH1330N0057GZ  
3105926YH1330N0058HX  
3105926YH1330N0059JM  
3105926YH1330N0060GZ  
3105926YH1330N0061HX  
3105926YH1330N0062JM  
3105926YH1330N0063KQ  
3105926YH1330N0064LW  
3105926YH1330N0065BE  
3105926YH1330N0066ZR  
3105926YH1330N0067XT  
3105926YH1330N0068MY  
3105926YH1330N0069QU  
3105926YH1330N0070XT  
3105926YH1330N0071MY  
3105926YH1330N0072QU  
3105926YH1330N0073WI  
3105926YH1330N0074EO  
3105926YH1330N0075RP  
3105926YH1330N0076TA  
3105926YH1330N0077YS  
3105926YH1330N0078UD  
3105926YH1330N0079IF  
3105926YH1330N0080YS  
3105926YH1330N0081UD  
3105926YH1330N0082IF  
3105926YH1330N0083OG  
3105926YH1330N0084PH  
3105926YH1330N0085AJ  
3105926YH1330N0086SK  
3105926YH1330N0087DL  
3105926YH1330N0088FB  
3105926YH1330N0089GZ  
3105926YH1330N0090DL  
3105926YH1330N0091FB  
3105926YH1330N0092GZ  
3105926YH1330N0093HX  
3105926YH1330N0094JM  
3105926YH1330N0095KQ  
3105926YH1330N0096LW  
3105926YH1330N0097BE  
3105926YH1330N0098ZR  
3105926YH1330N0099XT  
3105926YH1330N0100XT  
3105926YH1330N0101MY  
3105926YH1330N0102QU  
3105926YH1330N0103WI  
3105926YH1330N0104EO  
3105926YH1330N0105RP  
3105926YH1330N0106TA  
3105926YH1330N0107YS  
3105926YH1330N0108UD  
3105926YH1330N0109IF  
3105926YH1330N0110YS  
3105926YH1330N0111UD  
3105926YH1330N0112IF  
3105926YH1330N0113OG  
3105926YH1330N0114PH  
3105926YH1330N0115AJ  
3105926YH1330N0116SK  
3105926YH1330N0117DL  
3105926YH1330N0118FB  
3105926YH1330N0119GZ  
3105926YH1330N0120DL  
3105926YH1330N0121FB  
3105926YH1330N0122GZ  
3105926YH1330N0123HX  
3105926YH1330N0124JM  
3105926YH1330N0125KQ  
3105926YH1330N0126LW  
3105926YH1330N0127BE  
3105926YH1330N0128ZR  
3105926YH1330N0129XT  
3105926YH1330N0130BE  
3105926YH1330N0131ZR  
3105926YH1330N0132XT  
3105926YH1330N0133MY  
3105926YH1330N0134QU  
3105926YH1330N0135WI  
3105926YH1330N0136EO  
3105926YH1330N0137RP  
3105926YH1330N0138TA  
3105926YH1330N0139YS  
3105926YH1330N0140RP  
3105926YH1330N0141TA  
3105926YH1330N0142YS  
3105926YH1330N0143UD  
3105926YH1330N0144IF  
3105926YH1330N0145OG  
3105926YH1330N0146PH  
3105926YH1330N0147AJ  
3105926YH1330N0148SK  
3105926YH1330N0149DL  
3105926YH1330N0150AJ  
3105926YH1330N0151SK  
3105926YH1330N0152DL  
3105926YH1330N0153FB  
3105926YH1330N0154GZ  
3105926YH1330N0155HX  
3105926YH1330N0156JM  
3105926YH1330N0157KQ  
3105926YH1330N0158LW  
3105926YH1330N0159BE  
3105926YH1330N0160KQ  
3105926YH1330N0161LW  
3105926YH1330N0162BE  
3105926YH1330N0163ZR  
3105926YH1330N0164XT  
3105926YH1330N0165MY  
3105926YH1330N0166QU  
3105926YH1330N0167WI  
3105926YH1330N0168EO  
3105926YH1330N0169RP  
3105926YH1330N0170WI  
3105926YH1330N0171EO  
3105926YH1330N0172RP  
3105926YH1330N0173TA  
3105926YH1330N0174YS  
3105926YH1330N0175UD  
3105926YH1330N0176IF  
3105926YH1330N0177OG  
3105926YH1330N0178PH  
3105926YH1330N0179AJ  
3105926YH1330N0180OG  
3105926YH1330N0181PH  
3105926YH1330N0182AJ  
3105926YH1330N0183SK  
3105926YH1330N0184DL  
3105926YH1330N0185FB  
3105926YH1330N0186GZ  
3105926YH1330N0187HX  
3105926YH1330N0188JM  
3105926YH1330N0189KQ  
3105926YH1330N0190HX  
3105926YH1330N0191JM  
3105926YH1330N0192KQ  
3105926YH1330N0193LW  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3105927YH1330N.  
3105927YH1330N0001YE. Avinguda Salamanca, 2 (A) Sòl sense edificar, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses.  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 31059A2YH1330N: Parcel·la amb diversos immobles (divisió horitzontal). Avinguda Salamanca, 4 B1:  
31059A2YH1330N0001DE  
31059A2YH1330N0002FR  
31059A2YH1330N0003GT  
31059A2YH1330N0004HY  
31059A2YH1330N0005JU  
31059A2YH1330N0006KI  
31059A2YH1330N0007LO  
31059A2YH1330N0008BP  
31059A2YH1330N0009ZA  
31059A2YH1330N0010LO  
31059A2YH1330N0011BP  
31059A2YH1330N0012ZA  
31059A2YH1330N0013XS  
31059A2YH1330N0014MD  
31059A2YH1330N0015QF  
31059A2YH1330N0016WG  
31059A2YH1330N0017EH  
31059A2YH1330N0018RJ  
31059A2YH1330N0019TK  
31059A2YH1330N0020EH  
31059A2YH1330N0021RJ  
31059A2YH1330N0022TK  
31059A2YH1330N0023YL  
31059A2YH1330N0024UB  
31059A2YH1330N0025IZ  
31059A2YH1330N0026OX  
31059A2YH1330N0027PM  
31059A2YH1330N0028AQ  
31059A2YH1330N0029SW  
31059A2YH1330N0030PM  
31059A2YH1330N0031AQ  
31059A2YH1330N0032SW  
31059A2YH1330N0033DE  
31059A2YH1330N0034FR  
31059A2YH1330N0035GT  
31059A2YH1330N0036HY  
31059A2YH1330N0037JU  
31059A2YH1330N0038KI  
31059A2YH1330N0039LO  
31059A2YH1330N0040JU  
31059A2YH1330N0041KI  
31059A2YH1330N0042LO  
31059A2YH1330N0043BP  
31059A2YH1330N0044ZA  
31059A2YH1330N0045XS  
31059A2YH1330N0046MD  
31059A2YH1330N0047QF  
31059A2YH1330N0048WG  
31059A2YH1330N0049EH  
31059A2YH1330N0050QF  
  
- PARCEL·LA CADASTRAL 3105904YH1330N: Parcel·la amb diversos immobles (divisió horitzontal). Avinguda Salamanca, 2 Es.1:  
3105904YH1330N0001FE  
3105904YH1330N0002GR  
3105904YH1330N0003HT  
3105904YH1330N0004JY  
3105904YH1330N0005KU  
3105904YH1330N0006LI  
3105904YH1330N0007BO  
3105904YH1330N0008ZP  
3105904YH1330N0009XA  
3105904YH1330N0010BO  
3105904YH1330N0011ZP  
3105904YH1330N0012XA  
  
Inclou també part d'algunes vies urbanes i accessos als immobles corresponents.  
Respecte a la resta de finques identificades com a Picola, Pista Karts, Cementeri, Creu Roja, Mercat ambulant, Estació de Bombament i Pàrquing Mercat ambulant; estan en procés de regularització cadastral des de 2016 a l'espera que ho duga a terme la Direcció General del Cadastre (com a conseqüència de la investigació sobre la titularitat de la parcel·la del Pàrquing Mercat ambulant).  
  
Delimitació literal:  
Partint del punt d'origen A1 (713295; 4230544) situat en la intersecció-encreuament del carrer d'Eivissa amb la carretera Elx-Santa Pola. La línia segueix en sentit horari cap al SE per aquesta carretera durant 350 m pels punts 2 i 3 fins al punt 4, a la cantonada NE de la zona del mercat ambulant de Santa Pola. Des del punt 4 gira en direcció SO vorejant l'àrea del mercat ambulant fins al seu encreuament amb l'avinguda Albacete (punt 5). Continua en direcció NO per l'avinguda Albacete fins al seu encreuament amb l'Estadi Municipal (punt 6). Des del punt 6 continua en direcció O per l'avinguda Albacete fins al seu encreuament amb l'avinguda València (punt 7). La línia continua cap al NO per l'avinguda València i arriba fins a l'encreuament amb l'avinguda Saragossa sortejant la rotonda pels punts 8, 9 i 10 fins al punt 11. Per l'avinguda Saragossa (punt 11) continua en sentit NE fins a arribar a l'encreuament amb el carrer d'Eivissa (punts 12 i 13) i després segueix cap al NE pel carrer d'Eivissa fins a arribar el punt d'origen (A1).  
C) Béns patrimonials situats en l'entorn de protecció. Patrimoni arqueològic:  
No consten altres elements o estructures amb valor etnològic o patrimonial en l'entorn protegit.  
  
  
Annex III  
Normativa de protecció de la zona arqueològica   
de la Picola i del seu entorn.  
  
Article 1. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment arqueològic de la Picola, en el nucli urbà de Santa Pola (Alacant), és un bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, es regirà pel que es disposa en la secció segona del capítol III del títol II de Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per als béns immobles d'interés cultural, així com pels plans especials o instruments urbanístics d'anàleg contingut que s'aproven si cal. Qualsevol actuació que es pretenga realitzar-hi estarà sotmesa a la prèvia i preceptiva autorització de la direcció general competent en matèria de cultura amb caràcter previ al seu inici i a l'atorgament de llicència municipal si fora el cas, quan aquesta resulte preceptiva, sense perjudici de l'íntegra aplicabilitat al jaciment del títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i del Decret 107/2017, de 28 juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques en la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 2. Usos permesos en l'immoble i el seu entorn  
Els usos permesos seran tots aquells que contribuïsquen a la investigació, la posada en valor, el gaudi patrimonial del bé, així com els usos històrics comuns o els existents en l'actualitat. L'autorització particularitzada d'ús o qualsevol canvi d'ús requerirà la prèvia autorització de l'òrgan competent en matèria de cultura.  
  
Article 3. Règim d'intervenció en l'entorn  
Qualsevol intervenció que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció de la zona arqueològica, excepte les que manifestament manquen de transcendència patrimonial, requerirà la prèvia autorització de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris de la present normativa i, en defecte d'això, els enumerats en els articles 38, 39, 58 i següents de la Llei 4/1998 d'11 de juny del patrimoni cultural valencià. La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna que en permeta l'avaluació patrimonial. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial. Transcorregut el termini de tres mesos la sol·licitud s'entendrà denegada per silenci administratiu.  
  
Article 4. Preservació del paisatge històric, arqueològic i dels béns que el conformen  
A fi de preservar el paisatge de la zona arqueològica i la integritat del jaciment arqueològic i del mateix paisatge:  
1. Les construccions confrontants i existents en l'entorn de protecció de la zona arqueològica no podran augmentar el seu volum edificat. El seu acabat exterior s'haurà d'atindre a l'ambient en el qual estan situats. Tot això sense perjudici de l'aplicació de l'article 21 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià a aquests immobles.  
En la part de l'entorn no urbanitzada, ni transformada, es respectarà l'ambient característic de l'àmbit, preservant-lo en general de l'edificació.  
2. Queden expressament prohibits, com a regla general, l'abocament de residus i els moviments de terres i excavacions amb incidència paisatgística, excepte aquells moviments que siguen necessaris per a l'estudi i conservació del jaciment i obtinguen la preceptiva autorització patrimonial.  
3. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de contemplar les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei del patrimoni cultural valencià. En qualsevol cas les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 de la mateixa llei, per a la salvaguarda del patrimoni d'aquesta índole que incorpora l'àmbit.  
4. Es prohibeixen les senyalitzacions de tipus publicitari, el magatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus.  
  
Article 5. Limitació de l'accés  
Es prohibeix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats.  
  
Article 6. Intervencions arqueològiques  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés cultural i el seu entorn es requerirà, de conformitat amb l'article 20 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques en la Comunitat Valenciana, la presentació d'un pla general d'investigació que contindrà la descripció detallada dels objectius del pla, fases d'execució i duració d'aquestes, així com una proposta motivada d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que es disposa en l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. El pla general d'investigació haurà de ser autoritzat per l'òrgan competent en matèria de cultura. El pla general d'investigació no serà necessari per a les següents intervencions arqueològiques:  
  
1. Les que es manifesten com d'urgent realització, tant per motius de conservació i manteniment, com per altres motius, sempre que així es justifique, i la urgència siga corroborada per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
2. La documentació gràfica, que no implique tècniques analítiques.  
  
Article 8. Pla especial de protecció  
De conformitat amb el que prescriuen els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'Ajuntament de Santa Pola haurà de redactar un pla especial de protecció d'aquesta zona arqueològica en el termini d'un any a comptar des de la publicació de la present complementació en el DOGV.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8955, del 18-11-2020 (2020/9477)

RESOLUCIÓN de 9 de noviembre de 2020, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que por la que se incoa expediente para declarar de bien de interés cultural, con la categoría de zona arqueológica, el yacimiento arqueológico La Picola, en el término municipal de Santa Pola, y se somete el expediente incoado a trámite de información pública.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8955

Fecha DOGV
:   18-11-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/9477

CVE


Fecha del documento
:   09-11-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de noviembre de 2020, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que por la que se incoa expediente para declarar de bien de interés cultural, con la categoría de zona arqueológica, el yacimiento arqueológico La Picola, en el término municipal de Santa Pola, y se somete el expediente incoado a trámite de información pública. [2020/9477]  
Vista la solicitud formulada por el Ayuntamiento de Santa Pola (Alicante) para que se declare bien de interés cultural con la categoría de zona arqueológica el yacimiento arqueológico La Picola situado en el término municipal de Santa Pola (Alicante).  
Vistos los informes del Museo del Mar de Santa Pola y de los servicios territoriales de Cultura y Deporte de Alicante favorables a la incoación del expediente para declarar bien de interés cultural con la categoría de zona arqueológica el referido yacimiento.  
Considerando lo que disponen los artículos 27 y 28 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, esta Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, en lo que es materia de su competencia, ha resuelto:  
  
Primero  
Incoar expediente para declarar bien de interés cultural con la categoría de zona arqueológica el yacimiento La Picola, situado en el núcleo urbano de Santa Pola (Alicante), encomendando su tramitación a la Dirección General de Cultura y Patrimonio de esta conselleria.  
  
Segundo  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 28 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, determinar los valores del bien que justifican la declaración, delimitar y describir el mismo y su entorno y fijar las normas de protección de los mismos en los anexos que se adjuntan a la presente resolución.  
  
Tercero  
En cumplimiento de lo preceptuado en el artículo 27.3 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano notificar esta resolución a los interesados y al Ayuntamiento de Santa Pola, y hacerles saber que, de conformidad con lo que establecen los artículos 35, 36 y 62 en relación con el 27.4 de la Ley, la realización de cualquier intervención en el yacimiento arqueológico y su entorno deberá ser autorizada preceptivamente por la Dirección General de Cultura y Patrimonio con carácter previo a su realización y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva, así como cualquier cambio de uso en los inmuebles a los que se refiere la presente incoación.  
  
Cuarto  
La presente incoación, de acuerdo con lo establecido en el art. 33 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, determina la suspensión del otorgamiento de licencias municipales de parcelación, urbanización, construcción, demolición, actividad y demás actos de edificación y uso del suelo que afecten a la zona arqueológica y a su entorno de protección, así como de dichas actuaciones cuando sean llevadas a cabo directamente por las entidades locales. Quedan, igualmente suspendidos los efectos de las ya otorgadas, suspensión cuyos efectos, de conformidad con la limitación temporal contenida en el inciso segundo del artículo 33 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, se resolverán tras la declaración.  
No obstante, la Dirección General de Cultura y Patrimonio podrá autorizar las actuaciones mencionadas cuando considere que, en aplicación de las normas de protección establecidas en la presente resolución, manifiestamente no perjudican los valores del bien que motivan la incoación, así como las obras que por causa de fuerza mayor o interés general hubieran de realizarse inaplazablemente, según lo que dispone el mencionado artículo.  
  
Quinto  
Conforme a lo previsto en el artículo 83 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y en el artículo 27.6 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, someter el expediente incoado a trámite de información pública, a fin de que cuantas personas tengan interés puedan examinar el expediente durante el plazo de un mes a partir de la publicación de la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El expediente estará a disposición de los interesados en la Dirección General de Cultura y Patrimonio, avenida de la Constitución, núm. 284, de València.  
  
Sexto  
Que en cumplimiento de lo dispuesto en el art. 27.3 de la ley se notifique la presente resolución al Registro General de Bienes de Interés Cultural dependiente de la Administración General del Estado para su anotación preventiva.  
  
Séptimo  
Que la presente resolución con sus anexos se publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado.  
  
  
València, 9 de noviembre de 2020.- El conseller de Educación, Cultura y Deporte: Vicent Marzà i Ibáñez.  
  
  
  
ANEXO I  
Delimitación literal de la zona arqueológica del yacimiento  
 La Picola en Santa Pola (Alicante), descripción de las partes integrantes o consustanciales del mismo y valores patrimoniales   
que justifican la declaración.  
  
1. Denominación principal:  
Yacimiento arqueológico La Picola  
  
2. Localización:  
Provincia: Alicante  
Comarca: Bajo Vinalopó  
Municipio: Santa Pola  
  
3. Delimitación literal del yacimiento:  
El yacimiento arqueológico se encuentra incluido en la Carta arqueológica de la Comunitat Valenciana. La Picola y el Portus Illicitanus están considerados bienes de relevancia local según consta en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante de 30 abril 2009, núm. 80-1 (Plan General de Ordenación Urbana) y área arqueológica del Portus y Cementerio.  
Las zonas que comprende están clasificadas como bienes inmuebles incluidos en la sección segunda con la consideración de bienes de relevancia local. Espacios de protección arqueológica:  
- Espacio de protección arqueológica: Factoría romana de salazones. Código 03.33.121-032  
€ Espacio de protección arqueológica:Yacimiento ibérico siglo IV a.C. Codigo: 03.33.121-030  
€ Espacio de protección arqueológica: Yacimiento romano de la avenida Portus Illicitanus. Código 03.33.121-031  
€ Zona arqueológica del Portus Illicitanus y antiguo Cementerio. Código: 3.33.121-034  
  
3.1. Ubicación:  
Se encuentra ubicado en el paraje homónimo, en unos terrenos propiedad del Ayuntamiento de Santa Pola (Alicante) con CIF P0312100A sito en la plaza Constitución, 3 (CP 03130). Los datos administrativos aportados justifican la delimitación del yacimiento y del entorno de protección de la propuesta, teniendo en cuenta las construcciones existentes, su naturaleza, antigüedad y posibilidad de existencia de restos arqueológicos relacionados con los exhumados hasta la fecha. Los terrenos propuestos como zona arqueológica son de titularidad pública, en concreto del Ayuntamiento de Santa Pola, mientras que en el ámbito del entorno se encuentran tanto públicos como privados -entornos de protección F16- Yacimiento ibérico y F-18 Factoría de salazón romana (según el PGOU de Santa Pola).  
El yacimiento se encuentra enclavado en una finca urbana situada junto a la carretera Elche-Santa Pola, a la altura del Cementerio Municipal.  
En la actualidad la zona arqueológica se halla a una distancia de 577 m del mar y a 3 m sobre el nivel de este. Esta es la situación a la que la han llevado siglos de constante sedimentación natural y oscilaciones del nivel del mar. Sin embargo, en la Antigüedad el área arqueológica se hallaba en la línea de costa, como han demostrado las excavaciones y sondeos desarrollados en 2007.  
  
3.2. Coordenadas:  
Sentido horario. Huso 30. ETRS89  
UTMe: X 713265  
UTMn: Y 4230490  
Altura: mínima: 2,55 m.s.n.m.; máxima: 4,27 m.s.n.m.  
El yacimiento arqueológico se extiende entre los siguientes puntos:  
  
Origen punto A1: X: 713265 Y: 4230490  
  
Coordenadas  
Puntos X Y  
Origen A1 713265 4230490  
2 713313 4230454  
3 713375 4230418  
4 713405 4230467  
5 713479 4230440  
6 713466 4230408  
7 713435 4230341  
8 713422 4230332  
9 713378 4230301  
10 713377 4230291  
11 713436 4230287  
12 713418 4230238  
13 713364 4230257  
14 713327 4230271  
15 713326 4230287  
16 713248 4230280  
17 713248 4230327  
18 713247 4230339  
29 713242 4230392  
20 713235 4230427  
21 713235 4230460  
  
3.3. Referencias catastrales:  
Término municipal de Santa Pola (Alicante). Zona urbana.  
Localización (Según documentación obtenida en la sede electrónica del Catastro):  
31059A3YH1330N0001XE Avenida Salamanca 2 (B) Suelo sin edificar (derribada, pendiente baja catastral).  
3506403YH1330N0001RE Carretera Elche-Santa Pola 5 (derribada, pendiente baja catastral).  
3506402YH1330N0001KE Carretera Elche-Santa Pola 7 (derribada, pendiente baja catastral).  
3506401YH1330N0001OE Carretera Elche-Santa Pola 7(A) (derribada, pendiente baja catastral).  
En cuanto a las fincas identificadas como Picola, Pista Karts y Parking Mercadillo, están en proceso de regularización catastral desde 2016 por parte de la Dirección General del Catastro, como consecuencia de la investigación sobre la titularidad de la parcela del Parking Mercadillo. Según la sede electrónica del Catastro no hay bienes inmuebles asignados para dichos datos catastrales.  
  
4. Justificación de la delimitación del yacimiento arqueológico La Picola declarado bien de interés cultural con la catagoría de zona arqueológica.  
El yacimiento arqueológico de La Picola sito en el núcleo urbano de Santa Pola (Alicante) constituye un importante yacimiento dentro de la Comunitat Valenciana.  
Santa Pola se conoce históricamente en época romana con el nombre de Portus Ilicitanus (puerto de la importante colonia romana de Ilici, localizada arqueológicamente en La Alcudia de Elche). En él se pudo desarrollar una importante industria propia, derivada de los recursos marinos (seguramente ya desde el Ibérico Antiguo). Gracias a la abundancia de pesca y a las salinas próximas se crearon factorías que producían salazones (conservas de pescado) y garum (salsa derivada de los desechos del pescado, muy apreciada en la antigüedad y que se utilizaba como condimento en muchos platos) que se exportaban a otros lugares.  
Entre los principales restos inmuebles exhumandos hasta la fecha se encuentra una muralla con torres de época ibérica y una factoría de salazones de época romana. La primera por su naturaleza entraría dentro del concepto genérico de edificación de carácter militar que la legislación actual considera como bien de interés cultural en atención al decreto de 22 de abril de 1949, incluido en la disposición adicional segunda de la Ley 16/1985 del patrimonio cultural valenciano. La segunda en la actualidad posee la categoría de bien de relevancia local y está incluido en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del PGOU actual de Santa Pola.  
El yacimiento ibérico y romano de La Picola está situado en el polígono urbano de Salinas de la localidad de Santa Pola, a 18 km al S de Alicante, en una zona de expansión urbana junto a la av. de Salamanca y la avda. Portus Illicitanus. Se encuentra en la periferia del actual casco antiguo de la ciudad, en una zona que actualmente es de interior pero que en la Antigüedad se hallaba en la línea de costa, aspecto fundamental para comprender la evolución del asentamiento como emporio ibérico y Portus Ilicitanus en sus distintas fases, desde el siglo V a.C. hasta época bajoimperial (siglo VI-VII d.C.), destacando la extraordinaria relevancia que tuvo el núcleo entre mediados del siglo V a.C. y el tercer cuarto del siglo del IV a.C.  
Las referencias al Portus Ilicitanus datan de la antigüedad. Plinio el Viejo, en el siglo I d.C., haría referencia al golfo ilicitano; Pomponio Mela se refiere al golfo ilicitano incluyendo en él a las ciudades de Alone, Lucentia e Illici y Claudio Ptolomeo que hace referencia explícita al Portus Illicitanus al describir el litoral contestano de Hispania.  
Fue el Servicio de Investigación Arqueológica del Museo del Mar de Santa Pola el que, a partir de 1987, comenzó la delimitación del amplio conjunto arqueológico. A partir de 1991 se desarrolló un proyecto hispano-francés (Museo del Mar - Casa de Velázquez - Centro Nacional para la Investigación Científica) para la excavación y análisis de las fases ibéricas del yacimiento. Entre sus resultados cabe destacar el descubrimiento del ya mencionado núcleo fortificado ibérico de los siglos V-IV a.C., con clara proyección empórica.  
A partir del año 1997 un equipo de la Universidad de Alicante y el Museo del Mar acometieron la excavación y estudio sistemático de las estructuras romanas de La Picola, en especial los restos de la factoría de salazones, continuado las investigaciones para determinar la secuencia estratigráfica completa del asentamiento. Se distinguió en el Portus Ilicitanus un poblado-fortín ibérico de mediados del siglo V a.C. hasta el tercer cuarto del siglo IV a.C., ambientes domésticos de época augustea y siglo I d.C; almacenes del siglo II hasta mediados del siglo IV d.C, y una cetaria con dos Fases de mediados del siglo IV d.C. hasta el siglo VI d.C.  
Desde época ibérica el poblado fortificado hubo de hallarse fuertemente vinculado al núcleo de La Alcudia de Elche (Ilici), con la que estaría conectado. El núcleo romano de Santa Pola, el Portus Ilicitanus, quedaría enmarcado en el territorium de Ilici y, por tanto, dependiente de esta colonia. La fundación del Portus Ilicitanus pudo haber estado vinculada a la creación de la colonia de Ilici y a su necesidad de abrirse al Mediterráneo a través de un enclave que reuniese unas condiciones geográficas apropiadas con posibilidades de fondeo, resguardo frente a vientos (proporcionado por el cabo de Santa Pola) y proximidad a la urbs.  
Los bienes muebles recuperados en la zona arqueológica son igualmente singulares y representativos de algunos de los periodos señalados, tanto en las intervenciones realizadas como en hallazgos casuales anteriores, mostrando la importancia y significación del yacimiento.  
  
5. Descripción del yacimiento declarado, de las partes integrantes o consustanciales y determinación de sus valores:  
5.1. Descripción de la zona arqueológica:  
La Picola es una fortificación ibérica con características de emporio comercial y militar, con una continuidad habitacional que va desde el siglo V a.C. hasta el VI d.C.. Muestra el proceso de adaptación al mundo romano y a las circunstancias históricas dominantes.  
5.2. Partes integrantes:  
En conjunto en la zona arqueológica de La Picola se documentan varias estructuras que conforman un amplio conjunto arqueológico en el que se diferencian distintas fases, desde la época ibérica hasta la bajoimperial.  
a) Poblado fortín ibérico (siglos V-IV a.C.)  
El fortín o poblado amurallado de época ibérica de La Picola constituye una zona arqueológica de gran valor patrimonial e histórico que delimita un espacio intramuros de 2.960 m² y 6.570 m² si se incluye el sistema defensivo. Se observa la existencia de un lienzo de muralla reforzado en sus extremos por torres, rodeado de un foso y un antemural, configurando un tipo de fortificación defensiva que se conoce con el nombre de proteichisma, con parámetros formales y metrológicos parangonables con las fortalezas de Emporion y Ullastret.  
La fortaleza tiene forma de tendencia cuadrangular de 55-62 m. de lado y 1,60-1,80 m. de amplitud. Se halla totalmente excavada tan solo en su esquina noroccidental y sondeada en distintos tramos, por lo que el conocimiento del conjunto, se limita a menos de un 50 % (durante un seguimiento arqueológico realizado en 2019 se documentaron nuevos restos de este fortín).  
b) Ambientes domésticos de época augustea y siglo I d.C.  
Desde época ibérica se detecta la existencia de un hiatus hasta la época romana, funcional y cronológicamente relacionada con la colonia de Ilici. En la fosa de fundación y en la base de los propios muros (fase I) del adyacente núcleo romano se han hallado las estructuras y los materiales relacionados con la fundación del Portus Ilicitanus, de época augustea. Esta fase se ha hallado muy arrasada debido a las sucesivas construcciones de época romana.  
c) Almacenes y estructuras portuarias (siglos II-III d.C.)  
Estas estructuras coinciden con la época del desarrollo portuario durante los siglos II al IV d.C. Destaca una construcción compacta que presenta una orientación E-O, claramente distinguible de la fase anterior. La estructura presenta un patio central con naves de 3 m. en tres de sus dos lados. En su lado septentrional presenta otra nave adosada de 2,8 m. que daría lugar a un espacio con cubierta a dos aguas.  
  
La disposición y forma de esta construcción parecería indicar que se trata de amplios espacios diáfanos que podrían ponerse en relación, más que con usos domésticos o de habitación, con almacenes. Algo lógico si tenemos en cuenta que se encuentra en un área portuaria, junto a la vía que conducía a Ilici y a pocos metros del mar.  
d) Necrópolis bajoimperial (siglos III-IV d.C.)  
En toda el área arqueológica delimitada, desde las zonas ocupadas por el fortín ibérico hasta la cetaria bajoimperial se detecta una generalizada dispersión de enterramientos que en algunas áreas generan concentraciones que han ofrecido cronologías de los siglos III-IV d.C. Se trata por lo general de inhumaciones en fosa en los que el cadáver se deposita en ánfora, caja o a la capuccina, con escasos ajuares.  
e) Área productiva de la factoría de salazones. Cetaria (siglos IV-V d.C.)  
Vinculada a la última fase de ocupación del Portus Ilicitanus destaca la factoría de salazones (cetaria). Descubierta y excavada en parte hace décadas. En 1977, un equipo del Museo Arqueológico Provincial de Alicante interviene en el lugar en donde aparecen construcciones romanas relacionadas con la producción y venta de garum. Las diferentes campañas hispano-francesas realizadas entre 1991 y 1994 ponen al descubierto diversos restos arquitectónicos y materiales ibéricos.  
La factoría producía garum como lo demuestran distintos hallazgos como las balsas de decantación, los restos oseos de ictiofauna encontrados en sus fondos, la existencia de un horno de cocción o calentamiento, o el hallazgo de ánforas del tipo Almagro 51C que aún conservaban restos de salazón.  
Se trata de un complejo articulado en dos Fases diferenciadas: la construcción del complejo productivo (ámbito de los antiguos almacenes portuarios) que presenta una datación fundacional cercana a la 2ª mitad siglo IV d.C., y su ulterior ampliación (siglo V-VI).  
El conjunto presenta dependencias diferenciadas en torno a espacios cuya utilidad parecen claramente definidas:  
1. Sala de ventas y comercialización, pavimentada con mosaico:  
Se trata de una sala cuadrada (6,7 m. x 6,7 m.) situada en la parte septentrional del edificio. Parece que no sería una dependencia vinculada al proceso productivo, sino a tareas comerciales de la cetaria (venta y negociación de las producciones).  
  
2. Sala de trabajo, despiece y limpieza:  
Pequeña sala con pavimento de opus signinum. Situada en el lado oriental del conjunto, junto a las cisternas de agua potable.  
Dada la disposición de los tejados, probablemente, se tratase de una sala al descubierto o un pequeño patio. Es un espacio abierto adecuado para su ventilación, y con desagüe formado por piedras laterales y cubierta de tejas para evacuar las aguas y restos del trabajo conservero. Se trataría del lugar donde se recibía, limpiaba, y preparaba el pescado para su conserva.  
  
3. Cisternas de agua dulce:  
En el lado oriental del conjunto productivo se encuentra un gran depósito de agua. La cisterna está cimentada contra tierra, sin fosa de fundación, curiosamente dispuesta aproximadamente en los que en su día fueron los fosos septentrionales de la muralla del poblado ibérico de La Picola. Su construcción se materializa con un potente y macizo muro de opus caementicium, sobre el que hay distintas capas de revestimiento aislante y enlucido.  
  
4. Horno de garum pavimentado con opus signinum:  
No presenta vinculación estructural o estratigráfica con las estructuras de la cetaria. Probablemente estaría relacionado con las actividades conserveras y serviría para calentar, reducir y concentrar, en su fase final, las salsas de garum que se decantaban en las balsas de la factoría de salazones. Mediante un calentamiento artificial se aceleraría el proceso de fabricación de las salsas de pescado.  
También pudiese ser que se diera un uso compartido para la producción de sal, necesaria para preparar las conservas de pescado. Este uso podría ser alternativo o complementario con el de la cocción de las salsas (en cualquier caso relacionado con las actividades conserveras de la cetaria).  
5. Conjunto de balsas de decantación (principal elemento identificativo de la cetaria):  
Se trata de dos conjuntos de balsas de decantación dispuestas en torno a un patio al que estarían abiertas para permitir la ventilación. En ellas abundan los restos oseos de pescado en el fondo de los depósitos. Tras el proceso de selección, limpieza y manipulación para hacer la salsa, el producto resultante se colocaba en estos depósitos para que fermentase y decantase.  
El conjunto de balsas situado en el sector occidental de la cetaria, al E del patio, está constituido por tres depósitos rectangulares, y un cuarto depósito dividido por un muro que lo transforma, a su vez, en dos depósitos cuadrados. Este conjunto se halla perfectamente integrado en el cuerpo constructivo de la factoría de salazones, mientras que el segundo conjunto de balsas es un añadido posterior.  
El complejo de balsas sudoccidental presenta un conjunto de depósitos vinculados a la última fase de ocupación del yacimiento (fase IIIb). Su excavación puso de manifiesto la existencia de cuatro depósitos cuadrados, relacionables con la decantación del garum, y de otro rectangular, casi superficial, vinculado a los trabajos auxiliares y de preparación de las salsas.  
Este conjunto de balsas presenta una técnica constructiva muy parecida al del otro conjunto de balsas. Se trata de estructuras excavadas en el terreno y construidas contra tierra con muros de mampostería ordinaria con un primer revestimiento de mortero ligero en el que aparecen abundantes restos de ceniza con el fin de potenciar su impermeabilización, que se completa con dos capas de opus signinum hidráulico.  
La producción de garum se completaría en el patio, junto a las balsas de decantación.  
  
6. Fachada porticada meridional  
Se compone de tres estructuras de tendencia cuadrangular que jalonan esa fachada. Las dos primeras estructuras están situadas a ambos lados de uno de los accesos porticados del edificio.  
La excavación de ese frente meridional, ha ofrecido los restos de la cimentación de, al menos, dos pilares regularmente dispuestos que se podrían interpretar como un pórtico. La función de estas tres estructuras es difícil de determinar.  
5.3. Determinación de sus valores:  
En conjunto el yacimiento La Picola muestra unas características y reúne unos requisitos de máximo valor por la que se eleva la presente incoación de declaración de bien de interés cultural del yacimiento. Los motivos que se alegan y que hacen alusión a la singularidad y relevancia de dicho yacimiento son:  
1. La existencia de una muralla ibérica (excavada en parte), que articula una fortificación de un poblado ibérico con características empóricas que hacen de este yacimiento un área arqueológica única en el contexto patrimonial valenciano. La conservación de importantes restos de la muralla, las estructuras portuarias, una necrópolis romana y una renombrada cetaria bajoimperial aportan valores monumentales al conjunto arqueológico.  
2. El conjunto de La Picola tiene un incuestionable valor científico. La amplitud cronológica de su ocupación, desde la primera mitad del siglo V a.C. hasta el siglo VI d.C., y los distintos usos que conoció a lo largo de tan dilatado periodo, hacen de este yacimiento una fuente única e imprescindible para el conocimiento arqueológico del Portus Ilicitanus y la evolución histórica de estos territorios y del denominado sinus ilicitanus.  
La factoría de salazones romana de La Picola es efectivamente singular por testimoniar el ejercicio floreciente de actividad económica en un momento de crisis generalizada dentro del Imperio Romano.  
3. El conjunto arqueológico de La Picola ofrece además grandes potencialidades divulgativas que remarcarían sus usos como recurso turístico cultural que, a través de una gestión adecuada, podría colaborar a enriquecer y diversificar la oferta ya existente en el municipio de Santa Pola. Su magnífica ubicación junto a la carretera Elche-Santa Pola, uno de los principales accesos a la ciudad, favorecería estas posibilidades divulgativas.  
5.4. Cronologías:  
Fase ibérica:  
Engloba el conjunto de estructuras relacionadas con el poblado fortificado ibérico de La Picola datado entre 450 y 330 a.C.  
Fase I:  
Se trata de las estructuras correspondientes al inicio de las actividades del Portus Ilicitanus que se extienden entre la fundación de la colonia de Ilici, su extensión portuaria, y finales del siglo I- principios del II d.C.  
En estos niveles fundacionales de época romana se encuentran niveles con abundantes materiales reutilizados de la Fase inmediatamente anterior, la fase ibérica de los siglos V-IV a.C., en un contexto en el que predominan los materiales del último tercio del siglo I a.C. y principios del I d.C.  
Relacionados con esta primera fase de ocupación de época romana del yacimiento se observan estructuras, muy arrasadas por las construcciones sucesivas, que forman lo que parece ser un complejo de ambientes de tendencia cuadrangular de probable uso habitacional.  
Los niveles de abandono y transformación constructiva de esta fase I parecen situarse a finales del siglo I d.C. o principios del II d.C.  
Fase II:  
Con estructuras claramente diferenciadas por su orientación y organización de los espacios que ocuparían un arco cronológico comprendido entre los siglos II y IV d.C.  
En los niveles situados por encima de las estructuras habitacionales de la fase I se encuentra una construcción compacta que presenta una orientación E-O, claramente distinguible de la anterior (NO-SE), que por la forma y dimensiones parece no tener continuidad constructiva con las edificaciones precedentes.  
La excavación de los niveles fundacionales de estas estructuras las situaría en el siglo II d.C. Su amortización, ha de ponerse en relación con la construcción de las nuevas estructuras de la fase III, identificadas con la cetaria, a partir de la segunda mitad del siglo IV d.C.  
Fase III:  
Finalmente, se encuentra el conjunto mejor conservado, identificado con la denominada cetaria. Corresponde con la cetaria de La Picola, la llamada factoría de salazones, construida en la segunda mitad del siglo IV d.C. y que permaneció en funcionamiento hasta el abandono del yacimiento a finales del siglo V d.C., o ya en el VI d.C. En su Fase final se trató de un conjunto de, al menos, 1.400 m².  
Se han podido identificar un conjunto de dependencias que ayudan a hipotizar el funcionamiento de este establecimiento productivo. Presenta dos Fases constructivas diferenciadas (niveles de uso del patio central):  
- IIIa: construcción del conjunto productivo.  
- IIIb: elevación de los niveles de uso, remodelación y ampliación de las dependencias productivas.  
En el nivel de uso de la Fase IIIa se han encontrado los restos fragmentados de ánfora Almagro 51C, con abundantes restos de garum. Se trata de una de las pruebas de la utilización de estos contenedores cerámicos para la comercialización del garum en la cetaria de La Picola.  
Estos contenedores se fabricarían en los alrededores de la zona o se importarían vacíos de algún centro alfarero de ámbito regional no demasiado lejano al yacimiento. En general, las ánforas Almagro 51C se datan entre el siglo III y mediados del siglo V. En este caso se encuentra justo debajo de los niveles de relleno que sirven para elevar el nivel del patio cuando se amplia la factoría de salazones (fase IIIb) a partir de la mitad del siglo V d.C.  
Así pues, la factoría se construiría en la segunda mitad del siglo IV d.C. formando un primer complejo productivo con una capacidad de trabajo circunscrita al conjunto oriental de balsas.  
En torno a mediados del siglo V d.C. la cetaria se amplía añadiendo un nuevo conjunto de balsas y abriendo la fachada meridional porticada.  
El conjunto se abandonará en un momento indeterminado entre la segunda mitad del siglo V y el siglo VI d.C.  
  
  
Anexo II  
Delimitación literal del entorno de protección de la zona arqueológica yacimiento arqueológico La Picola, bienes patrimoniales   
que se sitúan en dicho entorno y que se relacionan   
e identifican a efectos tutelares  
  
A) Justificación de la delimitación propuesta:  
El bien de interés cultural debe asimilarse a la totalidad del conjunto arqueológico. Aunque la fortificación ibérica podría ser considerada objeto exclusivo de la declaración del BIC es imposible deslindar esta parte del yacimiento del resto, puesto que la cetaria romana ocupa parte de los espacios destinados a fosos y antemurales ibéricos.  
Considerando que al O y S del yacimiento se hallaba la línea de mar en la Antigüedad sabemos que el conjunto arqueológico de época romana formaba parte del Portus Ilicitanus por lo que habría que delimitar el entorno de protección de la zona arqueológica del yacimiento arqueológico La Picola. Este entorno incluiría áreas actualmente construidas, pero que en caso de sufrir modificaciones urbanísticas habrían de ser excavadas y, en su caso, protegidas.  
El entorno de protección del bien de interés cultural queda definido tanto literal como gráficamente en el anexo adjunto que forma parte de la presente resolución. La documentación complementaria obra en el expediente. Los criterios empleados para establecer el entorno de protección se basan en la legislación vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana según la disposición transitoria primera (establecimiento de entornos mínimos de protección para inmuebles situados en ámbitos urbanos) de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
El entorno en este ámbito urbano sería, en líneas generales, el espacio resultante de sumar a la parcela donde se sitúa el inmueble (yacimiento), los espacios públicos confrontados con esta y las parcelas que entran en contacto con estos espacios públicos. Así pues el criterio general seguido para la delimitación del entorno de protección consiste en incluir dentro de su área elementos urbanos con criterios arqueológicos (la propia zona excavada, el yacimiento y las áreas colindantes susceptibles de nuevos hallazgos relacionados), y criterios administrativos (delimitación de un polígono irregular que forma el entorno del yacimiento arqueológico) que comprende, con criterios topográficos, paisajísticos, arqueológicos y administrativos:  
- Parcelas que limitan directamente con la que ocupa el bien de interés cultural La Picola, pudiendo afectar al mismo, tanto visual como físicamente cualquier intervención que se realice sobre ellas.  
- Parcelas recayentes al mismo espacio público que el bien de interés cultual y que constituyen el entorno visual y ambiental inmediato como edificaciones o cualquier elemento del paisaje urbano que aún no teniendo una situación de inmediatez con el bien interés cultural afecten de forma fundamental a la percepción del mismo y en el que cualquier intervención que se realice pueda suponer también una alteración de las condiciones de percepción del mismo o de su carácter de espacio urbano.  
- Espacios públicos (viales, aceras, suelo público) en contacto directo con el bien de interés cultural y las parcelas enumeradas anteriormente y que constituyen parte de su ambiente urbano inmediato.  
  
B) Delimitación literal del entorno de protección:  
Origen punto A1: Coordenadas X: 713295 Y: 4230544 (Huso: 30 ETRS89)  
Intersección-cruce entre la c/ Ibiza y carretera Elche-Santa Pola del núcleo urbano de Santa Pola (Alicante).  
Línea delimitadora. Sentido Horario.  
Puntos:  
Coordenadas  
Puntos X Y  
Origen A1 713295 4230544  
2 713406 4230482  
3 713520 4230425  
4 713406 4230404  
5 713481 4230140  
6 713335 4230185  
7 713161 4230169  
8 713145 4230267  
9 713151 4230299  
10 713131 4230314  
11 713122 4230417  
12 713231 4230427  
13 713232 4230432  
  
Altura s.n.m.: mínima: 2,24 m.s. n. m.; máxima: 5,06 m. s. n. m.  
Parcelas. Referencias catastrales (Según la documentación obtenida en la sede electrónica Catastro. Ministerio de Hacienda). Del núcleo urbano de Santa Pola (Alicante) comprende:  
El propio yacimiento arqueológico:  
  
- PARCELA CATASTRAL 31059A3YH1330N.  
31059A3YH1330N0001XE. Avenida Salamanca, 2 (B) Suelo (derribada, pendiente baja catastral). Suelo sin edificar, obras de urbanización, jardinería, construcciones ruinosas.  
  
- PARCELA CATASTRAL 3506403YH1330N.  
3506403YH1330N0001RE. Carretera Elche-Santa Pola, 5 (derribada, pendiente baja catastral). Suelo sin edificar, obras de urbanización, jardinería, construcciones ruinosas.  
  
- PARCELA CATASTRAL 3506402YH1330N.  
3506402YH1330N0001KE. Carretera Elche-Santa Pola, 7 (derribada, pendiente baja catastral). Suelo sin edificar, obras de urbanización, jardinería, construcciones ruinosas.  
  
- PARCELA CATASTRAL 3506401YH1330N.  
3506401YH1330N0001OE. Carretera Elche-Santa Pola, 7(A) (derribada, pendiente baja catastral). Suelo sin edificar, obras de urbanización, jardinería, construcciones ruinosas.  
  
Y las parcelas catastrales siguientes:  
  
- PARCELA CATASTRAL 3406401YH1330N.  
3406401YH1330N0001JE. Carretera Elche-Santa Pola, 15. Parcela construida sin división horizontal/Uso Industrial  
  
- PARCELA CATASTRAL 3406402YH1330N: Parcela con varios inmuebles (division horizontal). Almacén/Estacionamiento. Carretera Elche-Santa Pola, 13:  
3406402YH1330N0001EE  
3406402YH1330N0002RR  
3406402YH1330N0003TT  
3406402YH1330N0004YY  
3406402YH1330N0005UU  
3406402YH1330N0006II  
3406402YH1330N0007OO  
3406402YH1330N0008PP  
3406402YH1330N0009AA  
3406402YH1330N0010OO  
3406402YH1330N0011PP  
3406402YH1330N0012AA  
3406402YH1330N0013SS  
3406402YH1330N0014DD  
3406402YH1330N0015FF  
  
- PARCELA CATASTRAL 3406403YH1330N.  
3406403YH1330N0001SE. Parcela construida sin división horizontal. Carretera Elche-Santa Pola, 11  
  
- PARCELA CATASTRAL 3406404YH1330N.  
3406404YH1330N0001ZE. Parcela construida sin división horizontal. Ocio y Hostelería. Carretera Elche-Santa Pola, 9  
  
- PARCELA CATASTRAL 3503501YH1330S.  
3503501YH1330S0001ZA. Pistas Municipales. Avenida Albacete, 6  
  
- PARCELA CATASTRAL 3304201YH1330S.  
3304201YH1330S0001UA. Clase Urbano/Deportivo. Estadio Municipal de Deportes Manolo Maciá/Pista Atletismo/Gradas. Avenida Albacete, 10  
  
- PARCELA CATASTRAL 3105926YH1330N: Edificio. Clase urbano. Parcela con varios inmuebles (división horizontal) Uso principal: Residencial/Almacén/Estacionamiento. Avenida Zaragoza 1, 2, 3 y 4 y avenida Salamanca, 6:  
  
3105926YH1330N0001BE  
3105926YH1330N0002ZR  
3105926YH1330N0003XT  
3105926YH1330N0004MY  
3105926YH1330N0005QU  
3105926YH1330N0006WI  
3105926YH1330N0007EO  
3105926YH1330N0008RP  
3105926YH1330N0009TA  
3105926YH1330N0010EO  
3105926YH1330N0011RP  
3105926YH1330N0012TA  
3105926YH1330N0013YS  
3105926YH1330N0014UD  
3105926YH1330N0015IF  
3105926YH1330N0016OG  
3105926YH1330N0017PH  
3105926YH1330N0018AJ  
3105926YH1330N0019SK  
3105926YH1330N0020PH  
3105926YH1330N0021AJ  
3105926YH1330N0022SK  
3105926YH1330N0023DL  
3105926YH1330N0024FB  
3105926YH1330N0025GZ  
3105926YH1330N0026HX  
3105926YH1330N0027JM  
3105926YH1330N0028KQ  
3105926YH1330N0029LW  
3105926YH1330N0030JM  
3105926YH1330N0031KQ  
3105926YH1330N0032LW  
3105926YH1330N0033BE  
3105926YH1330N0034ZR  
3105926YH1330N0035XT  
3105926YH1330N0036MY  
3105926YH1330N0037QU  
3105926YH1330N0038WI  
3105926YH1330N0039EO  
3105926YH1330N0040QU  
3105926YH1330N0041WI  
3105926YH1330N0042EO  
3105926YH1330N0043RP  
3105926YH1330N0044TA  
3105926YH1330N0045YS  
3105926YH1330N0046UD  
3105926YH1330N0047IF  
3105926YH1330N0048OG  
3105926YH1330N0049PH  
3105926YH1330N0050IF  
3105926YH1330N0051OG  
3105926YH1330N0052PH  
3105926YH1330N0053AJ  
3105926YH1330N0054SK  
3105926YH1330N0055DL  
3105926YH1330N0056FB  
3105926YH1330N0057GZ  
3105926YH1330N0058HX  
3105926YH1330N0059JM  
3105926YH1330N0060GZ  
3105926YH1330N0061HX  
3105926YH1330N0062JM  
3105926YH1330N0063KQ  
3105926YH1330N0064LW  
3105926YH1330N0065BE  
3105926YH1330N0066ZR  
3105926YH1330N0067XT  
3105926YH1330N0068MY  
3105926YH1330N0069QU  
3105926YH1330N0070XT  
3105926YH1330N0071MY  
3105926YH1330N0072QU  
3105926YH1330N0073WI  
3105926YH1330N0074EO  
3105926YH1330N0075RP  
3105926YH1330N0076TA  
3105926YH1330N0077YS  
3105926YH1330N0078UD  
3105926YH1330N0079IF  
3105926YH1330N0080YS  
3105926YH1330N0081UD  
3105926YH1330N0082IF  
3105926YH1330N0083OG  
3105926YH1330N0084PH  
3105926YH1330N0085AJ  
3105926YH1330N0086SK  
3105926YH1330N0087DL  
3105926YH1330N0088FB  
3105926YH1330N0089GZ  
3105926YH1330N0090DL  
3105926YH1330N0091FB  
3105926YH1330N0092GZ  
3105926YH1330N0093HX  
3105926YH1330N0094JM  
3105926YH1330N0095KQ  
3105926YH1330N0096LW  
3105926YH1330N0097BE  
3105926YH1330N0098ZR  
3105926YH1330N0099XT  
3105926YH1330N0100XT  
3105926YH1330N0101MY  
3105926YH1330N0102QU  
3105926YH1330N0103WI  
3105926YH1330N0104EO  
3105926YH1330N0105RP  
3105926YH1330N0106TA  
3105926YH1330N0107YS  
3105926YH1330N0108UD  
3105926YH1330N0109IF  
3105926YH1330N0110YS  
3105926YH1330N0111UD  
3105926YH1330N0112IF  
3105926YH1330N0113OG  
3105926YH1330N0114PH  
3105926YH1330N0115AJ  
3105926YH1330N0116SK  
3105926YH1330N0117DL  
3105926YH1330N0118FB  
3105926YH1330N0119GZ  
3105926YH1330N0120DL  
3105926YH1330N0121FB  
3105926YH1330N0122GZ  
3105926YH1330N0123HX  
3105926YH1330N0124JM  
3105926YH1330N0125KQ  
3105926YH1330N0126LW  
3105926YH1330N0127BE  
3105926YH1330N0128ZR  
3105926YH1330N0129XT  
3105926YH1330N0130BE  
3105926YH1330N0131ZR  
3105926YH1330N0132XT  
3105926YH1330N0133MY  
3105926YH1330N0134QU  
3105926YH1330N0135WI  
3105926YH1330N0136EO  
3105926YH1330N0137RP  
3105926YH1330N0138TA  
3105926YH1330N0139YS  
3105926YH1330N0140RP  
3105926YH1330N0141TA  
3105926YH1330N0142YS  
3105926YH1330N0143UD  
3105926YH1330N0144IF  
3105926YH1330N0145OG  
3105926YH1330N0146PH  
3105926YH1330N0147AJ  
3105926YH1330N0148SK  
3105926YH1330N0149DL  
3105926YH1330N0150AJ  
3105926YH1330N0151SK  
3105926YH1330N0152DL  
3105926YH1330N0153FB  
3105926YH1330N0154GZ  
3105926YH1330N0155HX  
3105926YH1330N0156JM  
3105926YH1330N0157KQ  
3105926YH1330N0158LW  
3105926YH1330N0159BE  
3105926YH1330N0160KQ  
3105926YH1330N0161LW  
3105926YH1330N0162BE  
3105926YH1330N0163ZR  
3105926YH1330N0164XT  
3105926YH1330N0165MY  
3105926YH1330N0166QU  
3105926YH1330N0167WI  
3105926YH1330N0168EO  
3105926YH1330N0169RP  
3105926YH1330N0170WI  
3105926YH1330N0171EO  
3105926YH1330N0172RP  
3105926YH1330N0173TA  
3105926YH1330N0174YS  
3105926YH1330N0175UD  
3105926YH1330N0176IF  
3105926YH1330N0177OG  
3105926YH1330N0178PH  
3105926YH1330N0179AJ  
3105926YH1330N0180OG  
3105926YH1330N0181PH  
3105926YH1330N0182AJ  
3105926YH1330N0183SK  
3105926YH1330N0184DL  
3105926YH1330N0185FB  
3105926YH1330N0186GZ  
3105926YH1330N0187HX  
3105926YH1330N0188JM  
3105926YH1330N0189KQ  
3105926YH1330N0190HX  
3105926YH1330N0191JM  
3105926YH1330N0192KQ  
3105926YH1330N0193LW  
  
- PARCELA CATASTRAL 3105927YH1330N.  
3105927YH1330N0001YE. Avenida Salamanca, 2 (A) Suelo sin edificar, obras de urbanización, jardinería, construcciones ruinosas.  
  
- PARCELA CATASTRAL 31059A2YH1330N: Parcela con varios inmuebles (division horizontal). Avenida Salamanca, 4 B1:  
31059A2YH1330N0001DE  
31059A2YH1330N0002FR  
31059A2YH1330N0003GT  
31059A2YH1330N0004HY  
31059A2YH1330N0005JU  
31059A2YH1330N0006KI  
31059A2YH1330N0007LO  
31059A2YH1330N0008BP  
31059A2YH1330N0009ZA  
31059A2YH1330N0010LO  
31059A2YH1330N0011BP  
31059A2YH1330N0012ZA  
31059A2YH1330N0013XS  
31059A2YH1330N0014MD  
31059A2YH1330N0015QF  
31059A2YH1330N0016WG  
31059A2YH1330N0017EH  
31059A2YH1330N0018RJ  
31059A2YH1330N0019TK  
31059A2YH1330N0020EH  
31059A2YH1330N0021RJ  
31059A2YH1330N0022TK  
31059A2YH1330N0023YL  
31059A2YH1330N0024UB  
31059A2YH1330N0025IZ  
31059A2YH1330N0026OX  
31059A2YH1330N0027PM  
31059A2YH1330N0028AQ  
31059A2YH1330N0029SW  
31059A2YH1330N0030PM  
31059A2YH1330N0031AQ  
31059A2YH1330N0032SW  
31059A2YH1330N0033DE  
31059A2YH1330N0034FR  
31059A2YH1330N0035GT  
31059A2YH1330N0036HY  
31059A2YH1330N0037JU  
31059A2YH1330N0038KI  
31059A2YH1330N0039LO  
31059A2YH1330N0040JU  
31059A2YH1330N0041KI  
31059A2YH1330N0042LO  
31059A2YH1330N0043BP  
31059A2YH1330N0044ZA  
31059A2YH1330N0045XS  
31059A2YH1330N0046MD  
31059A2YH1330N0047QF  
31059A2YH1330N0048WG  
31059A2YH1330N0049EH  
31059A2YH1330N0050QF  
  
- PARCELA CATASTRAL 3105904YH1330N: Parcela con varios inmuebles (division horizontal). Avenida Salamanca, 2 Es.1:  
3105904YH1330N0001FE  
3105904YH1330N0002GR  
3105904YH1330N0003HT  
3105904YH1330N0004JY  
3105904YH1330N0005KU  
3105904YH1330N0006LI  
3105904YH1330N0007BO  
3105904YH1330N0008ZP  
3105904YH1330N0009XA  
3105904YH1330N0010BO  
3105904YH1330N0011ZP  
3105904YH1330N0012XA  
  
Incluye también parte de algunas vías urbanas y accesos a los inmuebles correspondientes.  
En cuanto al resto de fincas identificadas como Picola, Pista Karts, Cementerio, Cruz Roja, Mercadillo, Estación de Bombeo y Parking Mercadillo; están en proceso de regularización catastral desde 2016 a la espera que lo lleve a cabo la Dirección General del Catastro (como consecuencia de la investigación sobre la titularidad de la parcela del Parking Mercadillo).  
  
Delimitación literal:  
Partiendo del punto de origen A1 (713295; 4230544) situado en la intersección-cruce de la c/ Ibiza con la carretera Elche-Santa Pola. La línea sigue en sentido horario hacia el SE por esta carretera durante 350 m. por los puntos 2 y 3 hasta el punto 4, en la esquina NE de la zona del mercadillo de Santa Pola. Desde el punto 4 gira en dirección SO bordeando el área del mercadillo hasta su cruce con la avenida Albacete (punto 5). Continúa en dirección NO por la avenida Albacete hasta su cruce con el Estadio Municipal (punto 6). Desde el punto 6 continúa en dirección O por avenida Albacete hasta su cruce con avenida Valencia (punto 7). La línea continúa hacia el NO por avenida Valencia y llega hasta el cruce con la avenida Zaragoza sorteando la rotonda por los puntos 8, 9 y 10 hasta el punto 11. Por la avenida Zaragoza (punto 11) continúa en sentido NE hasta llegar al cruce con la calle Ibiza (puntos 12 y 13) y luego sigue hacia el NE por la calle Ibiza hasta alcanzar el punto de origen (A1).  
C) Bienes patrimoniales ubicados en el entorno de protección. Patrimonio arqueológico:  
No constan otros elementos o estructuras con valor etnológico o patrimonial en el entorno protegido.  
  
  
Anexo III  
Normativa de protección de la zona arqueológica   
de La Picola y de su entorno.  
  
Artículo 1. Régimen de la zona arqueológica  
El yacimiento arqueológico de La Picola, en el núcleo urbano de Santa Pola (Alicante), es un bien de interés cultural, con la categoría de zona arqueológica, se regirá por lo dispuesto en la sección segunda del capítulo III del título II de Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, para los bienes inmuebles de interés cultural, así como por los planes especiales, o instrumentos urbanísticos de análogo contenido, que en su caso se aprueben. Cualquier actuación que se pretenda realizar en el mismo estará sometida a la previa y preceptiva autorización de la dirección general competente en materia de cultura con carácter previo a su inicio y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva, sin perjuicio de la íntegra aplicabilidad al referido yacimiento del título III de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y del Decreto 107/2017, de 28 julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de regulación de las actuaciones arqueológicas en la Comunitat Valenciana.  
  
Artículo 2. Usos permitidos en el inmueble y su entorno  
Los usos permitidos serán todos aquellos que contribuyan a la investigación, la puesta en valor, el disfrute patrimonial del bien, así como los usos históricos comunes o los existentes en la actualidad. La autorización particularizada de uso o cualquier cambio de uso requerirá de la previa autorización del órgano competente en materia de cultura.  
  
Artículo 3. Régimen de intervención en el entorno  
Cualquier intervención que pretenda realizarse en el entorno de protección de la zona arqueológica, salvo las que manifiestamente carezcan de trascendencia patrimonial, requerirá la previa autorización de la conselleria competente en materia de cultura. Esta autorización se emitirá aplicando los criterios de la presente normativa y en su defecto, los enumerados en los artículos 38, 39, 58 y siguientes de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano. La propuesta de intervención deberá definir su alcance e ir acompañada de la documentación técnica oportuna que permita la evaluación patrimonial. También deberá especificar la ubicación parcelaria, así como adjuntar las fotografías que permitan constatar la situación actual y su trascendencia patrimonial. Transcurrido el plazo de tres meses la solicitud se entenderá denegada por silencio administrativo.  
  
Artículo 4. Preservación del paisaje histórico, arqueológico y de los bienes que lo conforman  
A fin de preservar el paisaje de la zona arqueológica y la integridad del yacimiento arqueológico y del mismo paisaje:  
1. Las construcciones colindantes y existentes en el entorno de protección de la zona arqueológica no podrán aumentar su volumen edificado. Su acabado exterior deberá atenerse al ambiente en el que están situados. Todo ello sin perjuicio de la aplicación del artículo 21 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano a estos inmuebles.  
En la parte del entorno no urbanizada, ni transformada, se respetará el ambiente característico del ámbito, preservándolo en general de la edificación.  
2. Quedan expresamente prohibidos, como regla general, el vertido de residuos y los movimientos de tierras y excavaciones con incidencia paisajista, salvo aquellos movimientos que sean necesarios para el estudio y conservación del yacimiento y obtengan la preceptiva autorización patrimonial.  
3. Todas las intervenciones sobre los inmuebles existentes en el entorno deben contemplar las cautelas arqueológicas previstas en el artículo 62 de la Ley del patrimonio cultural valenciano. En cualquier caso las actuaciones arqueológicas deberán ser autorizadas por la conselleria competente en materia de cultura, de acuerdo con el art. 60 de misma ley, para la salvaguarda del patrimonio de esta índole que incorpora el ámbito.  
4. Se prohíben las señalizaciones de tipo publicitario, el almacenaje al aire libre de materiales y el vertido de residuos.  
  
Artículo 5. Limitación del acceso  
Se prohíbe el acceso con vehículos motorizados a zonas o viales incluidos en el entorno que en la actualidad no se encuentren asfaltados.  
  
Artículo 6. Intervenciones arqueológicas  
Para la realización de intervenciones arqueológicas en el yacimiento declarado bien de interés cultural y su entorno se requerirá, de conformidad con el artículo 20 del Decreto 107/2017, de 28 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento de regulación de las actuaciones arqueológicas en la Comunitat Valenciana, la presentación de un plan general de investigación que contendrá la descripción detallada de los objetivos del plan, fases de ejecución y duración de las mismas, así como una propuesta motivada de área de reserva arqueológica del yacimiento, según lo dispuesto en el artículo 66 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano. El plan general de investigación deberá ser autorizado por el órgano competente en materia de cultura. El plan general de investigación no será necesario para las siguientes intervenciones arqueológicas:  
1. Las que se manifiesten como de urgente realización, tanto por motivos de conservación y mantenimiento, como por otros motivos, siempre que así se justifique, y la urgencia sea corroborada por el órgano competente en materia de cultura.  
2. La documentación gráfica, que no implique técnicas analíticas.  
  
Artículo 8. Plan especial de protección  
De conformidad con lo que prescriben los artículos 34.2 y 39.4 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, el Ayuntamiento de Santa Pola deberá redactar un plan especial de protección de la presente zona arqueológica en el plazo de 1 año a contar desde la publicación de la presente complementación en el DOGV.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML