Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9257, del 17-01-2022 (2021/12984)

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de legalització d'explotació ramadera de porcí intensiva de tipus mixt en el terme municipal de Forcall (Castelló). Expedient 76/2018/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9257

Data del DOGV
:   17-01-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/12984

CVE


Data del document
:   15-06-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Forcall](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de legalització d'explotació ramadera de porcí intensiva de tipus mixt en el terme municipal de Forcall (Castelló). Expedient 76/2018/AIA. [2021/12984]  
«Declaració d'impacte ambiental.  
Expedient: 76-2018-AIA.  
Títol: Legalització d'explotació ramadera de porcí intensiva de tipus mixt.  
Promotor: Masía Barberá, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Forcall (exp. núm. 17/2018).  
Localització: Partida riu Xiva. Parcel·les 130 i 132 del polígon 4 de Forcall. Castelló.  
  
Objecte i descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la legalització d'una explotació porcina en funcionament des de l'any 1975 situada en les parcel·les 130 i 132 del polígon 4 de Forcall.  
Segons la documentació tècnica aportada, l'explotació se situa en sòl no urbanitzable comú agrícola, ramader, cinegètic, sent compatible l'activitat amb el planejament urbanístic. Les parcel·les compten amb escomeses d'aigua potable i electricitat. Quant a la ubicació respecte a nuclis de població, l'explotació se situa a 2.400 m de Forcall i a 1.500 m de Villores, complint-se amb la normativa municipal i legal quant a separació d'explotacions porcines a nuclis de població.  
  
Es tracta d'una explotació porcina que compta amb dues modalitats productives: cria d'animals en cicle tancat, per la qual cosa totes les fases productives es realitzen en la mateixa explotació, i cria de garrins fins als 20 kg, moment en el qual els animals es destinen a altres granges que realitzen el cicle d'encebament. És el que es denomina una explotació de cicle mixt que té capacitat per a albergar:  
- 150 truges en cicle tancat, els garrins de les quals engreixen fins als 100 kg, moment en el qual els porcs es retiren de les naus.  
- 500 truges amb garrins fins a 20 kg, moment en el qual són enviats a altres explotacions.  
Per a la realització del cicle productiu, l'explotació compta amb 80 places per a truges de reposició (femelles de 20-100 kg) i sis verros. En la granja es realitzen de mitjana 2,5 cicles a l'any.  
Per a l'atenció dels animals, la granja disposa de 12 naus (cinc en la parcel·la 130 i set en la parcel·la 132). El percentatge d'ocupació en la parcel·la 130 és del 32 per cent i del 17 per cent en la parcel·la 132. Les construccions existents són les següents:  
Nau núm. 1: nau de dues altures. La planta baixa compta amb una superfície de 546 m² i la planta superior amb 292,80 m². En la planta baixa es troben les truges lactants i en la planta superior els garrins deslletats fins als 20 kg.  
Nau núm. 2: ocupada per boxs per a les truges de cobriment. Compta amb una superfície de 271,30 m².  
Nau 3: ocupada per boxs per a truges gestants. Té una superfície de 782,60 m².  
Nau 4: nau dedicada a mares lactants, amb una superfície de 237,60 m².  
Nau 5: nau per a garrins deslletats de 6 a 20 kg, de 180,7 m².  
Nau 6: parcs per a truges joves gestants, de 74 m².  
Nau 7: nau de porquets de 6 a 20 kg, de 273,40 m².  
Nau 8: nau per a porcs d'encebament de 20 a 100 kg, de 273,40 m².  
Nau 9: nau per a porcs d'engreix de 20 a 100 kg, de 1.099,60 m².  
Nau 10: nau per a porcs de 20 a 100 kg, de 282,80 m².  
Nau 11: nau per a porcs d'engreix de 20 a 100 kg, de 282,80 m².  
Nau 12: nau per a porquets deslletats de 6 a 20 kg, de 748 m².  
Totes les naus compten amb soleres de formigó i fossats de formigó impermeables, i en la documentació tècnica consten certificats d'impermeabilització.  
Per a la recollida de purins, l'explotació compta amb cinc basses amb una capacitat conjunta de 743,40 m³. En les naus existeix una capacitat d'emmagatzematge total de 3.243,44 m³ sent la capacitat total d'emmagatzematge de 3.986,84 m³.  
Dins de les naus els animals s'allotgen sobre reixes sota les quals discorren les basses de purins. Es calcula que anualment es generaran 5.936,71 m³ de purins. Donada la capacitat d'emmagatzematge, l'explotació serà capaç d'emmagatzemar durant un mínim de tres mesos els purins produïts, complint-se la recomanació del codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana. Els purins produïts contindran 18.342,91 kg de nitrogen (N) anuals que seran gestionats mitjançant la seua aplicació com a adob en parcel·les de cultiu. Es disposarà per a això d'una base territorial de 338,70 ha per a la gestió dels purins produïts en l'explotació. La quantitat de nitrogen en les parcel·les aportades, el cultiu principal de les quals és el cereal, no superarà els 70 kg N/ha i any complint així amb les recomanacions de l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana.  
  
L'explotació es proveeix de la xarxa d'aigua potable del municipi de Forcall, sent el consum previst de 15.406,81 m³/any per a consum dels animals i neteja de les naus.  
Les aigües pluvials de les cobertes de les naus es troben canalitzades per un col·lector enterrat fins a sengles aljubs, un per parcel·la, utilitzant-se per a les necessitats de l'explotació ramadera. Es calcula que s'utilitzen 2.938,58 m³/any procedent de les pluvials que evitarà el consum d'aigua de la xarxa de Forcall. En l'explotació, a més, es consumirà 1.803 t/any de pinso a l'any i energia elèctrica.  
  
Tramitació administrativa  
El 7 d'agost de 2018 es rep en aquest òrgan la documentació tècnica i ambiental del projecte d'explotació porcina d'engreix a l'efecte d'iniciar la seua tramitació ambiental. L'inici del procediment substantiu i ambiental va tindre lloc amb anterioritat a l'entrada en vigor de la modificació de l'article 9 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, per la Llei 9/2018, de 5 de desembre.  
  
Segons certificat emés per l'Ajuntament de Forcall, la informació pública es va realitzar mitjançant inserció d'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 27 de febrer de 2018, en el tauler d'anuncis i en la web municipal.  
Durant el període d'informació pública, únicament es van rebre observacions de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre respecte a les possibles autoritzacions que podria requerir l'activitat en l'àmbit de les seues competències.  
L'Ajuntament de Forcall, així mateix, va consultar amb les administracions publiques afectades següents:  
- Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló (competències en matèria forestal, vies pecuàries i espais naturals protegits).  
- Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, competent en patrimoni cultural.  
- Confederació Hidrogràfica de l'Ebre  
- Servei Territorial de Castelló de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, competent en urbanisme.  
El 14 de novembre de 2018, l'òrgan ambiental sol·licita informe tècnic a la Direcció Territorial de Castelló.  
El 20 d'agost de 2019, superat àmpliament el termini per a l'emissió d'informe, es decideix prosseguir amb l'expedient i se sol·licita al promotor l'ampliació del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental i a l'Ajuntament de Forcall l'esmena del tràmit d'informació pública.  
El 22 de juliol de 2020 s'adverteix de caducitat al promotor del projecte.  
Mitjançant remissions de 5 i 7 d'agost de 2020 es rep en l'òrgan ambiental la documentació sol·licitada, sent aquesta d'acord amb el que se sol·licita.  
  
Afeccions. Informes dels òrgans afectats  
Durant el període d'informació pública es van rebre els informes següents:  
- La granja se situa en zona de policia de llit del riu Xiva. El 19 de gener de 2016, la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre emet resolució de la qual s'extrau el següent:  
«[...] segons els plans aportats, la nau més pròxima al llit, identificada com a núm. 11, se situa a una distància d'aquest d'aproximadament d'1,5 m, quedant la resta de naus situades respectant la zona de servitud de 5 m.  
[?] es comprova que les parcel·les objecte d'informe, 130 i 132 del polígon 4, es localitzen en zona de policia del marge esquerre del riu Xiva, a una distància del llit de més de 50 m, la primera, i confrontant amb aquest, la segona.  
Es comprova, així mateix, que la parcel·la 132 se situa sobreelevada respecte al marge contrari (dreta) entre 4 i 5 m.  
[?] Donada la distància a la qual se situen la parcel·la 130 del llit i la sobreelevació de la parcel·la 132 respecte al llit i el marge contrari, es considera que no són de preveure afeccions significatives al domini públic hidràulic, als corrents en règim d'avingudes ni a tercers derivades de la seua execució i, si bé la nau núm. 11 de la parcel·la 132 no respecta la zona de servitud definida en els articles 6 i 7 del reglament del domini públic hidràulic aprovat per Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, aquesta no impedeix les funcions establides per a aquesta franja ni l'accés al llit (ja que existeix un important desnivell).»  
  
La resolució finalitza establint les condicions particulars que ha de complir la legalització: prohibició d'abocament d'aigües residuals procedents del bestiar a llits, canal de reg, desguassos, xarxes de sanejament i també la infiltració al terreny, les basses que contenen el purí hauran d'estar perfectament impermeabilitzades, la gestió dels fems generats no hauran de presentar problemes d'infiltració de nitrats havent de realitzar-se de manera que s'evite qualsevol afecció a les aigües superficials i subterrànies.  
Les condicions generals de la resolució són: la legalització es concedeix en precari i amb obligació d'eliminar totalment o parcialment les obres i deixant el llit i els seus marges en la seua primitiva situació quan l'Administració ho ordene per causa justificada, al llarg del llit haurà de quedar apta i practicable la servitud de pas de 5 m, evitant la instal·lació de tancats, dipòsits de materials en aquesta franja, entre altres.  
  
- L'explotació es troba pròxima al LIC del riu Bergantes. Part de les parcel·les utilitzades per a l'aplicació de purins es troben, així mateix, en l'àmbit d'espais naturals protegit Xarxa Natura 2000.  
  
El 16 de març de 2020, la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental emet resolució de la qual s'extrau el següent:  
«1. El projecte consisteix en la legalització d'una explotació de porcí intensiu construïda en 1975 en el terme municipal de Forcall, concretament en el polígon 4, parcel·les 130 i 132. L'explotació està enclavada fora de l'àmbit territorial de la Xarxa Natura 2000.  
2. Segons la memòria refosa de la llicència ambiental de la granja aportada en la sol·licitud, l'explotació ramadera disposa de 338,70 ha de sòls llaurables i cultivables, per a l'aplicació dels purins. Part d'aquestes terres es troben en espais de la Xarxa Natura 2000. No obstant això, aquesta activitat està fora de l'àmbit material (d'aplicació del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000).  
  
3. Quant a espècies considerades com a prioritàries en el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (http://bdb.cma.gva.es) i considerant que les parcel·les del projecte estan localitzades en la quadrícula d'1x1 km (30TYL3705), s'ha reportat la presència de les espècies: cranc de riu (Austropotamobius pallipes), àguila marcenca (Circaetus gallicus), llúdria (Lutra lutra), àguila real (Aquila chrysaetos).  
Considerant que la construcció i l'activitat és antiga, no es preveu que la seua legalització puga afectar els exemplars de les esmentades espècies.  
4. Quant als hàbitats d'interés comunitari, consultat el visor cartogràfic de la Generalitat a escala 1.50.000 es comprova que no hi ha hàbitats de l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig.  
Per tot això, aquest servei considera que el projecte de legalització de l'activitat de cria intensiva de bestiar porcí, parcel·la 130 i 132 del polígon núm. 4 del Forcall, no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
En conseqüència, i d'acord amb el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, es considera que el projecte de legalització de l'activitat de cria intensiva de bestiar porcí, parcel·la 130 i 132 del polígon núm. 4 del Forcall, no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.»  
- Part de les parcel·les on se situa la granja està situada en zona amb el risc d'inundació segons la cartografia del Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana.  
  
El 3 de juliol de 2020, el Servei d'Ordenació del Territori va emetre informe. Després d'indicar que per a l'elaboració de l'informe s'ha utilitzat la cartografia del PATRICOVA i la del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, exposa el següent:  
La cartografia del PATRICOVA indica que existeix perillositat geomorfològica en la zona N de l'àmbit d'actuació, derivada de tàlvegs i barrancs de fons pla que no incideix directament sobre l'explotació ramadera que s'avalua.  
La cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables no té estudiat el riu de Xiva al seu pas al N de l'àmbit d'actuació.  
La parcel·la 132 se situa en el marge esquerre, es troba sobreelevada, entre 4 i 5 metres, respecte al jaç del llit, per la qual cosa s'indica que no són previsibles afeccions significatives pel règim de corrents de les avingudes ni que les instal·lacions puguen tindre efectes sobre aquestes que deriven en afeccions a tercers.  
Per tot el que s'ha exposat, el «Projecte refós per a llicència ambiental d'explotació ramadera de porcí intensiva a Forcall (Castelló)» no es troba afectat per risc d'inundació, i caldrà executar un mur de formigó perimetral en la zona N amb perillositat geomorfològica on se situa una de les naus de l'explotació, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana.  
  
- A l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, informe favorable vinculant de 28 de març de 2019, de la Direcció de Cultura i Patrimoni, al no existir afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
  
La documentació tècnica conté  
- Certificat de compatibilitat urbanística de 8 de febrer de 2018, en el qual s'indica que les parcel·les ocupades per l'activitat estan en sòl no urbanitzable comú, agrícola ramader. Segons l'article 213 de les normes urbanístiques, l'activitat és autoritzable i haurà de quedar, segons l'article 197 de la LOTUP, el 50 per cent de la parcel·la lliure d'edificació i en el seu estat natural, fet que queda acreditat en la memòria presentada.  
  
- Certificat de subministrament d'aigua de l'Ajuntament de Forcall en el qual s'indique que el proveïment d'aigua potable de la granja és de subministrament municipal i és facilitada a través de la xarxa domèstica per a fins agrícoles i ramaders.  
- Certificat de subministrament elèctric.  
- Informe de 17 de setembre de 2018, en matèria del sòl no urbanitzable, de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, del qual s'extrau el següent:  
«[...] L'explotació estava inscrita en la llista d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa és anterior a l'entrada en vigor del REGA instaurat per la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. Sobre la base de la sol·licitud formulada, l'explotació té, en la ubicació ressenyada, unes instal·lacions amb una capacitat per a 650 reproductores i consta de 12 construccions amb superfície total construïda d'uns 5.155,40 m² sent el seu ús per a allotjament dels animals (5.155,40 m² de superfície construïda en planta baixa més 298,80 m² en la planta primera de la nau ressenyada amb núm. 1 [...] i, a més, 168,80 m² de superfície ocupada per quatre fosses de purins). L'explotació es classifica com a producció de tipus mixt, i grup tercer, 403 UGM, d'acord amb l'article 3 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, del Ministeri de Presidència, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
A la vista del Reial decret 324/2000, de 3 de març, la ubicació presenta aquestes característiques:  
Distància a explotació porcina més pròxima: inferior a 1.000 m, i distància a nucli urbà: superior a 1.000 m.  
Segons el que s'estableix en l'article 5.2, apartat A.1.a del Reial decret 324/2000, de 3 de març, sobre ordenació d'explotacions porcines, la ubicació sol·licitada no compleix els requisits quant a distàncies mínimes a altres explotacions porcines. No obstant això, pot autoritzar-se la legalització sol·licitada, ja que l'explotació és anterior a la normativa de distàncies de seguretat sanitària del Reial decret 324/2000, de 3 de març, sobre ordenació d'explotacions porcines.»  
L'informe continua indicant que l'explotació haurà de complir les condicions que per a les explotacions porcines indica l'article 5 del Reial decret 324/2000, de 3 de març.  
I finalitza exposant:  
«Que els usos, activitats i aprofitaments per als quals se sol·licita l'informe estan vinculats amb l'activitat agrària de l'explotació, són adequats i precisos per a l'activitat i, segons informa l'Ajuntament, estan situats sobre sòl no urbanitzable.»  
- Certificat de 16 de desembre de 2019, d'estanquitat i impermeabilitat de les basses i fossats de purins signat per tècnic competent.  
- Contracte de gestió de residus ramaders (infecciosos, químics, recipients a pressió, perillosos) amb gestor autoritzat.  
- Sol·licitud d'adhesió a l'Associació d'Usuaris de Casetes per a la retirada dels animals morts de la seua explotació mitjançant el sistema de ?casetes- en la caseta situada a Forcall.  
- Autoritzacions d'abonat amb purins pels propietaris de les parcel·les complint el codi valencià de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals  
La granja està situada en la vall del llit del riu Xiva. Els vessants nord i sud de la finca limiten amb zona forestal ocupades per boscos de pins. Els vents dominants es corresponen amb els eixos NW-SE d'octubre-abril els vents bufen del quart quadrant (W-N) i del mes de maig a setembre del segon quadrant (E-S) encara que a l'estiu predominen els dies de calma.  
1. Identificació i valoració d'impactes. Segons els factors ambientals afectats, s'identifiquen els següents:  
- Atmosfera: En l'explotació s'emetran gasos com NH3, H2S i els COV que són els que contribueixen a la generació de males olors. El bestiar porcí produeix principalment emissions de CH4. En el maneig del fem es generen emissions que són especialment importants en el cas del maneig de dejeccions líquides. També es produeix en la granja N2O en l'emmagatzematge del fem. Les emissions es veuen afavorides per la ventilació. En la descomposició de la matèria orgànica es produeixen importants emissions d'NH3 per descomposició de la urea. El grau de ventilació del fem influeix en les emissions.  
  
- Soroll: en les explotacions porcines el soroll es produeix en les operacions de càrrega i descàrrega de bestiar.  
- Residus: en les explotacions porcines es produeixen materials residuals que han de gestionar-se conforme a la seua categorització legal. Es tracta de residus zoosanitaris, cadàvers i altres subproductes animals.  
- Sòl: es produirà un segellament del sòl amb disminució de la superfície de recàrrega d'aqüífers i disminució de la superfície de terra fèrtil en la superfície ocupada per les naus.  
L'aplicació dels purins pot produir contaminació de sòls a causa dels metalls pesants com el coure (Cu) i zinc (Zn), derivats de les dietes. Entre els possibles efectes dels metalls pesants sobre el sòl es troben els danys sobre els microorganismes d'aquest, alterant els processos naturals en què intervenen, i sobre les plantes.  
- Aigua: en l'aplicació de purins com a abonament, el procés de nitrificació de l'NH3 genera nitrats que presenten gran mobilitat en el sòl, arribant als aqüífers i fonts superficials d'aigua i provocant la seua eutrofització.  
En l'emmagatzematge de purins en basses i fossats poden donar-se fuites i abocaments ocasionant contaminació d'aigües.  
- Paisatge: Atés que la zona d'implantació de l'explotació ramadera és d'utilització agrària i ramadera (sòl no urbanitzable comú d'ús agrari i ramader), i tenint en compte l'escassa altura de les edificacions ramaderes, i també la situació de la granja en la part baixa de la vall entre vessants boscosos que l'oculten a les vistes, els efectes sobre el paisatge natural queden molt disminuïts. La granja estarà envoltada del bosc baix circumdant als terrenys de cultiu on s'implanta.  
- Economia: l'explotació ramadera repercuteix positivament en l'agricultura, ja que afavoreix el cultiu de les terres per a la producció de pinsos. La producció de garrins contribueix a l'activitat econòmica de les granges d'engreix.  
- Cultura: les explotacions ramaderes contribueixen a la conservació de les tradicions i cultura del món rural.  
- Espais naturals protegits: la granja se situa fora de l'àmbit d'espais naturals protegits inclosos els espais de la Xarxa Natura 2000. No obstant això, la gestió de purins es realitzarà en l'àmbit dels espais protegits següents:  
Província de Castelló:  
- LIC del riu Bergantes  
- LIC de l'Alt Maestrat  
- ZEPA de l'Alt Maestrat  
- LIC de la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana  
Província de Terol:  
- ZEPA del riu Guadalop  
2. Establiment de mesures protectores i correctores:  
Es duen a terme les següents:  
- Olors: la granja està situada en una vall amb orientació coincident a la dels vents dominants el que permet la dispersió d'olors abans d'arribar a zona urbana. En les fosses de purins existeix un nivell constant d'aigua que impedeix reaccions aeròbies i disminuint així les males olors. En les naus es realitzaran neteges amb aigua a pressió el que contribueix a la disminució de l'emissió d'olors.  
- Residus i subproductes (contaminació): per a evitar contaminació de sòls i aigües els residus procedents de tractaments veterinaris i altres residus perillosos s'emmagatzemen en contenidors homologats i hermètics i són retirats per gestor amb el qual s'ha subscrit contracte de recollida.  
Els cadàvers dels animals són dipositats en contenidors estancs i tancats i amb capacitat proporcional a la freqüència de recollida. La gestió es realitza a través del sistema de recollida de les casetes.  
  
S'actuarà preventivament en el maneig de l'alimentació, beguda dels animals i neteja de la granja per a disminuir tant la quantitat de purí generat com la seua càrrega contaminant.  
Per a disminuir el volum d'aigua consumida, la granja compta amb abeuradors tipus cassoleta que redueixen en un 20 per cent el volum de purí generat i sistemes de pressió per a reduir el volum d'aigua emprat en la neteja de les naus.  
La utilització de pinsos adaptats als animals segons l'edat i les condicions disminueix de manera efectiva el contingut en nitrogen i fòsfor dels purins.  
Per a evitar contaminació en l'aplicació dels purins, la seua aplicació es realitzarà d'acord amb el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
Un aspecte fonamental és tindre una bona capacitat d'emmagatzematge. En l'explotació aquesta capacitat és de huit mesos, i això permet programar adequadament la gestió dels purins.  
Per a previndre contaminació en l'emmagatzematge, els fossats es troben impermeabilitzats. Per a evitar desbordaments en basses, es cobriran amb un tendal impermeable.  
L'aplicació de purins es realitzarà en camps de cereal i farratgeres des dels mesos de setembre a abril respectant les èpoques en què segons el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana no ha d'aplicar-se purí al sòl.  
Per a la gestió dels 18.342,91 kg de nitrogen anuals continguts en els purins, aporta 338,70 ha com a base territorial de l'explotació. En el càlcul de superfície necessària per a gestionar els purins s'ha tingut en compte que un 5 per cent de la superfície aportada romandrà en guaret, pel que s'ha aportat superfície suficient per a cobrir aquesta eventualitat. S'ha estudiat, així mateix, en la documentació tècnica la capacitat d'emmagatzematge del purí respecte al pla de gestió dissenyat, i resulta adequada i suficient la capacitat existent.  
Els municipis on s'utilitzarà el purí seran:  
Província de Castelló: Portell de Morell, La Mata, Morella, Olocau del Rey, Ares del Maestrat, Castellfort, Forcall, Villores, Todolella.  
Província de Terol: La Cuba, Bordó, Castellot, Tronxó.  
El propietari de la granja realitzarà la distribució del purí amb tines amb aplicador-injector de purí.  
- Espais naturals protegits (Xarxa Natura 2000): l'explotació limita amb el riu Xiva que és afluent del Bergantes. El LIC del riu Bergantes es troba pròxim a l'explotació ramadera. Les mesures preventives proposades per a evitar impactes sobre el LIC són les establides amb caràcter general per al conjunt de l'explotació.  
- Aigües: l'aplicació de part dels purins es realitzarà en zona vulnerables a la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries. Els termes municipals afectats són: Forcall, la Mata, Olocau del Rey, Todolella i La Cuba.  
En aquests municipis haurà de complir-se amb el programa d'actuació en zones vulnerables establit en el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana quant al registre de la fertilització nitrogenada, èpoques i dosis d'aplicació i capacitat de les basses de purins per a evitar desbordaments, entre altres.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
Té com a objectiu vigilar el compliment de les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental i està basat en els controls següents:  
- Revisió periòdica de basses i fossats de purins.  
- Control del consum d'aigua. Correcció immediata de fuites.  
- Control de la correcta aplicació de purins i redacció d'un pla anual.  
4. Consideracions de l'òrgan ambiental.  
Enquadrament de l'activitat.  
Segons anàlisi realitzada en la documentació tècnica, l'activitat és un supòsit subjecte a llicència ambiental segons l'annex II de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, al no aconseguir els paràmetres de l'annex I de l'esmentada llei.  
No obstant això, al ser una explotació mixta de difícil enquadrament en els annexos de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, l'11 de desembre de 2020 i amb caràcter previ al pronunciament ambiental, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va sol·licitar informe al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, sense que fins hui s'haja rebut cap resposta.  
Consultats els annexos de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, i considerada l'equivalència establida entre truges reproductores i truges en cicle tancat establida en l'annex II, l'explotació pot enquadrar-se en l'annex II, per la qual cosa l'instrument ambiental a aplicar seria la llicència ambiental i l'òrgan substantiu ambiental, l'Ajuntament de Forcall.  
En qualsevol cas i respecte al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en l'explotació s'encebaran més de 800 porcs pel que es tracta d'un supòsit ordinari d'avaluació d'impacte ambiental segons l'annex I, apartat 1.h, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa es prossegueix amb l'anàlisi tècnica de l'expedient perquè la resolució que s'emeta és vàlida qualsevol que siga l'instrument d'intervenció ambiental a aplicar.  
L'aspecte més rellevant de la legalització pretesa és la ubicació de la granja i la gestió de purins.  
La proposta de gestió de purins en general ha respectat els criteris ambientals del codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana. No obstant això, revisades les parcel·les aportades es detecta que en el terme municipal de Forcall hi ha cert nombre de parcel·les situades en zona vulnerable a la contaminació per nitrats d'aigües subterrànies i vulnerable a la contaminació d'aqüífers i a més en l'àmbit del LIC del riu Bergantes. Algunes de les parcel·les estan situades a menys de 200 m del llit i altres a menys de 50 m incomplint el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
Aquesta conjunció de factors determina l'existència de risc de contaminació de les aigües del Bergantes i les subterrànies lligades a aquest curs d'aigua. A causa de l'elevat valor ambiental que presenta el Bergantes en el seu pas per la Comunitat Valenciana i l'elevat risc que suposaria l'abonat amb purins en les parcel·les del LIC, per l'elevada mobilitat del nitrogen en ells contingut, es considera que han d'augmentar-se les mesures de protecció en la zona. Per això, l'aplicació de purins no es considera la tècnica més correcta d'abonat de parcel·les agrícoles en aquesta zona pel que han d'eliminar-se del pla de gestió totes les parcel·les situades en el LIC del riu Bergantes. És a dir, una superfície d'11,55 ha. Pel fet que el promotor ha aportat més superfície de la necessària per a la gestió del purí, no es necessitarà aportar més parcel·les com a base territorial de l'explotació.  
Quant a la ubicació de les naus en les parcel·les, presenta una certa problemàtica la nau 11 i la bassa de purí núm. 5, situades teòricament en zona de servitud i a més en zona amb perillositat d'inundació de nivell 6 (geomorfològica) i envolupant de perillositat d'inundació.  
  
Així mateix, segons planejament urbanístic de Forcall, la nau 11, part de la bassa de purins 5 i part de la nau 12 estan en sòl rural protegit de llits, sent aplicable en aquesta zona el que es disposa en la legislació sectorial en matèria d'aigües.  
A causa de l'absència d'afitament del llit, la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre ha donat la seua conformitat a la nau núm. 11 en precari quedant a costa de l'afitament del llit la seua permanència en l'actual ubicació. No obstant això, les zones de protecció dels llits són figures legals en la legislació sectorial en matèria d'aigües però també posseeixen un component ambiental en preservar així els marges dels llits de qualsevol activitat que disminuïsca el paper d'aquests com a corredors ecològics i com a zones on les crescudes del curs d'aigua poden produir-se amb normalitat recarregant així aqüífers.  
A causa de la proximitat del llit de la nau 11 i també de la bassa de purins 5, qualsevol incident en ambdues estructures comportaria la directa contaminació del llit del riu Xiva en una àrea amb valors ambientals per la proximitat del Bergantes, del qual el riu Xiva forma part de la seua xarxa. Com s'ha indicat, aquestes estructures limiten la funció del llit com a corredor ecològic i zona susceptible d'inundar-se.  
La nau 12 no presenta la mateixa problemàtica al no estar afectada per zona inundable i estar una mica més allunyada del llit. La resta de naus, sobretot les situades en la parcel·la 130, no presenten aquesta problemàtica.  
D'altra banda, la necessitat de construir un mur com a mesura preventiva per a evitar l'afecció per possibles inundacions, suposaria un menyscapte del funcionament del llit com a corredor ecològic donada l'escassa distància en línia recta de la nau amb el jaç del llit, afectant així mateix el paisatge de ribera, per la qual cosa és una mesura que ha d'evitar-se o disminuir-se en la mesura que siga possible.  
Per a finalitzar aquest apartat, ha d'indicar-se que donada la complexitat ambiental de la zona on s'assenta la granja i en major mesura la conformació de les parcel·les (entre zona forestal i llit), no es considera viable el trasllat de les estructures indicades, per la qual cosa hauran d'eliminar-se, disminuint-se proporcionalment l'activitat a realitzar.  
Finalment i atesa la ubicació de la granja, hauran d'establir-se mesures generals de prevenció d'incendis forestals.  
Com a conclusió, la proposta efectuada pot ser considerada ambientalment viable amb l'excepció indicada, sempre que es complisquen les mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental i les d'aquesta resolució.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I, apartat 1.h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1.a del capítol II del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de legalització d'explotació porcina de tipus mixt en les parcel·les 130 i 132 del polígon 4 de Forcall (Castelló) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que hi ha en l'expedient i de conformitat amb els condicionants següents:  
1. Haurà de cessar la producció en la nau 11 i l'emmagatzematge de purins en la bassa 5, segons croquis que s'adjunta en l'annex I. Les instal·lacions hauran de desmantellar-se i s'haurà de restaurar la zona afectada. L'activitat productiva haurà de disminuir-se en igual proporció. La resolució per la qual s'autoritze l'activitat recollirà les obligacions recollides en aquest apartat.  
2. Aquesta declaració d'impacte ambiental serà vàlida independentment del règim d'intervenció ambiental que s'aplique a l'activitat.  
  
3. Pla de gestió de purins.  
a) S'eliminaran del pla de gestió de purins les parcel·les situades en el LIC del riu Bergantes (parcel·les dels polígons 2 i 4 de Forcall) segons s'ha exposat en l'apartat de «Consideracions de l'òrgan ambiental».  
b) Es compliran amb les limitacions legals o ambientals establides pel govern d'Aragó en relació amb la gestió dels purins de la granja en diversos termes municipals de la província de Terol.  
c) En qualsevol cas, s'evitarà l'afecció a vegetació o hàbitats naturals en l'aplicació dels purins per mitjà de pràctiques acurades com ara evitar apropar-se en excés amb la tina a aquestes zones naturals.  
  
d) El pla de gestió de purins recollirà els canvis en cultius i parcel·les que es produïsquen, afegint els permisos dels propietaris que s'incorporen i eliminant els d'aquells propietaris que es retiren. Aquests canvis hauran de posar-se a la disposició de l'òrgan substantiu.  
4. Prevenció de la contaminació.  
a) Amb caràcter general, les basses de purins hauran de deixar un resguard, almenys, de 30 cm per a evitar desbordaments.  
b) Amb la finalitat de vigilar l'aparició de lixiviats en les naus a causa de l'emmagatzematge de purins, les zones pròximes als paraments de les naus s'esbrossaran i les parets es pintaran, i tot el conjunt de l'explotació haurà de quedar en les degudes condicions per a poder realitzar una correcta vigilància.  
c) No podran emmagatzemar-se residus en l'exterior de les naus, sinó que seran emmagatzemats en llocs i recipients adequats prèviament a la seua gestió.  
5. El programa de vigilància ambiental inclourà la vigilància de tots aquells punts on puga existir un risc de contaminació de les aigües, especialment dels següents:  
- Pluvials: vigilància de la seua correcta evacuació cada vegada que ocórrega un episodi rellevant de pluges, establint les oportunes mesures correctores en cas que es detecte la seua entrada en les naus.  
- Fossats i basses de purins: examen mensual i després del seu buidatge, revisió d'estanquitat i correcció immediata de qualsevol desperfecte. Vigilància del compliment dels 30 cm de resguard.  
- Explotació en general: vigilància de les matèries i materials que s'utilitzen en l'explotació de manera que no queden emmagatzemats a l'aire lliure aquells que per les seues característiques poden contaminar les aigües.  
Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents  
6. A causa de la proximitat amb zona forestal, haurà de presentar-se davant l'òrgan forestal un pla d'autoprotecció enfront d'incendis forestals i es recorda que la granja es troba subjecta a les limitacions i mesures preventives que es deriven d'això.  
7. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i també en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 15 de juny de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
  
  
ANNEX I



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9257, del 17-01-2022 (2021/12984)

RESOLUCIÓN de 15 de junio de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de legalización de explotación ganadera de porcino intensiva de tipo mixto en el término municipal de Forcall (Castellón). Expediente número 76/2018/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9257

Fecha DOGV
:   17-01-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/12984

CVE


Fecha del documento
:   15-06-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Forcall](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de junio de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de legalización de explotación ganadera de porcino intensiva de tipo mixto en el término municipal de Forcall (Castellón). Expediente número 76/2018/AIA. [2021/12984]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 76-2018-AIA.  
Título: Legalización de explotación ganadera de porcino intensiva de tipo mixto.  
Promotor: Masía Barberá, SL.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Forcall (Exp. nº17/2018).  
Localización: Partida Río Chiva. Parcelas 130 y 132 del polígono 4 de Forcall. Castellón.  
  
Objeto y descripción del proyecto.  
El objeto del proyecto es la legalización de una explotación porcina en funcionamiento desde el año 1975 situada en las parcelas 130 y 132 del polígono 4 de Forcall.  
Según la documentación técnica aportada, la explotación se ubica en suelo no urbanizable común agrícola, ganadero, cinegético siendo compatible la actividad con el planeamiento urbanístico. Las parcelas cuentan con acometidas de agua potable y electricidad. En cuanto a la ubicación respecto a núcleos de población, la explotación se sitúa a 2.400 m de Forcall y a 1.500 m de Villores cumpliéndose con la normativa municipal y legal en cuanto a separación de explotaciones porcinas a núcleos de población.  
Se trata de una explotación porcina que cuenta con dos modalidades productivas: Cría de animales en ciclo cerrado por lo que todas las fases productivas se realizan en la propia explotación y cría de lechones hasta los 20 kg, momento en el cual los animales se destinan a otras granjas que realizan el ciclo de cebado. Es lo que se denomina una explotación de ciclo mixto que tiene capacidad para albergar:  
- 150 cerdas en ciclo cerrado cuyos lechones engordan hasta los 100 kg, momento en el cual los cerdos se retiran de las naves.  
- 500 cerdas con lechones hasta 20 kg, momento en el cual son enviados a otras explotaciones.  
Para la realización del ciclo productivo la explotación cuenta con 80 plazas para cerdas de reposición (hembras de 20-100 kg) y 6 verracos. En la granja se realizan de media 2,5 ciclos al año.  
Para el cuidado de los animales la granja dispone de 12 naves (5 en la parcela 130 y 7 en la parcela 132). El porcentaje de ocupación en la parcela 130 es del 32 % y del 17 % en la parcela 132. Las construcciones existentes son las siguientes:  
Nave núm. 1: Nave de dos alturas. La planta baja cuenta con 546 m² y la planta superior con 292,80 m². En la planta baja se encuentran las cerdas lactantes y en la planta superior los lechones destetados hasta los 20 Kg.  
Nave núm. 2: Ocupada por boxes para las cerdas de cubrición. Cuenta con una superficie de 271,30 m².  
Nave 3: Ocupada por boxes para cerdas gestantes. Tiene una superficie de 782,60 m².  
Nave 4: Nave dedicada a madres lactantes con una superficie de 237,60 m².  
Nave 5: Nave para lechones destetados de 6 a 20 Kg de 180,7 m².  
Nave 6: Parques para cerdas jóvenes gestantes de 74 m².  
Nave 7: Nave de cochinillos de 6 a 20 Kg de 273,40 m².  
Nave 8: Nave para cerdos de cebo de 20 a 100 Kg de 273,40 m².  
Nave 9: Nave para cerdos de cebo de 20 a 100 Kg de 1.099,60 m².  
Nave 10: Nave para cerdos de 20 a 100 Kg de 282,80 m².  
Nave 11: Nave para cerdos de cebo de 20 a 100 Kg de 282,80 m².  
Nave 12: Nave para cochinillos destetados de 6 a 20 Kg de 748 m².  
Todas las naves cuentan con soleras de hormigón y fosos de hormigón impermeables constando en la documentación técnica certificados de impermeabilización.  
Para la recogida de purines la explotación cuenta con 5 balsas con una capacidad conjunta de 743,40 m³. En las naves existe una capacidad de almacenamiento total de 3.243,44 m³ siendo la capacidad total de almacenamiento de 3.986,84 m³.  
Dentro de las naves los animales se alojan sobre «slats» bajo los cuales discurren las balsas de purines. Se calcula que anualmente se generarán 5.936,71 m³ de purines. Dada la capacidad de almacenamiento, la explotación será capaz de almacenar durante un mínimo de 3 meses los purines producidos, cumpliéndose la recomendación del código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana. Los purines producidos contendrán 18.342,91 Kg de nitrógeno (N) anuales que serán gestionados mediante su aplicación como abono en parcelas de cultivo. Se dispondrá para ello de una base territorial de 338,70 ha para la gestión de los purines producidos en la explotación. La cantidad de nitrógeno en las parcelas aportadas, cuyo cultivo principal es el cereal, no superará los 70 kg N/ha y año cumpliendo así con las recomendaciones de la Orden 10/2018, de 27 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, sobre la utilización de materias fertilizantes nitrogenadas en las explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana.  
La explotación se abastece de la red de agua potable del municipio de Forcall siendo el consumo previsto de 15.406,81 m³/año para consumo de los animales y limpieza de las naves.  
Las aguas pluviales de las cubiertas de las naves se hallan canalizadas por un colector enterrado hasta sendos aljibes, uno por parcela, utilizándose para las necesidades de la explotación ganadera. Se calcula que se utilizan 2.938,58 m³/año procedente de las pluviales que evitará el consumo de agua de la red de Forcall. En la explotación además se consumirá 1.803 T/año de pienso al año y energía eléctrica.  
  
Tramitación Administrativa.  
El 7 de agosto de 2018 se recibe en este órgano documentación técnica y ambiental del proyecto de explotación porcina de cebo a efectos de iniciar su tramitación ambiental. El inicio del procedimiento sustantivo y ambiental tuvo lugar con anterioridad a la entrada en vigor de la modificación del artículo 9 de la Ley 21/2013 por la Ley 9/2018, de 5 de diciembre.  
Según certificado emitido por el Ayuntamiento de Forcall la información pública se realizó mediante inserción de anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón del día 27 de febrero de 2018, en el tablón de anuncios y en la web municipal.  
Durante el periodo de información pública únicamente se recibieron observaciones de la confederación hidrográfica del Ebro respecto a las posibles autorizaciones que podría requerir la actividad en el ámbito de sus competencias.  
El Ayuntamiento de Forcall asimismo consultó con las siguientes administraciones públicas afectadas:  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón (competencias en materia forestal, vías pecuarias y espacios naturales protegidos).  
- Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, competente en patrimonio cultural.  
- Confederación hidrográfica del Ebro  
- Servicio Territorial de Castellón de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, competente en urbanismo.  
El 14 de noviembre de 2018 el órgano ambiental solicita informe técnico a la Dirección Territorial de Castellón.  
El 20 de agosto de 2019, superado ampliamente el plazo para la emisión de informe, se decide proseguir con el expediente y se solicita al promotor la ampliación del proyecto y del estudio de impacto ambiental y al Ayuntamiento de Forcall la subsanación del trámite de información pública.  
El 22 de julio de 2020 se advierte de caducidad al promotor del proyecto.  
Mediante remisiones de 5 y 7 de agosto de 2020 se recibe en el órgano ambiental la documentación solicitada, siendo esta acorde con lo solicitado.  
  
Afecciones. Informes de los órganos afectados.  
Durante el periodo de información pública se recibieron los siguientes informes:  
- La granja se ubica en zona de policía de cauce del río Chiva. El 19 de enero de 2016 la confederación hidrográfica del Ebro emite resolución de la que se extrae lo siguiente:  
«[...] según los planos aportados la nave más próxima al cauce, identificada como núm. 11 se sitúa a una distancia de este de aproximadamente 1,5 m quedando el resto de naves ubicadas respetando la zona de servidumbre de 5 m.  
[?] se comprueba que las parcelas objeto de informe, 130 y 132 del polígono 4 se localizan en zona de policía de la margen izquierda del río Chiva, a una distancia del cauce de más de 50 m la primera y colindante con este la segunda.  
Se comprueba asimismo que la parcela 132 se sitúa sobreelevada con respecto a la margen contraria (derecha) entre 4 y 5 m.  
[?] Dada la distancia a la que se sitúan la parcela 130 del cauce y la sobreelevación de la parcela 132 con respecto al cauce y la margen contraria, se considera que no son de prever afecciones significativas al dominio público hidráulico, a las corrientes en régimen de avenidas ni a terceros derivadas de su ejecución y si bien la nave núm. 11 de la parcela 132 no respeta la zona de servidumbre definida en los artículos 6 y 7 del reglamento del dominio público hidráulico aprobado por Real decreto 849/1986, de 11 de abril, esta no impide las funciones establecidas para dicha franja ni el acceso al cauce (ya que existe un importante desnivel)».  
La resolución finaliza estableciendo las condiciones particulares que debe cumplir la legalización: Prohibición de vertido de aguas residuales procedentes del ganado a cauces, canal de riego, desagües, redes de saneamiento así como la infiltración al terreno, las balsas que contienen el purín deberán estar perfectamente impermeabilizadas, la gestión de los estiércoles generados no deberán presentar problemas de infiltración de nitratos debiendo realizarse de manera que se evite cualquier afección a las aguas superficiales y subterráneas.  
Las condiciones generales de la resolución son: La legalización se concede en precario y con obligación de eliminar total o parcialmente las obras y dejando el cauce y sus márgenes en su primitiva situación cuando la Administración lo ordene por causa justificada, a lo largo del cauce deberá quedar apta y practicable la servidumbre de paso de 5 m evitando la instalación de vallados, depósitos de materiales en dicha franja, entre otros.  
- La explotación se encuentra cercana al LIC del río Bergantes. Parte de las parcelas utilizadas para la aplicación de purines se encuentran asimismo en el ámbito de espacios naturales protegidos Red Natura 2000.  
El 16 de marzo de 2020 la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental emite resolución de la cual se extrae lo siguiente:  
«1. El proyecto consiste en la legalización de una explotación de porcino intensivo construida en el 1.975 en el término municipal de Forcall, concretamente en el polígono 4, parcelas 130 y 132. La explotación está enclavada fuera del ámbito territorial de la Red Natura 2000.  
2. Según la memoria refundida de la licencia ambiental de la granja aportada en la solicitud, la explotación ganadera dispone de 338,70 ha de suelos arables y cultivables, para la aplicación de los purines. Parte de estas tierras se hallan en espacios de la Red Natura 2.000. No obstante, esta actividad está fuera del ámbito material (de aplicación del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000).  
3. En cuanto a especies consideradas como prioritarias en el banco de datos de biodiversidad de la Comunidad Valenciana (http://bdb.cma.gva.es) y considerando que las parcelas del proyecto están localizadas en la cuadrícula de 1x1 km (30TYL3705), se ha reportado la presencia de las especies: cangrejo de río (Austropotamobius pallipes), águila culebrera (Circaetus gallicus), nutria (Lutra lutra), águila real (Aquila chrysaetos).  
Considerando que la construcción y la actividad es antigua no se prevé que su legalización pueda afectar a los ejemplares de las mencionadas especies.  
4. En cuanto a los hábitats de interés comunitario, consultado el visor cartográfico de la Generalitat a escala 1:50.000 se comprueba que no hay hábitats del anexo IV del Decreto 70/2009.  
Por todo esto, este servicio considera que el proyecto de legalización de la actividad de cría intensiva de ganado porcino, parcela 130 y 132 del polígono núm. 4 del Forcall no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000.  
En consecuencia, y de acuerdo con lo establecido en los artículos 6 y 7 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consejo, por el que regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000, se considera que el proyecto de legalización de la actividad de cría intensiva de ganado porcino, parcela 130 y 132 del polígono núm. 4 del Forcall no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
- Parte de las parcelas donde se ubica la granja está situada en zona con riesgo de inundación según la cartografía del plan de acción territorial para la prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.  
El 3 de julio de 2020 el Servicio de Ordenación del Territorio emitió informe. Después de indicar que para la elaboración del informe se ha utilizado la cartografía del PATRICOVA y la del Sistema nacional de cartografía de zonas inundables (SNCZI), expone lo siguiente:  
La cartografía del PATRICOVA indica que existe peligrosidad geomorfológica en la zona N del ámbito de actuación, derivada de vaguadas y barrancos de fondo plano que no incide directamente sobre la explotación ganadera que se evalúa.  
La cartografía del SNCZI no tiene estudiado el río Chiva a su paso al N del ámbito de actuación.  
La parcela 132 se sitúa en el margen izquierdo, se encuentra sobreelevada, entre 4 y 5 metros, con respecto al lecho del cauce, por lo que se indica que no son previsibles afecciones significativas por el régimen de corrientes de las avenidas ni que las instalaciones puedan tener efectos sobre estas que deriven en afecciones a terceros.  
Por todo lo expuesto, el «Proyecto refundido para licencia ambiental de explotación ganadera de porcino intensiva en Forcall (Castellón)», no se encuentra afectado por riesgo de inundación, debiendo ejecutar un muro de hormigón perimetral en la zona N con peligrosidad geomorfológica donde se ubica una de las naves de la explotación, según las determinaciones normativas del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.  
- Informe favorable vinculante a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano de 28 de marzo de 2019 la Dirección de Cultura y Patrimonio al no existir afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
  
La documentación técnica contiene.  
- Certificado de compatibilidad urbanística de 8 de febrero de 2018 en el que se indica que las parcelas ocupadas por la actividad están en suelo no urbanizable común, agrícola-ganadero. Según el artículo 213 de las normas urbanísticas, la actividad es autorizable debiendo quedar, según artículo 197 de la LOTUP, el 50 % de la parcela libre de edificación y en su estado natural, hecho que queda acreditado en la memoria presentada.  
- Certificado de suministro de agua del Ayuntamiento de Forcall indicando que el abastecimiento de agua potable de la granja es de suministro municipal y es facilitada a través de la red doméstica para fines agrícolas y ganaderos.  
- Certificado de suministro eléctrico.  
- Informe del 17 de septiembre de 2018 en materia del suelo no urbanizable de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural del que se extrae lo siguiente:  
«[...] La explotación estaba inscrita en la lista de explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana por lo que es anterior a la entrada en vigor del REGA instaurado por la Ley 6/2003 de ganadería de la Comunitat Valenciana. En base a la solicitud formulada, la explotación tiene, en la ubicación reseñada, unas instalaciones con una capacidad para 650 reproductoras y consta de 12 construcciones con superficie total construida de unos 5.155,40 m² siendo su uso para alojamiento de los animales (5.155,40 m² de superficie construida en planta baja más 298,80 m² en la planta 1ª de la nave reseñada con núm. 1... y además 168,80 m² de superficie ocupada por 4 fosas de purines). La explotación se clasifica, en base al art. 3 del Real decreto 324/2000 sobre ordenación de explotaciones porcinas, como producción: Tipo mixto, grupo tercero, 403 UGM.  
  
A la vista del Real decreto 324/2000 del Ministerio de Presidencia la ubicación presenta estas características:  
Distancia a explotación porcina más cercana: Inferior a 1.000 m y distancia a casco urbano: Superior a 1.000 m.  
Según lo establecido en el artículo 5 punto dos, apartado A).1.a. del Real decreto 324/2000 sobre ordenación de explotaciones porcinas la ubicación solicitada no cumple los requisitos en cuanto a distancias mínimas a otras explotaciones porcinas. No obstante puede autorizarse la legalización solicitada ya que la explotación es anterior a la normativa de distancias de seguridad sanitaria del Real decreto 324/2000 sobre ordenación de explotaciones porcinas».  
El informe continúa indicando que la explotación deberá cumplir las condiciones que para las explotaciones porcinas indica el artículo 5 del Real decreto 324/2000.  
Y finaliza exponiendo:  
«Que los usos, actividades y aprovechamientos para los que se solicita el informe están vinculados con la actividad agraria de la explotación, son adecuados y precisos para la actividad y, según informa el Ayuntamiento, se encuentran ubicados sobre suelo no urbanizable».  
- Certificado 16 de diciembre de 2019 de estanqueidad e impermeabilidad de las balsas y fosos de purines firmado por técnico competente.  
- Contrato de gestión de residuos ganaderos (infecciosos, químicos, recipientes a presión, peligrosos) con gestor autorizado.  
- Solicitud de adhesión a l'Associació d- Usuaris de Casetes para la retirada de los animales muertos de su explotación mediante el sistema de «casetas» en la caseta ubicada en Forcall.  
- Autorizaciones de abonado con purines por los propietarios de las parcelas cumpliendo el código valenciano de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideraciones ambientales.  
La granja se halla situada en el valle del cauce del río Chiva. Las laderas norte y sur de la finca limitan con zona forestal ocupadas por bosques de pinos. Los vientos dominantes se corresponden con los ejes NW-SE de octubre-abril los vientos soplan del cuarto cuadrante (W-N) y del mes de mayo a septiembre del segundo cuadrante (E-S) aunque en verano predominan los días de calma.  
1. Identificación y valoración de impactos. Se identifican los siguientes según factores ambientales afectados:  
- Atmósfera: En la explotación se emitirán gases como NH3, H2S y los COV que son los que contribuyen a la generación de malos olores. El ganado porcino produce principalmente emisiones de CH4. En el manejo del estiércol se generan emisiones que son especialmente importantes en el caso del manejo de deyecciones líquidas. También se produce en la granja N2O en el almacenamiento del estiércol. Las emisiones se ven favorecidas por la aireación. En la descomposición de la materia orgánica se producen importantes emisiones de NH3 por descomposición de la urea. El grado de aireación del estiércol influye en las emisiones.  
- Ruido: En las explotaciones porcinas el ruido se produce en las operaciones de carga y descarga de ganado.  
- Residuos: En las explotaciones porcinas se producen materiales residuales que deben gestionarse conforme a su categorización legal. Se trata de residuos zoosanitarios, cadáveres y otros subproductos animales.  
- Suelo: Se producirá un sellado del suelo con disminución de la superficie de recarga de acuíferos y disminución de la superficie de tierra fértil en la superficie ocupada por las naves.  
La aplicación de los purines puede producir contaminación de suelos debido a los metales pesados como cobre (Cu) y zinc (Zn), derivados de las dietas. Entre los posibles efectos de los metales pesados sobre el suelo se encuentran los daños sobre los microorganismos del mismo, alterando los procesos naturales en que intervienen y sobre las plantas.  
- Agua: En la aplicación de purines como abono el proceso de nitrificación del NH3 genera nitratos que presentan gran movilidad en el suelo llegando a los acuíferos y fuentes superficiales de agua provocando su eutrofización.  
En el almacenamiento de purines en balsas y fosos pueden darse fugas y vertidos ocasionando contaminación de aguas.  
- Paisaje: Al ser la zona de implantación de la explotación ganadera, de utilización agraria y ganadera (suelo no urbanizable común de uso agrario y ganadero), y teniendo en cuenta la escasa altura de las edificaciones ganaderas, así como la situación de la granja en la parte baja del valle entre laderas boscosas que la ocultan a las vistas, los efectos sobre el paisaje natural quedan muy disminuidos. La granja estará rodeada del monte bajo circundante a los terrenos de cultivo donde se implanta  
- Economía: La explotación ganadera repercute positivamente en la agricultura ya que favorece el cultivo de las tierras para la producción de piensos. La producción de lechones contribuye a la actividad económica de las granjas de cebo.  
- Cultura: Las explotaciones ganaderas contribuyen a la conservación de las tradiciones y cultura del mundo rural.  
- Espacios naturales protegidos: La granja se ubica fuera del ámbito de espacios naturales protegidos incluidos los espacios de la Red Natura 2000. No obstante la gestión de purines se realizará en el ámbito de los siguientes espacios protegidos:  
Provincia de Castellón:  
- LIC del río Bergantes  
- LIC L- Alt Maestrat  
- ZEPA L- Alt Maestrat  
- LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana  
Provincia de Teruel  
- ZEPA del río Guadalope  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
Se llevan a cabo las siguientes:  
- Olores: La granja está situada en un valle con orientación coincidente a la de los vientos dominantes lo que permite la dispersión de olores antes de llegar a zona urbana. En las fosas de purines existe un nivel constante de agua que impide reacciones aerobias y disminuyendo así los malos olores. En las naves se realizarán limpiezas con agua a presión lo que contribuye a la disminución de la emisión de olores.  
- Residuos y subproductos (contaminación): Para evitar contaminación de suelos y aguas los residuos procedentes de tratamientos veterinarios y otros residuos peligrosos se almacenan en contenedores homologados y herméticos y son retirados por gestor con el que se ha suscrito contrato de recogida.  
Los cadáveres de los animales son depositados en contenedores estancos y cerrados y con capacidad proporcional a la frecuencia de recogida. La gestión se realiza a través del sistema de recogida de les «casetes».  
Se actuará preventivamente en el manejo de la alimentación, bebida de los animales y limpieza de la granja para disminuir tanto la cantidad de purín generado como su carga contaminante.  
Para disminuir el volumen de agua consumida la granja cuenta con bebederos tipo cazoleta que reducen en un 20 % el volumen de purín generado y sistemas de presión para reducir el volumen de agua empleado en la limpieza de las naves.  
La utilización de piensos adaptados a los animales según edad y condiciones disminuye de manera efectiva el contenido en nitrógeno y fósforo de los purines.  
Para evitar contaminación en la aplicación de los purines su aplicación se realizará de acuerdo con el Código de Buenas Prácticas Agrarias de la Comunitat Valenciana (CBPACV).  
Un aspecto fundamental es tener una buena capacidad de almacenamiento. En la explotación esta capacidad es de 8 meses lo que permite programar adecuadamente la gestión de los purines.  
Para prevenir contaminación en el almacenamiento, los fosos se encuentran impermeabilizados. Para evitar desbordes en balsas, se cubrirán con un toldo impermeable.  
La aplicación de purines se realizará en campos de cereal y forrajeras desde los meses de septiembre a abril respetando las épocas en que según el CBPACV no debe aplicarse purín al suelo.  
  
Para la gestión de los 18.342,91 kg de nitrógeno anuales contenidos en los purines, aporta 338,70 ha como base territorial de la explotación. En el cálculo de superficie necesaria para gestionar los purines se ha tenido en cuenta que un 5 % de la superficie aportada permanecerá en barbecho por lo que se ha aportado superficie suficiente para cubrir esta eventualidad. Se ha estudiado asimismo en la documentación técnica la capacidad de almacenamiento del purín respecto al plan de gestión diseñado resultando adecuada y suficiente la capacidad existente.  
Los municipios donde se utilizará el purín serán:  
Provincia de Castellón Portell de Morell, La Mata de Morella, Morella, Olocau del Rey, Ares del Maestre, Castellfort, Forcall, Villores, Todolella.  
Provincia de Teruel: La Cuba, Bordón, Castellote, Tronchón.  
La distribución del purín se realizará por el propietario de la granja con cubas con aplicador-inyector de purín.  
- Espacios naturales protegidos (Red Natura 2000): La explotación linda con el río Chiva que es afluente del Bergantes. El LIC del Riu Bergantes se encuentra cercano a la explotación ganadera. Las medidas preventivas propuestas para evitar impactos sobre el LIC son las establecidas con carácter general para el conjunto de la explotación.  
- Aguas: La aplicación de parte de los purines se realizará en zona vulnerables a la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrarias. Los términos municipales afectados son: Forcall, La Mata de Morella, Olocau del Rey, Todolella y La Cuba.  
En estos municipios deberá cumplirse con el programa de actuación en zonas vulnerables establecido en el CBPACV en cuanto al registro de la fertilización nitrogenada, épocas y dosis de aplicación y capacidad de las balsas de purines para evitar desbordamientos, entre otros.  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
Tiene como objetivo vigilar el cumplimiento de las previsiones establecidas en el estudio de impacto ambiental y está basado en los siguientes controles:  
- Revisión periódica de balsas y fosos de purines.  
- Control del consumo de agua. Corrección inmediata de fugas.  
- Control de la correcta aplicación de purines y redacción de un plan anual.  
4. Consideraciones del órgano ambiental.  
Encuadre de la actividad.  
Según análisis realizado en la documentación técnica la actividad es un supuesto sujeto a licencia ambiental según anexo II de la Ley 6/2014 de prevención, control ambiental de actividades en la Comunidad Valenciana al no alcanzar los parámetros del anexo I de la citada ley.  
  
No obstante, al ser una explotación mixta, de difícil encuadre en los anexos de la Ley 6/2014, el 11 de diciembre de 2020 y con carácter previo al pronunciamiento ambiental, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitó informe al Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, sin que hasta la fecha se haya recibido respuesta.  
Consultados los anexos de la Ley 6/2014, y considerada la equivalencia establecida entre cerdas reproductoras y cerdas en ciclo cerrado establecida en el anexo II, la explotación puede encuadrarse en el anexo II por lo que el instrumento ambiental a aplicar sería la licencia ambiental y el órgano sustantivo ambiental, el Ayuntamiento de Forcall.  
En cualquier caso y respecto al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, en la explotación se cebarán más de 800 cerdos por lo que se trata de un supuesto ordinario de evaluación de impacto ambiental según anexo I. 1.h) del Decreto 162/1990, por lo que se prosigue con el análisis técnico del expediente puesto que la resolución que va a emitirse es válida cualquiera que sea el instrumento de intervención ambiental a aplicar.  
  
El aspecto más relevante de la legalización pretendida es la ubicación de la granja y la gestión de purines.  
La propuesta de gestión de purines en general ha respetado los criterios ambientales del CBPACV. No obstante revisadas las parcelas aportadas se detecta que en el término municipal de Forcall hay cierto número de parcelas ubicadas en zona vulnerable a la contaminación por nitratos de aguas subterráneas y vulnerable a la contaminación de acuíferos y además en el ámbito del LIC del Riu Bergantes. Algunas de las parcelas están situadas a menos de 200 m del cauce y otras a menos de 50 m incumpliendo el CBPACV.  
  
Esta conjunción de factores determina la existencia de riesgo de contaminación de las aguas del Bergantes y las subterráneas ligadas a este curso de agua. Debido al elevado valor ambiental que presenta el Bergantes en su paso por la Comunitat Valenciana y el elevado riesgo que supondría el abonado con purines en las parcelas del LIC, por la elevada movilidad del nitrógeno en ellos contenido, se considera que deben aumentarse las medidas de protección en la zona. Por ello la aplicación de purines no se considera la técnica más correcta de abonado de parcelas agrícolas en esta zona por lo que deben eliminarse del plan de gestión todas las parcelas situadas en el LIC del Riu Bergantes. Es decir, una superficie de 11,55 ha. Debido a que el promotor ha aportado más superficie de la necesaria para la gestión del purín, no se necesitará aportar más parcelas como base territorial de la explotación.  
En cuanto a la ubicación de las naves en las parcelas, presenta cierta problemática la nave 11 y la balsa de purín núm. 5, ubicadas teóricamente en zona de servidumbre y además en zona con peligrosidad de inundación de nivel 6 (geomorfológica) y envolvente de peligrosidad de inundación.  
Asimismo según planeamiento urbanístico de Forcall la nave 11, parte de la balsa de purines 5 y parte de la nave 12 están en suelo rural protegido de cauces siendo de aplicación en esta zona lo dispuesto en la legislación sectorial en materia de aguas.  
Debido a la ausencia de deslinde del cauce, la confederación hidrográfica del Ebro ha dado su conformidad a la nave núm. 11 en precario quedando a expensas del deslinde del cauce su permanencia en la actual ubicación. No obstante, las zonas de protección de los cauces son figuras legales en la legislación sectorial en materia de aguas pero también poseen un componente ambiental al preservar así los márgenes de los cauces de cualquier actividad que disminuya el papel de estos como corredores ecológicos y como zonas donde las crecidas del curso de agua pueden producirse con normalidad recargando así acuíferos.  
Debido a la cercanía del cauce de la nave 11 así como de la balsa de purines 5, cualquier incidente en ambas estructuras conllevaría la directa contaminación del cauce del río Chiva en un área con valores ambientales por la cercanía del Bergantes del cual el río Chiva forma parte de su red. Como se ha indicado, dichas estructuras limitan la función del cauce como corredor ecológico y zona susceptible de inundarse.  
La nave 12 no presenta la misma problemática al no estar afectada por zona inundable y estar algo más alejada del cauce. El resto de naves, sobre todo las situadas en la parcela 130 no presentan esta problemática.  
  
Por otro lado, la necesidad de construir un muro como medida preventiva para evitar la afección por posibles inundaciones, supondría un menoscabo del funcionamiento del cauce como corredor ecológico dada la escasa distancia en línea recta de la nave con el lecho del cauce, afectando asimismo al paisaje de ribera, por lo que es una medida que debe evitarse o disminuirse en la medida de lo posible  
Para finalizar este apartado, debe de indicarse que dada la complejidad ambiental de la zona donde se asienta la granja y en mayor medida la conformación de las parcelas (entre zona forestal y cauce), no se considera viable el traslado de las estructuras indicadas por lo que deberán eliminarse, disminuyéndose proporcionalmente, la actividad a realizar.  
Por último y atendiendo a la ubicación de la granja deberán establecerse medidas generales de prevención de incendios forestales.  
Como conclusión, la propuesta efectuada puede ser considerada ambientalmente viable con la excepción indicada, siempre que se cumplan las medidas preventivas y correctoras del estudio de impacto ambiental y las de esta resolución.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, en concordancia con el anexo I.1.h del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:   
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de explotación porcina de tipo mixto en las parcelas 130 y 132 del polígono 4 de Forcall (Castellón) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con los siguientes condicionantes:  
1. Deberá cesar la producción en la nave 11 y el almacenamiento de purines en la balsa 5, según croquis adjunto en anexo I. Las instalaciones deberán desmantelarse y restaurarse la zona afectada. La actividad productiva deberá disminuirse en igual proporción. La resolución por la que se autorice la actividad recogerá las obligaciones recogidas en el presente apartado.  
2. La presente declaración de impacto ambiental será válida independientemente del régimen de intervención ambiental que se aplique a la actividad.  
3. Plan de gestión de purines:  
a) Se eliminarán del plan de gestión de purines las parcelas situadas en el LIC del Riu Bergantes (parcelas de los polígonos 2 y 4 de Forcall) según se ha expuesto en el apartado de «Consideraciones del órgano ambiental».  
b) Se cumplirán con las limitaciones legales o ambientales establecidas por el gobierno de Aragón en relación con la gestión de los purines de la granja en varios términos municipales de la provincia de Teruel.  
c) En cualquier caso se evitará la afección a vegetación o hábitats naturales en la aplicación de los purines por medio de prácticas cuidadosas tales como evitar acercarse en exceso con la cuba a estas zonas naturales.  
d) El plan de gestión de purines recogerá los cambios en cultivos y parcelas que se produzcan añadiendo los permisos de los propietarios que se incorporen y eliminando los de aquellos propietarios que se retiren. Estos cambios deberán ponerse a disposición del órgano sustantivo  
4. Prevención de la contaminación:  
a) Con carácter general las balsas de purines deberán dejar un resguardo de al menos 30 cm para evitar desbordamientos.  
b) Con el fin de vigilar la aparición de lixiviados en las naves a causa del almacenamiento de purines, las zonas cercanas a los paramentos de las naves se desbrozarán y las paredes se pintarán debiendo quedar todo el conjunto de la explotación en las debidas condiciones para poder realizar una correcta vigilancia.  
c) No podrán almacenarse residuos en el exterior de las naves sino que serán almacenados en lugares y recipientes adecuados previamente a su gestión.  
5. El programa de vigilancia ambiental incluirá la vigilancia de todos aquellos puntos donde pueda existir un riesgo de contaminación de las aguas, especialmente de los siguientes:  
- Pluviales: Vigilancia de su correcta evacuación cada vez que ocurra un episodio relevante de lluvias estableciendo las oportunas medidas correctoras en caso de que se detecte su entrada en las naves.  
- Fosos y balsas de purines: Examen mensual y tras su vaciado, revisión de estanqueidad y corrección inmediata de cualquier desperfecto. Vigilancia del cumplimiento de los 30 cm de resguardo.  
- Explotación en general: Vigilancia de las materias y materiales que se utilicen en la explotación de manera que no queden almacenados al aire libre aquellos que por sus características pueden contaminar las aguas.  
Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidaspreventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.La documentación estará a disposición de las autoridades competentes  
6. Debido a la cercanía con zona forestal, deberá presentarse ante el órgano forestal un plan de autoprotección frente a incendios forestales y se recuerda que la granja se encuentra sujeta a las limitaciones y medidas preventivas que se derivan de ello.  
7. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 15 de junio de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
  
  
ANEXO I



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML