Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6447, del 27-01-2011 (2011/819)

RESOLUCIÓ de 20 de desembre de 2010, de la directora general de Producció Agrària, per la qual s'aprova el Pla Anual Zoosanitari de 2011 i es despleguen les mesures que conté.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6447

Data del DOGV
:   27-01-2011

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/819

CVE


Data del document
:   20-12-2010

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [boví](javascript:void(0))
    * [ramat](javascript:void(0))
    * [avicultura](javascript:void(0))
    * [caça](javascript:void(0))
    * [caprí](javascript:void(0))
    * [malaltia animal](javascript:void(0))
    * [porcí](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [legislació veterinària](javascript:void(0))
    * [equí](javascript:void(0))
    * [aqüicultura](javascript:void(0))
    * [oví](javascript:void(0))
    * [explotació agrària](javascript:void(0))
    * [inspecció veterinària](javascript:void(0))
    * [conill](javascript:void(0))
    * [apicultura](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de desembre de 2010, de la directora general de Producció Agrària, per la qual s'aprova el Pla Anual Zoosanitari de 2011 i es despleguen les mesures que conté. [2011/819]  
La Direcció General de Producció Agrària, d'acord amb la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, i la Llei 8/2003, de 24 d'abril, de Sanitat Animal estatal, té entre les seues competències:  
- Definir la implicació del ramader en les actuacions sanitàries que s'han de realitzar en la seua explotació.  
- Facilitar el compliment de la normativa per a acreditar el manteniment de l'estatus sanitari de les explotacions ramaderes.  
- Establir les exigències mínimes, per espècies ramaderes i malalties, pel que fa a: la freqüència, el nivell de mostratge i el calendari d'estes, d'acord amb la situació sanitària i dels programes definits per a cada una de les malalties.  
Considerant que la sanitat animal és patrimoni de tots, i a tots correspon la seua defensa, este sistema de coresponsabilitat dels ramaders en el manteniment i la millora de l'estatus sanitari de les seues explotacions s'ha demostrat altament eficaç quan hi ha una implicació dels ramaders, sempre sota el control i la supervisió dels servicis veterinaris oficials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Vist l'article 81 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, en què s'establix que les explotacions ramaderes desplegaran de manera permanent un programa sanitari, elaborat i aplicat sota la supervisió d'un veterinari o veterinària en l'exercici de la seua professió.  
Vist l'article 82 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, per mitjà del qual es definix el concepte de programa sanitari.  
Vist l'article 7 de la Llei 8/2003, de 24 d'abril, de Sanitat Animal, en què s'establixen les obligacions dels particulars en matèria de prevenció de les malalties dels animals.  
Vista la base legal per la qual es regulen els programes nacionals d'eradicació de malalties dels animals i la normativa referent als programes de vigilància de les diferents malalties objecte d'este pla anual zoosanitari:  
Tuberculosi, brucel·losi, leucosi i peripneumònia. Regulat en el RD 2611/1996, de 20 de desembre, i les seues modificacions posteriors: RD 1047/2003, d'1 d'agost, i RD 51/2004, de 19 de gener; RD 1939/2004, de 27 de setembre; RD 1716/2000, de 13 d'octubre. Programes nacionals d'eradicació de la tuberculosi i la brucel·losi bovina, d'acord amb la Decisió 2008/897/CE.  
Llengua blava. Regulat en el Reglament (CE) 1266/2007, de 26 d'octubre, de la Comissió, i la seua modificació en el Reglament (CE) 789/2009; RD 1228/2001, de 8 de novembre, del MAPA, i Orde ARM 3054/2008, de 27 d'octubre. Orde ARM/575/2010, de 10 de març, i Orde ARM/3023/2010, de 24 de novembre.  
Brucel·losi ovina-caprina. Regulat en el RD 2611/1996, de 20 de desembre, i les seues modificacions posteriors; RD 1941/2004, de 27 de setembre; Programa Nacional d'Eradicació contra la Brucel·losi Ovina i Caprina, d'acord amb la Decisió 2008/897/CE.  
Tremolor ovina o scrapie. Regulat en el RD 3454/2000, de 22 de desembre, del MAPA, i el Reglament CE 999/2001, de 22 de maig, del Parlament Europeu i del Consell, i les seues modificacions.  
Pestes porcines, malaltia d'Aujeszky i malaltia vesicular. RD 324/2000, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. RD 360/2009, de 23 de març, pel qual s'establixen les bases del programa coordinat de lluita, control i eradicació de la malaltia d'Aujeszky. RD 1186/2006, de 13 d'octubre, pel qual s'establixen les bases del pla de vigilància sanitària serològica del bestiar porcí.  
Malalties aviàries. RD 328/2003, de 14 de març, pel qual s'establix i es regula el Pla Sanitari Avícola. RD 372/2003, de 28 de març, pel qual s'establix i es regula el Registre General d'Establiments de Gallines Ponedores. RD 1084/2005, de 16 de setembre, d'ordenació d'avicultura de carn. Orde PRE/407/2006, de 14 de febrer, per la qual es modifica l'Orde PRE/1377/2005, de 16 de maig, per la qual s'establixen mesures de vigilància i control de determinades salmonel·losis en explotacions de gallines ponedores, a l'efecte de l'establiment d'un programa nacional pel que fa a la vacunació. Orde APA/940/2008, de 2 d'abril, per la qual s'establixen els barems d'indemnització per sacrifici obligatori dels animals objecte de programa nacional de control de Salmonella, en bandades d'aus reproductores i ponedores del gènere Gallus gallus. Orde APA/2442/2006, de 27 de juliol, per la qual s'establixen mesures especifiques de protecció amb relació a la influença aviària i modificacions posteriors. RD 445/2007, de 3 d'abril, per la qual s'establixen mesures de lluita contra la influença aviària. RD 1082/2009, de 3 de juliol, pel qual s'establixen els requisits de sanitat animal per al moviment d'animals d'explotacions cinegètiques, d'aqüicultura continental i de nuclis zoològics, com també d'animals de fauna silvestre. Programa Nacional de Vigilància, Control i Eradicació en Aus Reproductores, espècie Gallus gallus. Programes nacionals de mesures de vigilància i control de Salmonella en gallines ponedores, reproductores i broilers de l'espècie Gallus gallus. Programa Nacional per a la Vigilància i el Control de determinats Serotips de Salmonella en Titots de Reproducció i d'Engreix.  
Mixomatosi i malaltia vírica hemorràgica. RD 1547/2004, de 25 de juny, pel qual s'establixen normes d'ordenació de les explotacions cunícoles, i la seua modificació per mitjà del RD 1221/2009, de 17 de juliol.  
Varroosi i cria podrida americana. RD 209/2002, de 22 de febrer, pel qual s'establixen normes d'ordenació de les explotacions apícoles. RD 448/2005, pel qual es modifica el RD 209/2002. RD 608/2006, de 19 de maig, pel qual s'establix i es regula un programa nacional de lluita i control de les malalties de les abelles de la mel. Resolució de 27 de setembre de 2006, del director general d'Investigació, Desenvolupament i Innovació Agropecuària, per la qual s'amplia el període de tractament davant de la varroosi.  
Malalties de peixos, mol·luscos i crustacis, RD 1614/2008, de 3 d'octubre, relatiu als requisits zoosanitaris dels animals i dels productes de l'aqüicultura, com també a la prevenció i el control de determinades malalties dels animals aquàtics, i la seua modificació per mitjà del RD 1590/2009, de 16 d'octubre, i la Decisió de 20 de novembre de 2008, de la Comissió, per la qual s'establixen directrius per als sistemes de vigilància zoosanitària basats en el risc que disposa la Directiva 2006/88/CE, del Consell.  
Esta resolució s'articula en tres apartats. Primer, aprovar el Pla Anual Zoosanitari amb unes actuacions generals i d'altres per espècies. Segon, aprovar les condicions per a les proves diagnòstiques i la presa de mostres i la remissió amb destinació a la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal i laboratoris autoritzats. Tercer, aprovar el format de remissió d'informació de tal manera que tot això constituïx una autèntica xarxa de vigilància epidemiològica per a mantindre i millorar la sanitat animal de la Comunitat Valenciana.  
Fetes les consultes pertinents a les organitzacions professionals agràries, i per tot això, resolc:  
Primer. Aprovar el Pla Anual Zoosanitari següent  
A. Actuacions generals  
Tots els titulars d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana, a través dels seus servicis veterinaris (veterinaris d'explotació o d'agrupació de defensa sanitària), es responsabilitzen de realitzar els controls previstos en este pla anual zoosanitari de manera que s'acrediten les exigències mínimes per a mantindre l'estatus que garantisca un nivell sanitari adequat de les seues explotacions. Estes actuacions constituiran el programa sanitari mínim establit en l'article 81 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de Ramaderia de la Generalitat.  
No obstant això, en tot moment els servicis veterinaris oficials podran realitzar per ells mateixos o amb mitjans propis els controls esmentats en el paràgraf anterior quan, per motius epizootiològics, es considere oportú, notificant-ho al titular.  
Els titulars d'explotació, a través dels seus servicis veterinaris, informaran del resultat de visites, almenys trimestrals, que comproven la presència de mortalitat i morbiditat imputables a malalties objecte d'este pla, llevat del sector apícola, en què les visites seran anuals, almenys, a un assentament.  
Totes les visites dels servicis veterinaris a les explotacions ramaderes que tinguen com a objecte alguna de les actuacions previstes en esta resolució es reflectiran en el llibre de visites de l'explotació. En el marc de l'execució de les actuacions previstes en esta resolució, el titular i el servici veterinari d'explotació hauran de deixar constància documental de les accions executades, dels diagnòstics realitzats i dels tractaments prescrits, si s'escau, en el llibre d'explotació.  
Les explotacions amb qualificació sanitària favorable respecte a les malalties de control obligatori que no complisquen les disposicions d'este pla en la quantia i el termini definits per a cada espècie, perdran la qualificació sanitària esmentada i se'ls aplicaran les mesures previstes en la legislació especifica vigent.  
Les explotacions amb espècies sotmeses a presa de mostres obligatòria, segons este pla, i que temporalment no tinguen animals, han de netejar i desinfectar les instal·lacions per a mantindre l'estatus sanitari, en el termini màxim de dos mesos des del buidatge. Una vegada acabada la neteja i desinfecció, es notificarà al servici veterinari oficial de la comarca per a la comprovació. En cas de no realitzar-se, perdran l'estatus sanitari que els corresponia.  
L'anàlisi de les mostres rebudes es realitza a la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i als laboratoris autoritzats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. En el cas de l'aqüicultura, l'anàlisi de les mostres es realitza als laboratoris nacionals autoritzats. Les proves diagnòstiques de camp les realitzaran els servicis veterinaris i/o els veterinaris d'explotació d'agrupació de defensa sanitària.  
Els veterinaris d'explotació i les agrupacions de defensa sanitària mantindran actualitzats els seus coneixements en matèria de policia sanitària d'intercanvi d'animals i programes oficials de sanitat animal per a les espècies de les explotacions on actuen en el desenvolupament de Pla Anual Zoosanitari.  
B. Actuacions per espècies  
1. Bestiar boví  
1.1. Malalties objecte d'actuació   
Tuberculosi  
Brucel·losi  
Peripneumònia  
Leucosi  
Llengua blava  
1.2. Actuacions sanitàries: es desenvoluparan amb el coneixement i la supervisió del veterinari inspector pecuari de la seua comarca.  
1.2.1. Tuberculosi i brucel·losi  
1.2.1.1. Revisions   
Es realitzaran les revisions serològiques i proves diagnòstiques (intradermotuberculinització) d'acord amb les pautes següents:  
- Explotacions amb reproductors, d'aptitud llet i carn: una prova diagnòstica d'intradermotuberculinització en tots els bovins majors de 6 setmanes de vida, i una revisió serològica en tots els bovins majors de 12 mesos.  
- Explotacions amb reproductors, d'aptitud de lídia o brau: realitzaran almenys dos revisions serològiques en tots els bovins majors de 12 mesos i dos proves diagnòstiques (intradermotuberculinització) en tots els bovins majors de 6 setmanes de vida a l'any i, si tenen esquellers, es faran tres vegades a l'any. El diagnòstic davant d'una mateixa malaltia es realitzarà amb un interval mínim de 3 mesos.  
- Centres de concentració o engreixadors amb bovins d'aptitud lídia o brau: una prova en tots els bovins majors de 6 setmanes que resten a l'explotació més de 6 mesos i si tenen esquellers, estos es faran tres vegades a l'any. El diagnòstic davant d'una mateixa malaltia es realitzarà amb un interval mínim de 3 mesos.  
Davant de la situació apizootiològica actual, almenys una tercera part de les explotacions d'aptitud lídia o brau en cada semestre de l'any 2011 es farà la intradermotuberculinització pels servicis veterinaris oficials o mitjans propis, segons criteris de risc, fins a completar en anys successius el 100% de les explotacions d'esta aptitud.  
- Explotacions d'engreix independent: s'han de subministrar d'explotacions qualificades almenys T3-B3 i, a més, han de realitzar revisions en un nombre tal d'animals que garantisquen la detecció d'un 1 per cent de prevalença de la malaltia, amb un 95% de confiança, calculat sobre el cens mitjà de l'any anterior.  
1.2.1.2. Moviments: davant de qualsevol moviment amb destinació diferent de sacrifici o d'engreixador qualificat com a T3 per a l'enviament posterior a escorxador, es realitzaran les proves en tots els animals objecte de moviment que per la seua edat puguen ser revisats davant de brucel·losi i tuberculosi 30 dies abans de la seua partida. A excepció dels moviments de caps de toreig amb destinació d'anada i tornada a espectacles tradicionals sempre que mantinguen la qualificació T3-B4. En les explotacions de destinació es procedirà a la realització d'una intradermotuberculinització dels animals objecte del moviment com a màxim 60 dies després de la seua arribada i sempre 42 dies després de la data de l'última intradermotuberculinització. Els animals han de romandre aïllats i només es podran incorporar al ramat quan s'obtinga el resultat negatiu de la prova d'intradermotuberculinització.  
1.2.2. Llengua blava   
1.2.2.1. Profilaxi vacunal: segons la legislació vigent a cada moment.  
1.2.2.2. Desinsectació: mensual a les explotacions amb, almenys, una entrada de bovins trimestral en l'època d'actuació del vector (1 d'abril - 1 de desembre), es realitzaran desinsectacions contínues d'acord amb el producte utilitzat, de manera que es garantisca l'eficàcia de la mesura durant tot el període d'actuació del vector.  
1.2.3. Peripneumònia i leucosi bovina enzoòtica  
1.2.3.1 Revisions  
A la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal es realitzarà una revisió serològica anual a tots els reproductors majors de 12 mesos de 70 explotacions, amb un cens superior de 50 animals i inferior a 1.000 majors d'un any, seleccionats entre les mostres rebudes per a analitzar brucel·losi bovina de forma aleatòria i representativa.  
1.2.3.2 Moviments  
Davant de qualsevol moviment amb destinació diferent de sacrifici o engreixador per a l'enviament posterior a escorxador, realitzaran les proves en tots els animals objecte de moviment que per la seua edat puguen ser revisats davant de leucosi bovina enzoòtica 30 dies abans de la partida. A excepció dels moviments de caps de toreig amb destinació d'anada i tornada a espectacles tradicionals. Este termini es pot ampliar pel servici veterinari oficial comarcal a tres mesos en el cas de moviments dins de la Comunitat Valenciana.  
2. Bestiar oví i caprí  
2.1. Malalties objecte d'actuació  
Brucel·losi ovina-caprina  
Tremolor o scrapie  
Llengua blava  
Tuberculosi  
2.2. Actuacions sanitàries: es desenvoluparan amb el coneixement i la supervisió del veterinari inspector pecuari de la seua comarca.  
2.2.1. Brucel·losi  
2.2.1.1. Revisions: es revisaran almenys una vegada tots els reproductors de les explotacions en el primer semestre de l'any, començant per les explotacions M1 i M2, que es realitzaran el primer trimestre.   
Les explotacions que complisquen tots els requisits exposats a continuació poden reduir la presa de mostres al 25% de femelles reproductores en edat fèrtil o sexualment madures, a més del 100% dels mascles reproductors i el 100% de les femelles destinades a reposició en l'últim any.   
- Tres últims anys sense animals positius a l'explotació.   
- Sense animals positius en l'últim any les explotacions limítrofes o confrontants que puguen ser factor de risc per utilització de pastures, abeuradores o zones de pas comunes.  
- Que no realitzen transhumància.   
- Que no presenten cap simptomatologia d'avortaments en l'últim any.  
- Que no tinga entrada d'animals amb destinació a reproducció en l'últim any excepte amb controls analítics previs negatius.  
- Que siguen explotacions amb un cens superior a 150 femelles reproductores.  
L'edat de la presa de mostres serà:  
- Per a les explotacions que vacunen o hagen vacunat en l'últim any amb REV-1, a partir de díhuit mesos en animals vacunats.  
- En explotacions que vacunen o hagen vacunat en l'últim any i presenten animals positius en el sanejament anterior, l'edat serà a partir de 12 mesos.  
- En les explotacions que no vacunen o no hagen vacunat en l'últim any, serà de sis mesos en animals no vacunats.  
2.2.1.2. Profilaxi vacunal: tots els ovins i caprins de reposició, inclosos els mascles, s'han de vacunar amb REV-1 entre els tres i els sis mesos d'edat, excepte les explotacions M4 o les que tendixen a la qualificació com a M4, amb la sol·licitud prèvia del titular i l'autorització expressa de la Secció de Producció i Sanitat Animal de les direccions territorials en les condicions establides per la Direcció General de Producció Agrària. Els animals vacunats han de ser identificats individualment, de manera que es dispose en tot moment de la seua identificació i la data de vacunació.  
2.2.1.3. Moviments: davant de qualsevol moviment amb destinació diferent de sacrifici o engreixador amb destinació posterior només a escorxador realitzaran les proves en tots els animals objecte de moviment que per la seua edat puguen ser revisats davant de brucel·losi, trenta dies abans de la partida. Este termini es pot ampliar pel servici veterinari oficial comarcal a tres mesos en el cas de moviments dins de la Comunitat Valenciana.  
2.2.2. Control de la tremolor o scrapie  
Presa de mostres de les ovelles i cabres mortes en explotació, majors de díhuit mesos, a raó, almenys, d'una mostra per associació de defensa sanitària, més:  
1. Una mostra a l'any per cada 1.750 reproductores ovines integrades en agrupació de defensa sanitària.  
2. Una mostra a l'any per cada 250 reproductores caprines integrades en agrupació de defensa sanitària.   
3. Una mostra en explotacions de cens superior a 1.750 reproductores ovines no incloses en agrupació de defensa sanitària.   
4. Una mostra en explotacions de cens superior a 250 reproductores caprines no incloses en agrupació de defensa sanitària.  
La mostra per a diagnòstic de les encefalopaties espongiformes transmissibles s'enviarà a la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal (UASA), acompanyada del formulari corresponent (models 2 i 3 de l'annex VII del RD 3454/2000), i s'indicarà en lletres majúscules la denominació de l'agrupació de defensa sanitària, federació o explotació ramadera, si s'escau. La presa de mostres es farà preferentment en animals amb simptomatologia nerviosa prèvia a la mort.  
2.2.3. Llengua blava  
2.2.3.1. Profilaxi vacunal: segons la legislació vigent a cada moment.  
2.2.3.2. Desinsectació: mensual de les explotacions amb, almenys, una entrada d'ovins/caprins trimestral en l'època d'actuació del vector (1 d'abril a 1 de desembre), s'han de realitzar desinsectacions contínues segons el producte usat, de manera que es garantisca l'eficàcia de la mesura durant tot el període d'actuació del vector.  
2.2.4. Tuberculosi   
Explotacions de bestiar caprí: es duran a terme proves oficials de diagnòstic en caprins d'aquells ramats que conviuen o aprofiten pastures comunes amb el bestiar boví en el cas que alguna de les dos espècies es detecte com no lliure de la malaltia, d'aquells ramats que, encara que no complisquen el requisit de convivència, es detecten per mitjà de l'enquesta epidemiològica i/o la Base Espoligotipus com a fonts de la malaltia per als ramats de boví. S'utilitzarà com prova de rutina la IDTB comparativa, excepte en els casos de confirmació de complex Mycobacterium tuberculosis, en què s'aplicarà la prova simple, i es pot aplicar addicionalment la prova de gamma-interferó en els dos casos.   
3. Bestiar porcí  
3.1. Malalties objecte d'actuació:  
Pesta porcina clàssica  
Pesta porcina africana  
Malaltia vesicular porcina  
Malaltia d'Aujeszky   
3.2. Actuacions sanitàries: es desenvoluparan amb el coneixement i la supervisió del veterinari inspector pecuari de la seua comarca.  
3.2.1. Revisions i controls serològics per a la vigilància de pesta porcina clàssica, pesta porcina africana i malaltia vesicular porcina.  
- Explotacions de selecció, de multiplicació, de porcs senglars, o amb sistema extensiu, des de les quals s'efectuen moviments de porcs per a cria, i centres d'inseminació.  
a) Un primer control serològic del 100% dels reproductors, excepte si ja s'ha realitzat amb anterioritat i se n'ha obtingut un resultat negatiu.  
b) Quadrimestralment, controls serològics sobre un nombre de reproductors que garantisca, amb un nivell de confiança del 95 per cent, detectar la presència de la malaltia si la seua taxa de prevalença és, com a mínim, del cinc per cent. Els controls s'efectuaran, preferentment, cada vegada en animals diferents.  
- Explotacions de producció (cicle tancat, producció de garrins, mixtes i extensives que donen lloc a moviments de porcs de producció cap a altres explotacions i escorxadors): es realitzarà un control serològic anual en els porcs de cria existents en l'explotació, sobre un nombre de reproductors que garantisca, amb un nivell de confiança del 95 per cent, detectar la presència de la malaltia si la seua taxa de prevalença és, com a mínim, del cinc per cent.  
- Explotacions per a recria de reproductors i transició de reproductores primípares: es realitzarà un control quadrimestral sobre un nombre d'animals que garantisca, amb un nivell de confiança del 95 per cent, detectar la presència de la malaltia si la seua prevalença és, com a mínim, del cinc per cent. Els controls s'efectuaran en animals representatius de totes les edats.  
- Explotacions de porcs de producció únicament: els animals han de procedir d'explotacions en què s'hagen realitzat en l'explotació d'origen els controls periòdics dels punts anteriors.  
3.2.2. Control i eradicació de la malaltia d'Aujeszky  
3.2.2.1. Profilaxi vacunal de la malaltia d'Aujeszky:  
La vacuna que cal utilitzar en reproductors i reposició serà oliosa.  
Els reproductors es vacunaran en massa tres vegades a l'any, en la primera quinzena dels mesos de febrer, juny i octubre.  
Tot animal futur reproductor ha d'haver sigut vacunat, almenys, tres vegades abans d'entrar en el cicle reproductiu, i s'administrarà la tercera dosi entre les 21 i 24 setmanes de vida, excepte l'autoreposició d'explotacions A4 i explotacions que complisquen les condicions establides per a qualificar-se com a oficialment indemnes de la malaltia d'Aujeszky, amb comunicació prèvia al servici veterinari oficial i autorització expressa de la Secció de Producció i Sanitat Animal de les direccions territorials en les condicions establides per la Direcció General de Producció Agrària.  
Els animals d'engreix es vacunaran entre la desena i la dotzena setmana de vida, i es revacunaran 3 o 4 setmanes després. Si arriben a l'edat de 6 mesos es tornaran a vacunar i es revacunaran cada quatre mesos fins que abandonen l'explotació.  
En explotacions d'engreix continu, amb cicles independents per naus (tot dins, tot fora), l'emplenament de les naus es realitzarà en un termini màxim de 14 dies i es vacunarà cada nau com s'indica en el paràgraf anterior.  
En les explotacions d'engreix que practiquen l'entrada contínua, l'aplicació de la primera dosi s'efectuarà la primera setmana d'entrada dels animals i es revacunarà mensualment cada nau en massa.  
3.2.2.2. Revisions serològiques davant de la malaltia d'Aujeszky:  
- Explotacions de selecció, de multiplicació, de recria de reproductors, de transició de reproductores primípares i centres d'inseminació artificial: es realitzaran en els reproductors controls serològics quadrimestrals davant de la gE del virus de la malaltia d'Aujeszky, amb una grandària de mostra que permeta detectar la presència de la malaltia amb una prevalença mínima esperada del 5% i un grau de confiança del 95%.  
- Explotacions de producció: les explotacions realitzaran semestralment, almenys, un control serològic dels reproductors, amb resultat negatiu davant de la gE del virus de la malaltia d'Aujeszky, en un nombre d'animals que garantisca, amb un nivell de confiança del 95%, detectar la presència de la malaltia si la seua taxa de prevalença és, com a mínim, del 5%. En explotacions de producció que en algun moment envien animals per a vida, estos controls serològics periòdics es realitzaran amb un interval màxim de 170 dies naturals.   
- Les explotacions positives de cicle tancat realitzaran amb cada una de les revisions previstes en l'apartat anterior un mostratge d'un nombre d'animals que garantisca, amb un nivell de confiança del 95%, detectar la presència de la malaltia si la seua taxa de prevalença és, com a mínim, del 10% en la fase final de l'engreix, amb la finalitat de comprovar si hi ha recirculació vírica, i una vegada obtingut un resultat negatiu en l'engreix es realitzarà un mostratge de tots els reproductors que anteriorment no hagen donat resultat positiu.  
- En les explotacions d'engreix amb cicles continus i en les explotacions de transició de garrins es realitzaran controls serològics semestrals. En les explotacions d'engreix amb cicles independents (tot dins, tot fora) es realitzarà un control serològic per cicle.  
- Tant en els engreixadors com en les transicions de garrins, els controls seran realitzats en explotació o alternativament en escorxador, amb resultat negatiu davant de la gE del virus de la malaltia d'Aujeszky, amb una grandària de mostra que permeta detectar la presència de la malaltia amb una prevalença mínima esperada del 10% i un grau de confiança del 95%.  
Tots els animals de reposició, qualsevol que siga l'origen, comptaran amb una revisió negativa a partir d'una mostra presa com a màxim un mes abans del primer cobriment.  
- Tot reproductor seropositiu davant de la glicoproteïna GE es marcarà amb la supervisió del servici veterinari oficial de forma indeleble amb una marca específica que consistirà en un cròtal auricular de plàstic flexible o de plàstic llautó, de color verd, on anirà impresa la llegenda "GE+", i serà eliminat en el menor temps possible.  
4. Avicultura  
4.1. Malalties objecte d'actuació:  
Salmonel·losi  
Micoplasmosi  
Influença aviària  
Malaltia de Newcastle  
Malaltia de Congo-Crimea  
4.2. Actuacions sanitàries: es desenvoluparan amb el coneixement i la supervisió del veterinari inspector pecuari de la seua comarca.  
4.2.1. Salmonel·losi  
4.2.1.1. Profilaxi vacunal: en els animals que pertanyen a l'espècie Gallus gallus, les futures ponedores i reproductores es vacunaran davant de les salmonel·losis d'importància per a la salut pública abans d'entrar en producció.  
4.2.1.2. Autocontrols  
Els autocontrols de Salmonella i controls de desinfecció es realitzaran en laboratoris autoritzats per a esta finalitat per l'autoritat competent corresponent.  
Una presa de mostres oficial substituirà l'autocontrol de Salmonella corresponent a eixa edat.  
4.2.1.2.1. Verificació de la neteja i la desinfecció  
Prèviament a la introducció en totes les explotacions d'animals de les espècies Gallus gallus (gallines) i Meleagridis gallopavo (titots), s'efectuarà un autocontrol de neteja d'instal·lacions i utillatge que demostre l'absència de Salmonella.  
4.2.1.2.2. Autocontrols que cal realitzar en explotacions de l'espècie Gallus gallus  
4.2.1.2.2.1. Reproductores. A les explotacions de selecció i multiplicació, el control consistirà en les preses de mostres i anàlisis:  
4.2.1.2.2.1.1.Aviram de cria:  
Polletes d'1 dia de vida:   
10 mostres del revestiment de les caixes o meconis o polletes (vísceres) per a anàlisi de salmonel·la.  
4 setmanes de vida:  
Autocontrol de salmonel·la en excrements.  
2 setmanes abans d'entrar en la fase de posta:  
Autocontrol de salmonel·la en excrements.  
4.2.1.2.2.1.2. Aviram de reproductores:  
Autocontrols de salmonel·la en excrements cada 15 dies en fase de posta.  
4.2.1.2.2.2. Aus de posta  
4.2.1.2.2.2.1. Aviram de cria  
Polletes d'1 dia de vida: 10 mostres del revestiment de les caixes o meconis o polletes (vísceres) per a anàlisi de salmonel·la.  
Polletes 2 setmanes abans d'entrada a fase de posta: 1 mostra d'excrements per a autocontrol de salmonel·la.  
4.2.1.2.2.2.2. Aviram de producció  
Autocontrols de salmonel·la en excrements (o anelles en cas d'animals criats en terra) cada 15 setmanes en fase de posta.  
Els autocontrols de salmonel·la en excrements de ponedores consistiran en 2 mostres d'excrements o 2 parells d'anelles de diferents localitzacions.  
4.2.1.2.2.3. Pollastres d'engreix  
Autocontrols de salmonel·la en 2 parells d'anelles en tot l'aviram de pollastres (broilers) de l'explotació dins de les 3 setmanes anteriors a l'eixida de les aus amb destinació a sacrifici.  
4.2.1.2.3. Autocontrols que cal realitzar en explotacions de l'espècie Meleagridis gallopavo  
4.2.1.2.3.1. Reproductores. A les explotacions de selecció i multiplicació, el control consistirà en les preses de mostres i anàlisis següents:  
4.2.1.2.3.1.1. Aviram de cria:  
Titots d'1 dia de vida:  
10 mostres del revestiment de les caixes o meconis o polletes (vísceres) per a anàlisi de salmonel·la.  
4 setmanes de vida:  
Autocontrol de salmonel·la en excrements.  
2 setmanes abans d'entrar a la fase de posta:  
Autocontrol de salmonel·la en excrements.  
4.2.1.2.3.1.2. Aviram de reproductores:  
Autocontrols de salmonel·la en excrements cada 15 dies en fase de posta.  
4.2.1.2.3.2. Titots d'engreix   
Autocontrols de salmonel·la en 2 parells d'anelles en tot l'aviram de titots d'engreix de l'explotació dins de les 3 setmanes anteriors a l'eixida de les aus amb destinació a sacrifici.  
4.2.1.2.4. Autocontrols que cal realitzar en explotacions cinegètiques (gal·liformes, columbiformes i anseriformes)  
En totes les explotacions caldrà realitzar autocontrols de salmonel·la en excrements, que consistiran en dos mostres d'excrements o 2 parells d'anelles de diferents localitzacions, almenys una vegada al semestre en explotacions de cicle tancat, i almenys 3 setmanes abans de les soltes en explotacions sense reproductors.  
4.2.1.2.5. Autocontrols que cal realitzar en explotacions d'estruços  
En cada explotació caldrà recollir, almenys, 5 mostres de sang per a analítica de salmonel·la.  
4.2.2. Micoplasmosi, influença aviària, malaltia de Newcastle i malaltia de Congo-Crimea  
4.2.2.1. Autocontrols que cal realitzar en explotacions de l'espècie Gallus gallus  
4.2.2.1.1. Reproductores. A les explotacions de selecció i multiplicació, el control consistirà en les preses de mostres i anàlisis següents:  
4.2.2.1.1.1. Aviram de cria  
Polletes d'1 dia de vida:  
15 mostres de sang per a anàlisi de Mycoplasma gallisepticum i synoviae.  
2 setmanes abans d'entrar en la fase de posta:  
15 mostres de sang per a anàlisi de Mycoplasma gallisepticum i synoviae.  
4.2.2.1.1.2. Aviram de reproductores  
25-28 setmanes de vida:  
15 mostres de sang per a anàlisi de malaltia de Newcastle, influença aviària i Mycoplasma gallisepticum i synoviae.  
39-42 setmanes de vida:  
15 mostres de sang per a anàlisi de Mycoplasma gallisepticum i synoviae  
54-58 setmanes de vida:  
15 mostres de sang per a anàlisi de malaltia de Newcastle, influença aviària i Mycoplasma gallisepticum i synoviae.  
4.2.2.1.2. Aus de posta  
4.2.2.1.2.1. Aviram de cria:  
Polletes d'1 dia de vida: 15 mostres de sang Mycoplasma gallisepticum i synoviae.  
14-18 setmanes de vida: 15 mostres de sang Mycoplasma gallisepticum i synoviae, influença aviària i malaltia de Newcastle.  
4.2.2.1.2.2. Aviram de producció:  
30-35 setmanes de vida: 15 mostres de sang Mycoplasma gallisepticum i synoviae i malaltia de Newcastle.  
47-50 setmanes de vida: 15 mostres de sang Mycoplasma gallisepticum i synoviae, influença aviària, malaltia de Newcastle.  
En el cas que l'explotació realitze intercanvis intracomunitaris, els controls per a Mycoplasma gallisepticum es realitzaran cada tres mesos.  
4.2.2.1.3. Pollastres d'engreix  
A les explotacions situades als municipis (o part d'estos) recollits en l'Orde APA/2442/2006 i les seues modificacions en l'Orde APA/2556/2006 i l'Orde ARM/3301/2008, caldrà recollir, durant 2011, 15 sèrums d'animals majors de 30 dies per a control d'influença aviària i malaltia de Newcastle.  
4.2.2.2. Autocontrols que cal realitzar en explotacions de l'espècie Meleagridis gallopavo  
4.2.2.2.1. Reproductores. A les explotacions de selecció i multiplicació, el control consistirà en les preses de mostres i anàlisis següents:  
Aviram de reproductores:  
25-28 setmanes de vida:  
15 mostres de sang per a anàlisi de malaltia de Newcastle i influença aviària.  
54-58 setmanes de vida:  
15 mostres de sang per a anàlisi de malaltia de Newcastle i influença aviària.  
4.2.2.2.2. Titots d'engreix  
A les explotacions situades als municipis (o part d'estos) recollits en l'Orde APA/2442/2006 i les seues modificacions en l'Orde APA/2556/2006 i l'Orde ARM/3301/2008, caldrà recollir, durant 2010, 15 sèrums d'animals majors de 30 dies per a control d'influença aviària i malaltia de Newcastle.  
4.2.2.3. Autocontrols que cal realitzar en explotacions de l'espècie ànecs:  
A les explotacions situades als municipis (o part d'estos) recollits en l'Orde APA/2442/2006 i les seues modificacions en l'Orde APA/2556/2006 i l'Orde ARM/3301/2008, caldrà recollir, durant 2010, 15 sèrums d'animals majors de 30 dies per a control d'influença aviària i malaltia de Newcastle.  
4.2.2.4. Autocontrols que cal realitzar en explotacions d'estruços:   
En cada explotació caldrà recollir, almenys, 5 mostres de sang per a analítica de malaltia de Newcastle, Congo-Crimea i salmonel·la.  
4.2.2.5. Autocontrols que cal realitzar en explotacions de guatles de posta:  
6-8 setmanes de vida: després de l'entrada de les guatles a la nau de posta s'arreplegaran 15 sèrums per al control d'influença aviària i malaltia de Newcastle.  
20-28 setmanes de vida: s'arreplegaran 15 sèrums per al control d'influença aviària i malaltia de Newcastle.  
4.2.2.6. Explotacions cinegètiques (gal·liformes, columbiformes i anseriformes):  
En estes explotacions es prendran mostres als reproductors. En el cas que l'explotació no dispose de reproductors, es realitzarà una vigilància passiva sobre els animals allí existents.  
Les explotacions situades als municipis (o part d'estos) arreplegats en l'Orde APA/2442/2006 i en l'Orde APA/2556/2006 i l'Orde ARM/3301/2008: a les explotacions amb reproductors, caldrà recollir 20 sèrums d'animals majors de 30 dies, almenys una vegada en cada trimestre,   
Resta d'explotacions cinegètiques: a les explotacions amb reproductors caldrà recollir 20 sèrums d'animals majors de 30 dies, almenys una vegada en cada semestre, i a les explotacions sense reproductors s'arreplegaran 20 sèrums 3 setmanes abans de començar les soltes, en els dos casos per al control d'influença aviària i malaltia de Newcastle.  
5. Cuniculicultura  
5.1. Malalties objecte d'actuació:   
Mixomatosi  
Malaltia vírica hemorràgica  
Micosi  
Parasitosi  
5.2. Actuacions:  
5.2.1. Explotacions no qualificades o qualificades X2 o H2:  
Mixomatosi: 2 vacunacions a l'any als reproductors.  
Malaltia vírica hemorràgica: 1 vacunació anual als reproductors.  
Parasitosi: una desparasitació anual.  
Micosi: informe semestral sobre la incidència pel veterinari d'explotació.  
5.2.2. Explotacions qualificades com a X3/H3:   
Mixomatosi i malaltia vírica hemorràgica: revisions serològiques anuals per a detectar la malaltia amb una prevalença del 5% i un nivell de confiança del 95%, amb informe d'absència de simptomatologia, en el primer i tercer trimestre de l'any.  
Parasitosi: una desparasitació anual.  
Micosi: informe semestral del veterinari d'explotació sobre la incidència.  
6. Apicultura  
6.1. Malalties objecte d'actuació: varroosi i cria podrida americana.  
6.2. Actuacions:  
6.2.1. Visita de vigilància sanitària, almenys anual en l'assentament de nombre més gran de ruscos de l'explotació, d'acord amb la normativa vigent per a detecció de cria podrida americana i varroosi i, si s'escau, altres patologies.  
6.2.2. Un tractament obligatori davant de varroosi a l'any, amb medicaments veterinaris, que es podrà realitzar des del mes de setembre fins al dia 15 de gener de l'any següent en els ruscos presents a la Comunitat Valenciana.  
7. Aqüicultura  
7.1. Malalties de peixos, mol·luscos i crustacis   
7.2. Actuacions:  
7.2.1. Selecció representativa dels animals d'aqüicultura que estiguen moribunds o hagen mort recentment. Haurà de procedir-se al seu examen clínic semestral, tant extern com intern, per a comprovar si s'han produït canvis patològics importants en eixos animals. L'examen haurà d'atendre especialment la detecció de qualsevol cas d'infecció per alguna de les malalties que s'enumeren en l'annex IV, part II, de la Directiva 2006/88/CE (malalties enumerades).  
7.2.2. Si els resultats d'eixe examen fan sospitar la presència d'una d'eixes malalties, els animals d'aqüicultura de l'explotació o de la zona de cria de mol·luscos hauran de sotmetre's a una anàlisi en laboratori autoritzat.  
8. Espècies cinegètiques  
Serà aplicable el contingut d'este pla anual zoosanitari en les equivalències per a les següents espècies cinegètiques en règim de captivitat o semicaptivitat amb caràcter previ al moviment per a vida i, en tot cas, en ubicacions situades a menys d'un quilòmetre d'explotacions d'espècies susceptibles de contagi.  
- Porcs senglars bestiar porcí.  
- Conills de bosc bestiar cunícola.  
- Cèrvids bestiar boví carn.  
- Càprids salvatges bestiar caprí.  
- Òvids salvatges bestiar oví.  
Per a les explotacions cinegètiques reconegudes, serà obligatori el compliment d'este pla anual zoosanitari en les equivalències del punt anterior.  
Segon. Aprovar les condicions següents per a les proves diagnòstiques, la presa de mostres i la remissió amb destinació a la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal i laboratoris autoritzats  
Els veterinaris responsables de l'aplicació del Pla Anual Zoosanitari:  
- Elaboraran un calendari de presa de mostres o entrada d'animals que permeta conéixer amb antelació les actuacions previstes en el Pla Anual Zoosanitari, per explotacions, i que haurà de ser comunicat al servici veterinari oficial comarcal.  
- En les seues actuacions en les explotacions ramaderes, observaran les normes de bioseguretat necessàries.  
- Emplenaran totalment la fitxa de presa de mostres fent ús de les etiquetes de codi de barres que proporcione la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació quan es destinen a la UASA, i entregaran un exemplar a cada un dels destinataris que s'indiquen en cada una de les còpies de l'imprés.  
- Comunicaran al servici veterinari oficial comarcal les dificultats o incidències que troben en el compliment del Pla Anual Zoosanitari, especialment l'absència d'identificació individual en un termini inferior a tres dies.  
- S'asseguraran de la identificació individual dels animals en què siga preceptiu.  
- En el cas d'oví-caprí, de cada animal que s'identifique s'indicarà, en el full de camp, si es tracta d'una nova identificació per reposició pròpia o aliena (i s'hi anotarà «RP» o «RA», segons el cas) o de recrotalació per substitució d'un cròtal deteriorat. En este cas, cal anotar «RC» i indicar el número de crotal que s'ha substituït. Qualsevol altra identificació diferent de les anteriors haurà d'anotar-se com a «RX». Els fulls de camp s'enviaran en un termini no superior a 7 dies als servicis veterinaris comarcals.  
- En el cas de porcí, s'indicarà en el full de camp, per a les reproductores, el número de part identificació individual, i per a l'engreix, l'edat en setmanes, i s'enviaran en un termini no superior a 7 dies als servicis veterinaris comarcals.  
- En el cas de boví, els veterinaris que actuen confrontaran els animals presents en la base de dades oficials de bestiar boví amb els animals presents en l'explotació, i es comunicarà la diferència a la Secció de Producció i Sanitat Animal dels servicis territorials en el termini màxim de 7 dies, i 3 dies si s'observen irregularitats en la identificació. El servici veterinari oficial comarcal facilitarà la llista actualitzada de números d'identificació individual per explotació extreta del RIIA.   
- Els veterinaris actuants en les proves d'intradermotuberculinització han de remetre els fulls de camp en un termini no major de 7 dies, i si hi ha animals positius o sospitosos, en un termini no major de 3 dies, a la Secció de Producció i Sanitat Animal dels servicis territorials. Els animals diagnosticats com a positius o sospitosos es marcaran per mitjà de microxip en l'espai interescapular i es fotografiaran en format digital. La fotografia comprendrà, com a mínim, el cap de l'animal positiu de manera que es puguen llegir les marques auriculars i, si s'escau, una lateral on es puga apreciar la marca a foc o qualsevol altra particularitat que siga destacable en l'animal. Els arxius de les fotografies s'han de remetre al Servici Veterinari Oficial Comarcal per mitjà de correu electrònic..  
- Identificaran per mitjà de numeració cada un dels tubs de sagnat, en el cas de diagnòstic individual.  
- Es manejaran les mostres de manera que s'elimine el sèrum correctament, si és el cas.  
- Mantindran les mostres en condicions de conservació adequades.  
- Remetran les mostres, mantenint la cadena de fred, a la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal (UASA) en el cas de València, i a les direccions territorials en el cas de Castelló i Alacant, o a laboratoris autoritzats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. En este últim cas, els laboratoris autoritzats remetran en fitxer electrònic els resultats de les anàlisis per a la seua càrrega a l'aplicació UASA de la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal.  
- El temps d'entrega a la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal o als servicis territorials (Castelló i Alacant) des de la presa de mostres serà de 2 dies, ampliables a 4 si les condicions de conservació són òptimes. La recepció de mostres de la Unitat d'Anàlisi Animal controlarà el període de temps transcorregut entre la presa de mostres i l'entrada a la Unitat d'Anàlisi Animal, i comunicarà al Servici de Producció i Sanitat Animal les irregularitats observades. Quan la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal detecte un índex d'hemòlisi superior al 5% sense causa imputable al material de presa de mostra podrà rebutjar l'enviament, i notificarà este fet amb caràcter immediat al veterinari i als servicis territorials corresponents.  
- Si en el procés d'extracció de mostres el veterinari que actua observa la presència d'animals amb simptomatologia clínica de malaltia de declaració obligatòria, anotarà el número d'identificació de l'animal afectat i ho farà saber immediatament al servici veterinari oficial comarcal corresponent.  
- En el cas de les mostres per a diagnòstic d'encefalopatia espongiforme transmissible que han de ser preses pels veterinaris d'agrupació de defensa sanitària a l'explotació, seran remeses en recipients estancs, en el termini més breu possible, a la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal, respectant la cadena de fred. La presa de mostres haurà de seguir el protocol establit pel Pla de Control d'Encefalopaties Espongiformes Transmissibles i la mostra consistirà en el tronc encefàlic, incloent-hi cerebel.  
- L'acreditació de la desinsectació haurà de contindre la informació següent: identificació del responsable de l'aplicació, producte usat, data d'aplicació i, si és el cas, temps d'espera.   
Tercer. Aprovar la remissió d'informació epidemiològica de la manera següent  
Els veterinaris responsables de l'aplicació del Pla Anual Zoosanitari comunicaran, als mesos de gener, abril, juliol i octubre, per a cada una de les explotacions, les dades de vacunacions i actuacions obligatòries per a l'espècie, en format de fitxer informàtic, referits al trimestre anterior. Els veterinaris que actuen en el marc d'una o diverses agrupacions de defensa sanitària, a més de comunicar els números de registre de les explotacions indicaran l'agrupació de defensa sanitària de pertinença d'estes, i en el cas de veterinaris d'explotació al marge d'agrupació de defensa sanitària només comunicaran el número de registre de l'explotació. Els camps i el format en què es produirà esta comunicació són els que s'indiquen en els annexos d'esta resolució. En el cas de l'espècie apícola, la comunicació s'efectuarà únicament al mes d'octubre i farà referència als 12 mesos anteriors per als fitxers d'altres actuacions PAZ i mortalitat. En el cas d'explotacions avícoles, la informació es podrà gestionar a través de l'Associació Avícola Valenciana i el Centre de Qualitat i Alimentació Avícola, a través de l'enviament de fitxers electrònics que continguen la informació dels annexos.  
La comunicació s'efectuarà per mitjà de fitxer adjunt al missatge electrònic, enviat a l'adreça , des d'on s'enviarà un missatge de confirmació de la recepció del correu. Si el fitxer és correcte, es carregarà en la base de dades RERA, i en cas contrari serà rebutjat. El fitxer rebutjat i el missatge d'error seran tornats al veterinari emissor perquè corregisca el fitxer i el torne a enviar. Només el fitxer correcte tindrà validesa a l'efecte del compliment d'estes obligacions.  
S'emplenaran tots els camps dels fitxers, tret del cas d'explotacions que es mantinguen sense cens durant un trimestre complet. En este cas, s'indicarà remetent un fitxer de mortalitat en què s'especificarà, a més del número d'explotació, el trimestre de què es tracta amb el primer dia de cada trimestre com a data fictícia (01.01.2011 per al primer trimestre, 01.04.2011 per al segon, 01.07.2011 per al tercer i 01.10.2011 per al quart) i el codi 999 com a percentatge de mortalitat per a reconéixer-la com sense cens eixe trimestre.  
Contra esta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot interposar en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la notificació o publicació, un recurs d'alçada davant del secretari autonòmic d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de conformitat amb les disposicions dels articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
València, 20 de desembre de 2010.- La directora general de Producció Agrària: Laura Peñarroya Fabregat.  
Annex I  
Descripció fitxer vacunacions realitzades segons el PAZ  
El format del fitxer que han d'enviar els veterinaris responsables de l'aplicació a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació amb la informació de les vacunacions efectuades s'ajustarà a la descripció següent.  
Remetran periòdicament el fitxer en format CSV, i el seu nom ha de contindre les lletres VAC, el NIF del veterinari d'explotació o el CIF de l'ADS que comunica les vacunacions i el número de trimestre i l'any d'execució. El format ha de quedar de la manera següent: VAC\_nif/cif\_xx\_xxxx.csv.  
El fitxer contindrà, en cada línia, els camps següents, separats per punt i coma.  
1. Explotació [obligatori]: el format de l'explotació consta de 14 posicions que s'estructuren de la manera següent:  
- Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES).  
- Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 46).  
- Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001).  
- Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi.  
2. Espècie [obligatori]: segons la taula de codis taula SP de l'annex IV.  
3. Categoria d'animals vacunats [obligatori]: codificada segons la taula CAT\_VAC de l'annex.   
4. Malaltia/Vacuna [obligatori]: codificada segons la taula de codis ENF\_VAC de l'annex IV.  
5. Data de la vacuna [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
6. Nombre d'animals vacunats [obligatori]: nombre enter d'animals vacunats en la de la categoria indicada.  
7. Tipus de vacuna [obligatori]: codificat segons la taula TIPO\_VAC de l'annex IV.   
8. Lot [obligatori]: text lliure d'un màxim de 14. Este camp no pot ser nul.  
9. Marca comercial [obligatori]: codificada segons la taula MARCA\_VAC de l'annex IV.   
Annex II  
Descripció del fitxer altres actuacions PAZ  
El format del fitxer que han d'enviar els veterinaris responsables de l'aplicació a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació amb la informació de les preses de mostres efectuades s'ajustarà a la descripció següent:  
Remetran periòdicament el fitxer en format CSV, i el seu nom ha de contindre les lletres PAZ, el NIF del veterinari d'explotació o el CIF de l'ADS que comunica les actuacions, el número de trimestre i l'any d'execució. El format ha de quedar de la manera següent: PAZ\_nif/cif\_xx\_xxxx.csv.  
El fitxer contindrà, en cada línia, els camps següents separats per punt i coma.  
La primera línia ha d'incloure el NIF/CIF, el nom del veterinari responsable, el número de telèfon, l'adreça electrònica i el fax, separats per punt i coma.   
A continuació, les línies de dades de la manera següent:  
1. Explotació [obligatori]: el format de l'explotació consta de 14 posicions que s'estructuren de la manera següent:  
- Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES).  
- Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 46).  
- Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001).  
- Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi.  
2. Espècie [obligatori]: segons la taula de codis taula SP de l'annex IV.  
3. Data de la presa de mostres [obligatori], format dd/mm/aaaa.  
4. Tipus d'animals mostrejats [obligatori], referent als rangs establits en el PAZ, en l'annex IV, taula de codis TIPO\_PAZ.  
5. Tipus de mostra [obligatori], segons la taula de codis MUESTRA\_PAZ de l'annex IV.   
6. Grup de malalties [obligatori], malalties per a les quals es prenen les mostres, codificades segons la taula de codis ENF\_PAZ de l'annex IV.  
7. Nombre d'animals mostrejats [obligatori], nombre enter amb el total d'animals mostrejats de la categoria indicada.  
En el cas d'avicultura de carn (pollastres d'engreix), la presentació d'este fitxer podrà substituir-se per la presentació trimestral dels fulls de ramat davant del servici veterinari oficial de la comarca.  
ANNEX III  
Descripció del fitxer visites PAZ i mortalitat  
El format del fitxer que han d'enviar els veterinaris responsables de l'aplicació a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb la informació de les dates de visita realitzades i el percentatge de mortalitat global de l'explotació des de l'última visita, s'ajustarà a la descripció següent:  
Remetran trimestralment el fitxer (llevat de l'apicultura, que serà anual) en format CSV, i el seu nom ha de contindre les lletres MOR, el NIF del veterinari d'explotació o el CIF de l'ADS, el número de trimestre (dos dígits) i l'any d'execució (quatre dígits). El format quedarà de la manera següent: MOR\_nif/cif\_xx\_xxxx.csv.  
El fitxer contindrà, en cada línia, els camps següents separats per punt i coma.  
1. Explotació [obligatori]: el format de l'explotació consta de 14 posicions, que s'estructuren de la manera següent:  
- Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES).  
- Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 46).  
- Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001).  
- Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi.  
2. Espècie [obligatori]: segons la taula de codis, taula SP, de l'annex IV.  
3. Data de visita a l'explotació [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
4. Mortalitat [obligatori]: camp numèric enter, expressat en percentatge d'animals morts a l'explotació respecte del cens total mitjà cada tres mesos.  
En el cas d'avicultura de carn (pollastres d'engreix), la presentació d'este fitxer es pot substituir per la presentació trimestral dels fulls de ramat davant del servici veterinari oficial de la comarca.  
Annex IV  
Taules de codificació per a fitxers de càrrega  
Taula SP  
Codi espècie Espècie  
01 BÒVIDS  
02 PORCS  
03 OVÍ  
04 CAPRÍ  
05 ÈQUIDS  
06 GALLINES  
07 TITOTS  
08 PINTADES  
09 ÀNECS  
10 OQUES  
11 GUATLES  
12 COLOMS  
13 FAISANS  
14 PERDIUS  
15 ESTRUÇOS  
16 CONILLS  
17 LLEBRES  
18 ABELLES  
23 CÉRVOLS  
24 CABIROLS  
25 DAINES  
26 SENGLARS  
62 CABRA SALVATGE  
80 ASES I MULES  
82 MUFLONS  
Taula CAT\_VAC  
Taula SP Aqüicultura  
Codi espècie Espècie  
29 ORADA  
30 LLOBARRO  
31 RÈMOL  
32 SALMÓ  
33 TÚNIDS  
34 ANGUILA  
35 TILÀPIA  
36 GAMBETA  
37 LLAGOSTÍ  
38 CRANC DE FONS  
39 CRANC DE RIU  
40 TRUITA  
41 TENCA  
42 ESTURIÓ  
43 CARPA  
44 CLÒTXINA  
45 CLOÏSSA  
46 OSTRA  
47 CATXEL  
61 REIG  
83 LLENGUADO  
84 TELLERINA  
85 ROSSELLONA  
86 POLP  
91 ABADEJO  
92 BESUC  
Taula ENF\_VAC  
  
Taula TIPO\_VAC  
  
Taula MARCA\_VAC  
  
Taula TIPO\_PAZ  
  
Taula MUESTRA\_PAZ  
  
Taula ENF\_PAZ  
  
\* \* \* \* \*  
Tabla CAT\_VAC  
  
Tabla ENF\_VAC  
  
Tabla TIPO\_VAC  
  
Tabla MARCA\_VAC  
  
Tabla TIPO\_PAZ  
  
Tabla MUESTRA\_PAZ  
  
Tabla ENF\_PAZ  




Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6447, del 27-01-2011 (2011/819)

RESOLUCIÓN de 20 de diciembre de 2010, de la directora general de Producción Agraria, por la que se aprueba el Plan Anual Zoosanitario de 2011 y se desarrollan las medidas contenidas en el mismo.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6447

Fecha DOGV
:   27-01-2011

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2011/819

CVE


Fecha del documento
:   20-12-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [bovino](javascript:void(0))
    * [ganado](javascript:void(0))
    * [avicultura](javascript:void(0))
    * [caza](javascript:void(0))
    * [caprino](javascript:void(0))
    * [enfermedad animal](javascript:void(0))
    * [porcino](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [legislación veterinaria](javascript:void(0))
    * [equino](javascript:void(0))
    * [acuicultura](javascript:void(0))
    * [ovino](javascript:void(0))
    * [explotación agraria](javascript:void(0))
    * [inspección veterinaria](javascript:void(0))
    * [conejo](javascript:void(0))
    * [apicultura](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de diciembre de 2010, de la directora general de Producción Agraria, por la que se aprueba el Plan Anual Zoosanitario de 2011 y se desarrollan las medidas contenidas en el mismo. [2011/819]  
La Dirección General de la Producción Agraria, en consonancia con la Ley 6/2003 de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana y la Ley 8/2003, de 24 de abril, de sanidad animal tiene entre sus competencias:  
- Definir la implicación del ganadero en las actuaciones sanitarias que se deben llevar a cabo en su explotación.  
- Facilitar el cumplimiento de la normativa para acreditar el mantenimiento del estatus sanitario de las explotaciones ganaderas.  
- Establecer las exigencias mínimas por especies ganaderas y enfermedades en lo que se refiere a: frecuencia, nivel de muestreo y calendario de los mismos, en función de la situación sanitaria y de los programas definidos para cada una de las enfermedades.  
Considerando que la sanidad animal es patrimonio de todos, y a todos corresponde su defensa, este sistema de corresponsabilidad de los ganaderos en el mantenimiento y mejora del estatus sanitario de sus explotaciones se ha demostrado altamente eficaz cuando hay una implicación de los ganaderos, siempre bajo control y supervisión de los servicios veterinarios oficiales de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Visto el artículo 81 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana que establece que las explotaciones ganaderas desarrollarán de modo permanente un programa sanitario, elaborado y aplicado bajo la supervisión de un veterinario o veterinaria en el ejercicio de su profesión.  
Visto el artículo 82 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana mediante el que se define el concepto de programa sanitario.  
Visto el artículo 7 de la Ley 8/2003, de 24 de abril, de Sanidad animal, donde se establecen las obligaciones de los particulares en materia de prevención de las enfermedades de los animales.  
Vista la base legal por la que se regulan los programas nacionales de erradicación de enfermedades de los animales, y la normativa referente a los programas de vigilancia de las distintas enfermedades objeto del presente Plan anual zoosanitario:  
Tuberculosis, brucelosis, leucosis y perineumonía. Regulado en RD 2611/1996 de 20 de diciembre; y sus modificaciones posteriores: RD 1047/03 de 1 de agosto y RD 51/04 de 19 de enero; RD 1939/2004 de 27 de septiembre; RD 1716/2000 de 13 de octubre. Programas Nacionales de erradicación de la Tuberculosis y la Brucelosis Bovina, conforme a la Decisión 2008/897/CE.  
Lengua azul. Regulado en Reglamento CE 1266/07 de la Comisión de 26 de octubre y su modificación Reglamento (CE) 789/2009; RD1228/01 de 8 de noviembre del MAPA y Orden ARM 3054/2008 de 27 de octubre. Orden ARM/575/2010, de 10 de marzo, y Orden ARM/3023/10, de 24 de noviembre   
Brucelosis ovino-caprina. Regulado en RD 2611/1996 de 20 de diciembre; y sus modificaciones posteriores; RD 1941/2004, de 27 de septiembre; Programa Nacional de erradicación contra la Brucelosis ovina y caprina, conforme a la Decisión 2008/897/CE.  
Tembladera o scrapie. Regulado en RD 3454/2000 de 22 de diciembre del MAPA, y Reglamento CE 999/2001 del Parlamento Europeo y del Consejo de 22 de mayo y sus modificaciones.  
Pestes porcinas, enfermedad de Aujeszky y enfermedad vesicular. RD 324 /2000, de 3 de marzo, por la que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas. RD 360/2009, de 23 de marzo, por el que se establecen las bases del programa coordinado de lucha, control y erradicación de la enfermedad de Aujeszky. RD 1186/2006, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases del plan de vigilancia sanitaria serológica del ganado porcino.  
Enfermedades aviares. RD 328/2003, de 14 de marzo por el que se establece y regula el plan sanitario avícola. RD 372/2003, de 28 de marzo, por el que se establece y regula el Registro general de establecimientos de gallinas ponedoras. RD 1084/2005 de 16 de septiembre, de ordenación de avicultura de carne. Orden PRE/407/2006, de 14 de febrero por la que se modifica la Orden PRE /1377/2005, de 16 de mayo, por la que se establecen medidas de vigilancia y control de determinadas salmonelosis en explotaciones de gallinas ponedoras, a efectos del establecimiento de un Programa Nacional, en lo relativo a la vacunación. Orden APA/940/2008 de 2 de abril, por la que se establecen los baremos de indemnización por sacrificio obligatorio de los animales objeto de programa nacional de control de Salmonella, en manadas de aves reproductoras y ponedoras del género Gallus gallus. Orden APA/2442/2006 de 27 de julio, por la que se establecen medidas especificas de protección en relación con la influenza aviar y modificaciones posteriores RD 445/2007, de 3 de abril, por la que se establecen medidas de lucha contra la influenza aviar. Real Decreto 1082/2009, de 3 de julio, por el que se establecen los requisitos de sanidad animal para el movimiento de animales de explotaciones cinegéticas, de acuicultura continental y de núcleos zoológicos, así como de animales de fauna silvestre. Programa Nacional vigilancia control y erradicación en aves reproductoras especie Gallus gallus. Programas Nacionales de medidas de vigilancia y control de Salmonella en gallinas ponedoras, reproductoras y broilers de la especie Gallus gallus. Programa Nacional para la vigilancia y control de determinados serotipos de Salmonella en pavos de reproducción y de engorde.  
Mixomatosis y enfermedad vírica hemorrágica. RD 1547/2004 de 25 de junio, por el que se establecen normas de ordenación de las explotaciones cunícolas, y su modificación por el RD 1221/2009 de 17 de julio   
Varroasis y loque americana. RD 209/2002, de 22 de febrero, por el que se establecen normas de ordenación de las explotaciones apícolas. RD 448/2005 por el que se modifica el RD209/2002. RD 608/2006, de 19 de mayo, por el que se establece y regula un programa nacional de lucha y control de las enfermedades de las abejas de la miel. Resolución de 27 de septiembre de 2006, del director general de Investigación, Desarrollo e Innovación Agropecuaria, por la que se amplía el período de tratamiento frente a la varroasis.  
Enfermedades de peces, moluscos y crustáceos RD 1614/2008 de 3 de octubre, relativo a los requisitos zoosanitarios de los animales y de los productos de la acuicultura, así como a la prevención y el control de determinadas enfermedades de los animales acuáticos, y su modificación por RD 1590/2009, de 16 de octubre y Decisión de la Comisión de 20/XI/2008 por la que se establecen directrices para los sistemas de vigilancia zoosanitaria basados en el riesgo que dispone la Directiva 2006/88/CE del Consejo.  
La presente resolución se articula en tres apartados. Primero, aprobar el Plan Anual Zoosanitario con unas actuaciones generales y otras por especies. Segundo, aprobar las condiciones para las pruebas diagnósticas y la toma de muestras y la remisión con destino a la Unidad de Análisis de Sanidad Animal y laboratorios autorizados. Tercero, aprobar el formato de remisión de información de tal forma que todo ello constituye una auténtica red de vigilancia epidemiológica para mantener y mejorar la sanidad animal de la Comunitat Valenciana.  
Hechas las consultas pertinentes a las organizaciones profesionales agrarias, por todo ello, resuelvo:  
Primero. Aprobar el siguiente plan anual zoosanitario  
A. Actuaciones generales  
Todas los titulares de explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana, a través de sus servicios veterinarios (veterinarios de explotación o de agrupación de defensa sanitaria), se responsabilizarán de realizar las actuaciones previstas en el presente Plan Anual Zoosanitario de forma que se acrediten las exigencias mínimas para mantener el estatus que garantice un adecuado nivel sanitario de sus explotaciones. Estas actuaciones constituirán el programa sanitario mínimo establecido en el articulo 81 de la ley 6/2003 de 4 de marzo de ganadería de la Generalitat.  
No obstante, en todo momento los servicios veterinarios oficiales podrán realizar por sí mismos o con medios propios aquellos controles citados en el párrafo anterior cuando por motivos epizootiológicos se considere oportuno, notificándolo al titular.  
Los titulares de explotación a través de sus servicios veterinarios informarán del resultado de visitas, al menos, trimestrales que comprueben la presencia de mortalidad y morbilidad achacables a enfermedades objeto del presente Plan con excepción del sector apícola en que las visitas serán anuales, al menos a un asentamiento.   
Todas las visitas de los servicios veterinarios a las explotaciones ganaderas que tengan por objeto alguna de las actuaciones contempladas en esta resolución se reflejarán en el libro de visitas de la explotación. En el marco de la ejecución de las actuaciones contempladas en la presente resolución el titular y el servicio veterinario de explotación deberán dejar constancia documental de las acciones ejecutadas, de los diagnósticos realizados y de los tratamientos prescritos, en su caso en el libro de explotación.  
Aquellas explotaciones con calificación sanitaria favorable respecto a las enfermedades de control obligatorio, que no cumplan con lo dispuesto en el presente Plan, en la cuantía y plazo y resultados definidos para cada especie, perderán dicha calificación sanitaria, y se les aplicarán las medidas previstas en la legislación especifica vigente.  
Aquellas explotaciones con especies sometidas a toma de muestras obligatoria, según el presente Plan, y que temporalmente no vayan a tener animales, deberán limpiar y desinfectar las instalaciones para mantener su estatus sanitario, en el plazo máximo de un mes desde el vacío. Una vez terminada la limpieza y desinfección, será notificada al servicio veterinario oficial de la comarca para su comprobación. En caso de no realizarse perderán el estatus sanitario que les correspondiera.  
El análisis de las muestras recibidas se realizan en la Unidad de Análisis de Sanidad Animal de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y en aquellos laboratorios autorizados ó reconocidos por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación. En el caso de la acuicultura, el análisis de las muestras se realiza en los laboratorios nacionales autorizados. Las pruebas diagnósticas de campo, se realizarán por los servicios veterinarios, y/o veterinarios de explotación o de agrupación de defensa sanitaria.  
Los veterinarios de explotación y agrupaciones de defensa sanitaria mantendrán actualizados sus conocimientos en materia de policía sanitaria de intercambio de animales y programas oficiales de sanidad animal para las especies de las explotaciones en las que actúan en el desarrollo del plan anual zoosanitario   
B. Actuaciones por especies  
1. Ganado bovino  
1.1. Enfermedades objeto de actuación:   
Tuberculosis  
Brucelosis  
Perineumonía  
Leucosis  
Lengua azul  
1.2. Actuaciones sanitarias: a desarrollar bajo conocimiento y supervisión del veterinario inspector pecuario de su comarca.  
1.2.1. Tuberculosis y brucelosis.   
1.2.1.1. Chequeos  
Se realizarán los chequeos serológicos y pruebas diagnósticas (intradermotuberculinización) de acuerdo con las siguientes pautas:  
- Explotaciones con reproductores, de aptitud leche y carne: una prueba diagnóstica de intradermotuberculinización en todos los bovinos mayores de 6 semanas de vida, y un chequeo serológico en todos los bovinos mayores de 12 meses.  
- Explotaciones con reproductores, de aptitud de lidia o bravo: realizarán al menos dos chequeos serológicos, en todos los bovinos mayores de 12 meses y dos pruebas diagnósticas (intradermotuberculinización) en todos los bovinos mayores de 6 semanas de vida al año y si tienen cabestros, éstos se harán tres veces al año. El diagnóstico frente a una misma enfermedad se realizará con un intervalo mínimo de 3 meses.   
- Centros de concentración o cebaderos con bovinos de aptitud lidia o bravo: una prueba en todos los bovinos mayores de 6 semanas que permanezcan en la explotación más de 6 meses y si tienen cabestros, éstos se harán tres veces al año. El diagnóstico frente a una misma enfermedad se realizará con un intervalo mínimo de 3 meses.   
Ante la situación epizootiológica actual al menos una tercera parte de las explotaciones de aptitud lidia o bravo en cada semestre del año 2011 se hará la intradermotuberculinización por los servicios veterinarios oficiales o medios propios según criterios de riesgo hasta completar en años sucesivos el 100% de las explotaciones de esta aptitud.   
- Explotaciones de cebo independiente: deberán suministrarse de explotaciones calificadas al menos T3-B3, y además deberán realizar chequeos en un número tal de animales que garanticen la detección de un uno por ciento de prevalencia de la enfermedad, con un 95% de confianza, calculado sobre el censo medio del año anterior.  
1.2.1.2. Movimientos: ante cualquier movimiento con destino distinto a sacrificio o cebadero calificado como T3 para su posterior envío a matadero, se realizarán las pruebas en todos los animales objeto de movimiento que por su edad puedan ser chequeados frente a Brucelosis y Tuberculosis 30 días antes de su partida. Con la excepción de los movimientos de reses de lidia con destino de ida y vuelta a espectáculos tradicionales siempre que mantengan la calificación T3-B4. En las explotaciones de destino se procederá a la realización de una intradermotuberculinización de los animales objeto del movimiento como máximo 60 días después de su llegada y siempre 42 días después de la fecha de la última intradermotuberculinización. Los animales deberán permanecer aislados y solo se podrán incorporar al rebaño una vez se obtenga el resultado negativo a la prueba intradermotuberculinización.   
1.2.2. Lengua Azul  
1.2.2.1. Profilaxis vacunal: de acuerdo a la legislación vigente en cada momento.  
1.2.2.2. Desinsectación: mensual en las explotaciones con al menos una entrada de bovinos trimestral en la época de actuación del vector (1 de abril - 1 de diciembre), se realizarán desinsectaciones continuas de acuerdo al producto utilizado, de manera que se garantice la eficacia de la medida durante todo el periodo de actuación del vector.  
1.1.1. Perineumonía y leucosis enzoótica bovina.  
1.2.3.1. Chequeos  
En la Unidad de Análisis de Sanidad Animal se realizará un chequeo serológico anual a todos los reproductores mayores de 12 meses de 70 explotaciones, con un censo superior de 50 animales e inferior a 1000 mayores de un año, seleccionadas entre las muestras recibidas para analizar brucelosis bovina de forma aleatoria y representativa.  
1.2.3.2. Movimientos  
Ante cualquier movimiento con destino distinto a sacrificio o cebadero para su posterior envío a matadero, realizarán las pruebas en todos los animales objeto de movimiento que por su edad puedan ser chequeados frente a leucosis enzoótica bovina 30 días antes de su partida. A excepción de los movimientos de reses de lidia con destino de ida y vuelta a espectáculos tradicionales. Este plazo podrá ampliarse por el servicio veterinario oficial comarcal a tres meses en el caso de movimientos dentro de la Comunitat Valenciana  
2. Ganado ovino y caprino  
2.1. Enfermedades objeto de actuación:  
Brucelosis ovino-caprina  
Tembladera o Scrapie  
Lengua azul  
Tuberculosis  
2.2. Actuaciones sanitarias: a desarrollar bajo conocimiento y supervisión del veterinario inspector pecuario de su comarca.  
2.2.1. Brucelosis.  
2.2.1.1. Chequeos: se chequearán al menos una vez todos los reproductores de las explotaciones en el primer semestre del año, comenzando por las explotaciones M1 y M2, que se realizarán en el primer trimestre.   
Las explotaciones que cumplan todos los requisitos expuestos a continuación, podrán reducir la toma de muestras al 25% de hembras reproductoras en edad fértil o sexualmente maduras, además el 100% de los machos reproductores y el 100% de las hembras destinadas a reposición en el último año.   
- Tres últimos años sin animales positivos en la explotación.   
- Sin animales positivos en el último año las explotaciones limítrofes o colindantes que puedan ser factor de riesgo por utilización de pastos, abrevaderos o zonas de paso comunes.  
- Que no realicen trashumancia.   
- Que no presenten sintomatología alguna de abortos en el último año.  
- Que no tenga entrada de animales con destino a reproducción en el último año salvo con controles analíticos previos negativos.  
- Que sean explotaciones con un censo superior a 150 hembras reproductoras.  
La edad de la toma de muestras será:  
- Para las explotaciones que vacunen o hayan vacunado en el último año con REV-1, a partir de dieciocho meses en animales vacunados.  
- En explotaciones que vacunen o hayan vacunado en el último año y presenten animales positivos en el saneamiento anterior, la edad será a partir de 12 meses.  
- En las explotaciones que no vacunen o no hayan vacunado en el último año, será de seis meses en animales no vacunados.  
2.2.1.2. Profilaxis vacunal: todos los ovinos y caprinos de reposición, incluidos los machos, deben vacunarse con REV-1 entre los tres y los seis meses de edad, excepto las explotaciones M4 o las tendentes a la calificación como M4, previa solicitud del titular y autorización expresa de la Sección de Producción y Sanidad Animal de las direcciones territoriales en las condiciones establecidas por la Dirección General de Producción Agraria. Los animales vacunados deben ser identificados individualmente conforme a la legislación vigente de forma que se disponga en todo momento de su identificación y la fecha de vacunación.  
2.2.1.3. Movimientos: ante cualquier movimiento con destino distinto de sacrificio o cebadero con destino posterior sólo a matadero realizarán las pruebas en todos los animales objeto de movimiento que por su edad puedan ser chequeados frente a brucelosis, treinta días antes de su partida. Este plazo podrá ampliarse por el Servicio Veterinario Oficial comarcal a tres meses en el caso de movimientos dentro de la Comunitat Valenciana.  
2.2.2. Control de la tembladera o scrapie.  
Toma de muestras de las ovejas y cabras muertas en explotación, mayores de dieciocho meses, a razón de, al menos, 1 muestra por Asociación de Defensa Sanitaria, más:  
1. Una muestra al año por cada 1750 reproductoras ovinas integradas en Agrupación de Defensa Sanitaria.  
2. Una muestra al año por cada 250 reproductoras caprinas integradas en Agrupación de Defensa Sanitaria.   
3. Una muestra en explotaciones de censo superior a 1750 reproductoras ovinas no incluidas en Agrupación de Defensa Sanitaria.   
4. Una muestra en explotaciones de censo superior a 250 reproductoras caprinas no incluidas en Agrupación de Defensa Sanitaria.  
La muestra para diagnóstico de la encefalopatías espongiformes transmisibles se enviará a la Unidad de Análisis de Sanidad Animal (UASA) acompañada del correspondiente formulario (modelos 2 y 3 del anexo VII del RD 3454/2000) indicando en letras mayúsculas la denominación de la Agrupación de Defensa Sanitaria, federación o explotación ganadera si es el caso. La toma de muestras se hará preferentemente en animales con sintomatología nerviosa previa a la muerte.  
2.2.3. Lengua azul  
2.2.3.1. Profilaxis vacunal: de acuerdo a la legislación vigente en cada momento.   
2.2.3.2. Desinsectación: mensual de las explotaciones con al menos una entrada de ovinos caprinos trimestral en la época de actuación del vector (1 de abril a 1 de diciembre) se realizarán desinsectaciones continuas de acuerdo al producto utilizado, de manera que se garantice la eficacia de la medida durante todo el periodo de actuación del vector  
2.2.4. Tuberculosis  
Explotaciones de ganado caprino: se llevarán a cabo pruebas oficiales de diagnóstico en caprinos de aquellos rebaños que conviven o aprovechan pastos comunes con el ganado bovino en el caso de que alguna de las dos especies se detecte como no libre de la enfermedad, y de aquellos rebaños que, aunque no cumpliendo con el requisito de convivencia, se detecten mediante la encuesta epidemiológica y/o la Base Espoligotipos como fuentes de la enfermedad para los rebaños de bovino. Se utilizará como prueba de rutina la IDTB comparativa, salvo en los casos de confirmación de complejo Mycobacterium tuberculosis en los que se aplicará la prueba simple, pudiendo aplicar adicionalmente la prueba de gamma-interferón en ambos casos.   
3. Ganado porcino  
3.1. Enfermedades objeto de actuación:  
Peste porcina clásica  
Peste porcina africana  
Enfermedad vesicular porcina  
Enfermedad de Aujezsky   
3.2. Actuaciones sanitarias: a desarrollar bajo conocimiento y supervisión del veterinario inspector pecuario de su comarca.  
3.2.1. Chequeos y controles serológicos para la vigilancia de peste porcina clásica, peste porcina africana y enfermedad vesicular porcina.  
- Explotaciones de selección, de multiplicación, de jabalíes, o con sistema extensivo, desde las que se efectúan movimientos de cerdos para cría, y centros de inseminación.  
a) Un primer control serológico del 100% de los reproductores, excepto si ya se hubiese realizado con anterioridad obteniendo un resultado negativo.  
b) Cuatrimestralmente controles serológicos sobre un número de reproductores que garantice, con un nivel de confianza del 95 por ciento, detectar la presencia de la enfermedad si su tasa de prevalencia es como mínimo del cinco por ciento, efectuándose preferentemente dichos controles cada vez en animales diferentes.  
- Explotaciones de producción (ciclo cerrado, producción de lechones, mixtas y extensivas que den lugar a movimientos de cerdos de producción hacia otras explotaciones y mataderos): se realizará un control serológico anual en los cerdos de cría existentes en la explotación, sobre un número de reproductores que garantice, con un nivel de confianza del 95 por ciento, detectar la presencia de la enfermedad si su tasa de prevalencia es como mínimo del cinco por ciento.  
- Explotaciones para recría de reproductores y transición de reproductoras primíparas: se realizará un control cuatrimestral sobre un número de animales que garantice, con un nivel de confianza del 95 por ciento, detectar la presencia de la enfermedad si su prevalencia es como mínimo del cinco por ciento, efectuándose dichos controles en animales representativos de todas las edades  
- Explotaciones de cerdos de producción únicamente: los animales deberán proceder de explotaciones en las que se hayan realizado en la explotación de origen los controles periódicos de los puntos anteriores.  
3.2.2. Control y erradicación de la enfermedad de Aujeszky  
3.2.2.1. Profilaxis vacunal de la enfermedad de Aujeszky:  
La vacuna a utilizar en reproductores y reposición será oleosa.  
Los reproductores: se vacunarán en sábana tres veces al año en la primera quincena de los meses de febrero, junio y octubre.  
Todo animal futuro reproductor deberá haber sido vacunado al menos tres veces antes de entrar en el ciclo reproductivo, administrándose la tercera dosis entre las 21 y 24 semanas de vida, excepto la autorreposición de explotaciones A4 y explotaciones que cumplan las condiciones establecidas para calificarse como oficialmente indemnes de la enfermedad de Aujeszky, previa comunicación al Servicio Veterinario Oficial y autorización expresa de la Sección de Producción y Sanidad Animal de las direcciones territoriales en las condiciones establecidas por la Dirección General de Producción Agraria.   
Los animales de cebo se vacunarán entre la décima y la duodécima semana de vida, revacunándose 3 o 4 semanas después. Si alcanzan la edad de 6 meses se volverán a vacunar y se revacunarán cada cuatro meses hasta que abandonen la explotación.  
En explotaciones de cebo continuo, con ciclos independientes por naves (todo dentro todo fuera), el llenado de las naves se realizará en un plazo máximo de 14 días y se vacunará cada nave como se indica en el párrafo anterior.  
En las explotaciones de cebo que practiquen la entrada continua la aplicación de la primera dosis se efectuará en la primera semana de entrada de los animales y se revacunará mensualmente cada nave en sábana.  
3.2.2.2. Chequeos serológicos frente a la enfermedad de Aujezsky:  
- Explotaciones de selección, de multiplicación, de recría de reproductores, de transición de reproductoras primíparas y centros de inseminación artificial: se realizarán en los reproductores controles serológicos cuatrimestrales frente a la gE del virus de la enfermedad de Aujeszky, con un tamaño de muestra que permita detectar la presencia de la enfermedad con una prevalencia mínima esperada del 5% y un grado de confianza del 95%.  
- Explotaciones de producción: las explotaciones realizarán semestralmente, al menos, un control serológico de los reproductores, con resultado negativo frente a la gE del virus de la enfermedad de Aujeszky, en un número de animales que garantice, con un nivel de confianza del 95%, detectar la presencia de la enfermedad si su tasa de prevalencia es como mínimo del 5%. En explotaciones de producción que en algún momento envíen animales para vida, estos controles serológicos periódicos, se realizarán con un intervalo máximo entre ellos de 170 días naturales.   
- Las explotaciones positivas de ciclo cerrado realizarán con cada uno de los chequeos previstos en el apartado anterior, un muestreo de un número de animales que garantice, con un nivel de confianza del 95%, detectar la presencia de la enfermedad si su tasa de prevalencia es como mínimo del 10%, en la fase final del cebo, a fin de comprobar si existe recirculación vírica, y una vez obtenido un resultado negativo en el cebo se realizará un muestreo de todos los reproductores que anteriormente no hayan dado resultado positivo.  
- En las explotaciones de cebo con ciclos continuos y en las explotaciones de transición de lechones, se realizarán controles serológicos semestrales. En las explotaciones de cebo con ciclos independientes (todo dentro todo fuera) se realizará un control serológico por ciclo.  
- Tanto en los cebaderos como en las transiciones de lechones, los controles serán realizados bien en explotación o alternativamente en matadero, con resultado negativo frente a la gE del virus de la enfermedad de Aujeszky, con un tamaño de muestra que permita detectar la presencia de la enfermedad con una prevalencia mínima esperada del 10% y un grado de confianza del 95%.  
Todos los animales de reposición, cualquiera que sea su origen, contarán con un chequeo negativo a partir de una muestra tomada como máximo un mes antes de la primera cubrición.  
- Todo reproductor seropositivo frente a la glicoproteina GE, será marcado bajo supervisión del Servicio Veterinario oficial de forma indeleble con una marca específica que consistirá en un crotal auricular de plástico flexible o de plástico latón, de color verde, en el que irá impresa la leyenda «GE+»,y será eliminado en el menor tiempo posible.  
4. Avicultura  
4.1. Enfermedades objeto de actuación:  
Salmonelosis,  
Mycoplasmosis,  
Influenza aviar,  
Enfermedad de Newcastle,  
Enfermedad de Congo-Crimea.  
4.2. Actuaciones sanitarias: a desarrollar bajo conocimiento y supervisión del veterinario inspector pecuario de su comarca.  
4.2.1. Salmonelosis  
4.2.1.1. Profilaxis vacunal: en los animales pertenecientes a la especie Gallus gallus las futuras ponedoras y reproductoras se vacunarán frente a las salmonelosis de importancia para la salud pública antes de entrar en producción.  
4.2.1.2. Autocontroles:  
Los autocontroles de Salmonella y controles de desinfección se realizarán en laboratorios autorizados para tal fin por la autoridad competente correspondiente.  
Una toma de muestras oficial sustituirá el autocontrol de Salmonella correspondiente a esa edad.  
4.2.1.2.1. Verificación de la limpieza y desinfección  
Previa a la introducción en todas las explotaciones de animales de las especies Gallus gallus (gallinas) y Meleagridis gallopavo (pavos) se efectuará un autocontrol de limpieza de instalaciones y utillaje que demuestre la ausencia de Salmonella.  
4.2.1.2.2. Autocontroles a realizar en explotaciones de la especie Gallus gallus  
4.2.1.2.2.1. Reproductoras. En las explotaciones de selección y multiplicación, el control consistirá en las siguientes tomas de muestras y análisis:  
4.2.1.2.2.1.1. Manadas de cría:  
Pollitas de 1 día de vida:   
10 muestras del revestimiento de las cajas o meconios o pollitas (vísceras) para análisis de Salmonella.  
4 semanas de vida:  
Autocontrol de Salmonella en heces.  
2 semanas antes de entrar en la fase de puesta:  
Autocontrol de Salmonella en heces.  
4.2.1.2.2.1.2. Manadas de reproductoras:  
Autocontroles de Salmonella en heces cada 15 días en fase de puesta.  
4.2.1.2.2.2. Aves de puesta.  
4.2.1.2.2.2.1. Manadas de cría:  
Pollitas de 1 día de vida: 10 muestras del revestimiento de las cajas o meconios o pollitas (vísceras) para análisis de Salmonella.  
Pollitas 2 semanas antes de entrada a fase de puesta: 1 muestra de heces para autocontrol de Salmonella.  
4.2.1.2.2.2.2. Manadas de producción:  
Autocontroles de Salmonella en heces (o calzas en caso de animales criados en el suelo) cada 15 semanas en fase de puesta.  
Los autocontroles de Salmonella en heces de ponedoras consistirán en 2 muestras de heces ó 2 pares de calzas de diferentes localizaciones.  
4.2.1.2.2.3. Pollos de engorde:  
Autocontroles de Salmonella en 2 pares de calzas en todas las manadas de pollos (broilers) de la explotación dentro de las 3 semanas anteriores a la salida de las aves con destino a sacrificio.  
4.2.1.2.3. Autocontroles a realizar en explotaciones de la especie Meleagridis gallopavo  
4.2.1.2.3.1. Reproductoras. En las explotaciones de selección y multiplicación, el control consistirá en las siguientes tomas de muestras y análisis:  
4.2.1.2.3.1.1. Manadas de cría:  
Pavos de 1 día de vida:  
10 muestras del revestimiento de las cajas o meconios o pollitas (vísceras) para análisis de Salmonella  
4 semanas de vida:  
Autocontrol de Salmonella en heces.  
2 semanas antes de entrar en la fase de puesta:  
Autocontrol de Salmonella en heces.  
4.2.1.2.3.1.2. Manadas de reproductoras:  
Autocontroles de Salmonella en heces cada tres semanas en fase de puesta.  
4.2.1.2.3.2. Pavos de engorde:   
Autocontroles de Salmonella en 2 pares de calzas en todas las manadas de pavos de engorde de la explotación dentro de las 3 semanas anteriores a la salida de las aves con destino a sacrificio.  
4.2.1.2.4. Autocontroles a realizar en explotaciones cinegéticas (galliformes, columbiformes y anseriformes):  
En todas las explotaciones deberán realizarse autocontroles de Salmonella en heces, que consistirán en dos muestras de heces ó 2 pares de calzas de diferentes localizaciones, al menos una vez al semestre en explotaciones de ciclo cerrado, y al menos 3 semanas antes de las sueltas en explotaciones sin reproductores.  
4.2.1.2.5. Autocontroles a realizar en explotaciones de avestruces.  
En cada explotación deberá recogerse, al menos 5 muestras de sangre para analítica de Salmonella  
4.2.2. Mycoplasmosis, influenza aviar, enfermedad de Newcastle y enfermedad de Congo-Crimea.  
4.2.2.1. Autocontroles a realizar en explotaciones de la especie Gallus gallus  
4.2.2.1.1. Reproductoras. En las explotaciones de selección y multiplicación, el control consistirá en las siguientes tomas de muestras y análisis:  
4.2.2.1.1.1. Manadas de cría:  
Pollitas de 1 día de vida:  
15 muestras de Sangre para análisis de Mycoplasma gallisepticum y synoviae.  
2 semanas antes de entrar en la fase de puesta:  
15 muestras de sangre para análisis de Mycoplasma gallisepticum y synoviae.  
4.2.2.1.1.2. Manadas de reproductoras:  
25 - 28 semanas de vida:  
15 muestras de sangre para análisis de enfermedad de Newcastle, influenza aviar y Mycoplasma gallisepticum y synoviae.  
39 - 42 semanas de vida:  
15 muestras de sangre para análisis de Mycoplasma gallisepticum y synoviae  
54 - 58 semanas de vida:  
15 muestras de Sangre para análisis de enfermedad de Newcastle, influenza aviar y Mycoplasma gallisepticum y synoviae  
4.2.2.1.2. Aves de puesta.  
4.2.2.1.2.1. Manadas de cría:  
Pollitas de 1 día de vida: 15 muestras de sangre Mycoplasma gallisepticum y synoviae.  
14-18 semanas de vida: 15 muestras de sangre Mycoplasma gallisepticum y synoviae, influenza aviar y enfermedad de Newcastle.  
4.2.2.1.2.2. Manadas de producción:  
30 - 35 semanas de vida: 15 muestras de sangre Mycoplasma gallisepticum y synoviae y enfermedad de Newcastle.  
47 - 50 semanas de vida: 15 muestras de sangre Mycoplasma gallisepticum y synoviae, influenza aviar, enfermedad de Newcastle.  
En caso de que la explotación realice intercambios intracomunitarios los controles para Mycoplasma gallisepticum se realizaran cada tres meses.  
4.2.2.1.3. Pollos de engorde   
En las explotaciones situadas en los municipios (o parte de los mismos) recogidos en la Orden APA/2442/2006 y sus modificaciones en Orden APA/2556/2006 y Orden ARM/3301/2008 deberán recogerse, durante 2011, 15 sueros de animales mayores de 30 días para control de influenza aviar y enfermedad de Newcastle.  
4.2.2.2. Autocontroles a realizar en explotaciones de la especie Meleagridis gallopavo  
4.2.2.2.1. Reproductoras. En las explotaciones de selección y multiplicación, el control consistirá en las siguientes tomas de muestras y análisis:  
Manadas de reproductoras:  
25 - 28 semanas de vida:  
15 muestras de sangre para análisis de enfermedad de Newcastle, influenza aviar  
54 - 58 semanas de vida:  
15 muestras de sangre para análisis de enfermedad de Newcastle, influenza aviar  
4.2.2.2.2. Pavos de engorde:   
En las explotaciones situadas en los municipios (o parte de los mismos) recogidos en la Orden APA/2442/2006 y sus modificaciones en Orden APA/2556/2006 y Orden ARM/3301/2008 deberán recogerse, durante 2010, 15 sueros de animales mayores de 30 días para control de influenza aviar y enfermedad de Newcastle.  
4.2.2.2.3. Autocontroles a realizar en explotaciones de la especie patos:  
En las explotaciones situadas en los municipios (o parte de los mismos) recogidos en la Orden APA/2442/2006 y sus modificaciones en Orden APA/2556/2006 y Orden ARM/3301/2008 deberán recogerse, durante 2010, 15 sueros de animales mayores de 30 días para control de influenza aviar y enfermedad de Newcastle.  
4.2.2.2.4. Autocontroles a realizar en explotaciones de avestruces:   
En cada explotación deberá recogerse, al menos 5 muestras de sangre para analítica de enfermedad de Newcastle y Congo-Crimea   
4.2.2.2.5. Autocontroles a realizar en explotaciones de codornices de puesta:  
6 - 8 semanas de vida: tras la entrada de las codornices a la nave de puesta se recogerán 15 sueros para el control de influenza aviar y enfermedad de Newcastle  
20 - 28 semanas de vida: se recogerán 15 sueros para el control de influenza aviar y enfermedad de Newcastle.  
4.2.2.2.6. Explotaciones cinegéticas (galliformes, columbiformes y anseriformes):  
En estas explotaciones se tomarán muestras a los reproductores, en caso de no que la explotación no disponga de reproductores se realizará una vigilancia pasiva sobre los animales allí existentes.  
Las explotaciones situadas en los municipios (o parte de los mismos) recogidos en la Orden APA/2442/2006 y en la Orden APA/2556/2006 y Orden ARM/3301/2008: en las explotaciones con reproductores deberán recogerse 20 sueros de animales mayores de 30 días, al menos una vez en cada trimestre,   
Resto de explotaciones cinegéticas: en las explotaciones con reproductores deberán recogerse 20 sueros de animales mayores de 30 días, al menos una vez en cada semestre.  
5. Cunicultura  
5.1. Enfermedades objeto de actuación:   
Mixomatosis  
Enfermedad vírica hemorrágica  
Micosis  
Parasitosis.  
5.2. Actuaciones:  
5.2.1. Explotaciones no calificadas o calificadas X2 o H2:  
Mixomatosis: 2 vacunaciones al año a los reproductores.  
Enfermedad vírica hemorrágica: 1 vacunación anual a los reproductores.  
Parasitosis: una desparasitación anual.  
Micosis: informe semestral sobre la incidencia por el veterinario de explotación.  
5.2.2. Explotaciones calificadas como X3/H3:   
Mixomatosis y enfermedad vírica hemorrágica: chequeos serológicos anuales para detectar la enfermedad con una prevalencia del 5% y un nivel de confianza del 95%, con informe de ausencia de sintomatología, en el primer y tercer trimestre del año.  
Parasitosis: una desparasitación anual.  
Micosis: informe semestral del el veterinario de explotación sobre la incidencia.  
6. Apicultura  
6.1. Enfermedades objeto de actuación: varroosis y loque americana  
6.2. Actuaciones:  
6.2.1. Visita de vigilancia sanitaria, al menos anual en el asentamiento de mayor número de colmenas de la explotación, conforme a la normativa vigente para detección de loque americana y varroosis, y si es el caso otras patologías.  
6.2.2. Un tratamiento obligatorio frente a varroosis al año, con medicamentos veterinarios, que se podrá realizar desde el mes de septiembre hasta el día 15 de enero del año siguiente en las colmenas presentes en la Comunitat Valenciana.  
7. Acuicultura  
7.1. Enfermedades de peces, moluscos y crustáceos.   
7.2. Actuaciones:  
7.2.1. Selección representativa de los animales de acuicultura que estén moribundos o hayan muerto recientemente, deberá procederse a su examen clínico semestral, tanto externo como interno, para comprobar si se han producido cambios patológicos importantes en esos animales. Dicho examen habrá de atender especialmente a la detección de cualquier caso de infección por alguna de las enfermedades que se enumeran en el anexo IV, parte II, de la Directiva 2006/88/CE (enfermedades enumeradas).  
7.2.2. Si los resultados de ese examen hicieren sospechar la presencia de una de esas enfermedades, los animales de acuicultura de la explotación o de la zona de cría de moluscos deberán someterse a un análisis en laboratorio autorizado.  
8. Especies cinegéticas  
Será de aplicación el contenido del presente Plan Anual Zoosanitario en las equivalencias para las siguientes especies cinegéticas en régimen de cautividad o semicautividad con carácter previo al movimiento para vida y en todo caso en ubicaciones situadas a menos de un kilómetro de explotaciones de especies susceptibles de contagio.  
- Jabalies ganado porcino.  
- Conejos silvestres ganado cunícola.  
- Cérvidos ganado bovino carne.  
- Cápridos silvestres ganado caprino.  
- Ovidos silvestres ganado ovino.  
Para las explotaciones cinegéticas reconocidas será obligatorio el cumplimiento del presente Plan Anual Zoosanitario en las equivalencias del punto anterior.  
Segundo. Aprobar las siguientes condiciones para las pruebas diagnosticas, la toma de muestras y remisión con destino a la Unidad de Análisis de Sanidad Animal y laboratorios autorizados  
Los veterinarios responsables de la aplicación del Plan Anual Zoosanitario:  
- Elaborarán un calendario de toma de muestras o entrada de animales que permita conocer con antelación las actuaciones previstas en el Plan Anual Zoosanitario, por explotaciones y que deberá ser comunicado al Servicio Veterinario Oficial comarcal.  
- En sus actuaciones en las explotaciones ganaderas observarán las normas de bioseguridad necesarias.  
- Cumplimentarán en su totalidad la ficha de toma de muestras, haciendo uso de las etiquetas de código de barras que proporcione la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación cuando se destinen a la UASA, haciendo entrega de un ejemplar a cada uno de los destinatarios que se indican en cada una de las copias del impreso.  
- Comunicarán al Servicio Veterinario Oficial comarcal las dificultades o incidencias que hallen en el cumplimiento del Plan Anual Zoosanitario, en especial la ausencia de identificación individual en un plazo inferior a tres días  
- Se asegurarán de la identificación individual de aquellos animales en que sea preceptivo.  
- En el caso de ovino-caprino, de cada animal que se identifique, se indicará en la hoja de campo si se trata de una nueva identificación por reposición propia o ajena (anotando «RP» o «RA», según el caso) o de recrotalación por sustitución de un crotal deteriorado, en este caso debe anotarse «RC» e indicar el número de crotal que se ha sustituido. Cualquier otra identificación distinta de las anteriores deberá anotarse como «RX». Las hojas de campo se enviarán en un plazo no superior a 7 días a los Servicios Veterinarios Comarcales  
- En el caso de porcino, se indicará en la hoja de campo, para las reproductoras el número de parto identificación individual y para el cebo la edad en semanas y se enviarán en un plazo no superior a 7 días a los Servicios Veterinarios Comarcales.  
- En el caso de bovino, los veterinarios actuantes cotejarán los animales presentes en la base de datos oficial de ganado vacuno con los animales presentes en la explotación y se comunicará la diferencia a la Sección de Producción y Sanidad Animal de los servicios territoriales en el plazo máximo de 7 días y 3 días si se observaran irregularidades en la identificación. El Servicio Veterinario Oficial comarcal facilitará el listado actualizado de números de identificación individual por explotación extraído del RIIA.   
- Los veterinarios actuantes en las pruebas de intradermotuberculinización remitirán las hojas de campo en un plazo de no mayor de 7 días, y si hay animales positivos o sospechosos en un plazo no mayor de 3 días a la Sección de Producción y Sanidad Animal de los servicios territoriales. Los animales diagnosticados como positivos o sospechosos se marcarán mediante transpondedor electrónico en el espacio interescapular y se fotografiaran en formato digital. La fotografía comprenderá como mínimo la cabeza del animal positivo de manera que se puedan leer las marcas auriculares y, en su caso, una lateral donde se pueda apreciar la marca a fuego o cualquier otra particularidad que sea destacable en el animal. Los archivos de las fotografías se remitirán al Servicio Veterinario Oficial Comarcal por correo electrónico.  
- Identificarán mediante numeración cada uno de los tubos de sangrado, en el caso de diagnóstico individual.  
- Manejarán las muestras de forma que se produzca un desuerado correcto, en su caso.  
- Mantendrán las muestras en adecuadas condiciones de conservación.  
- Remitirán las muestras, manteniendo la cadena de frío, a la Unidad de Análisis de Sanidad Animal (UASA), en el caso de Valencia y a las direcciones territoriales en el caso de Castellón y Alicante, o a laboratorios autorizados por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación. En este último caso los laboratorios autorizados remitirán en fichero electrónico los resultados de los análisis para su carga en la aplicación UASA de la Unidad de Análisis de Sanidad Animal.  
- El tiempo de entrega a la Unidad de Análisis de Sanidad Animal o servicios territoriales (Castellón y Alicante), desde la toma de muestras, será de 2 días, ampliables a 4 si las condiciones de conservación son óptimas. La recepción de muestras de la Unidad de Análisis Animal controlará el periodo de tiempo transcurrido entre la toma de muestras y la entrada en la Unidad de Análisis Animal y comunicará al Servicio de Producción y Sanidad Animal las irregularidades observadas. Cuando la Unidad de Análisis de Sanidad Animal detecte un índice de hemólisis superior al 5% sin causa achacable al material de toma de muestra, podrá rechazar el envío, notificando este hecho con carácter inmediato al veterinario y a los servicios territoriales correspondientes.  
- Si en el proceso de extracción de muestras el veterinario actuante observase la presencia de animales con sintomatología clínica de enfermedad de declaración obligatoria, anotará el número de identificación del animal afectado y lo pondrá en conocimiento inmediato del Servicio Veterinario Oficial comarcal correspondiente.  
- En el caso de las muestras para diagnóstico de encefalopatías espongiforme transmisible que han de ser tomadas por los veterinarios de Agrupación de Defensa Sanitaria en la explotación, serán remitidas en recipientes estancos, en el plazo más breve posible a la Unidad de Análisis de Sanidad Animal, respetando la cadena de frío. La toma de muestras deberá seguir el protocolo establecido por el Plan de control de Encefalopatías Espongiforme Transmisibles y la muestra consistirá en el tronco encefálico incluyendo cerebelo, rechazándose en caso contrario.  
- La acreditación de la desinsectación deberá contener la siguiente información: identificación del responsable de la aplicación, producto usado, fecha aplicación y en su caso tiempo de espera.   
Tercero. Aprobar la remisión de información epidemiológica de la siguiente forma  
Los veterinarios responsables de la aplicación del Plan Anual Zoosanitario comunicarán, en los meses de enero, abril, julio y octubre, para cada una de las explotaciones, los datos de vacunaciones y actuaciones obligatorias para la especie, en formato de fichero informático, referidos al trimestre anterior. Los veterinarios que actúen en el marco de una o varias Agrupación de Defensa Sanitaria además de comunicar los números de registro de las explotaciones indicarán la Agrupación de Defensa Sanitaria de pertenencia de las mismas, en el caso de veterinarios de explotación al margen de Agrupación de Defensa Sanitaria sólo comunicarán el número de registro de la explotación. Los campos y formato en que se producirá esta comunicación son los que se indican en los anexos a esta resolución. En el caso de la especie apícola la comunicación se efectuará únicamente en el mes de octubre y hará referencia a los 12 meses anteriores para los ficheros de otras actuaciones PAZ y mortalidad. En el caso de explotaciones avícolas la información podrá gestionarse a través de la Asociación Avícola Valenciana y el Centro de Calidad y Alimentación Avícola a través del envío de ficheros electrónicos que contengan la información contenida en los anexos.  
La comunicación se efectuará mediante fichero adjunto a correo electrónico, enviado a la dirección , desde donde se enviará un mensaje de confirmación de la recepción del correo. Si el fichero está correcto se cargará en la base de datos REGA, y en caso contrario será rechazado. El fichero rechazado y el mensaje de error serán devueltos al veterinario emisor para que corrija el fichero y lo vuelva a enviar. Sólo el fichero correcto tendrá validez a efectos del cumplimiento de estas obligaciones.  
Se cumplimentaran todos los campos de los ficheros salvo para el caso de explotaciones que permanezcan sin censo durante un trimestre completo, en tal caso se indicará remitiendo un fichero de mortalidad donde se especificará además del numero de explotación el trimestre del que se trata con el primer día de cada trimestre como fecha ficticia (01.01.2011 para el primer trimestre, 01.04.2011 para el segundo, 01.07.2011 para el tercero y 01.10.2011 para el cuarto) y el código 999 como porcentaje de mortalidad para reconocerla como sin censo ese trimestre.  
La presente resolución no pone fin a la vía administrativa y contra la misma puede interponerse, en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente al de su notificación o publicación, recurso de alzada ante el secretario autonómico de Agricultura, Pesca y Alimentación, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
Valencia, 20 de diciembre de 2010.- La directora general de Producción Agraria: Laura Peñarroya Fabregat.  
Anexo I  
Descripción fichero vacunaciones realizadas según el PAZ  
El formato del fichero a enviar por los veterinarios responsables de su aplicación a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, con la información de las vacunaciones efectuadas se ajustará a la siguiente descripción.  
El fichero en formato CSV lo remitirán periódicamente, y el nombre del mismo deberá contener las letras VAC, el NIF del veterinario de explotación o el CIF de la ADS que comunica las vacunaciones, el número de trimestre y año de ejecución. Quedando el formato como sigue: VAC\_nif/cif\_xx\_xxxx.csv   
El fichero contendrá los siguientes campos, en cada línea, separados por punto y coma.  
1. Explotación [obligatorio]: el formato de la explotación consta de 14 posiciones que se estructuran como sigue:  
- Posiciones 1-2: corresponden al país (para España: ES)  
- Posiciones 3-4: código INE de provincia (ejemplo: 46)  
- Posiciones 5-7: código INE del municipio (ejemplo: 001)  
- Posiciones 8-14: número asignado a la explotación dentro del municipio.  
2. Especie [obligatorio]: según la tabla de códigos tabla SP del anexo IV.  
3. Categoría de animales vacunados [obligatorio]: codificada según la tabla CAT\_VAC del anexo.   
4. Enfermedad/vacuna [obligatorio]: codificada según la tabla de códigos ENF\_VAC del anexo IV.  
5. Fecha de la vacunación [obligatorio]: formato dd/mm/aaaa.  
6. Nº de animales vacunados [obligatorio]: número entero de animales vacunados en la de la categoría indicada.  
7. Tipo de vacuna [obligatorio]: codificado según la tabla TIPO\_VAC del anexo IV.   
8. Lote [obligatorio]: texto libre de un máximo de 14. Este campo no puede ser nulo.  
9. Marca comercial [Obligatorio]: codificada según la tabla MARCA\_VAC del anexo IV.   
Anexo II  
Descripción fichero otras actuaciones PAZ  
El formato del fichero a enviar por los veterinarios responsables de su aplicación a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, con la información de las tomas de muestras efectuadas, se ajustará a la siguiente descripción:  
El fichero en formato CSV, lo remitirán periódicamente, y el nombre del mismo deberá contener las letras PAZ, el NIF del veterinario de explotación o el CIF de la ADS comunica las actuaciones, el número de trimestre y año de ejecución. Quedando el formato como sigue: PAZ\_nif/cif\_xx\_xxxx.csv.  
El fichero contendrá los siguientes campos, en cada línea, separados por punto y coma.  
La primera línea debe incluir el NIF/CIF; nombre del veterinario responsable; nº telefono; e-mail; y fax, separados por punto y coma.   
A continuación las líneas de datos como siguen:  
1. Explotación [obligatorio]: el formato de la explotación consta de 14 posiciones que se estructuran como sigue:  
- Posiciones 1-2: corresponden al país (para España: ES)  
- Posiciones 3-4: código INE de provincia (ejemplo: 46)  
- Posiciones 5-7: código INE del municipio (ejemplo: 001)  
- Posiciones 8-14: número asignado a la explotación dentro del municipio.  
2. Especie [obligatorio]: según la tabla de códigos tabla SP del anexo IV.  
3. Fecha de la toma de muestras [obligatorio], formato dd/mm/aaaa.  
4. Tipo de animales muestreados [obligatorio], referente a los rangos establecidos en el PAZ, en el anexo IV tabla de códigos TIPO\_PAZ  
5. Tipo de muestra [obligatorio], según la tabla de códigos MUESTRA\_PAZ del anexo IV.   
6. Grupo de enfermedades [obligatorio], enfermedades para las que se toman las muestras, codificadas según la tabla de códigos ENF\_PAZ del anexo IV.  
7. Nº de animales muestreados [obligatorio], número entero con el total de animales muestreados de la categoría indicada.  
En el caso de avicultura de carne (pollos de engorde), la presentación de este fichero podrá sustituirse por la presentación trimestral de las hojas de manada ante el Servicio Veterinario Oficial de la Comarca.  
Anexo III  
Descripción fichero visitas PAZ y mortalidad  
El formato del fichero a enviar por los veterinarios responsables de su aplicación a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, con la información de las fechas de visita realizadas y el porcentaje de mortalidad global de la explotación desde la última visita, se ajustará a la siguiente descripción:  
El fichero en formato CSV, lo remitirán trimestralmente (a excepción de la apicultura que será anual), y el nombre del mismo deberá contener las letras MOR, el NIF del veterinario de explotación o el CIF de la ADS, el número de trimestre (dos dígitos) y año de ejecución (cuatro dígitos). Quedando el formato como sigue: MOR\_nif/cif\_xx\_xxxx.csv.  
El fichero contendrá los siguientes campos, en cada línea, separados por punto y coma.  
1. Explotación [obligatorio]: el formato de la explotación consta de 14 posiciones que se estructuran como sigue:  
- Posiciones 1-2: corresponden al país (para España: ES)  
- Posiciones 3-4: código INE de provincia (ejemplo: 46)  
- Posiciones 5-7: código INE del municipio (ejemplo: 001)  
- Posiciones 8-14: número asignado a la explotación dentro del municipio.  
2. Especie [obligatorio]: según la tabla de códigos tabla SP del anexo IV.  
3. Fecha de visita a la explotación [obligatorio]: formato dd/mm/aaaa  
4. Mortalidad [obligatorio]: campo numérico entero, expresado en porcentaje de animales muertos en la explotación respecto al censo total medio cada tres meses.  
En el caso de avicultura de carne pollos de engorde, la presentación de este fichero podrá sustituirse por la presentación trimestral de las hojas de manada ante el Servicio Veterinario Oficial de la Comarca.  
Anexo IV  
Tablas de codificación para ficheros de carga  
Tabla SP  
Cód. Especie Especie  
01 BOVIDOS  
02 CERDOS  
03 OVINO  
04 CAPRINO  
05 ÉQUIDOS  
06 GALLINAS  
07 PAVOS  
08 PINTADAS  
09 PATOS  
10 OCAS  
11 CODORNICES  
12 PALOMAS  
13 FAISANES  
14 PERDICES  
15 AVESTRUZ  
16 CONEJOS  
17 LIEBRES  
18 ABEJAS  
23 CIERVOS  
24 CORZOS  
25 GAMOS  
26 JABALIES  
62 CABRA MONTÉS  
80 ASNOS Y MULAS  
82 MUFLÓN  
Taula CAT\_VAC  
Tabla SP Acuicultura  
Cód. Especie Especie  
29 DORADA  
30 LUBINA  
31 RODABALLO  
32 SALMÓN  
33 TÚNIDOS  
34 ANGUILA  
35 TILAPIA  
36 CAMARÓN  
37 LANGOSTINO  
38 CANGREJO ROJO  
39 CANGREJO DE RIO  
40 TRUCHA  
41 TENCA  
42 ESTURIÓN  
43 CARPAS  
44 MEJILLÓN  
45 ALMEJAS  
46 OSTRAS  
47 BERBERECHO  
61 CORVINA  
83 LENGUADO  
84 COQUINA  
85 CHIRLA  
86 PULPO  
91 ABADEJO  
92 BESUGO  
Taula ENF\_VAC  
  
Taula TIPO\_VAC  
  
Taula MARCA\_VAC  
  
Taula TIPO\_PAZ  
  
Taula MUESTRA\_PAZ  
  
Taula ENF\_PAZ  
  
\* \* \* \* \*  
Tabla CAT\_VAC  
  
Tabla ENF\_VAC  
  
Tabla TIPO\_VAC  
  
Tabla MARCA\_VAC  
  
Tabla TIPO\_PAZ  
  
Tabla MUESTRA\_PAZ  
  
Tabla ENF\_PAZ  




Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML