Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5819, del 01-08-2008 (2008/9310)

RESOLUCIÓ de 30 de juny del 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes, Zarra, Quart de Poblet, Requena, Chera, Casinos, Llutxent, Borriol i Almenara.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5819

Data del DOGV
:   01-08-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/9310

CVE


Data del document
:   30-06-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Requena](javascript:void(0))
    * [Borriol](javascript:void(0))
    * [Chera](javascript:void(0))
    * [Jarafuel](javascript:void(0))
    * [Teresa de Cofrentes](javascript:void(0))
    * [Zarra](javascript:void(0))
    * [Quart de Poblet](javascript:void(0))
    * [Jalance](javascript:void(0))
    * [Llutxent](javascript:void(0))
    * [Almenara](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 30 de juny del 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes, Zarra, Quart de Poblet, Requena, Chera, Casinos, Llutxent, Borriol i Almenara. [2008/9310]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 076/06-AIA Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes, Zarra, 248/06-AIA Quart de Poblet, 177/06-AIA Requena, Chera, 225/04-AIA Casinos, 139/06-AIA Llutxent, 048/06-AIA Borriol i 207/05-AIA Almenara.  
València, 30 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 76/06-AIA  
Títol: Concentració parcel·lària de la zona Cañada de Arriba i Cañada de Abajo de Jarafuel (València)  
Promotor: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte del projecte: Agrupació de parcel·les  
Localització: Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes, Zarra  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La concentració parcel·lària de les zones Cañada de Arriba i Cañada de Abajo queda delimitada per dos perímetres d'actuació separats físicament i que afecten termes municipals distints, sent el municipi més afectat Jarafuel, a la Vall d'Aiora. Els termes i polígons afectats per la concentració són:  
a) Cañada de Arriba: polígons 19, 22, 23, 24, 25, 26, 27 de Jarafuel; polígons 2, 3, 4 de Zarra.  
b) Cañada de Abajo: polígon 9 de Jarafuel; polígon 14 de Teresa de Cofrentes.  
L'objectiu final del projecte de concentració parcel·lària és la redistribució de les superfícies mitjançant la localització, replantejament i nova geometria de les finques de reemplaçament que s'han d'assignar, sent aquesta activitat l'acció amb major incidència del resultat de concentració parcel·lària sobre el medi ambient. Ambdues concentracions estan clarament orientades a la reestructuració de la propietat i l'optimització dels recursos existents. El resultat final serà disminuir de 1.615 parcel·les a 302 amb una mitjana aproximada d'assignació de 2 parcel·les per propietari.  
La superfície total afectada per la concentració parcel·lària serà aproximadament de 547 hectàrees.  
El projecte de concentració parcel·lària es complementa amb un pla d'obres i millores territorials que inclou com a actuacions:  
1. Actuacions sobre la xarxa viària a fi de dotar de camins d'accés a les noves parcel·les.  
2. Defenses i correccions hidroforestals: construcció de murs, gabions i esculleres per a la protecció de camins i parcel·les que discorren o es troben a la vora de les rambles.  
3. Demolició i reposició de murs de maçoneria la finalitat dels quals és l'adaptació dels nous límits a la nova situació.  
4. Demolició i retirada de material d'aquelles ruïnes la reserva de les quals, per part del propietari, no s'ha sol·licitat.  
5. Tancaments: instal·lació de tanca cinegètica als voltants del vedat nacional de caça de la Mola de Cortes.  
6. Amollonament de lots de reemplaçament.  
7. Instal·lació de senyalització.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte de concentració i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés als Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge per la Direcció General d'Estructures Agràries el dia 8 de març de 2006.   
L'exposició pública es va realitzar mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el dia 27 de juny de 2006. No s'hi van presentar al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
- Informe de la Secció Forestal dels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Còpia de l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Còpia de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Còpia de l'informe emés per la Secció Forestal respecte a l'afecció de camins ramaders.  
Afeccions legals  
Les actuacions proposades es desenvoluparan, d'acord amb el planejament urbanístic vigent en els diversos municipis, en els tipus de sòl següents:  
- Jarafuel: sòl no urbanitzable, rústic amb protecció agrícola.  
- Zarra: sòl no urbanitzable, rústic amb protecció específica natural, paisatgística, ecològica.  
- Teresa de Cofrentes: sòl no urbanitzable, rústic amb protecció específica forestal, paisatgística, ecològica.  
Segons informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del medi les actuacions proposades en l'àmbit de les seues competències afecten:  
a) La zona de la Cañada de Arriba es troba proposada en la seua totalitat per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000 com a lloc d'interés comunitari (LIC) Valle de Ayora i Sierra del Boquerón.  
b) La zona de la Cañada de Abajo es troba proposada en la seua totalitat per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000 com a lloc d'interés comunitari (LIC) Mola de Cortes i del Caroig.  
c) Aproximadament el 80% de la superfície de l'assagador de Abajo, es troba proposada per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000 com a zona d'especial protecció per a aus (ZEPA) Serra Martés-Mola de Cortes.  
La Secció Forestal informa sobre la delimitació de les forests de domini públic, incloses en el Catàleg de forests d'utilitat pública trobades al terme municipal de Jarafuel. Són les següents:  
- Forest V29, Mola de Juey, pertanyent a l'Ajuntament de Jarafuel i amb data delimitació del 14 de desembre de 1928.  
- Forest V30, Rambla Murell, pertanyent a l'Ajuntament de Jarafuel i amb data delimitació de 7 de juny de 1961.  
- Forest V158, Solana Mola de Juey i Los Rincones, pertanyent a la Generalitat Valenciana.  
- Forest núm. V1085, Casa Almacén, propietat de la Generalitat Valenciana.  
Consultada la documentació sobre el procés de concentració i les bases cartogràfiques es conclou que les forests d'utilitat publica tocant a la concentració parcel·lària són:  
A) Cañada de Arriba:  
- Terme municipal de Jarafuel: Forest V29, V30, V158.  
- Terme municipal de Zarra: Forest V31, Atalaia, pertanyent a l'Ajuntament de Zarra.  
B) Cañada de Abajo:  
- Terme municipal de Jarafuel: Forest V30  
- Terme de Teresa de Cofrentes: V163, Casa Cuesta  
D'acord amb els informes emesos per la Secció de Camins Ramaders dels Serveis Territorials de Medi Ambient, els camins ramaders existents en la zona de la concentració són:  
- Terme municipal de Jarafuel: assagador de Jarafuel (classificat per Ordre Ministerial de 18.11.1974), amb amplària legal de 20 metres, assagador de la Fuente de Juai (classificat per Ordre ministerial de 6.05.1977), amb amplària legal de 20 metres) assagador de Los Abrevaderos (classificat per Ordre ministerial de 6.05.1977) amb amplària legal de 5 a 8 metres.  
- Terme municipal de Teresa de Cofrentes: assagador de la Rambla de Murell (classificat per Ordre ministerial de 17.02.1975) amb amplària legal de 20 metres.  
- Terme municipal de Zarra: assagador de Jarafuel  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La zona directament afectada per la concentració parcel·lària, es desglossa en dos perímetres de concentració independents: Cañada de Arriba i Cañada de Abajo. La Cañada de Arriba presenta un clar caràcter agrari; se situa en un entorn molt marcat per l'activitat agrícola que es concentra en el fons de la vall per la qual discorre la rambla d'Espadilla i en les vessants d'escàs pendent on els sòls presenten unes condicions per a l'activitat agrícola acceptables. Les zones de major pendent i els sòls d'escàs potencial agrícola es dediquen a plantacions de pi amb torns de curta prolongats. Pel que fa a la Cañada de Abajo, aquest es localitza dins de la reserva natural de caça de la Mola de Cortes, i se situa en un entorn d'alt valor natural, incloent-se en el LIC (lloc d'interés comunitari) de la Mola de Cortes i Caroig. L'activitat predominant és el cultiu del cereal alternat amb parcel·les d'oliverar i ametlers.  
L'estudi d'impacte ambiental distingeix en cadascuna de les fases d'execució del projecte, els elements ambientals que han de veure's afectats per aquests. Aquests són: aire/atmosfera, sòl, aigua, vegetació, fauna, paisatge, població, patrimoni, camins ramaders.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora l'impacte ambiental tant en la fase de construcció com en la d'explotació:  
- Fase de construcció:  
1. Sobre l'aire/atmosfera:  
1.1 Augment del nivell de soroll: impacte de signe negatiu, reversible a curt termini.  
1.2 Augment del nivell de partícules en suspensió: impacte de signe negatiu, reversible a curt termini.  
2. Impacte sobre el sòl:  
2.1 Pèrdua del recurs per canvi d'ús: impacte negatiu de magnitud baixa i caràcter permanent.   
2.2 Conservació del sòl per correcció de vessaments: impacte de signe positiu d'intensitat alta, i de duració permanent.  
2.3 Degradació del terreny per compactació: impacte negatiu de magnitud baixa, extensió puntual i duració temporal.  
3. Impacte sobre la vegetació: el desbrossament per a l'execució de camins produirà un impacte de signe negatiu, de baixa magnitud i reversible a mitjà termini.  
4. Impacte sobre la fauna: el pas de maquinària i vehicles produirà interferència en la biologia de les aus de manera que l'esmentat impacte es qualifica de negatiu, però reversible a curt termini. A causa de les diverses característiques de les zones que s'ha de concentrar l'impacte a la Cañada de Arriba es qualifica de manera global com a compatible mentre que en la zona de la Cañada de Abajo l'impacte es qualifica com a moderat per la pertinença a zona ZEPA d'aquest.  
5. Impacte sobre la població: la creació de llocs de treball i l'augment de la demanda de serveis produirà un impacte de signe positiu sobre la població.  
6. Impacte sobre camins ramaders: la preservació dels camins presents en la zona generarà un impacte de signe positiu persistent en el temps.   
- Fase d'explotació:  
1. Sobre el sòl:  
1.1 Realització de bones pràctiques agrícoles i conservació de parades: impacte positiu per la conservació del recurs sòl, el control d'escorriments i el fre a processos erosius.  
2. Sobre l'aigua:  
2.1 Control d'escorriments: impacte de signe positiu, d'intensitat alta, de duració permanent.  
3. Sobre la vegetació:  
3.1 Augment de la vegetació arborada i augment de l'adequada gestió de les zones forestals: produirà un impacte de signe positiu, d'intensitat alta, duració permanent.  
3.2 Desbrossaments: en el procés d'adequació de les parcel·les de cultiu es poden produir desbrossaments que generaran un impacte de signe negatiu, magnitud alta, d'efecte immediat, i irreversible.  
4. Sobre el paisatge: l'estudi d'impacte destaca la possibilitat que es produïsquen canvis en els cultius fomentant la riquesa cromàtica del paisatge. La preservació de l'activitat agrícola tindrà efecte positiu en el fre de les edificacions incontrolades.  
5. Sobre la població: el manteniment de l'activitat agrària i els serveis associats a aquesta produiran un impacte de signe positiu, a mitjà termini, de duració permanent.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures correctores següents:  
1. En la fase de disseny:  
- Adjudicació adequada de parcel·les i redistribució de masses de pineda.  
- Establiment de bandes de protecció hidroforestal en rambles i barrancs.  
- Manteniment de ribassos d'entitat com nous límits.  
- Obertura de trams de camí en zones de cultiu, salvaguardant les zona de pineda.  
- Adequació de ferms i cunetes en trams de pendent superior al 6%.  
- Manteniment de rasants en camins actuals per a evitar desmuntes i terraplens,   
- Disseny de passos de rierols en superfície.  
- Creació de proteccions per a reducció d'erosió i vessaments en llits.  
- Reparació o construcció de murs o parades de control de vessaments.  
2. En la fase d'execució:  
- Redacció d'un pla per a la ubicació i gestió de parcs de maquinària.  
- Gestió adequada dels treballs que s'han de realitzar per a evitar el volum d'enderrocs i abocadors.  
- Adequar l'excavació en pedreres a les necessitats previstes.  
- Realització de tractaments d'àrids fora de zones sensibles.  
- Creació de zones controlades per a acumulacions de terres i materials procedents de desbrossaments.  
- Humectació i reg de vials.  
- Maneig adequat del sòl fèrtil.  
- Reutilització de les terres sobrants en la mateixa obra.  
- Restauració de talussos, revegetació de superfícies.  
- Adequació dels abocadors.  
- Depuració d'aigües residuals en la zona de serveis de construcció.  
- Tractament d'aigües de llavada de maquinària i canvis d'olis.  
El programa de vigilància ambiental proposat es basa en mesures de vigilància i control sobre les obres.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Atés l'informe de la Secció Forestal en què s'especifica que qualsevol modificació dels límits i cabuda de les forests d'utilitat pública, haurà d'aprovar-se per decret, article 26 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Atés l'informe de la Secció de Camins Ramaders en què s'especifica :  
- Que els camins ramaders tenen la consideració de béns de domini públic (inalienables, imprescriptibles, inembargables), pertanyents a la Generalitat Valenciana segons Decret núm. 2.365/84.  
- Que a falta de les preceptives delimitacions i amollonaments d'aquests, i amb caràcter previ per a la seua delimitació, podrien ser assimilats als eixos dels viaris existents com els dels camins ramaders.  
Atés l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual se cita:  
- Referent a qualsevol modificació que es pretenga realitzar en els llits a què afecte, haurà de ser redactat pel tècnic superior competent, degudament firmat i visat, el preceptiu projecte de construcció, i haurà de tenir autorització prèvia d'aquesta Confederació Hidrogràfica per a poder iniciar les obres.  
Així mateix tota actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic o dins de la zona de policia d'aquest, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres, haurà de tenir com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb la legislació vigent.  
Igualment haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Atés l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en què se cita la necessitat de dur-se a terme una prospecció arqueològica i a més ressalta que l'estudi d'impacte ambiental també ha de preveure les afeccions al patrimoni cultural en general, per la qual cosa en la prospecció haurà de demanar-se informació relativa a elements arquitectònics i etnològics.  
Atés l'escrit de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació en què se cita que: en cap cas (la concentració parcel·lària) preveu la realització d'obra o altres actuacions físiques o topogràfiques que puguen afectar béns de caràcter material, per la qual cosa no sembla, a priori, que puguen aquests veure's danyats per l'esmentat projecte.   
Atés que es té constància de la presència en la zona d'elements etnològics com ara els tradicionals refugis de pastors o les anomenades 'Casas'com també elements singulars com ara exemplars aïllats d'arbres que podrien tenir el caràcter de monumental.  
Atés l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en què s'especifica: La concentració proposada no pot justificar la modificació de l'actual coberta vegetal, ni destruir o modificar marges, ribassos o talussos naturals. En cas que s'hagen de generar talussos o desmunts en les finques agrícoles, que comporten inevitablement la destrucció de marges, talussos o ribassos naturals, una vegada assignada definitivament la propietat, i sempre de forma justificada per a una millora en les condicions de les explotacions, s'haurà de procedir a la restitució o reconstrucció d'aquests amb tècniques i materials propis de la zona, que asseguren la integració paisatgística d'aquests i controlen eficaçment l'erosió laminar.  
Atés que el projecte de concentració parcel·lària inclou un pla d'obres i millores territorials en el qual es preveu adequació de llits, millora i construcció de camins.  
Atés que ambdues zones de concentració (Cañada de Arriba i Cañada de Abajo) posseeixen alts valors ambientals no sols per la pertinença d'aquests a zona LIC o ZEPA, sinó per l'elevada qualitat del paisatge sustentat per la presència de vegetació natural entre parcel·les i límits de cultiu i la disposició harmoniosa d'aquestes.  
Atés que aquesta declaració d'impacte ha de pronunciar-se amb vista al fet que el projecte de concentració parcel·lària no tinga com a resultat una alteració significativa dels valors ambientals presents en la zona, es resol:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació el Projecte de concentració parcel·lària de les zones Cañada de Arriba i Cañada de Abajo, de Jarafuel (València) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. El projecte de concentració parcel·lària no podrà afectar forest d'utilitat pública o de domini públic o forests catalogades el propietari de les quals siga una persona o entitat juridicopública. En el cas d'aparició de conflictes pel que fa a titularitat dels terrenys o els límits d'aquests, haurà de resoldre l'autoritat forestal.  
2. Respecte a la condició de finca limítrofa o enclavada en terreny forestal catalogat de propietat pública s'actuarà de la manera següent:  
A) Abans de l'adjudicació definitiva de les finques de reemplaçament i de l'amollonament d'aquestes s'haurà de comprovar, si és el cas, l'amollonament de la forest pública perquè en cap cas puguen existir discrepàncies en aquest sentit. En cas de presentar-se aquestes, resoldrà l'autoritat pertinent d'acord amb els preceptes continguts en la legislació bàsica estatal, Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana i la resta de decrets i ordres d'aplicació.  
B) D'acord amb l'article 24 del Decret 98/1995 pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, els terrenys limítrofs o enclavats en terreny de propietat pública catalogats hauran de fer constar l'esmentada circumstància en els documents d'immatriculació.  
3. De manera general es prohibeix l'ús del foc en tot el perímetre de la concentració siga quina siga la seua raó respectant-se la resta de prohibicions previstes en l'article 145 del Decret 98/1995.  
4. Si és el cas, s'aplicarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5. En la zona de concentració parcel·lària es respectarà l'amplària legal dels camins ramaders segons les respectives ordres de classificació d'aquests i d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. A més, i a fi de preservar i delimitar aquestes, es plantarà vegetació de port arbori en els seus marges a distàncies tals que no interferisquen en el normal exercici de l'activitat agrària i amb espècies pròpies dels ecosistemes naturals de la zona.  
6. Amb anterioritat a la realització de qualsevol obra o treball que afecte llit públic hauran de ser demanats els permisos pertinents de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Les obres de condicionament de llits seran respectuoses amb els valors ambientals d'aquests limitant l'amplària de les pistes de treball en els voltants d'aquests, respectant al màxim la vegetació existent, vigilant i respectant l'aparició de fauna i vetlant perquè a la terminació de les obres no hi quede cap tipus de residu.  
7. Abans de la iniciació dels treballs compresos en el pla d'obres, es realitzarà prospecció arqueològica i etnològica d'acord amb l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport obtenint el permís previ segons marca l'esmentat informe i actuant segons els preceptes marcats en els articles 11, 63, 64, 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
De manera general, els adjudicataris dels lots de reemplaçament hauran de respectar en les seues noves parcel·les les tradicionals cabanyes de pastor o cabanyetes. Pel que fa a la preservació d'altres elements etnològics, o la possible aparició d'elements arqueològics s'actuarà d'acord amb l'informe emés pel tècnic competent, el respecte a la legislació vigent i l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Com més prompte possible, es presentarà en la Secretaria Autonòmica l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
8. Respecte a la vegetació natural present en la zona:  
A) Tant en la Cañada de Arriba com en la Cañada de Abajo, es protegiran els bosquets de Quercus rotundifolia presents actualment en les parcel·les cultivades per ser elements harmonitzadors del paisatge, contribuir a la biodiversitat i ser refugi de fauna protegida. Únicament es podrà considerar el desarrelament d'aquests per motius justificats d'accessibilitat a les parcel·les de reemplaçament o construcció de camins i prèvia obtenció, si és el cas, dels oportuns permisos.  
B) De manera general, es protegirà en ambdós canals la vegetació natural present en la zona. Aquesta protecció s'extremarà en el cas de la Cañada de Abajo per la pertinença d'aquesta zona al LIC Mola de Cortes i el Caroig i a la Cañada de Arriba per la pertinença d'aquest al LIC Valle de Ayora i Sierra del Boqueron. En ambdós canals es protegiran els hàbitats següents: matolls (5333, 5335, 5210), matolls arborescents amb Juniperus (5210), carrascars (9340), boscs endèmics amb Juniperus (9651), matolls termòfils (5335), matolls i pastius anuals (6220), matolls gipsícoles (a1520), boscs endèmics amb Juniperus (9561), d'acord amb la Directiva 92/43/CEE.  
C) La delimitació entre parcel·les de cultiu es realitzarà preferentment mitjançant el respecte de ribassos, bancals i murets.  
D) S'hauran de protegir els pins monumentals de l'anomenada Casa del Pino i Casa de Marijuana i no s'hi permetrà cap actuació que puga afectar-ne la integritat: utilització de productes nocius als voltants d'aquests, danys en la corfa, podes innecessàries. A més, s'establirà algun tipus d'element dissuasiu al pas de vehicles que, harmonitzant amb el paisatge, assegure l'adequada protecció de les arrels d'aquests en una superfície que no serà mai menor a l'àrea d'ombreig de la copa. Si és el cas, s'aplicarà la protecció genèrica continguda en la Llei 4/2006, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana.  
9. A fi de protegir la fauna present en la zona:  
A) Aquells treballs inclosos en el pla d'obres que per la magnitud d'aquests puguen causar molèsties en l'època reproductora d'aus rapaces, s'efectuaran fora d'aquesta. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el contractista de les obres haurà de tenir present aquesta circumstància en la planificació d'aquestes. Les esmentades mesures s'extremaran en la zona de la Cañada de Abajo per la pertinença d'aquest a la zona ZEPA Serra Martés-Mola de Cortes.  
B) Amb la finalitat de protegir les poblacions de quiròpters presents en l'àrea es prohibeix qualsevol tipus d'activitat que puga afectar els refugis d'aquests, especialment durant l'època hivernal o de cria.  
10. L'eliminació de parts dels tradicionals murets, bancals, parades o ribassos només s'admetrà:  
A) Quan l'esmentada actuació estiga prevista en el pla d'obres respectant-se les puntualitzacions realitzades en l'estudi d'impacte ambiental.  
B) Quan l'esmentada actuació siga imprescindible per al cultiu de les noves parcel·les. En aquest cas no es considera acceptable la destrucció de la totalitat de ribassos, bancals o altres elements dins d'una mateixa parcel·la, preservant-se obligatòriament aquells necessaris per a contenir l'erosió .  
L'eliminació de bancals, ribassos, etc a fi de facilitar el pas de maquinària s'haurà de circumscriure als metres justos per al pas d'aquesta, i respectar-se la resta.  
11. Es respectarà el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics.  
12. Haurà de respectar-se el caràcter eminentment agrícola de la concentració parcel·lària de manera que no podrà utilitzar-se l'ampliació de les parcel·les per a l'inici de qualsevol tipus d'actuació fora dels objectius d'aquesta o faltada del respecte als actuals planejaments urbanístics dels municipis afectats, a la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, i qualssevol altres lleis i preceptes que l'hi són d'aplicació. En tot cas, no es considera paisatgística ni ambientalment acceptable la proliferació de noves construccions per la vocació eminentment agrària-forestal i paisatgística dels terrenys objectes de la concentració d'acord amb la pertinença d'aquests a zones LIC i ZEPA.  
13. En la fase d'execució del pla d'obres es respectaran els condicionants següents:  
A) Les pistes de treball de la maquinària s'hauran de reduir tot el possible en número i en superfície.  
B) Qualsevol tipus d'abocament ocasionat per la maquinària haurà d'eliminar-se de manera immediata, i s'hauran d'emportar les restes a un gestor autoritzat.   
C) A la terminació de les obres ambdues canals hauran de quedar expedits de qualsevol tipus de residu.  
D) L'autoritat substantiva vetlarà perquè el contractista de les obres derive totes les restes d'aquestes cap a un abocador o gestor autoritzat respectant-se tots els preceptes continguts en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 248/2006-AIA  
Titol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: Ismael Martínez García  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades València  
Localització: C/ Séquia de Tormos, 3 del municipi de Quart de Poblet (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El projecte té com a objecte la instal·lació d'una activitat destinada al desballestament de vehicles com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil (CAT-VFU).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El nou centre de descontaminació de vehicles se situarà en una nau industrial ja existent, localitzada al c/ Séquia de Tormos núm. 3, del terme municipal de Quart de Poblet, amb accés directe des de l'avinguda Comarques del País Valencià (via de servei de la carretera N-III Madrid-València).  
La nau se situa en un entorn industrial i, en ser una construcció existent, el projecte se centra en l'adequació de les instal·lacions i en la posada en marxa de l'activitat. La nau disposa d'una superfície construïda de 725 m² en planta baixa, dels quals 685 m² corresponen a taller i 40 m² a oficines, vestidors i lavabos. Les superfícies estris de les diverses estances i zones de treball es distribueixen de la manera següent:  
- Zona de vehicles descontaminats de 584,79 m²   
- Zona de descontaminació i emmagatzemament de residus de 66,76 m²  
- Zona d'oficines, lavabos i vestidors de 31,61 m²  
- Un pati exterior de 280,35 m²  
La solera de la nau és de formigó sobre base de llasts naturals compactades, impermeable a olis minerals en la zona de taller i amb una canal de recollida de vessaments en tot el perímetre de la zona de descontaminació.  
La procedència de l'aigua de consum en els serveis higiènics i l'activitat procedeix del subministrament de la xarxa general d'aigua potable municipal. Les aigües residuals generades per l'activitat seran, únicament, les constituïdes per les aigües sanitàries i fecals. Encara que s'ha projectat realitzar la connexió a la xarxa de clavegueram públic municipal a través d'una arqueta de registre, en aquest moment, no existeix en la zona infraestructura municipal de clavegueram per la qual cosa no n'és viable, actualment, la connexió. En previsió de possibles retards fins que puga dur-se a terme la seua connexió al clavegueram públic, s'ha optat per tractar els abocaments sanitaris mitjançant emmagatzemament temporal en fossa sèptica estanca i la retirada periòdica d'aquests, per un gestor autoritzat de residus.  
La nau disposa en la façana principal, lateral i posterior de suficient superfície amb possibilitat d'obertura per a garantir la ventilació natural de l'activitat, sense necessitat de cap tipus de ventilació forçada.  
L'activitat és, en si mateixa, generadora de residus que seran tractats, preparats i entregats a gestors autoritzats evitant que causen un impacte al medi ambient. En la zona de descontaminació es disposa de diversos dipòsits per a l'emmagatzemament temporal dels residus perillosos generats, que se situen sobre cubetes per a la recollida de vessaments, els quals, es comuniquen amb una arqueta comuna estanca a manera de depòsit d'emmagatzemament temporal amb una capacitat d'1,6 m³.  
L'activitat utilitzarà l'energia elèctrica subministrada per la companyia elèctrica en baixa tensió, i no es necessita una altra font d'energia ni tipus de combustible per a l'exercici de l'activitat.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada. La nau on se situarà l'activitat està ja construïda, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de l'alçament de l'edificació sinó, únicament, l'impacte derivat del funcionament de l'activitat i el que puga generar-se durant el futur desmantellament d'aquesta.   
Afeccions legals  
D'acord a l'informe, de 10 d'agost de 2005, del tècnic de medi ambient de l'Ajuntament de Quart de Poblet, l'emplaçament de l'activitat està d'acord amb les ordenances municipals i el pla d'ordenació urbana.  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, quedant sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent al medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la seua inscripció en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La llista d'impactes identificats com a conseqüència de l'execució del projecte d'instal·lació del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús són:  
- Possible impacte produït pels abocaments líquids i els residus derivats de l'activitat de recepció, descontaminació i emmagatzemament dels vehicles fora d'ús.  
- Possible contaminació acústica que puga ocasionar a causa de la instal·lació del centre de descontaminació de vehicles.  
- Emissió de pols en suspensió derivat del moviment de vehicles, per entrada i eixida de camions al centre.  
- No es considera impacte derivat d'afecció a la vegetació, fauna o orografia en localitzar-se l'activitat en una zona industrial.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte i al programa de vigilància ambiental:  
- Els eventuals vessaments de qualsevol tipus de fluid dins de la zona de descontaminació o de la zona de recepció de vehicles prèvia a la descontaminació, seran recollits mitjançant unes canals de recollida de vessaments, destinades a aquest fi, que desaigüen a un depòsit estanc.  
- Es prenen mesures protectores contra el soroll transmés a l'entorn, consistents en manteniment de maquinària i col·locació de dispositius aïllants i antivibratoris.  
- Es realitzaran regs periòdics al carrer d'accés, que haurà de disposar del grau d'humitat suficient perquè no puga existir possibilitat d'emissió de pols com a conseqüència del pas de vehicles que accedeixen a les instal·lacions.  
- L'emmagatzemament dels residus perillosos retirats dels vehicles durant les operacions de descontaminació, es realitzarà en dipòsits que disposen de cubeta de recollida de vessaments mitjançant canalitzacions que aboquen al depòsit estanc d'1,6 m³.  
Tramitació administrativa  
El 30 de juny de 2006, es rep des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per al projecte descrit amb número d'expedient 0292/06, i es remet la documentació següent:  
- Projecte d'activitat de data 13-01-2005, amb dues ampliacions de projecte mitjançant annexos de dates 05-04-2005 i 29-06-2005   
- Estudi d'impacte ambiental de data 13-01-2005 i ampliació d'aquest mitjançant annex de data 26-05-2006.  
Com a antecedents, s'assenyala que es va sol·licitar el 17 de febrer de 2006 declaració d'impacte per a aquest mateix projecte des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València. Es va procedir, llavors, a la seua devolució a aquesta, pel fet de no trobar-se en la documentació presentada suficient informació sobre el projecte que permetera iniciar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.C.1) Centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de centre de descontaminació de vehicles turisme fora d'ús, promogut pel Sr. Ismael Martínez García, que s'ha de situar al c/ Séquia de Tormos núm. 3, del municipi de Quart de Poblet (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En el pati exterior de la nau no s'estacionaran vehicles fora d'ús relacionats amb l'activitat que es pretén autoritzar, pel fet de no disposar aquest d'un sistema de recollida i tractament d'aigües, incloses les de pluja, previ al seu abocament.  
2. Els contenidors i depòsits d'emmagatzemament temporal de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Hauran de ser etiquetats reglamentàriament i s'hi haurà de disposar, quan siguen de naturalesa líquida, de cubetes de retenció de vessaments o, si no n'hi ha, els dipòsits hauran de ser de doble paret.  
3. Prèviament a la posada en marxa de l'activitat, si no es disposa de connexió al clavegueram públic municipal per a l'eliminació de les aigües residuals, s'haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament per acumulació en dipòsit estanc de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
4. S'hauran de complir a totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també al programa de vigilància ambiental proposat en aquest.   
5. S'haurà d'incorporar a aquest programa de vigilància ambiental les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, com també, el seguiment de les correctes condicions d'identificació i emmagatzemament dels residus perillosos i dels sistemes de recollida de vessaments.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient que establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 177/06-AIA  
Promotor: Diputació de València  
Autoritat substantiva: Diputació de València  
Objecte del projecte: Condicionament del traçat i drenatge de la carretera CV-395 (VV-6241) de Requena a Villar del Arzobispo en el tram pk 9.700 a pk 19.200  
Localització: Municipis de Requena i Chera  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El projecte promogut per la Diputació de València millora el traçat i eixampla la plataforma de la carretera CV-395, de Requena a Villar del Arzobispo, entre els punts quilomètrics 9+700 i 19+200, condiciona els talussos per a integrar-los en l'entorn, amplia l'estructura existent sobre el riu Reatillo, estudia el drenatge de la zona d'afecció de la carretera i condiciona aquest tant longitudinalment com transversalment. La velocitat específica adoptada és de 40 km/h i el desenvolupament total de l'obra és de 8.502 metres, el pendent màxim és del 8% en 550 m.  
El traçat inclou dos trams localitzats entre els pk 3+580 al 4+480, i pk 7+270 a 8+502, prenent com a referència l'origen de pk de les obres projectades que van ser definits en el projecte de construcció, denominat Millora de traçat i reforç de ferm en el tram pk 9+700 al pk 19+200, amb clau R-96 de juliol de 2005.  
Es dota la carretera de sobreamples i acords verticals, s'augmenta la secció transversal de la plataforma, s'amplia l'estructura existent sobre el riu Reatillo i es milloren: la capacitat portant del ferm, la senyalització, l'abalisament i els accessos. S'efectua una reposició de les obres obsoletes, integrant-les ambientalment en el medi. Es milloren totes la corbes ampliant-ne el radi entre 10 i 15 m.  
La traça de l'obra projectada ocupa en ambdós municipis sòl classificat com a no urbanitzable.  
Segons dades dels aforaments proporcionats pel Servei d'Explotació de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, la intensitat mitjana diària de vehicles pesants prevista per a l'any 2007 és de 21 vh/dia, la qual cosa correspon a una carretera amb categoria de trànsit T42.  
La carretera s'assenta sobre roques detrítiques del miocé inferior, estan compostes fonamentalment per margues, amb escassos nivells de conglomerats mal calibrats i cudols arredonits, potència inferior a 1 metre i matriu arenosa; en algunes zones apareixen xicotets nivells d'arenoses de gra mitjà. També hi ha dipòsits quaternaris de peu de forest.  
Els desmunts en margues tenen un pendent de 1V:1H, en els conglomerats que es troben cimentats i també en roques carbonatades s'ha projectat un talús de desmunt 1H:3V. Quan el desmunt és de gran envergadura, la vessant s'estabilitza mitjançant bancs de 5 metres d'alçària i bermes de 3 metres. Les cunetes se situen en el cap dels talussos. En terraplens s'adopta un talús 3H:2V.  
S'ha realitzat un estudi hidràulic i un estudi d'erosió fluvial i soscavació del riu Reatillo. Es proposa com a mesura de protecció el condicionament del llit i es protegeix la fonamentació superficial de l'estructura mitjançant un mant continu d'escullera, amb blocs de 0,50 m fins a una profunditat d'1,00 m, tant aigües amunt com aigües avall. Sota l'estructura es col·locarà una llosa de formigó armat, a fi d'evitar l'erosió prevista.  
La via es projecta amb 3,00 m de semiample de calçada, un metre de voral per cada sentit de circulació i 0,50 m de bermes addicionals sense pavimentar per a senyalització i contenció de vehicles. Addicionalment, s'ha dotat la calçada dels sobreamples necessaris segons la instrucció de traçat 3.1.  
La calçada principal està constituïda per una base de llast artificial de 40 cm, un reg d'emprimació, tipus ECI, i una capa de rodament de 5 cm de mescla bituminosa en calent, tipus S-20.  
El pont sobre el riu Reatillo amplia l'amplària del pontó de 5,04 m a 11,00 m, d'aquesta manera es disposa de 2 carrils de 3,50 m, dos vorals d'1,50 m i dos espais de 0,50 m per a allotjar barreres.  
Quan el talús del terraplé és sensiblement paral·lel a la vessant existent es construeixen murs de contenció per a evitar un terraplenament excessiu i d'execució difícil.  
Els terraplens que excedeixen de 2,5 metres d'alçària posseeixen rastells de formigó en les vores de la plataforma, de manera que conduïsquen longitudinalment, les aigües pluvials fins a les baixants.  
Els talussos es repoblen plantant les següents espècies arbustives amb un marc d'1x1 metres: Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Retrama sphaerocarpa, Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Phylirea angustifolia, Rosmarinus officinalis i Lavandula latifolia. En l'espai buit entre la cuneta i el peu del talús es plantaran Quercus coccifera, Pistacea lentiscus, Retrama sphaerocarpa, Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Phylirea angustifolia i Rosmarinus officinalis.  
En les bermes es planten exemplars de Pinus halepensis (80%) i Quercus ilex (20%) amb un marc de plantació de 2x2 metres.  
2. Alternatives  
Atés que es tracta del condicionament d'un traçat existent, no es preveu com a necessari un estudi d'alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 17 de maig de 2006 es rep la documentació en format digital en el Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge, la qual consisteix en el projecte de construcció amb la memòria d'aquest, annexos, plànols i pressupost, més l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
La Diputació Provincial de València va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província núm. 77, del 31 de març de 2006; una vegada transcorregut el termini de 20 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'han realitzat peticions d'informació complementària.  
Afeccions legals  
La carretera discorre per terrenys del lloc d'interés comunitari denominat Sierra del Negrete, on hi ha els hàbitats següents:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
Cap d'aquests hàbitats és d'interés comunitari prioritari.  
Part del traçat discorre per terrenys que han patit un incendi l'any 1994.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Atès que el condicionament del traçat de la carretera CV-395 ocupa una superfície de terreny nou molt reduïda i en l'estudi d'impacte ambiental es preveuen mesures correctores i un programa de vigilància ambiental adequats, no es considera que els treballs projectats afecten de manera important el medi ambient.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut identificats i valorats correctament en l'estudi d'impacte ambiental que ha presentat el promotor.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental són adequades, encara que es matisen alguns aspectes d'aquestes i es complementen amb mesures que s'enumeren en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 8.a - annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
5. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives que hi siguen preceptives, el Projecte de condicionament del traçat i drenatge de la carretera CV-395 de Requena a Villar del Aezobispo, en els trams entre els pk 3+580 al 4+480, i pk 7+270 a 8+502, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental està condicionada a l'obtenció de l'informe final favorable i vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. Les espècies de reproducció que s'utilitzen en la repoblació han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció; el Reial decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció, i l'annex II de l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient (DOGV núm. 2780, de 28-06-96), per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació i repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
3. El lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si es tracta de residus inerts adequats, els abocadors quedaran exempts del procediment d'estimació d'impacte ambiental; no obstant això, s'haurà d'obtenir una autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
4. Les reparacions i el manteniment de la maquinària s'hauran de realitzar en tallers externs a l'explotació o bé es condicionarà una zona ensostrada i impermeabilitzada per a portar-les a cap. Els residus perillosos s'hauran d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, envasaments, identificats i etiquetats. Hauran de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i la posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran d'entregar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
5. Les superfícies desproveïdes de vegetació per les quals transite maquinària i vehicles de construcció han de romandre humides durant la jornada laboral, per a la qual cosa s'hauran d'efectuar els regs que siguen necessaris.  
6. Els sobrants de l'aglomerat asfàltic emprat per a la nova capa de rodament i l'aglomerat vell procedent de la restauració dels trams de la calçada antiga hauran de ser retirats a un abocador inert autoritzat.  
7. El contractista que execute les obres haurà d'elaborar un pla que mostre la localització dels accessos i àrees per a les instal·lacions auxiliars. Aquest pla haurà de ser aprovat per la direcció ambiental de l'obra en el termini d'un mes des que s'aprove l'acta de replantejament.  
8. S'haurà d'emprar terra vegetal per a recobrir els talussos de desmunts i terraplens, les bermes dels bancs i els trams recuperats de l'antic traçat; la seua grossària mínima haurà se ser de 30 centímetres.  
9. Les basses de tractament d'aigües residuals, han de ser convenientment impermeabilitzades amb geotèxtils o semblants. Les aigües residuals de les casetes d'obra hauran de ser dipositades en fosses sèptiques convenientment estanques. En funció del volum, aquestes aigües hauran de ser retirades per una empresa especialitzada i transportades a l'estació depuradora d'aigües residuals més pròxima.  
10. A l'objecte de no augmentar la superfície d'afectació sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra s'hauran de construir, si és possible, sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix es farà respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'haurà d'intentar aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins agrícoles existents.  
11. Les obres s'hauran de realitzar fora del període de nidificació de l'avifauna existent en l'entorn.  
12. S'hauran de replantar els exemplars arboris afectats que siga possible, després de la marcació d'aquests.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 225/04-AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament  
Promotor: Carlos Santamaría Golfe  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Casinos  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Polígon 21, parcel·les 174 i 177, terme municipal de Casinos (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina. Les principals característiques del projecte es resumeixen a continuació.  
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 19.920 m², sent la superfície construïda (segons plànols):  
- Nau d'encebament i engreixament 1.195,17 m²  
- Servei higiènic del personal 4 m²  
- Bassa de purins 300 m²  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1.200 caps d'encebament i engreixament (144 UGM) per la qual cosa es classifica dins del grup segon d'acord amb el que especifica el Reial decret 324/2000. Entraran porcells de 6 a 7 setmanes de vida i una massa aproximada de 20 kg i romandran en l'explotació, de 4 a 5 mesos, fins a assolir els 100 kg. S'espera una mitjana anual de 2,3 cicles.  
El volum anual de purí estimat es calcula segons les produccions de purí establides en l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. En aquest cas és de 2.580 m³ de purí/any. La nau disposarà d'una trapa per a la recollida de purí amb un volum aproximat de 150 m³. L'explotació disposarà addicionalment d'una bassa per a l'emmagatzemament de 600 m³. La capacitat total d'ambdues instal·lacions és suficient per a emmagatzemar tots els residus per un temps igual als 3 mesos que com a mínim exigeix la legislació en l'article 5 del Reial decret 324/2000. Les aigües fecals procedents del servei higiènic s'afegiran al purí.  
El purí s'emprarà com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diferents parcel·les; adjuntant-se el contracte d'acceptació, cèdula de propietat i plànols cadastrals de cadascun dels propietaris.  
Tenint en compte el que estableix el RD 261/1996, la superfície mínima de què s'ha de disposar amb una dosi d'aplicació de 170 kg N/any és de 51,18 ha. Amb aquesta xifra la superfície de què el promotor disposa per a l'aplicació del purí és suficient. Els cultius a què anirà destinat el purí són majoritàriament: ametlers, tarongers i oliveres.  
No es té previst realitzar cap tractament dels purins previ a la utilització d'aquest en el camp.  
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa de proveïment municipal.  
La distància al nucli urbà de casinos és de 2.200 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 18 de novembre de 2004, amb la remissió per la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 291, de 8 de desembre de 2003, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 15 d'abril de 2004 el Servei Territorial de la CTH remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'expedient d'activitats qualificades el qual és tornat a la comissió per no estar complet.  
En data 18 de novembre de 2004, Activitats torna a remetre a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'expedient amb la documentació següent: expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.   
L'expedient municipal conté la documentació següent:  
- Informe tècnic favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe tècnic favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe tècnic favorable del cap local de sanitat municipal.  
- Informe favorable de l'Ajuntament a la connexió de l'explotació a la xarxa municipal.  
- Informació pública en el BOP núm. 291, de 8 de desembre de 2003, i la notificació als veïns afectats per l'explotació.  
- Comunicació de l'Ajuntament en què es diu que no s'hi han presentat al·legacions.  
En el primer estudi d'impacte ambiental s'adjunta:  
- Informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació amb data 10 d'abril de 2001.  
- Autorització prèvia per a la construcció emesa per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport.  
En data 5 de juliol de 2005 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la realització d'un nou estudi d'impacte ambiental que s'ajuste als continguts que marca la legislació i demanant-li, a més, que s'aclarisquen els apartats següents:  
- El sistema de gestió dels cadàvers de l'explotació.  
- El càlcul del volum de purí que es genera en l'explotació.  
- La capacitat i autonomia de l'explotació per a l'emmagatzemament de purins.  
- La superfície agrícola a què anirà destinat el purí com a adob orgànic.  
En data 18 de maig de 2006 es notifica al promotor i a l'Ajuntament l'advertència de caducitat i se li recorda la documentació que ha d'aportar per a poder continuar la tramitació.  
En data 8 de juny de 2006 es remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat resultant ser una còpia de l'anterior estudi presentat.  
En data 26 de juny de 2006 es notifica al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació de la documentació presentada.  
En data 29 de setembre de 2006 el promotor remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental el contracte d'acceptació d'una propietària dels purins com a adob orgànic.  
En data 2 d'octubre de 2006 es notifica a l'Ajuntament l'advertència de caducitat i se li demana l'ampliació de la documentació que ha d'aportar.  
En data 3 d'octubre de 2006 el promotor remet:  
- Projecte de prospecció arqueològica i etnològica presentat en la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en data 14 juliol de 2006.  
- Precontracte amb l'empresa gestora de cadàvers.  
- Contractes d'acceptació, cèdules i plànols cadastrals dels propietaris de les finques a què anirà destinat el purí.  
- Documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental en què es justifica:  
- Volum de purí calculat conforme al RD 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Justificació del volum de la bassa de purins que es construirà.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Casinos no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals   
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou de forma molt general: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona.   
S'han tingut en compte els següents impactes generats per l'activitat: residus (purins i animals morts), olors, sorolls, trànsit rodat, paisatge i entorn socioeconòmic. No s'ha desenvolupat cap metodologia per a la identificació, l'anàlisi o la valoració d'aquests.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental les mesures correctores proposades són les següents:  
- Totes les trapes per a l'emmagatzemament de purins s'hauran de construir amb materials adequats que garantisquen l'estanquitat d'aquestes.  
- L'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral.  
- S'haurà d'efectuar el corresponent buidatge sanitari d'acord amb les prescripcions del veterinari.  
- Totes les operacions d'aprovisionament i transport s'hauran de realitzar fora de la instal·lació.  
- S'haurà de disposar de pediluvis en tots els accessos a les naus.  
- S'haurà de subscriure una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers d'acord amb el Reglament (CE) núm. 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació porcina, situada al polígon 21, parcel·les 174 i 177 al terme municipal Casinos (València) promoguda per Carlos Santamaría Golfe, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Abans de la concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i de l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent; i hauran de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
- Per a reduir l'impacte visual que causa la construcció es recomana l'ús de pantalles verdes emprant-se arbres d'espècies autòctones de la zona. S'hauran de plantar preferiblement agrupades i no en fileres. A més de reduir l'impacte visual, una bona distribució pot actuar com a aïllament acústic de l'explotació.  
- S'haurà de realitzar un tractament previ del purí, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. També es recomana dur a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix. Aquestes anàlisis hauran de ser presentades en cas de ser requerits.   
- La trapa i la bassa per a l'emmagatzemament de purins s'haurà de construir amb materials que en garantisquen l'estanquitat i impermeabilitat. Es respectarà el cicle de buidatge de la bassa de tres mesos que s'indica en l'estudi d'impacte ambiental per a evitar problemes de desembassament o per inestabilitat geotècnica.  
- En l'aplicació del purí en el terreny no s'haurà de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha de tenir en compte les característiques dels cultius i del terreny a què anirà destinat l'esmentat adob a l'hora de calcular la dosi d'aplicació.   
- A l'hora de l'aplicació d'aquest al terreny s'haurà de tenir en compte allò que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries. Es respectaran les distàncies en la distribució respecte a altres explotacions i cursos d'aigües que s'indiquen en el RD 324/2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
- En el cas que el procediment de la gestió, del total o part, de purins siga el lliurament a centres de gestió autoritzats, l'explotació haurà de posseir un contracte actualitzat amb l'empresa gestora d'acord amb el RD 324/2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, en el qual s'indique el volum de purí entregat.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.   
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà; per la qual cosa s'haurà de disposar de contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. En l'exterior de l'explotació s'haurà de disposar de dipòsits homologats per l'emmagatzemament d'aquests.  
- Com a mesures higièniques i sanitàries l'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral que aïlle l'explotació i disposarà de sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties. Seria convenient que en totes les finestres i en el carener s'instal·len malles tipus antiocells per a evitar l'entrada de possibles vectors de malaltia.   
- S'haurà de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 139/06-AIA  
Títol: Granja porcina de preengreixament  
Promotor: Juan M. Benavent Pérez  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llutxent  
Objecte del projecte: Legalització granja porcina  
Localització: Polígon 3, parcel·la 21 del terme municipal de Llutxent (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'activitat consisteix en el preengreixament de bestiar porcí, partint de porcells deslletats subministrats per una empresa integradora. Els animals es reben amb un pes aproximat de 5 kg, i són engreixats fins que arriben a 18 - 20 kg. La duració del cicle és, aproximadament, de 45 dies. La nau albergarà 1.980 porcells. Es realitzaran 6 cicles d'engreixament a l'any i es produirà un total d'11.880 caps a l'any.   
Per a la realització de l'esmentada activitat s'haurà de disposar de parcel·la envoltada de tanca metàl·lica. L'engreixament dels animals es realitzarà en nau de forma rectangular de 38,85 x 13,65 m, la qual cosa comporta una superfície coberta de 530,30 m². La nau d'engreixament es buidarà després de cada cicle, moment en el qual es neteja i es desinfecta la nau  
A més, l'explotació disposarà de bassa de purins, gual de desinfecció de vehicles, tanca perimetral, sitja d'emmagatzemament de pinso, i dipòsits d'aigua, com també les instal·lacions corresponents per al funcionament de l'activitat. La bassa de purins estarà soterrada i coberta, tindrà un volum de 270 m³, i disposarà d'un respirador i d'un registre per al buidatge d'aquesta. L'extracció de purí es realitzarà mitjançant una cisterna arrossegada per un tractor amb bomba aspiradora, adaptada en la vàlvula d'eixida.  
En el projecte s'estima que l'activitat generarà 349 m³ de purí a l'any, i es disposarà d'una capacitat total d'emmagatzemament d'aquests de 604 m³.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha subestimat la quantitat de purins que s'han de generar en l'explotació que, d'acord amb el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, estaria al voltant de 811 metres cúbics de purins anuals. No obstant això, la granja té suficient capacitat de magatzematge per a un període mínim de tres mesos tal com assenyala l'Ordre de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
El promotor aporta 16,8739 has per a la valoració agrícola dels purins en camp, quantitat que s'estima suficient a fi de no sobrepassar en la seua aplicació 170 kg/N/ha i any. De les parcel·les aportades, d'acord amb la legislació vigent, es rebutgen:  
- Llutxent: parcel·la 224, del polígon 17: per trobar-se excessivament prop del nucli urbà.  
- Benicolet: parcel·la 4, polígon 3: per trobar-se prop de barranc.  
- Quatretonda: parcel·la 56 del polígon 3 per ser parcel·la no cultivada i parcel·la 28 del polígon 31, per estar pròxima a barranc.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient té entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 28 d'abril de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València el dia 14 d'abril de 2005, i mitjançant un edicte exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Llutxent. Durant el termini d'exposició pública es van produir dues al·legacions de les quals s'extracta el següent:  
1. La interferència de l'activitat a legalitzar amb l'actual activitat agrícola.  
2. La contaminació per purins en la zona.   
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Informe de l'arquitecte municipal, referent a la compatibilitat urbanística de l'activitat.  
- Informe de l'enginyer tècnic industrial municipal  
- Informe del cap local de Sanitat.  
- Notificació de la resolució emesa pel Sr. director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial.  
- Certificat de la comunitat de regants del Camp de Llutxent respecte a la concessió de 365 metres cúbics de cabal per a l'explotació referida.  
- Certificat de la SAT La Creueta núm. 2.661, respecte a la concessió de drets sobre l'aigua.  
- Còpia de l'assegurança de retirada de cadàvers.  
Afeccions legals  
L'activitat proposada, d'acord amb l'informe emés per l'arquitecte tècnic municipal, se situa en sòl no urbanitzable de règim general o comú, d'acord amb el pla general en vigor del municipi de Llutxent aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de 13 de novembre de 2002.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, en la fase de funcionament poden veure's alterats els següents elements ambientals: terra, aigua, atmosfera, flora, fauna, paisatge.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental valora com a positiu els impactes produïts per l'activitat en la població en general per la creació de llocs de treball indirectes creats.  
Valora com a negatius l'emissió d'efluents gasosos a l'atmosfera, en forma d'olors, i l'alteració del paisatge.  
Els impactes prevists són:  
- Producció de gasos de fermentació aeròbia.  
- Alteració de la fauna present en la zona amb l'augment de mustèlids i múrids.  
- Alteració del paisatge natural que provocarà disminució de la seua qualitat.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són les següents:  
- Adequada neteja de les naus i desinfecció periòdica.  
- Tractament dels purins en les fosses.   
- Instal·lació de gual sanitari per a la desinfecció de les rodes dels vehicles.  
- Eliminació de cadàvers diària per mitjà de contenidors situats amb aquest fi.  
- Aplicació de purins en els camps com a mitjà d'eliminació.   
- Augment de l'arbratge a fi de pal·liar l'impacte paisatgístic negatiu.  
Es considera que l'estudi d'impacte ambiental no incideix adequadament sobre el principal problema ambiental que poden generar les granges porcines que és l'elevada probabilitat de contaminació de sòls i aigües per un maneig inadequat de purins. No obstant això, i com a conseqüència dels requeriments realitzats per la Conselleria de Territori i Medi Ambient, el promotor va presentar nombre suficient de parcel·les on gestionar els esmentats purins, parcel·les que hauran de complir els preceptes continguts en la legislació vigent a fi d'evitar riscs innecessaris al medi.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Vist que l'activitat proposada no ha de generar cap tipus de contaminació ni interferir amb el normal exercici de l'activitat agrícola, tenint en compte el contingut de les al·legacions presentades.  
Vist que les condicions òptimes d'higiene i adequat maneig dels animals en la granja incideixen positivament en una adequada protecció del medi ambient.  
Vist que l'adequada gestió dels purins és fonamental per a evitar contaminacions a sòls i aigües.  
Es resol:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte de construcció i activitat de granja porcina de preengreixament al terme municipal de Llutxent (València) i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèvia a la legalització de l'activitat hauran de presentar-se 0,97 ha de terreny addicional per a la gestió de purins. Les parcel·les presentades estaran cultivades i no s'hauran de trobar pròximes a barrancs, fonts d'aigua, nuclis de població o altres granges.  
- L'explotació disposarà obligatòriament de totes les mesures d'higiene previstes en el Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines: tancament perimetral, gual sanitari únic a l'entrada del recinte, pediluvis a l'entrada de cada local, nau o parc, llatzaret, utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització. A més, les finestres disposaran de tela metàl·lica o semblant que impedisca la proliferació d'insectes.  
- La fossa de purins es tancarà i es revisarà la correcta impermeabilització d'aquesta. No es permetrà cap tipus de dispositiu que permeta l'eixida directa dels purins cap als camps i s'habilitaran els dispositius necessaris per a evitar desembassamentss o riscs d'abocament de la fossa per inestabilitat geotècnica.   
- El període de magatzematge mínim en les fosses de purins serà de tres mesos com a mínim d'acord amb l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- La granja haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació d'aigües pluvials i sistemes de drenatge en la parcel·la per a evitar entollades en les proximitats de les naus o la generació de qualsevol tipus de lixiviats.  
- A fi d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals, s'haurà de vigilar la qualitat i la quantitat dels pinsos emprats en la seua alimentació com també el correcte subministrament d'aigua.  
- S'hauran de fer anàlisis anuals de purins realitzant-se la primera abans de l'inici del tractament amb complex enzimàtic perquè servisca de blanc. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals. Aquestes anàlisis demostraran la disminució de la càrrega contaminant dels purins després del tractament amb el complex enzimàtic. En cas de no aparéixer resultats positius, haurà de canviar-se el tractament enzimàtic per un altre de major efectivitat.  
- L'aplicació de purins en els camps s'haurà de realitzar d'acord amb les directrius següents:  
1. S'haurà d'evitar qualsevol aplicació en èpoques de pluges.  
2. Les cisternes i dispositius d'aplicació del purí no podran tenir pèrdues. Hauran de distribuir el purí en làmina fina d'escassos mil·límetres sobre el terreny evitant desembassaments en la parcel·la o quantitats excessives de manera que el sòl puga absorbir-lo en poques hores i es puga llaurar el terreny de manera quasi immediata per a evitar males olors, pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i proliferació d'insectes. Qualsevol desviació sobre les quantitats que s'han d'aplicar establides en l'estudi d'impacte ambiental o sobre l'aplicació correcta sobre el terreny quedarà a mercé de les disposicions contingudes en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
3. L'explotació haurà de respectar com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 a 200 metres respecte a altres granges i a nuclis urbans d'acord amb el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. A més, s'haurà d'evitar la utilització d'aquest en zones pròximes a fonts d'aigua, cursos d'aigua, brolladors, barrancs o qualsevol actuació que puga afectar la qualitat de les aigües o el domini públic hidràulic.  
- El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el seguiment de les parcel·les on s'aplica el purí. L'aparició de qualsevol efecte advers tindrà com a conseqüència una disminució de les dosis aplicades, l'augment de la superfície de cultiu que s'ha d'emprar i la revisió del complex enzimàtic emprat. En relació amb aquest punt, s'hauran de seguir les recomanacions de les autoritats ambientals presents en la zona, municipals o agràries especialment si es detecta algun risc de contaminació.  
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic, s'haurà de plantar tanca perimetral o pantalla arbòria.  
- S'haurà de realitzar una correcta gestió de residus disposant l'explotació de contenidors separats segons les característiques de cada residu i portant a un gestor autoritzat aquells no assimilables a urbans. S'haurà de tenir especial atenció amb aquells que puguen transmetre infeccions com ara objectes punxants i tallants que hauran d'emmagatzemar-se degudament segregats, en contenidors estancs i protegits eficaçment de la pluja per a ser posteriorment entregats a empresa gestora d'aquests.  
- L'explotació haurà de disposar de mesures mínimes d'higiene i no s'haurà de permetre l'acumulació de fems o materials fora dels contenidors o recipients disposats per a ells. S'hauran de mantenir totes les instal·lacions en condicions òptimes de neteja.  
- S'haurà de vetlar perquè aquelles instal·lacions que estiguen en desús (trapes de cadàvers) es tapen, s'enderroquen o es mantinguen en condicions òptimes d'higiene.  
- El trasllat dels animals o fems s'haurà de realitzar en horari de manera que no interferisquen amb olors o sorolls innecessaris en l'activitat normal del municipi ni dels veïns limítrofs i evitant sempre les hores de més calor.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 d'octubre de 2006.- La secretària territorial de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 48/2006-AIA  
Títol: Homologació pla parcial i programa del sector reclassificatori Natura d'Or, de Borriol  
Promotor: Ajuntament de Borriol  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Borriol i CTV  
Localització: Terme municipal de Borriol  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte de l'homologació és reclassificar uns terrenys classificats per les normes subsidiàries vigents en el planejament de Borriol com a sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús residencial i terciari, d'aproximadament 159.163,81 m² i amb una previsió de 443 habitatges.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àrea la reclassificació de la qual es pretén, es localitza al costat del nucli urbà de Borriol i es troba limitada al nord amb el nucli urbà, al sud amb sòl no urbanitzable, a l'est amb el barranc de la Botalaria i a l'oest per sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal.  
Planejament proposat  
Unitat d'execució del sector:  
Superfície total de la unitat d'execució 159.163,81 m²  
Superfície computable a l'efecte   
d'aprofitament 119.289,85 m²  
Aprofitament tipus 0,6 m²sostre/m²sòl  
Aprofitament objectiu 71.573,91 m²sostre/m²sòl  
Aprofitament subjectiu 64.416.52 m²sostre/m²sòl  
Total xarxa viària 33.330,73 m²  
Total zones verdes 11.934 m²  
Total equipament dotacional 15.050,61 m²  
El planejament urbanístic vigent al municipi de Borriol són les normes subsidiàries de planejament de Borriol (Castelló), aprovades definitivament el 13 de juny de 1996  
La classificació actual del sòl en l'àmbit del sector proposat i dels seus límits, segons les esmentades normes subsidiàries és la següent:  
- SU (sòl urbà): delimita el sector per l'est (polígons industrials), representant la seua connexió més directa amb el nucli urbà de Borriol.  
- SNUC (sòl no urbanitzable comú): la major part del sòl inclòs en el sector pertany a aquesta classe, marcant la major part dels límits del sector.   
- SNUP 8 (sòl no urbanitzable de protecció núm. 8 - forestal + cremat): porció de sòl dins del sector en l'extrem oest. La causa de la protecció es deu, segons les actuals normes subsidiàries, a la seua naturalesa forestal d'aquest i al fet d'haver patit un incendi.   
- SNUP 2 (sòl no urbanitzable de protecció núm. 2 - protecció de llits): delimita el sector per l'est (barranc Botalaria) i pel sud (riu Sec de Borriol). Segons la documentació gràfica de les normes subsidiàries el barranc de Botalaria té un ample de 50 m, 25 m a cada costat de l'eix del barranc i el riu Sec té un ample de 100 m, 50 m a cada costat de l'eix del llit.   
- SNUP camins ramaders (sòl no urbanitzable de protecció camins ramaders assegador Reial de Saragossa), franja de sòl protegit que travessa el sector pel nord i d'est a oest, de 75 m d'ample, 37,5 m a cada costat de l'eix del camí.   
L'ús del sòl canviarà, passant de ser d'eminentment agrícola i forestal a un ús residencial amb una gran superfície tant de sòl qualificat com dotacional, xarxa viària i zona verda, tant de xarxa primària com de xarxa secundària.   
3. Alternatives  
Les alternatives que s'han previst per part de l'equip redactor del pla parcial són relatives a la distribució i ordenació detallada del sector, per la qual cosa s'ha procurat la major funcionalitat i qualitat en el desenvolupament d'aquest. No s'ha tingut en compte el no- desenvolupament d'aquesta.  
L'estudi d'impacte ambiental justifica la delimitació del sector per la fàcil connexió d'aquest amb el seu entorn pròxim i llunyà, la conservació dels elements naturals i de paisatge propis de la zona, la ubicació dels habitatges a zones de bona ventilació natural, bona percepció de l'entorn paisatgístic i escàs impacte visual en el territori, la no-interferència en elements d'afecció sectorial i físic, com també l'orografia del terreny, per a executar una urbanització lògica i racional.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 9 de febrer de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló va remetre estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu relatiu a l'homologació, pla parcial i programa del sector reclassificatori Natura d'Or, de Borriol, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 26 de gener de 2004 i en el DOGV núm. 4683, de 3 de febrer de 2004.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 4 al·legacions, alguna d'aquestes de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Borriol, de data 18 d'octubre de 2004.  
3. Resum de les al·legacions  
A continuació es presenta un resum de les al·legacions més importants a l'estudi d'impacte ambiental que tenen un caràcter ambiental:  
- "...Tracta de classificar sòl no urbanitzable en urbanitzable; inclou en part una zona de sòl no urbanitzable comú i, el més cridaner, una zona de sòl no urbanitzable d'especial protecció -incendis-, una altra franja de sòl no urbanitzable de protecció de barrancs i una altra franja de sòl no urbanitzable d'especial protecció camí ramader".  
- "... considerem totalment inviable i contrària a la llei la reclassificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció incendis a sòl urbanitzable."  
- "... es proposa la creació d'un nucli residencial al costat de les indústries actualment existents en la zona sud del terme municipal de Borriol..."; "... l'activitat pròpia d'aquestes empreses ocasionarà molèsties en el futur nucli residencial que es pretén crear, atesa la proximitat dels futurs habitatges a aquestes."  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 31 de març de 2006, s'emet requeriment de documentació, per part d'aquest servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- Certificat de l'entitat gestora sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Certificat expedit per l'entitat de sanejament corresponent sobre la capacitat de la nova EDAR que es pretén instal·lar a Borriol per a depurar i assimilar les aigües residuals generades pel nou sector.  
- Informe que justifique, com se sol·licita en l'informe emés per la mercantil FACSA, la solució tècnica que servisca per al proveïment d'aigua potable per a les actuacions presentades, desenvolupant totes les actuacions que resulten necessàries, de manera compatible amb l'actual sistema de captació i distribució de l'aigua de Borriol i d'acord amb les altres instruccions i normes tècniques que dictara l'Ajuntament de Borriol a aquest respecte.   
- D'acord amb l'article 78 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer abans de la realització de qualsevol tipus de construcció en zona de policia de llits.   
- Informe favorable de la Unitat de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Secció Territorial de Castelló o organisme superior competent, respecte a l'expedient STMA/SF/VP/MT/032/2005, actualment en tramitació, corresponent a la desviació de l'assegador Reial de Saragossa, i sobre la seua compatibilitat amb el desenvolupament urbanístic plantejat.  
- Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
En data 10 de maig de 2006 es rep contestació de la DTTV de Castelló remet informe de FACSA, justificació d'aigües residuals, informe d'EPSAR, sol·licitud d'autorització d'abocaments al barranc de Botalaria a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i el certificat de recollida de residus sòlids urbans, per part de l'Ajuntament.  
En data 5 de juny de 2006, s'emet segon requeriment de documentació, per part d'aquest servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- D'acord amb els articles 537 i 539 de les vigents normes subsidiàries de Borriol, haurà de redelimitar l'àmbit del sector reclassificatori Natura d'Or, excloent d'aquest el sòl no urbanitzable de protecció núm. 8 (protecció forestal + incendi), condicionat per l'incendi ocorregut en data 9 d'abril de 1994.  
- Haurà de justificar la inclusió en l'àmbit del sector reclassificatori Natura d'Or les parcel·les núm. 117, 118, 119, 121 i 120 del polígon 20 del municipi de Borriol classificades com a sòl forestal arbratge natural pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, conforme el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, pel fet que no s'ha justificat la reclassificació d'aquest sòl i es considera que la millor manera de preservar-los o protegir-los és mantenint-ne la classificació de sòl no urbanitzable comú i els usos actuals.  
- D'acord amb l'article 78 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer abans de la realització de qualsevol tipus de construcció en zona de policia de llits.   
- Informe favorable de la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient de la Secció Territorial de Castelló o organisme superior competent, respecte a l'expedient STMA/SF/VP/MT/032/2005, actualment en tramitació, corresponent a la desviació de l'assegador Reial de Saragossa, i sobre la seua compatibilitat amb el desenvolupament urbanístic plantejat.  
- Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
En data 29 de juny de 2006 es rep del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, documentació remesa per l'Ajuntament de Borriol a aquest servei en data 9 de juny de 2006, en contestació al requeriment de documentació emés per aquest servei en data 4 d'abril de 2006, compost de:  
- Certificat de l'entitat FOBESA sobre la capacitat de gestió de RSU.  
- Certificat expedit per organisme competent sobre la capacitat de la nova EDAR.  
- Instància de presentació de la sol·licitud d'autorització d'abocament a la CHX.  
- Informe tècnic sobre abastiment d'aigua potable emés per FACSA.  
- Informe tècnic municipal relatiu als camins ramaders.  
- Informe Direcció General de Patrimoni Cultural.  
En data 28 de juliol de 2006 es rep del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, documentació remesa per l'Ajuntament de Borriol, composta de:  
- Informació relativa a incendis.  
- Informació relativa a les parcel·les 117, 118, 199, 120 i 121 del polígon 20.  
- Informació relativa a camins ramaders.  
- Informació relativa al patrimoni cultural.  
En data 12 de setembre de 2006 es rep del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, documentació remesa per l'Ajuntament de Borriol, composta de:  
- Justificació de recursos hídrics  
Sol·licitud d'informes sectorials  
1. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, de data 10 de maig de 2006, sobre el Projecte homologació pla parcial i programa del sector reclassificatori Natura d'Or a Borriol, el qual informa del següent:  
- "... L'àmbit d'actuació del pla parcial afecta una porció de sòl no urbanitzable de protecció, d'acord amb els articles 537 i 539 de les normes subsidiàries de Borriol. La delimitació d'aquest sòl no urbanitzable protegit (SNUP 8) està condicionada per l'incendi ocorregut en data 9 d'abril de 1994 al terme municipal de Borriol i que va afectar 1.113 ha.  
- En relació amb la modificació puntual de la línia d'incendi, plantejada per diversos propietaris de finques del polígon 20 de Borriol cal assenyalar que en visita realitzada a la zona de l'incendi al costat dels terrenys del pla parcial s'han observat diversos exemplars de garroferes ennegrides pel pas del foc, com també vegetació arbustiva cremada. D'altra banda, s'adjunta informe del tècnic forestal -elaborat en contestació a la sol·licitud dels propietaris- en què es ratifica la delimitació del perímetre de l'incendi, d'acord amb les dades de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Vist que la zona d'actuació del pla parcial afecta en l'extrem W una xicoteta part de sòl no urbanitzable de protecció forestal (pla EIA-04 afeccions jurídiques) haurà de tenir-se en compte la proposta de redelimitació de l'actuació, d'acord amb l'informe emés per l'arquitecte municipal i l'assessor jurídic de l'Ajuntament de Borriol de data 11 d'octubre de 2004.  
- En referència a les parcel·les núm. 117, 118, 119, 120 i 121 del polígon 20 del terme municipal de Borriol, cal assenyalar que es troben cartografiades en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana com a forestal arbratge natural, conforme el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat. Visitada la zona d'actuació es comprova que es tracta d'una vessant d'orientació E i pendent elevat (50%), la qual es troba, en part, abancalada per murs de pedra en sec. Presenta, a més, abundant aflorament rocós. La vegetació està composta per una pineda secundària d'antics cultius de secà (garroferes i ametlers), per la qual cosa es tracta de terrenys forestals, d'acord amb l'article segon de la Llei 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana."  
2. Informe adjunt de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, de data 8 de maig de 2006, sobre modificació parcial de línia d'incendi al terme municipal de Borriol (Castelló), el qual informa del següent:  
- "... Els terrenys objecte de la petició figuren en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana publicat en el DOGV núm. 4785, de 29 de juny de 2004 de la manera següent:  
- Sòl forestal: parcel·les 48 a 55 (parcialment), 167, 168, 169, 170 (parcialment), 171, 174 (parcialment), 184, 185, 186, 187, 192, 193, 194, 195, 196, 197, 202 i 203.  
- Sòl no forestal: parcel·la 183  
- Fora del perímetre de l'incendi: 172, 173, 176, 177, 181 i 182.  
- Recorreguda la zona objecte de petició de modificació parcial de la línia de l'incendi, es va poder constatar de manera clara i nítida que en la superfície que es pretén excloure, i que es troba en l'interior del límit del perímetre incendiat, hi ha restes i senyals indubtables d'haver estat afectada per un incendi forestal.  
- Les esmentades restes s'observen tant sobre parts mortes de plantes, que romanen encara amb restes carbonitzats, com en plantes que, atesa la capacitat rebrotadora d'aquestes, es troben verds en l'actualitat però mostrant encara restes de parts mortes.  
- També s'aprecien en espècies vives en l'actualitat de l'estrat arbustiu i arbori (Ceratonia siliqua, garrofera, Pinus halepensis, pi blanc, Olea europeae, ullastre, Juniperus oxycedrus, ginebre) signes clars (ennegriment d'escorfa) del pas del foc, sense que això comportara la mort d'aquestes.  
- Es localitzen garroferes mortes amb senyals que reflecteixen que la causa de la seua mort va ser deguda a aquest efecte del foc.  
- Tots aquests senyals s'observen tant a la zona sud (zona de més baixa altitud) que coincidiria amb la que es va marcar per part de la Conselleria de Medi Ambient, com en el límit septentrional de l'àrea que es pretén segregar.  
- Es presumeix, després de la visita de camp, que el foc va afectar en sentit descendent per la qual cosa el seu efecte no va ser tan virulent com si s'haguera produït en sentit ascendent, però en qualsevol cas va ser generalitzat i sense que siguen focus aïllats (en cas de ser-ho serien de la suficient magnitud perquè es considerara un focus únic).  
- En conseqüència, i per tot el que s'exposa anteriorment, el tècnic sotasignat estima que no escau realitzar cap canvi en la línia de l'incendi"  
3. Informe de la mercantil FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA), com a empresa titular de les instal·lacions de subministrament d'aigua en alta de Borriol, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en els programes d'actuació integrada, de data 10 de gener de 2006, en el qual es conclou que:  
"... des del punt de vista de capacitat tècnica de les captacions, ateses les circumstàncies concurrents en la situació actual, per al proveïment del creixement urbanístic previst, independentment de la necessitat de realitzar les necessàries ampliacions en les instal·lacions de bombament existents en l'actualitat.  
D'altra banda, tot el subministrament al municipi de Borriol es realitza per mitjà d'una conducció que transporta els cabals captats fins al depòsit d'abocador i de Sant Vicent. Aquesta conducció es va veure afectada en el seu dia per les obres d'ampliació de la carretera CV-10, i en alguns trams va quedar instal·lada de manera precària... Serà convenient, per tant, considerar la renovació del tram de conducció afectat per les obres de la carretera quan es desenvolupen actuacions urbanístiques a la zona.  
Per aquest motiu, és el paréixer d'aquesta mercantil que, en el marc del que preveu la normativa urbanística, els promotors haurien de justificar, juntament amb el projecte d'urbanització, la solució tècnica que servisca per al proveïment d'aigua per a les actuacions presentades, desenvolupant totes les actuacions que resulten necessàries (bombaments, dipòsits, xarxes generals, xarxes de distribució, etc.), de manera compatible amb l'actual sistema de captació, i distribució d'aigua de Borriol i d'acord amb les altres instruccions i normes tècniques que dicte l'Ajuntament de Borriol a aquest respecte."  
4. Informe de la mercantil FOBESA (Fomento Benicásim, SA), com a actual concessionària del servei de recollida de RSU a la ciutat de Borriol, sobre la capacitat d'aquesta d'assumir els residus generats pel desenvolupament de l'actuació integrada de la Unitat d'Execució Natura d'Or de Borriol, de data 3 d'abril de 2006, informant que l'empresa té suficient capacitat tècnica per a realitzar el servei, sempre que ho estime oportú l'Ajuntament i dote d'equilibri financer la concessió, per a cobrir l'increment de la demanda del servei derivat de l'execució del projecte.  
5. Informe de l'entitat EPSAR (Entitat de Sanejament d'Aigües), de data 28 de març de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Borriol per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del PAI sector Natura d'Or de Borriol (Castelló), el qual informa del següent:  
"...L'EDAR de Borriol dóna servei al municipi del mateix nom i està dissenyada per a tractar 600 m³/dia. Actualment tracta cabals superiors..."  
Conclou:  
"...Pel que ha estat assenyalat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generats per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i vaja a sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Borriol de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PAI del sector Natura d'Or de Borriol (Castelló) sempre que es complisquen els condicionants següents" (resumits):  
- L'urbanitzador haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de connexió  
- L'abocament generat haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions previstes en la planta a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
- Taxa prèvia de connexió.  
Afeccions legals  
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental,  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, CTV i Xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. PATRICOVA  
La zona objecte del pla parcial no es troba localitzada en cap punt de risc d'inundabilitat segons els estudis duts a terme per la Generalitat Valenciana (PATRICOVA).   
3. Camins ramaders  
Segons les dades consultades, per l'àmbit d'actuació transcorre, longitudinalment en sentit est, el camí ramader núm. 1 denominat assegador Reial de Saragossa, amplària legal no superior a 75 m.  
Per això, haurà d'adequar-se d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
4. Rambles i llits  
Hi ha llits o barrancs entesos com a tals que poden veure's afectats de manera directa o indirecta per l'actuació proposada. Es tracta del riu Sec de Borriol, al marge sud de l'actuació, i el barranc de Botalaria que desemboca al primer i que discorren pel límit est de l'actuació i en direcció sud des de l'àmbit.  
Per això, hauran d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret 606/03, de 23 de maig, pel qual es modifica el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VIII de la llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
5. Jaciments arqueològics  
A falta de l'informe de Patrimoni d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, cal destacar l'existència en els voltants del sector d'un element del patrimoni arqueològic, la Via Augusta, la qual discorre per l'est i sud de l'actuació separada d'aquesta pels llits del riu Sec de Borriol i el barranc de Botalaria.  
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6. PGOF  
Al sector hi ha parcel·les que es troben cartografiades en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana com a forestal arbratge natural, es tracta de les parcel·les núm. 117, 118, 119, 120 i 121 del polígon 20 del terme municipal de Borriol.  
Caldrà ajustar-se a la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
7. Infraestructures de transport  
La infraestructura més pròxima localitzada és l'autovia CV-10 situada a l'est de l'àmbit del pla parcial.  
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals   
1. La zona d'estudi està situada al terme municipal de Borriol, en concret, al sud-oest de l'esmentada localitat. És una zona de relleu cavallonat en el qual els fons de les valls són plans, i pateix un brusc augment del pendent en entrar en els materials mesozoics que formen les elevacions topogràfiques que el delimiten. Edafològicament, l'emplaçament es forma per roca mare sense un sòl molt desenvolupat sobre aquesta, i es desenvolupa únicament un sòl de tipus cambisòl càlcic desenvolupat sobre materials d'alteració procedents d'un ampli ventall de roques, entre ells destaquen els dipòsits de caràcter eòlic, al·luvial o col·luvial. Permeten un ampli rang de possibles usos agrícoles.  
Cal destacar les zones del sector amb elevat pendent, les quals per les seues característiques topogràfiques, poc gruix, pedregositat o baix contingut en bases, l'ús d'aquestes queda reduït al forestal. De fet, aquestes zones es caracteritzen per presentar un elevat valor ecològic atesa l'abundant vegetació forestal d'aquesta, consolidada com a futura.  
D'altra banda, les zones del sector pròximes als llits existents estan formades per dipòsits caracteritzats per la mescla de materials procedents d'al·luvió de fluvials i erosions de vessant, com a conseqüència de donar-se ambdós processos simultàniament. Freqüents a la província i associats a barrancs i rambles d'escàs desenvolupament transversal, com també a la vora dels massissos mesozoics.  
L'erosió actual de la zona és molt baixa i l'erosió potencial baixa-alta, ja que les zones més elevades estan més exposades a l'erosió, per la possible desaparició de la rica coberta vegetal d'aquestes i per tenir un pendent elevat. La capacitat d'ús del sòl és moderada i molt baixa. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola i forestal natural. No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats.  
2. Pel que fa a la vegetació, d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82, de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les Ordres de 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003, de 10 de juny, publicades totes elles en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental (documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental. Tom 1: Memòria i plànols, pàgina 151), l'impacte sobre la vegetació és negatiu, intens i extens a causa de l'eliminació d'una part important de la coberta vegetal.  
En la zona d'estudi hi ha tres grans grups de vegetació derivades del material que compon el sòl, la profunditat d'aquest, del pendent i de l'acció de l'home. Aquestes tres divisions són:  
- En la part més plana del sector trobem cultius de regadiu (cítrics), format per comunitats nitròfiles, generalment associades a l'acció antròpica, en camps de cultiu i vegetació que creix al marge del camí (en aquest enclavament: Arundo donax, Pistacea lentiscus, Rosmarinus officinalis, Pinus halepensis, Ulex parciflorus, i Rubus spp.).  
- A la zona oest elevada hi ha zones abancalades amb plantacions de garroferes abandonades en la qual trobem la pinada de Pinus halepensis amb vegetació associada de matoll mediterrani (per exemple, podem trobar, Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Erica multiflora, Pistacea lentiscus, Chamaerops humilis, Thymus vulgaris, Olea europea var. sylvestris, Ceratonia siliqua, etc.).  
- A les zones més elevades hi ha cultius de secà (principalment Ceratonia siliqua) amb vegetació arvense associada de secà típica de terres valencianes, les quals no tenen valor ambiental.  
Cal destacar que en la visita de camp realitzada a la zona s'ha observat que en la pinada de Pinus halepensis hi ha una abundant presència d'exemplars de poca edat i en perfecte estat fenològic i sanitari. Això, a més que es tracta de l'única zona de pineda que queda al costat del sòl urbà, confereix a aquesta zona un gran valor potencial ambiental.  
A més, en aquesta zona abancalada de pineda natural es poden trobar exemplars de Chamaerops humilis, Thymus spp. i Quercus rotundifolia, espècies que estan incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, al voltant de protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, per la qual cosa queda sotmesa a autorització prèvia la tala o el desarrelament d'aquests.  
A les zones de cultius de secà, la vegetació actualment establida presenta valor ecològic, ja que els cultius d'aquesta regió formen importants comunitats vegetals que al seu torn alberguen altres espècies animals. Cal destacar la presència d'exemplars d'olivera (Olea europeae) i garrofera (Ceratonia siliqua), els quals per les seues característiques físiques i el seu valor ecològic i paisatgístic s'hauran de tenir-se en compte per a la conservació d'aquests.  
Per tot l'anterior, s'hauria de preveure la possibilitat de mantenir la condició de sòl no urbanitzable d'aquests, estenent-la si és el cas, i mitjançant la tramitació corresponent, a la seua categoria d'especial protecció, en aplicació de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable.  
3. En l'àmbit del pla parcial hi ha parcel·les les quals es troben cartografiades en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF) com a forestal arbratge natural, que es defineix en el PGOF com a agrupació d'arbres en espessor amb una fracció cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal.   
Aquestes parcel·les són la núm. 117, 118, 119, 120 i 121 del polígon 20 del terme municipal de Borriol. D'acord amb l'article 2 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, es tracta de terrenys forestals ja que presenten una vegetació composta per un pineda de Pinus halepensis de densitat mitjana/alta que majoritàriament ha envaït antics cultius de secà (garroferes i ametlers). Es tracta d'una vessant d'orientació E i pendent elevat (al voltant del 50%), la qual es troba, en part abancalada per murs de pedra en sec, i presenta, a més, abundant aflorament rocós.  
D'altra banda, l'àmbit d'actuació del pla parcial afecta una porció de sòl no urbanitzable de protecció núm. 8 (forestal + incendi), d'acord amb els articles 537 i 539 de les normes subsidiàries de Borriol. La delimitació d'aquest sòl no urbanitzable protegit (SNUP 8) està condicionada per l'incendi ocorregut en data 9 d'abril de 1994 al terme municipal de Borriol i que va afectar 1.113 ha. Atés que no escau la redelimitació de la línia d'incendi, segons informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, de data 8 de maig de 2006, haurà de tenir-se en compte la proposta de redelimitació de l'actuació, d'acord amb l'informe tècnic emés per l'arquitecte municipal i l'assessor jurídic de l'Ajuntament de Borriol de data 11 d'octubre de 2004.  
En data 9 d'abril de 1994 va ocórrer un incendi al terme municipal de Borriol, la delimitació del qual afecta l'àmbit de la zona estudiada. Es trobada en falta en l'estudi d'impacte ambiental alguna mesura de prevenció contra incendis forestals.  
4. L'estudi d'impacte ambiental a l'inici del capítol dedicat a la fauna estableix un catàleg que recull aquelles espècies que d'alguna manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència en la zona o no. Per la qual cosa no dóna molta informació sobre la fauna existent en el sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació respecte d'això resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
No obstant això, en la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental aportada posteriorment, es presenta un cens ornitològic realitzat en tres estacions d'escolta durant la hivernada de 2005-2006 en l'àrea de Borriol. Es troba a faltar en l'estudi d'impacte ambiental, un estudi tan exhaustiu de la resta de fauna present en la zona.  
D'altra banda, en la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas del teuladí comú, l'estornell negre, la colobra bastarda, la mostela, musaranyes, la terrerola. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi, cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
5. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sector està dotat d'aigua potable per a subministrament de les zones urbanes des de les quals es connectaran els sòls de l'aquest pla parcial. La connexió a la xarxa d'aigua potable, es realitzarà mitjançant les pertinents connexions i xarxa de distribució d'aigua potable.  
Segons allò que s'ha redactat en l'estudi d'impacte ambiental, el municipi es proveeeix en l'actualitat d'aigües procedents de pous subterranis l'explotació del qual du a terme l'empresa FACSA. Des dels esmentats pous es bomba aigua fins als dipòsits municipals per al subministrament domiciliari. En l'actualitat els pous són excedentaris en recursos i l'única limitació prové de la capacitat d'emmagatzemament que tenen els dipòsits municipals (un de 250 m³ i un altre de 400 m³). Les anàlisis de les aigües de consum domiciliari són dutes a terme per FACSA qui s'encarrega del control sanitari d'aquestes.  
Segons l'informe de la mercantil FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA), com a empresa titular de les instal·lacions de subministrament d'aigua en alta de Borriol, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en els programes d'actuació integrada, de data 10 de gener de 2006, el subministrament d'aigua potable de Natura d'Or es realitzarà des del dipòsit abocador, el qual rep l'aigua del pou de Marzà, i s'estima que es disposarà de suficients recursos hídrics per a l'increment previst condicionat la realització d'ampliacions en les instal·lacions existents en l'actualitat. Aquest informe condiciona la viabilitat del projecte a què "els promotors haurien de justificar, juntament amb el projecte d'urbanització, la solució tècnica que servisca per al proveïment d'aigua per a les actuacions presentades, desenvolupant totes les actuacions que resulten necessàries (bombaments, dipòsits, xarxes generals, xarxes de distribució, etc.), de manera compatible amb l'actual sistema de captació, i distribució d'aigua de Borriol i d'acord amb les altres instruccions i normes tècniques que dicte l'Ajuntament de Borriol a aquest respecte.  
El promotor presenta informe, de maig de 2006, realitzat per un tècnic competent, sobre les infraestructures generals per al proveïment a la urbanització Natura d'Or, a Borriol (Castelló). En l'esmentat informe es dóna solució al proveïment d'aigua amb la instal·lació d'una nova estació de bombament des del dipòsit abocador, un nou dipòsit de 1.000 m³ de capacitat situat en el sector en el seu sòl dotacional (ED) i la xarxa que uneix ambdues instal·lacions.  
No obstant això, atés l'augment de la demanda que patirà el municipi de Borriol a causa de l'elevat nombre d'habitatges (4.426 habitatges, els quals donen una demanda punta diària de 4.426 m³/dia, segons informe de FACSA) de nova construcció al municipi, hauria d'aportar informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de conformitat amb allò que s'ha previst per l'article 25.4 del RD 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, en la seua redacció donada per la Llei 11/2005, de 12 de juny, en relació amb el que disposa l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge (segons informe de FACSA).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sanejament de les aigües residuals que haurà de ser tractat per l'EDAR serà de 74.688,23 m³ anuals aproximadament, que correspon amb un consum diari de 204,63 m³.   
L'informe tècnic o certificat d'EPSAR, de data 28 de març de 2006, que du a terme la depuració i sanejament de les aigües residuals produïdes al municipi de Borriol, informa que actualment tracta cabals superiors per als quals està dissenyada. No obstant això, està prevista la construcció d'una nova depuradora per a la qual cosa s'informa de la viabilitat d'aquesta per a assumir els cabals generats per l'actuació, sempre que complisca amb una sèrie de condicionants tècnics.  
En l'estudi d'impacte ambiental es resol el sanejament proposant que en el cas que les obres de construcció de la nova depuradora no estiguen finalitzades en el moment de procedir a la urbanització, s'instal·larà, a la parcel·la de sòl dotacional (ED), una EDAR autònoma. Per això, s'adjunta un estudi-pressupost realitzat per la mercantil Residaqua, SL, per a la instal·lació d'una depuradora biològica de funcionament per oxidació total prolongada a baixa càrrega.  
L'ocupació del sòl passaria a ser d'un terreny agrícola i forestal natural a una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltatge de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i una disminució de la humitat del sòl. Això serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en el sector com per a les adjacents, ja que el barranc de Botalaria i el riu Sec rebrien major aigua d'escorriment en l'època de pluja, tot això agreujat pel pendent pronunciat del terreny.  
A més, sobre el factor sòl es produirà un impacte negatiu molt important que és l'eliminació parcial o modificació de l'estructura d'aquest. Això comporta una mesura contra l'erosió del sòl, com a principal causa de la desertificació i per la seua repercussió sobre el paisatge, la productivitat vegetal i el cicle hidrològic.  
6. Respecte a la hidrologia superficial, l'àrea d'estudi es troba drenada pel riu Sec de Borriol i el barranc de Botalaria que desemboca en el primer, que discorren pel marge sud i el marge est, respectivament, de l'àmbit d'actuació proposat.   
El règim del riu Sec és torrencial, originat per la unió d'uns quants barrancs. No té continuïtat en la permanència de cabals, i respon amb avingudes en moments de pluges torrencials i gota freda. Segons l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a la inundabilitat, "el típic caràcter torrencial de les precipitacions en l'àrea d'estudi i la mateixa fisiografia, com també la cobertura vegetal presents en els llits afavoreixen l'existència d'inundacions de caràcter ocasional i d'efecte catastròfic. Aquest és un paràmetre important com a condicionant" (documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental. Tom 1: Memòria i plànols, pàgina 57).  
Tot això unit al fet que amb la urbanització proposada, el barranc de Botalaria i el riu Sec rebrien major aigua d'escorriment en l'època de pluja i agreujat pel pendent pronunciat del terreny, fan que siga un factor important que cal tenir en compte.  
La qualitat de l'aigua superficial podrà patir un determinat deteriorament durant la construcció de les instal·lacions previstes. Es produirà un augment dels sòlids en suspensió, arrossegament de pols i altres materials i de substàncies contaminants provinents d'abocaments incontrolats que previsiblement arribarà als llits del barranc de Botalaria i del riu Sec.  
L'homologació planteja la reclassificació de sòl no urbanitzable de protecció núm. 2 (barrancs i rius), amb la qual cosa, s'haurà de plantejar una redelimitació de l'actuació, treballant i protegint aquest tipus de sòl, d'acord amb l'informe tècnic emés per l'arquitecte municipal i l'assessor jurídic de l'Ajuntament de Borriol de data 11 d'octubre de 2004.  
Revisada la cartografia presentada en la documentació (Pla de qualificació del sòl homologat. Zonificació i assignació d'usos, plànol núm. EIA-05), s'observa que la proposta urbanitzarà dins de la zona de policia de 100 metres d'amplària mesurats horitzontalment a partir del llit i a fi de protegir el domini públic hidràulic i el règim de corrents, els quals estan sotmesos al que disposa el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües, i les modificacions d'aquesta.  
L'execució de qualsevol obra o treball en la zona de policia de llits necessitarà autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca, sense perjudici dels supòsits especials regulats en aquest reglament. L'esmentada autorització serà independent de qualsevol altra que haja de ser atorgada pels distints òrgans de les administracions públiques.  
   
En la documentació remesa no es presenta autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a realitzar qualsevol obra en la zona de policia dels llits afectats ni l'autorització per a l'abocament de les aigües pluvials i les depurades als llits indicats. Sí que es presenta fotocòpia de la sol·licitud d'autorització d'abocament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 5 d'abril de 2006.   
7. Per l'àmbit de l'actuació transcorre, longitudinalment en sentit est, el camí ramader núm. 1 denominat assegador Reial de Saragossa, d'amplària legal no superior a 75 m. D'acord amb l'informe tècnic emés per l'arquitecte municipal i l'assessor jurídic de l'Ajuntament de Borriol, de data 11 d'octubre de 2004, el traçat d'aquest camí ramader no està desafectat i, per tant, l'homologació ha de plantejar un traçat alternatiu i la real desafecció de l'impossible traçat actual definit en les normes subsidiàries de Borriol. Aquest traçat s'haurà de reflectir en els plànols de l'homologació a una escala suficient per a justificar la continuïtat del camí ramader. En les zones objecte de qualsevol forma d'ordenació territorial, el nou traçat que, si és el cas, haja de realitzar-se, haurà d'assegurar amb caràcter previ el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, juntament amb la del trànsit ramader, com també els altres usos compatibles i complementaris d'aquell (article 12 de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders).  
No sols no es presenta un traçat alternatiu i la real desafecció del camí ramader, sinó que revisada la cartografia presentada en la documentació (plànol de qualificació del sòl homologat. Zonificació i assignació d'usos, plànol núm. EIA-05) s'observa que es proposa la realització de dos vials i 4 rotondes amb els seus respectius vials d'eixida cap a les zones edificades. A més, s'observa que les UFH i UFA que es proposen al costat del camí ramader no asseguren l'amplària legal ni la continuïtat en el traçat.  
El nou traçat proposat no assegura el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, juntament amb el trànsit ramader, com també els altres usos compatibles i complementaris d'aquell.  
8. El clima de la zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani litoral septentrional. Es troba en el sector de la plana litoral septentrional. Classificat com a semihumit-mesoterm (Thornthwaite).  
Es caracteritza per presentar pluges irregularment repartides en quantitat i temps que, juntament amb la seua orografia, fan que els cursos d'aigua es caracteritzen per tenir un règim típicament mediterrani de cabal discontinu, amb fortes avingudes de curta durada.   
Les màximes precipitacions es produeixen a l'octubre i són escasses a la primavera. L'estació seca és de 4-5 mesos, l'oscil·lació tèrmica és moderada i les temperatures moderades. Una altra peculiaritat és l'elevada humitat relativa en els mesos més càlids i un constant règim de brises que suavitzen les temperatures.  
El mar Mediterrani actua com a atenuant de les oscil·lacions tèrmiques i com a font d'humitat; aquesta càrrega d'humitat, en moments d'inestabilitat, comporta un potencial d'aigua precipitable.  
9. L'estudi d'impacte ambiental presenta un estudi acústic el qual destaca que cal tenir en compte l'existència de dues activitats de fabricació de taulellets i una altra de mobles, amb una afluència determinada en el sector de 56 dB (A) a 200 m. No s'estudia l'afecció d'aquestes activitats com a font generadora de soroll, atesa la proximitat a l'àmbit d'actuació. Tampoc es presenten mesures correctores destines a amortir el soroll produït per aquestes activitats i que podria afectar el nou ús residencial que es pretén instaurar. Com a mesura s'estableix que els edificis es dotaran de paràmetres exteriors que garantisquen nivells d'amortització del soroll entre 30 i 40 dB(A) a fi de complir amb el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
10. L'estudi d'impacte ambiental integra en la seua documentació annexa un estudi del paisatge, el qual determina que la fragilitat de la zona és mitjana en relació amb els valors mitjans estandarditzats. En aquest estudi es considera el relleu i la complexitat topogràfica com un paràmetre considerat per a la valoració de la qualitat i fragilitat del paisatge.   
Tenint en compte les normes generals d'integració paisatgista en la planificació territorial i urbanística (article 33 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge), cal destacar alguns aspectes del projecte proposat:  
- Respecte del pendent natural de la zona destacar que el projecte no preveu alternatives per a l'adequació del pla parcial a l'elevat pendent que presenta. Tant el perfil de l'edificació com de la parcel·lació projectada no s'adeqüen a la topografia del terreny. Tampoc ho fan la xarxa de vials i les infraestructures lineals projectades.  
- En el projecte es pretén construir sobre elements dominants o en les crestes de superfícies elevades.   
- No incorpora els elements topogràfics significatius (vessants, llits del riu sec i barranc de Botalaria, bancals, camins tradicionals) com a condicionants del projecte proposant mesures per a no deteriorar la qualitat paisatgística.  
- No es proposa la integració de la vegetació i de l'arbratge existent, en concret la zona forestal, i no proposa mesures compensatòries.  
11. En l'estudi d'impacte ambiental, no s'ha establit com a mesures protectores inicials que prèviament a qualsevol actuació sobre aquests haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica i una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta mateixa emetrà un informe vinculant al qual quedarà subjecte l'aquest estudi d'impacte ambiental per la qual cosa haurà de presentar-se un annex a aquest que reculla les mesures correctores, protectores i de vigilància que es deriven de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.  
No s'aporta l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar no acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació pla parcial i programa del sector reclassificatori Natura d'Or, de Borriol, per les raons següents:   
- L'homologació planteja la reclassificació de sòl no urbanitzable protegit núm. 8 (forestal + cremat) segons les vigents normes subsidiàries de Borriol.  
- L'homologació planteja la reclassificació de sòl no urbanitzable protegit núm. 2 (protecció de llits) segons les vigents normes subsidiàries de Borriol.  
- L'homologació planteja la reclassificació de sòl no urbanitzable de protecció camí ramader, segons les vigents normes subsidiàries de Borriol.  
- Per entendre que la proposta afecta terrenys subjectes a un règim específic de protecció d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Per produir un impacte sobre la vegetació negatiu, intens i extens a causa de l'eliminació d'una part important de la coberta vegetal, i l'eliminació parcial o modificació de l'estructura del sòl.  
Segon  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 207/2005-AIA   
Títol: Homologació i pla parcial sector industrial Barranc de Talavera  
Promotor: Ajuntament d'Almenara  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almenara i CTU  
Localització: Al costat la muntanya de la Corraliza i la del Castell, limítrof al polígon industrial Trascastell fins al barranc de Talavera, entre la CV-10 tram variant d'Almenara i la carretera N-340  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del pla parcial és reclassificar com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada un SNU comú a la partida Darrere del Castell del terme municipal d'Almenara, per a la creació d'un nou sector de sòl urbanitzable, en el qual es defineix com a ús global l'industrial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi d'Almenara el constitueixen les normes subsidiàries de planejament aprovades el 17 de juny de 1981 per la Comissió Provincial d'Urbanisme, sense que l'esmentat planejament fóra sotmés al procediment d'estudi d'impacte ambiental. Fins i tot sent Almenara un municipi agrícola, en els últims anys presenta una important demanda de sòl industrial i terciari que s'accentua a causa de l'escassetat de solars d'ús industrial en tot el terme municipal, bé perquè els sòls industrials del planejament vigent es troben consolidats, bé per falta de desenvolupament del polígon industrial previst al costat de la zona d'actuació.  
La documentació inicialment presentada consta d'estudi d'impacte ambiental i documentació tècnica relativa a l'homologació i pla parcial modificatiu sector Barranc de Talavera. La proposta comprén una superfície total de sòl de 805.141 m², sent la superfície d'aprofitament amb destinació industrial de 417.025'30 m². La programació del PP Barranc de Talavera, inclou també la urbanització del sector urbanitzable Darrere del Castell de les normes subsidiàries.  
Dins de l'ordenació detallada, s'ordenen dues grans parcel·les que es complementen amb una parcel·la mitjana i unes altres tres de dimensió reduïda. Es distingeixen dues zones d'ordenació urbanística, la zona 1 dedicada a l'ús industrial a l'oest i la zona 2 que permet un ús terciari situada a l'est.  
A més, es defineixen dues parcel·les de sòl dotacional, situades a manera d'articulació entre les dues zones del sector, la parcel·la definida com a zona 2.3 per a albergar l'EDAR amb una superfície de 9.683'6 m² i la parcel·la zona 2.2 amb una superfície de 33.414'25 m²; es defineix també una parcel·la amb ús terciari a la vora de l'autovia i el vial que eixampla l'actual carretera Almenara - la Vall d'Uixó, zona 1.1 amb una superfície de 44.219'67 m².  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, estudiades en el document d'homologació, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl està determinada per la falta de solars amb ús industrial al municipi, i condicionada per l'existència en l'àmbit de la proposta d'importants infraestructures lineals de connexió i d'un polígon industrial preexistent. A més, la solució adoptada es justifica enfront de l'alternativa d'ubicació al sud de nucli urbà que entraria en competència amb el possible desenvolupament urbanístic residencial del municipi.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 29 de setembre de 2004 la DTTH de Castelló remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació i pla parcial modificatiu sector Barranc de Talavera, d'Almenara, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Mediterráneo de Castellón de data 13 d'agost 2002 i en el DOGV núm. 4314, de 14 d'agost de 2002.   
Durant el període d'informació pública es presenten 4 al·legacions segons consta en el certificat emés, amb data 31 de juliol de 2006, pel secretari-interventor accidental de l'Ajuntament d'Almenara.  
3. Resum de les al·legacions  
De les al·legacions presentades, tres es corresponen amb titulars dels terrenys afectats que manifesten qüestions relatives a la propietat dels terrenys i una al·legació en representació de l'Agrupació d'Interés Urbanístic Trascastell Barranc de Talavera. Cap de les al·legacions presentades pot considerar-se que tinga un caràcter ambiental.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 29 de setembre de 2004, el ST de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló requereix a l'Ajuntament d'Almenara perquè complete l'expedient d'estudi d'impacte ambiental, segons els punts que de manera resumida s'hi exposen:  
- Justificació documental que acredite la disponibilitat de subministrament d'aigua potable i la suficiència d'aquesta, sense minva respecte a les disponibilitats de cabal existent al terme municipal.  
- Justificació detallada de la manera en què se soluciona l'evacuació de les aigües residuals, indicant l'estació depuradora en què està previst el tractament i la suficiència d'aquestes.  
Amb data 29 d'octubre de 2004, es requereix l'Ajuntament d'Almenara perquè complete la documentació presentada segons diverses consideracions ambientals que, de manera resumida, s'exposen a continuació:  
- Certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents.  
- S'haurà de completar la identificació de l'assegador que afecta el sector, especificant-ne el nom i l'amplària legal i establint gràficament el traçat, la servitud i dimensions d'aquest.  
- Es recomana que es modifique el traçat de l'esmentat camí ramader conforme a l'article 11 de la Llei 3/95.  
- Respecte al sistema de recollida de les aigües pluvials, s'haurà de disposar d'un dispositiu de decantació i desbastament, com també un separador d'olis i greixos previ al punt d'abocament.  
- Respecte al llit del barranc de Talavera, s'haurà de tenir en compte la zona de servitud de pas de 5 m d'amplària per a ús públic, i de 100 m de zona de policia en què es condiciona l'ús del sòl i les activitats que s'hi exercisquen.  
Amb data 5 de maig de 2005, s'adverteix l'Ajuntament d'Almenara de la caducitat del procediment d'estudi d'impacte ambiental si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits per a impulsar-ne la consecució.  
Amb data 9 d'agost de 2005, l'Ajuntament d'Almenara remet a la DG de Gestió del Medi Natural a través de l'oficina Prop, nova documentació: certificat relatiu a la informació pública, còpia resum de les correccions al PAI inicialment presentat i còpia del text refós de l'homologació i pla parcial. També s'afirma adjuntar una còpia de l'avantprojecte d'urbanització i del projecte d'EDAR, sense que aquests últims documents hagen tingut entrada en el Servei d'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 27 de març de 2006, la mercantil promotora remet annex a l'estudi d'impacte ambiental com a resultat de la prospecció arqueològica duta a terme en l'àmbit de la proposta. S'acompanya de l'autorització condicionada de la CHX per a l'execució de les obres d'urbanització del polígon industrial Barranc de Talavera i d'abocament d'aigües pluvials a l'esmentat llit; i del certificat de l'arquitecte municipal sobre els recursos hídrics existents a Almenara.  
Amb data 16 de juny de 2006, s'informa novament a l'Ajuntament d'Almenara de les deficiències observades en l'expedient sol·licitant-li que complete la documentació amb el següent:  
- S'haurà de remetre una còpia del certificat d'aprovació provisional per Ple municipal, els certificats relatius al tràmit d'informació pública, còpia de les al·legacions presentades i de l'informe evacuat en contestació a aquestes.  
- Informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de la DG de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe relatiu a la disponibilitat i suficiència de recursos hídrics. Amb aquest fi, es completarà l'estudi de l'aigua com a recurs, és a dir, s'estimaran els consums d'aigua potable per als usos prevists i la disponibilitat d'aquesta en quantitat i qualitat suficient.  
- Còpia del projecte d'EDAR o còpia de l'autorització de la CHX per a l'abocament de les aigües residuals depurades.  
- Còpia de l'avantprojecte d'urbanització o aquella documentació que incloga mínimament el tram i tipus de canalització del barranc de Talavera previst a càrrec del sector. A més, es justificarà ambientalment l'execució d'aquesta canalització.  
- Es considera necessari limitar els usos detallats de la normativa urbanística, independentment de la proposta de mesures correctores, a fi de reduir l'impacte derivat del canvi d'ús i la implantació d'activitats industrials, a causa de la possible contaminació dels sòls i les aigües subterrànies, i a la proximitat d'un nucli de població.  
- S'especificarà la gestió prevista dels residus que es generen en el sector en funció de la tipologia d'aquests.  
Amb data 16 de juny de 2006, s'efectua consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi al voltant de les possibles incidències de l'actuació sobre un espai gestionat per aquest servei, el LIC i zona humida de la marjal d'Almenara, que considera insuficient la informació remesa pel promotor, fet pel qual resulta impossible emetre un informe concret d'afeccions a ENP. Es recomana que se sol·licite informació més detallada.  
Amb data 10 d'agost de 2006, a petició de l'Ajuntament d'Almenara, se li remet un nou escrit a fi d'aclarir el requeriment efectuat relatiu a la necessitat de limitar els usos detallats en les normes urbanístiques del sector Barranc de Talavera.  
Amb data 11 de setembre de 2006, el STPOT remet nova documentació tècnica a fi de completar o esmenar les deficiències informades en el procediment de 'estudi d'impacte ambiental, que inclou una còpia de l'expedient administratiu municipal i còpia del projecte d'EDAR i de l'avantprojecte de canalització del barranc de Talavera.  
Amb data 23 d'octubre de 2006, té entrada en el Registre General de la Conselleria l'estudi d'impacte ambiental definitiu.  
Amb data 11 de desembre de 2006, el STPOT trasllada l'informe en contestació a l'escrit de 10 d'agost de 2006 del Servei d'estudi d'impacte ambiental, aprovat per acord de Ple de 27 de novembre de 2006.  
I amb data 17 de gener de 2007, es remet el certificat del secretari general de l'Ajuntament d'Almenara relatiu a tràmit d'informació pública realitzat.  
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen diversos escrits i informes remesos per l'Ajuntament d'Almenara o el STPOT de Castelló, i que són els següents:  
- Informe de la Unitat de Carreteres de Castelló del Ministeri de Foment relatiu a la connexió del sector a la CN-340, i està pendent l'informe en relació a l'autovia variant d'Almenara.  
- Informe de la Unitat de Carreteres de Castelló del Ministeri de Foment relatiu a l'afecció a l'autovia Almenara-la Jana, en el tram variant d'Almenara, en els punts següents: reposició d'un tram de la via ciclista, la carretera actual ha de deixar-se com a via de servei de l'autovia i l'execució del col·lector de pluvials previst ha de fer-se d'acord al projecte d'autovia.  
- Informe tècnic remés per l'Ajuntament de la Llosa, en tractar-se d'una actuació que afronta amb aquest municipi en què es conclou la necessitat d'augmentar la capacitat del pas del barranc de Talavera sota la CN-340 tenint en compte els problemes d'inundabilitat haguts aigües avall que afecten zones del nucli urbà de la Llosa i els seus voltants. Cal assenyalar que el pas actual ha resultat insuficient en diverses ocasions i que entre la documentació objecte d'informe s'inclou un avantprojecte de canalització del barranc de Talavera amb càlcul del cabal punta i període de retorn i coeficient d'escorriment.  
- Informe favorable de la CHX relatiu a la urbanització del polígon industrial Barranc de Talavera, situat en part en zona de policia, marge dret, del barranc de Talavera, i abocament d'aigües pluvials a l'esmentat llit i al barranc de Noguera, que autoritza l'execució de les obres i l'abocament de les aigües pluvials.  
- Informe de la CHX relatiu a l'estat de tramitació de l'expedient d'autorització d'abocament d'aigües residuals depurades dels polígons industrials Trascastell i Barranc de Talavera en el qual s'estableix que:  
- L'abocament es produirà indirectament a les aigües subterrànies pel barranc de Talavera, estant Almenara inclòs en la llista de zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats, per la qual cosa la instal·lació de tractament de les aigües residuals haurà d'estar preparada per a eliminar nutrients.  
- La instal·lació de tractament està preparada únicament per a depurar aigües residuals assimilables a urbanes (segons el projecte d'EDAR presentat), per la qual cosa tota indústria les aigües residuals de la qual superen aquesta caracterització hauran d'estar sotmeses a un tractament previ que assegure el funcionament correcte de la depuradora, la qual cosa haurà de tenir-se en compte en atorgar les llicències d'activitat de les instal·lacions que se situen en aquests dos polígons industrials.  
- Certificat del secretari general de l'Ajuntament d'Almenara basant-se en un informe de l'arquitecte tècnic municipal en què es detalla la procedència dels recursos hídrics disponibles al municipi d'Almenara: Font de Quart que abasteix exclusivament el municipi per a una població de 5.000 habitants, pous de La Cosa, Amazonas i La Rosella, i el metre cùbic, punt de subministrament procedent del Camp de Morvedre, que subministra el dipòsit municipal. A continuació es fa constar que les infraestructures que s'han de desenvolupar per l'agent urbanitzador són un dipòsit nou de 2.000 m³ subministrat per pou existent. Finalment conclou que "el municipi disposa d'un cabal suficient per al proveïment de la població existent i les previsions de consum regulat per les ordenances en el polígon de Barranc de Talavera."  
- Informe del ST de Medi Ambient de Castelló relatiu a l'afecció al camí ramader núm. 2 assegador del Camí de la Sendera, que informa que, si és el cas, s'haurà de tramitar prèvia a l'execució del sector, la sol·licitud de modificació parcial del traçat inclosa en el document d'homologació del sector, garantint-se les condicions establides en l'article 12 de la Llei 3/95.  
- Informe de la DG de Patrimoni Cultural Valencià segons el qual, i d'acord amb el seu inventari, no es coneix en l'àmbit de la proposta punts d'interés arqueològic o etnològic, ni cap bé immoble d'interés cultural, si bé estan molt pròxims els jaciment arqueològics del castell d'Almenara, l'abric de les Cinc, la Corona i la Corralisa, per la qual cosa resulta imprescindible la prospecció arqueològica prèvia de tot el sector afectat.  
Amb data 4 d'agost de 2006, es remet l'informe favorable de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià i Museus condicionat a què els desmunts es realitzen necessàriament amb seguiment arqueològic.  
Afeccions legals  
1. Les parcel·les incloses en el planejament parcial proposat no es troben afectades de manera directa per espais naturals protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental. El territori d'estudi sí es troba afectat per la marjal i estanys d'Almenara, inclòs en el Catàleg de zones humides de la CV, i el LIC denominat la Marjal d'Almenara, la qual cosa s'ha de tenir en compte a fi d'evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies, que podrien afectar aquests espais naturals i, en la mesura que es puga, la modificació de la hidrogeologia en la zona d'estudi.  
2. Després de la consulta de les cartografies oficials i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH, no es detecta en la zona risc d'inundació segons el PATRICOVA. La proposta afecta una xicoteta superfície de sòl cartografiat com a sòl forestal pel PGOF, situat en la zona central de vessant que descendeix fins a la ribera del barranc de Talavera, on es proposa situar l'EDAR. Aquests mateixos sòls es transformaran a causa de la urbanització del polígon Trascastell.   
3. La xarxa hidrogràfica en l'àmbit d'estudi està formada pel llit del barranc de Talavera, tributari de la marjal d'Almenara, que dóna nom al sector. A l'altre costat de l'autovia discorre el barranc de Noguera. La parcel·la de la proposta se situa limítrofa al primer llit i es troba afectada per la zona de policia d'aquest. La fitxa de planejament del sector inclou la necessitat d'adequar i canalitzar el barranc de Talavera prèviament a l'abocament de l'EDAR a l'esmentat llit.  
4. El sector es troba afectat pel camí ramader núm. 2 assagador del Camí de la Sendera, amb una amplària legal de 8 m, que el travessa en direcció oest-est, coincidint en el seu traçat amb el camí de Sogorb. La documentació presentada inclou la necessitat de tramitar la corresponent modificació del traçat d'acord amb l'ordenació proposada.  
5. La zona de la proposta se situa al costat dels relleus de la Corralisa i el Castell en què es troben els jaciments arqueològics catalogats del castell d'Almenara, l'abric de les Cinc, la Corona i la Corralisa. Consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental l'informe favorable definitiu a l'efecte patrimonial del planejament proposat, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià.  
En l'informe previ del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Ambiental es conclou la necessitat abordar la incidència de l'ordenació detallada que es proposa sobre els valors culturals detectats que s'integren harmònicament en el paisatge, arbitrant propostes en conseqüència. En aquest sentit cal assenyalar l'impacte paisatgístic que es deriva del canvi d'ús dels terrenys, del cultiu de cítrics a usos industrials, i de l'edificació de grans superfícies dedicades a les activitats que s'han de desenvolupar, tot això en la zona baixa limítrofa al relleu que alberga al cim el castell d'Almenara.  
6. El sector es troba delimitat per diverses infraestructures lineals d'importància, la CV-10 variant d'Almenara i la carretera N-340, i travessat per la carretera CSV-6011 Almenara-la Vall d'Uixó, eix fonamental de l'ordenació i de connexió amb el nucli de població.   
7. El límit oest del sector el determinen els terrenys d'afecció del traçat d'una línia àrea de transport d'energia elèctrica d'alta tensió (400KW), paral·lel al tram de l'autovia Almenara-la Jana. Una altra important infraestructura lineal de proveïment, un gasoducte, discorre també paral·lel a l'autovia.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys afectats per la reclassificació corresponen a una zona de relleu pla, sent la capacitat agrícola dels sòls elevada i estant sotmesos a una activitat intensiva. La vegetació en la zona de l'actuació, constituïda principalment per parcel·les de cultiu de cítrics, es correspon amb camps de monocultiu de tarongers en explotació.   
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana o alta, presentant la zona algunes limitacions a l'ús intensiu industrial que s'han de reflectir en els usos detallats de la normativa urbanística del sector, a més de la proposta de mesures correctores enfront del possible impacte derivat del canvi d'ús i la implantació d'activitats industrials, que s'ha valorat com a sever. Tot l'àmbit de l'àrea d'estudi presenta una alta accessibilitat als recursos hídrics, amb un alt cabal i qualitat d'aquests, i en algun cas es tracta d'aigües potables.  
En l'estudi d'impacte ambiental inicialment presentat no s'identifica cap impacte territorial relacionat amb l'abocament dels cabals d'aigües tant pluvials com residuals depurades al barranc de Talavera, ni per l'alteració del règim hidrogeològic d'una conca tributària d'una zona sensible, la zona humida protegida de la marjal d'Almenara, ni consta informe favorable de la CHX o autorització per a l'abocament de les aigües residuals previ tractament en l'EDAR prevista en el sector.   
Juntament amb l'últim informe d'esmena dels tècnics redactors, s'adjunten els documents següents (aprovats per Ple municipal el 27 de novembre de 2006):  
- Document núm. 1. Inclou l'inventari de les masses d'aigües subterrànies aptes per a consum humà i l'inventari de les captacions d'aigua potable existents, cartografiats sobre plànols sense escala. El sector se situa sobre l'aqüífer núm. 56 Plana de Castelló, que es defineix com a extens, molt permeable i productiu. El punt aqüífer més pròxim a la zona està situat a més d'1 km de distància.  
- Sol·licitud d'abocament d'aigües residuals a la CHX i escrit pel qual es fa constar que la documentació aportada i les seues previsions són suficients per a tramitar l'autorització d'abocament sol·licitada. Projecte d'EDAR que es modificarà per al compliment dels paràmetres d'eixida degut a la proximitat de zones sensibles del Pla hidrològic de la conca del Xúquer.  
- Document núm. 2. Identificació i avaluació dels possibles impactes sobre la hidrogeologia que, després de l'aplicació de les mesures correctores proposades, es defineix com a moderat i es conclou que no es produirà l'alteració del règim de la conca ni de la zona humida.  
- Document núm. 3. Identificació i avaluació de les possibles afeccions indirectes als ENP, i mesures preventives, correctores i compensatòries. Es considera derivat dels impactes sobre la hidrogeologia analitzats en el document núm. 2. L'avaluació de l'impacte resultant de l'aplicació de mesures correctores es considera en l'informe com a compatible.  
- Document núm. 4. Classificació de les indústries catalogades com a activitat potencialment contaminant del sòl, per a establir les indústries per a les quals quedaria prohibida la seua implantació i aquelles que quedarien permeses sota condicionants. S'han elaborat tres taules atenent la classificació amb els criteris següents:   
- Activitats prohibides. Es correspondran a les qualificades com d'índex alt (graus 4 i 5) en l'annex II del Nomenclàtor d'activitats qualificades (Decret 54/1990). La fabricació de greixos i olis (15,4), classificada en dues taules diferents, es considera activitat prohibida.  
- Activitats permeses. Les activitats amb un índex baix (grau 1 i 2) o mitjà (grau 3) del nomenclàtor, que no s'hagen inclòs entre les permeses condicionades o prohibides, ni es troben catalogades com a activitat potencialment contaminant del sòl, per l'annex I del Reial decret 9/2005.  
- Activitats permeses condicionades. Aquelles que a més de complir amb els condicionants exigits en l'annex III i IV del RD 9/2005, en matèria de prevenció de contaminació de sòls, complisquen amb condicionants relatius a: eliminació de residus a través d'un gestor adequat; pavimentació amb llosa de formigó del sòl de l'activitat; sistema previ de tractament de l'aigua de procés, bé per a la seua reutilització o bé per a l'abocament al clavegueram; magatzematge de matèries primeres de procés productiu en local tancat; compliment de distàncies i tractament contra la contaminació atmosfèrica en activitats de depuració d'aigües; i característiques dels efluents tractats i compliment dels paràmetres d'abocament en zones sensibles. Es defineixen quatre grups d'activitats per a les quals s'estableixen condicionants addicionals: cuiro, químiques, indústries pesants i construccions metàl·liques i indústries de producció i distribució d'energia elèctrica. Per a cada grup s'aporta un document justificatiu de les mesures preventives que s'han d'adoptar.  
- Document núm. 5. S'informa que la implantació d'activitats del taulellet no s'ha previst en el sector.  
- Document núm. 6. Informe favorable amb condicions de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià.  
Pel que fa a la canalització prevista del barranc de Talavera al seu pas pel sector, en l'informe sobre justificació ambiental de la solució adoptada per a la canalització del barranc de Talavera es detalla que la canalització s'executarà mitjançant gabions compostos de pedres naturals i que en la base del barranc es disposa un llit de pedra d'escullera sobre geotèxtil, per la qual cosa no es perd la condició de permeable. S'autoritza l'abocament d'aigües pluvials en set punts diferents del barranc de Talavera i una del barranc de Noguera, havent-se en tots els punts d'abocament d'establir les oportunes proteccions per a evitar erosions i llit.  
En la documentació presentada s'ha aportat un informe tècnic municipal relatiu a la suficiència de cabals per al subministrament del sector, sense que en aquest informe s'hagen aportat valors quantitatius sobre el recurs disponible al terme municipal, ni el necessari per a satisfer les noves demandes hídriques de les activitats industrials que es vulguen instal·lar en el sector proposat.   
Pel que fa a la gestió de residus, en el certificat emés per l'Ajuntament es detalla la gestió actual dels residus a Almenara, inclòs dins del consorci per a l'execució del pla zonal de les zones III-VII del PIR, àrea de gestió 2.1, i s'afirma que els RSU i agrícoles són transportats fins a la planta de tractament de Sagunt i no a la planta de transferència de Sogorb.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i pla parcial modificatiu sector Barranc de Talavera, d'Almenara, promogut pel mateix Ajuntament d'Almenara, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'haurà de justificar degudament la suficiència de recursos hídrics per als usos previstos en el sector, especificant-ne la disponibilitat en quantitat i qualitat suficient a més de la procedència d'aquests.  
2. Els desmunts que s'executen al sector s'hauran de realitzar necessàriament amb seguiment arqueològic, d'acord amb el que disposa l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià.  
En el cas que es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes.  
3. La disponibilitat de recursos hídrics a partir dels pous mencionats que proveeixen el municipi i el seu cabal concedit, acreditat mitjançant la corresponent concessió de l'organisme de conca per a l'ús previst.  
4. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i al pla zonal de residus de les zones III-VIII del PIR, a què pertany el terme municipal d'Almenara.  
5. S'hauran d'aplicar i, per tant, es considera necessari incorporar a les normes urbanístiques, en un document refós, totes i cadascuna de les modificacions i mesures correctores proposades en el procediment d'estudi d'impacte ambiental, que com a mínim inclourien:  
- Amb caràcter general, queden prohibits els usos industrials amb índex alt (graus 4 i 5), conforme a l'annex II del Nomenclàtor d'activitats qualificades.  
- En tot el sector, s'eliminarà com a ús permés o compatible tota referència a eliminació i tractament de residus de qualsevol tipologia; la recollida i tractament d'altres residus (90,02); i el dipòsit i emmagatzemament de mercaderies perilloses (63,122), que es classificaran com a activitats prohibides. Igualment pel que fa a l'abassegament i emmagatzemament de materials pulverulents.   
- Les activitats de sanejament, descontaminació i semblants (90,03) només es permetrà com a tractament necessari previ a l'abocament a la xarxa de sanejament. La recollida i tractament d'aigües residuals (90,01) es limitarà exclusivament al projecte d'EDAR que acompanya a la documentació, en la parcel·la ordenada per a albergar aquesta infraestructura.   
- S'incorporaran com a usos detallats el detall de les activitats classificades com a permeses condicionades i es recolliran els seus condicionants, i els condicionants addicionals de cada grup i mesures preventives desenvolupades en les taules per famílies.  
- Tota activitat industrial o comercial catalogada com a activitat potencialment contaminant del sòl, per l'annex I del Reial decret 9/2005, i qualificades amb grau 1, 2 o 3, haurà:  
- Els titulars de l'activitat estaran obligats a presentar, per a l'autorització de l'activitat industrial o comercial, un informe de situació per a cada un dels sòls en què estiga previst l'establiment d'aquesta, amb l'abast i contingut establit en l'annex II del RD 9/2005.  
- L'esmentat informe haurà de ser valorat per l'òrgan competent, la DG de Qualitat Ambiental, amb caràcter previ a l'autorització de l'activitat. La valoració de riscos per a la salut humana o els ecosistemes es realitzarà d'acord amb els continguts de l'annex VII del RD 9/2005.  
- En cas d'obtenir l'autorització, els titulars de l'activitat hauran de remetre periòdicament a l'òrgan competent informes de situació conforme a l'article 3.4, i amb vigilància conforme a l'article 5, del RD 9/2005.  
Tenint en compte la vulnerabilitat i qualitat de les aigües subterrànies i que qualsevol tipus d'abocament que es realitze serà tributari d'una zona sensible (marjal d'Almenara), la infraestructura de depuració hauria d'incloure un tractament que neutralitze la càrrega orgànica i complir amb el següent:  
- L'Ajuntament haurà decomprovar, amb caràcter previ a l'autorització de l'activitat industrial, la compatibilitat de les aigües residuals que es generen amb l'EDAR projectada i amb els paràmetres més restrictius que s'establisquen en la corresponent autorització de la CHX per a l'abocament de les aigües residuals depurades a un llit tributari d'una zona sensible.  
- L'Ajuntament haurà de comprovar, abans de la recepció de la urbanització del sector que l'EDAR prevista en la parcel·la zona 2.3 es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals que es generen i preparada per a entrar en servei. La construcció de la citada EDAR serà anterior al final d'obra de la urbanització del sector i, en tot cas, prèvia a la concessió de qualsevol llicència d'activitat.   
- S'haurà de comprovar la previsió i existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len en el sector.  
- La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals s'haurà de realitzar per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions, i establir, amb aquest fi, controls periòdics des del PVA.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, el fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5819, del 01-08-2008 (2008/9310)

RESOLUCIÓN de 30 de junio de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes, Zarra, Quart de Poblet, Requena, Chera, Casinos, Llutxent, Borriol y Almenara.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5819

Fecha DOGV
:   01-08-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/9310

CVE


Fecha del documento
:   30-06-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Requena](javascript:void(0))
    * [Borriol](javascript:void(0))
    * [Chera](javascript:void(0))
    * [Jarafuel](javascript:void(0))
    * [Teresa de Cofrentes](javascript:void(0))
    * [Zarra](javascript:void(0))
    * [Quart de Poblet](javascript:void(0))
    * [Jalance](javascript:void(0))
    * [Llutxent](javascript:void(0))
    * [Almenara](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 30 de junio de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes, Zarra, Quart de Poblet, Requena, Chera, Casinos, Llutxent, Borriol y Almenara. [2008/9310]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 076/06-AIA Jalance, Jarafuel. Teresa de Cofrentes, Zarra, 248/06-AIA Quart de Poblet, 177/06-AIA Requena, Chera, 225/04-AIA Casinos, 139/06-AIA Llutxent, 048/06-AIA Borriol y 207/05-AIA Almenara.  
Valencia, 30 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 76/06-AIA  
Título: Concentración parcelaria de la zona Cañada de Arriba y Cañada de Abajo de Jarafuel (Valencia)  
Promotor: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Objeto del proyecto: Agrupación de parcelas  
Localización: Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes, Zarra  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La concentración parcelaria de las zonas Cañada de Arriba y Cañada de Abajo queda delimitada por dos perímetros de actuación separados físicamente y afectando a términos municipales distintos, siendo el municipio más afectado Jarafuel, en el Valle de Ayora. Los términos y polígonos afectados por la concentración son:   
a) Cañada de Arriba: polígonos 19, 22, 23, 24, 25, 26, 27 de Jarafuel; polígonos 2, 3, 4 de Zarra.  
b) Cañada de Abajo: polígono 9 de Jarafuel; polígono 14 de Teresa de Cofrentes.  
El objetivo final del proyecto de concentración parcelaria es la redistribución de las superficies mediante la localización, replanteo y nueva geometría de las fincas de reemplazo a asignar, siendo esta actividad la acción con mayor incidencia del resultado de concentración parcelaria sobre el medio ambiente. Ambas concentraciones están claramente orientadas a la reestructuración de la propiedad y la optimización de los recursos existentes. El resultado final será disminuir de 1.615 parcelas a 302 con una media aproximada de asignación de 2 parcelas por propietario.  
La superficie total afectada por la concentración parcelaria será aproximadamente de 547 Hectáreas.  
El proyecto de concentración parcelaria se complementa con un plan de obras y mejoras territoriales que incluye como actuaciones:  
1. Actuaciones sobre la red viaria con el fin de dotar de caminos de acceso a las nuevas parcelas.  
2. Defensas y correcciones hidro-forestales: construcción de muros, gaviones y escolleras para la protección de caminos y parcelas que discurren o se encuentran junto a las ramblas.  
3. Demolición y reposición de muros de mampostería cuyo fin es la adaptación de los nuevos lindes a la nueva situación.  
4. Demolición y retirada de material de aquellas ruinas cuya reserva por parte del propietario no se ha solicitado.  
5. Cerramientos: instalación de vallado cinegético en las inmediaciones del coto nacional de caza de la Muela de Cortes.  
6. Amojonamiento de lotes de reemplazo.  
7. Instalación de señalización.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El proyecto de concentración y el estudio de impacto ambiental fue remitido a los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la Dirección General de Estructuras Agrarias el día 8 de marzo de 2006.  
La exposición pública se realizó mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el día 27 de junio de 2006. No se presentaron alegaciones.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene:  
- Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
- Informe de la Sección Forestal de los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Copia del informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
- Copia del informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Copia del informe emitido por la Sección Forestal respecto a la afección de Vías Pecuarias.  
Afecciones legales  
Las actuaciones propuestas se desarrollarán, de acuerdo con el planeamiento urbanístico vigente en los distintos municipios, en los siguientes tipos de suelo:  
- Jarafuel: Suelo no urbanizable, rústico con protección agrícola.  
- Zarra: Suelo no urbanizable, rústico con protección específica natural, paisajística, ecológica.  
- Teresa de Cofrentes: Suelo no urbanizable, rústico con protección específica forestal, paisajística, ecológica.   
Según informe emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del medio las actuaciones propuestas en el ámbito de sus competencias afectan:  
a) La zona de la Cañada de Arriba se encuentra propuesta en su totalidad para su inclusión en la Red Natura 2000 como Lugar de Interés Comunitario (LIC) Valle de Ayora y Sierra del Boquerón".  
b) La zona de la "Cañada de Abajo" se encuentra propuesta en su totalidad para su inclusión en la Red Natura 2000 como Lugar de Interés Comunitario (LIC) "Muela de Cortes y del Caroig.  
c) Aproximadamente el 80% de la superficie de la Cañada de Abajo, se encuentra propuesta para su inclusión en la Red Natura 2000 como Zona de Especial Protección para Aves (ZEPA) Sierra Martés-Muela de Cortes.  
La Sección Forestal informa sobre la delimitación de los montes de dominio público, incluidos en el Catálogo de Montes de Utilidad Pública encontrados en el término municipal de Jarafuel. Son los siguientes:  
- Monte V29, Muela de Juey, perteneciente al Ayuntamiento de Jarafuel y con fecha de deslinde del 14 de diciembre de 1928.  
- Monte V30, Rambla Murell, perteneciente al Ayuntamiento de Jarafuel y con fecha de deslinde de 7 de junio de 1961.  
- Monte V158, Solana Muela de Juey y Los Rincones, perteneciente a la Generalitat Valenciana.  
- Monte Nº V1085, Casa Almacén, propiedad de la Generalitat Valenciana.  
Consultada la documentación sobre le proceso de concentración y las bases cartográficas se concluye que los montes de utilidad publica lindantes con la concentración parcelaria son:  
A) Cañada de Arriba:  
- Término municipal de Jarafuel: Monte V29, V30,V158.  
- Término municipal de Zarra: Monte V31, Atalaya, perteneciente al Ayuntamiento de Zarra.  
B) Cañada de Abajo:  
- Término municipal de Jarafuel: Monte V30  
- Término de Teresa de Cofrentes: V163, Casa Cuesta  
De acuerdo con los informes emitidos por la Sección de Vias Pecuarias de los servicios territoriales de Medio Ambiente, las vías pecuarias existentes en la zona de la concentración son:  
- Término municipal de Jarafuel: Vereda de Jarafuel (clasificada por Orden Ministerial del 18.11.1974), con anchura legal de 20 metros, Vereda de la Fuente de Juai (clasificada por Orden Ministerial de 6.05.1977), con anchura legal de 20 metros) Colada de Los Abrevaderos (clasificada por Orden Ministerial de 6.05.1977) con anchura legal de 5 a 8 metros.  
- Término municipal de Teresa de Cofrentes: Vereda de la Rambla de Murell (clasificada por Orden Ministerial de 17.02.1975) con anchura legal de 20 metros.  
- Término municipal de Zarra: Vereda de Jarafuel  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La zona directamente afectada por la concentración parcelaria, se desglosa en dos perímetros de concentración independientes: Cañada de Arriba y Cañada de Abajo. La Cañada de Arriba presenta un claro carácter agrario; se sitúa en un entorno muy marcado por la actividad agrícola que se concentra en el fondo del valle por el que discurre la rambla de Espadilla y en las laderas de escasa pendiente donde los suelos presentan unas condiciones para la actividad agrícola aceptables. Las zonas de mayor pendiente y los suelos de escaso potencial agrícola se dedican a plantaciones de pino con turnos de corta prolongados. En cuanto a la Cañada de Abajo, ésta se localiza dentro de la reserva natural de caza de la Muela de Cortes, y se ubica en un entorno de alto valor natural, incluyéndose en el LIC (Lugar de Interés Comunitario) de la Muela de Cortes y Caroig. La actividad predominante es el cultivo del cereal alternado con parcelas de olivar y almendros.  
El estudio de impacto ambiental distingue en cada una de las fases de ejecución del proyecto, los elementos ambientales que van a verse afectados por el mismo. Estos son: aire/atmósfera, suelo, agua, vegetación, fauna, paisaje, población, patrimonio, vías pecuarias.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental identifica y valora los impactos ambientales tanto en la fase de construcción como en la de explotación:  
- Fase de construcción:  
1. Sobre el aire/atmósfera:  
1.1 Aumento del nivel de ruido: impacto de signo negativo, reversible a corto plazo.  
1.2 Aumento del nivel de partículas en suspensión: impacto de signo negativo, reversible a corto plazo.  
2. Impacto sobre el suelo:  
2.1 Pérdida del recurso por cambio de uso: impacto negativo de magnitud baja y carácter permanente.  
2.2 Conservación del suelo por corrección de escorrentías: impacto de signo positivo de intensidad alta, y de duración permanente.  
2.3 Degradación del terreno por compactación: impacto negativo de magnitud baja, extensión puntual y duración temporal.  
3. Impacto sobre la vegetación: el desbroce para la ejecución de caminos producirá un impacto de signo negativo, de baja magnitud y reversible a medio plazo.  
4. Impacto sobre la fauna: el paso de maquinaria y vehículos producirá interferencia en la biología de las aves por lo que dicho impacto se califica de negativo, pero reversible a corto plazo. Debido a las distintas características de las zonas a concentrar el impacto en la Cañada de Arriba se califica de forma global como compatible mientras que en la zona de la Cañada de Abajo el impacto se califica como moderado por su pertenencia a zona ZEPA.  
5. Impacto sobre la población: la creación de puestos de trabajo y el aumento de la demanda de servicios producirá un impacto de signo positivo sobre la población.  
6. Impacto sobre vías pecuarias: la preservación de las vías presentes en la zona generará un impacto de signo positivo persistente en el tiempo.  
- Fase de explotación:  
1. Sobre el suelo:  
1.1 Realización de buenas prácticas agrícolas y conservación de paradas: impacto positivo por la conservación del recurso suelo, el control de escorrentías y el freno a procesos erosivos.  
2. Sobre el agua:  
2.1 Control de escorrentías: impacto de signo positivo, de intensidad alta, de duración permanente.  
3. Sobre la vegetación:  
3.1 Aumento de la vegetación arbolada y aumento de la adecuada gestión de las zonas forestales: producirá un impacto de signo positivo, de intensidad alta, duración permanente.  
3.2 Desbroces: en el proceso de adecuación de las parcelas de cultivo se pueden producir desbroces que generarán un impacto de signo negativo, magnitud alta, de efecto inmediato, e irreversible.  
4. Sobre el paisaje: el estudio de impacto destaca la posibilidad de que se produzcan cambios en los cultivos fomentando la riqueza cromática del paisaje. La preservación de la actividad agrícola tendrá efectos positivos en el freno de las edificaciones incontroladas.  
5. Sobre la población: el mantenimiento de la actividad agraria y los servicios asociados a ésta producirán un impacto de signo positivo, a medio plazo, de duración permanente.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental propone las siguientes medidas correctoras:   
1. En la fase de diseño:  
- Adjudicación adecuada de parcelas y redistribución de masas de pinar.  
- Establecimiento de bandas de protección hidroforestal en ramblas y barrancos.  
- Mantenimiento de ribazos de entidad como nuevos lindes.  
- Apertura de tramos de camino en zonas de cultivo, salvaguardando las zona de pinar.  
- Adecuación de firmes y cunetas en tramos de pendiente superior al 6%.  
- Mantenimiento de rasantes en caminos actuales para evitar desmontes y terraplenes,   
- Diseño de pasos de arroyos en superficie.  
- Creación de protecciones para reducción de erosión y escorrentías en cauces.  
- Reparación y/o construcción de muros o "paradas" de control de escorrentías.  
2. En la fase de ejecución:  
- Redacción de un plan para la ubicación y gestión de parques de maquinaria.  
- Gestión adecuada de los trabajos a realizar para evitar el volumen de escombreras y vertederos.  
- Adecuar la excavación en canteras a las necesidades previstas.  
- Realización de tratamientos de áridos fuera de zonas sensibles.  
- Creación de zonas controladas para acumulaciones de tierras y materiales procedentes de desbroces.  
- Humectación y riego de viales.  
- Manejo adecuado del suelo fértil.  
- Reutilización de las tierras sobrantes en la misma obra.  
- Restauración de taludes, revegetación de superficies.  
- Adecuación de los vertederos.  
- Depuración de aguas residuales en la zona de servicios de construcción.  
- Tratamiento de aguas de lavado de maquinaria y cambios de aceites.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto se basa en medidas de vigilancia y control sobre las obras.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Considerando el informe de la Sección Forestal en el que se especifica que cualquier modificación de los límites y cabida de los montes de utilidad pública, deberá aprobarse por Decreto, artículo 26 del Reglamente de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
Considerando el informe de la Sección de Vías Pecuarias en el que se especifica:  
- Que las vías pecuarias tienen la consideración de bienes de dominio público (inalienables, imprescriptibles, inembargables), pertenecientes a la Generalitat Valenciana según Decreto nº 2.365/84.  
- Que a falta de los preceptivos deslindes y amojonamientos de las mismas, y con carácter previo para su delimitación, podrían ser asimilados a los ejes de los viarios existentes como los de las vías pecuarias.  
Considerando el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se cita:  
- Referente a cualquier modificación que se pretenda realizar en los cauces a los que afecte, se deberá redactar por técnico superior competente, debidamente firmado y visado, el preceptivo proyecto de construcción debiendo tener autorización previa de esta Confederación Hidrográfica para poder iniciar las obras  
Asimismo toda actuación que se quiera ejecutar en el dominio público hidráulico y/o dentro de su zona de policía, aparte de respetar la servidumbre de paso mínima de 5 metros, tendrá como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la obtención de esta Confederación Hidrográfica del Júcar de acuerdo con la legislación vigente.  
Igualmente deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas tanto residuales como pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
Considerando el informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte en el que se cita la necesidad de llevarse a cabo una prospección arqueológica y además resalta que "el estudio de impacto ambiental también debe contemplar las afecciones al patrimonio cultural en general, por lo que en la prospección deberá recabarse información relativa a elementos arquitectónicos y etnológicos..".  
Considerando el escrito de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación en el que se cita que "En ningún caso (la concentración parcelaria) contempla la realización de obra u otras actuaciones físicas y/o topográficas que pudieran afectar a bienes de carácter material, por lo que no parece, a priori, que pudieran estos verse dañados por el mencionado proyecto"   
Considerando que se tiene constancia de la presencia en la zona de elementos etnológicos tales como los tradicionales refugios de pastores o las llamadas casas así como elementos singulares tales como ejemplares aislados de árboles que podrían tener el carácter de monumental.  
Considerando el informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en el que se especifica: "La concentración propuesta no puede justificar la modificación de la actual cubierta vegetal, ni destruir o modificar márgenes, ribazos o taludes naturales. En caso que se deban generar taludes o desmontes en las fincas agrícolas, que supongan inevitablemente la destrucción de márgenes, taludes o ribazos naturales, una vez asignada definitivamente la propiedad, y siempre de forma justificada para una mejora en las condiciones de las explotaciones, se deberá proceder a la restitución o reconstrucción de los mismos con técnicas y materiales propios de la zona, que aseguren su integración paisajística y controlen eficazmente la erosión laminar..."  
Considerando que el proyecto de concentración parcelaria incluye un plan de obras y mejoras territoriales en el que se prevé adecuación de cauces, mejora y construcción de caminos.  
Considerando que ambas zonas de concentración (Cañada de Arriba y Cañada de Abajo) poseen altos valores medioambientales no solo por su pertenencia a zona LIC o ZEPA sino por la elevada calidad del paisaje sustentado por la presencia de vegetación natural entre parcelas y lindes de cultivo y su disposición armoniosa.  
Considerando que la presente declaración de impacto debe pronunciarse en orden a que el proyecto de concentración parcelaria no tenga como resultado una alteración significativa de los valores ambientales presentes en la zona, se resuelve:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación el proyecto de concentración parcelaria de las zonas de Cañada de Arriba y Cañada de Abajo de Jarafuel (Valencia) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. El proyecto de concentración parcelaria no podrá afectar a monte de utilidad pública o de dominio público o a montes catalogados cuyo propietario sea una persona o entidad jurídico-pública. En el caso de aparición de conflictos en cuanto a titularidad de los terrenos o sus límites, deberá resolver la autoridad forestal.  
2. Respecto a la condición de finca colindante o enclavada en terreno forestal catalogado de propiedad pública se actuará de la siguiente manera:  
A) Antes de la adjudicación definitiva de las fincas de reemplazo y de su amojonamiento se deberá comprobar,en su caso, el amojonamiento del monte público para que en ningún caso puedan existir discrepancias en este sentido. En caso de presentarse éstas, resolverá la autoridad pertinente de acuerdo con los preceptos contenidos en la legislación básica estatal, Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana y demás Decretos y Ordenes de aplicación.  
B) De acuerdo con el Artículo 24 del Decreto 98/1995 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, los terrenos colindantes o enclavados en terreno de propiedad pública catalogados deberán hacer constar dicha circunstancia en los documentos de inmatriculación.  
3. De manera general se prohibe el uso del fuego en todo el perímetro de la concentración cualquiera que sea su razón respetándose el resto de prohibiciones contempladas en el artículo 145 del Decreto 98/1995.  
4. En su caso, se aplicará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
5. En la zona de concentración parcelaria se respetará la anchura legal de las vías pecuarias según sus respectivas ordenes de clasificación y de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. Además, y con el fin de preservar y delimitar éstas, se plantará vegetación de porte arbóreo en sus márgenes a distancias tales que no interfieran en el normal desarrollo de la actividad agraria y con especies propias de los ecosistemas naturales de la zona.  
6. Con anterioridad a la realización de cualquier obra o trabajo que afecte a cauce público deberán ser recabados los permisos pertinentes de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Las obras de acondicionamiento de cauces serán respetuosas con los valores ambientales de los mismos limitando la anchura de las pistas de trabajo en las inmediaciones de estos, respetando al máximo la vegetación existente, vigilando y respetando la aparición de fauna y velando para que a la terminación de las obras no quede ningún tipo de residuo en los mismos.  
7. Antes de la iniciación de los trabajos comprendidos en el plan de obras, se realizará prospección arqueológica y etnológica de acuerdo con el informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte obteniendo el permiso previo según marca dicho informe y actuando según los preceptos marcados en los artículos 11, 63, 64, 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
De manera general, los adjudicatarios de los lotes de reemplazo deberán respetar en sus nuevas parcelas las tradicionales cabañas de pastor o chozos. En cuanto a la preservación de otros elementos etnológicos, o la posible aparición de elementos arqueológicos se actuará de acuerdo con el informe emitido por técnico competente, el respeto a la legislación vigente y el informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
A la mayor brevedad, se presentará en la Secretaría Autonómica el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
8. Con respecto a la vegetación natural presente en la zona:  
A) Tanto en la Cañada de Arriba como en la Cañada de Abajo, se protegerán los bosquetes de Quercus rotundifolia presentes actualmente en las parcelas cultivadas por ser elementos armonizadores del paisaje, contribuir a la biodiversidad y ser refugio de fauna protegida. Únicamente se podrá considerar su desarraigo por motivos justificados de acesibilidad a las parcelas de reemplazo o construcción de caminos y previa obtención, en su caso, de los oportunos permisos.  
B) De manera general, se protegerá en ambas cañadas la vegetación natural presente en la zona. Esta protección se extremará en el caso de la Cañada de Abajo por su pertenencia al LIC Muela de Cortes y el Caroig y en la Cañada de Arriba por su pertenencia al LIC Valle de Ayora y Sierra del Boquerón. En ambas Cañadas se protegerán los siguientes hábitas: matorrales(5333, 5335, 5210), matorrales arborescentes con Juniperus (5210), carrascales (9340), bosques endémicos con Juniperus (9651), matorrales termófilos (5335), matorrales y pastizales anuales (6220), matorrales gipsícolas (a1520), bosques endémicos con Juniperus (9561),de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE.  
C) La delimitación entre parcelas de cultivo se realizará preferentemente mediante el respeto de ribazos, bancales y muretes.  
D) Se protegerán los pinos monumentales de la llamada Casa del Pino y Casa de Marijuana no permitiéndose ninguna actuación que pueda afectar a su integridad: utilización de productos nocivos en sus inmediaciones, daños en la corteza, podas innecesarias. Además se establecerá algún tipo de elemento disuasorio al paso de vehículos que, armonizando con el paisaje, asegure la adecuada protección de sus raíces en una superficie que no será nunca menor al área de sombreo de la copa. En su caso, se aplicará la protección genérica contenida en la Ley 4/2006, de Patrimonio Arbóreo Monumental de la Comunidad Valenciana.  
9. Con el fin de proteger la fauna presente en la zona:  
A) Aquellos trabajos incluidos en el plan de obras que por su magnitud pudieran causar molestias en la época reproductora de aves rapaces, se efectuarán fuera de ésta. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, el contratista de las obras, deberá tener presente tal circunstancia en la planificación de las mismas. Dichas medidas se extremarán en la zona de la Cañada de Abajo por su pertenencia a la zona ZEPA Sierra Martés-Muela de Cortes.  
B) Con la finalidad de proteger las poblaciones de quirópteros presentes en el área se prohíbe cualquier tipo de actividad que pueda afectar a sus refugios, especialmente durante la época invernal o de cría.  
10. La eliminación de partes de los tradicionales muretes, bancales, paradas o ribazos solo se admitirá:  
A) Cuando dicha actuación esté contemplada en el plan de obras respetándose las puntualizaciones realizadas en el estudio de impacto ambiental.  
B) Cuando dicha actuación sea imprescindible para el cultivo de las nuevas parcelas. En este caso no se considera aceptable la destrucción de la totalidad de ribazos, bancales u otros elementos dentro de una misma parcela, preservándose obligatoriamente aquellos necesarios para contener la erosión.  
La eliminación de bancales, ribazos, etc. con el fin de facilitar el paso de maquinaria se circunscribirá a los metros justos para el paso de ésta, respetándose el resto.  
11. Se respetará el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos.  
12. Deberá respetarse el carácter eminentemente agrícola de la concentración parcelaria de manera que no podrá utilizarse la ampliación de las parcelas para el inicio de cualquier tipo de actuación fuera de los objetivos de ésta o carente del respeto a los actuales planeamientos urbanísticos de los municipios afectados, a la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del suelo no urbanizable, y cualesquiera otras leyes y preceptos que le sean de aplicación. En todo caso, no se considera paisajística ni medioambientalmente aceptable la proliferación de nuevas construcciones por la vocación eminentemente agraria-forestal y paisajística de los terrenos objetos de la concentración de acuerdo con su pertenencia a zonas LIC y ZEPA.  
13. En la fase de ejecución del plan de obras se respetarán los siguientes condicionantes:  
A) Las pistas de trabajo de la maquinaria se reducirán todo lo posible en número y en superficie.  
B) Cualquier tipo de vertido ocasionado por la maquinaria deberá eliminarse de forma inmediata, llevándose los restos a gestor autorizado.  
C) A la terminación de las obras ambas Cañadas deberán quedar expéditas de cualquier tipo de residuo.  
D) La autoridad sustantiva velará para que el contratista de las obras derive todos los restos de las mismas hacia vertedero o gestor autorizado respetándose todos los preceptos contenidos en la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunitat Valenciana.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 16 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 248/2006-AIA  
Titulo: Centro Autorizado de Tratamiento de Vehículos Fuera de Uso (CAT-VFU)  
Promotor: Ismael Martínez García.  
Autoridad Sustantiva: Comisión Provincial de Actividades Calificadas Valencia  
Localización: C/ Sequia de Tormos, 3 del municipio de Quart de Poblet (Valencia)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El proyecto tiene por objeto la instalación de una actividad destinada al desguace de vehículos, como centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso al final de su vida útil (CAT-VFU).   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El nuevo centro de descontaminación de vehículos se ubicará en una nave industrial ya existente, localizada en la C/ Sequia de Tormos nº 3, del término municipal de Quart de Poblet, con acceso directo desde la avenida Comarques del País Valencià (vía de servicio de la carretera N-III Madrid-Valencia).  
La nave se sitúa en un entorno industrial y, al ser una construcción existente, el proyecto se centra en la adecuación de las instalaciones y en la puesta en marcha de la actividad. La nave cuenta una superficie construida de 725 m² en planta baja, de los que 685 m² corresponden a taller y 40 m² a oficinas, vestuarios y aseos. Las superficies útiles de las diferentes estancias y zonas de trabajo se distribuyen del siguiente modo:  
- Zona de vehículos descontaminados de 584,79 m²   
- Zona de descontaminación y almacenamiento de residuos de 66,76 m²  
- Zona de oficinas, aseos y vestuarios de 31,61 m²  
- Un patio exterior de 280,35 m²  
La solera de la nave es de hormigón sobre base de zahorras naturales compactadas, impermeable a aceites minerales en la zona de taller y con una canal de recogida de derrames en todo el perímetro de la zona de descontaminación.  
La procedencia del agua de consumo en los servicios higiénicos y la actividad procede del suministro de la red general de agua potable municipal. Las aguas residuales generadas por la actividad serán, únicamente, las constituidas por las aguas sanitarias y fecales. Aunque se ha proyectado realizar la conexión a la red de alcantarillado público municipal a través de una arqueta de registro, en este momento, no existe en la zona infraestructura municipal de alcantarillado por lo que no es viable, actualmente, su conexión. En previsión de posibles retrasos hasta que pueda llevarse a cabo su conexión al alcantarillado público, se ha optado por tratar los vertidos sanitarios mediante almacenamiento temporal en fosa séptica estanca y su retirada, periódica, por un gestor autorizado de residuos.  
La nave dispone en la fachada principal, lateral y trasera de suficiente superficie con posibilidad de apertura para garantizar la ventilación natural de la actividad, sin necesidad de ningún tipo de ventilación forzada.  
La actividad es, en si misma, generadora de residuos que serán tratados, acondicionados y entregados a gestores autorizados evitando que causen un impacto al medio ambiente. En la zona de descontaminación se dispone de diferentes depósitos para el almacenamiento temporal de los residuos peligrosos generados, que se sitúan sobre cubetos para la recogida de derrames, los cuales, se comunican con una arqueta común estanca a modo de depósito de almacenamiento temporal con una capacidad de 1,6 m³.  
La actividad utilizará la energía eléctrica suministrada por la compañía eléctrica en baja tensión, no precisándose otra fuente de energía ni tipo de combustible para el desarrollo de la actividad.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada. La nave donde se ubicará la actividad está ya construida, por lo que no procede analizar el impacto derivado del levantamiento de la edificación sino, únicamente, los impactos derivados del funcionamiento de la actividad y los que puedan generarse durante su futuro desmantelamiento.  
Afecciones legales  
De acuerdo al informe, de 10 de agosto de 2005, del técnico de medio ambiente del Ayuntamiento de Quart de Poblet, el emplazamiento de la actividad está de acuerdo con las ordenanzas municipales y el plan de ordenación urbana.  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunitat Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere su inscripción en el Registro de productores de residuos de la Comunitat Valenciana, de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
La relación de impactos identificados como consecuencia de la ejecución del proyecto de instalación del centro de descontaminación de vehículos fuera de uso son:  
- Posibles impactos producidos por los vertidos líquidos y los residuos derivados de la actividad de recepción, descontaminación y almacenamiento de los vehículos fuera de uso.  
- Posible contaminación acústica que pueda ocasionar debido a la instalación del centro de descontaminación de vehículos.  
- Emisión de polvo en suspensión derivado del movimiento de vehículos, por entrada y salida de camiones al centro.  
- No se consideran impacto derivados de afección a la vegetación, fauna u orografía al localizarse la actividad en una zona industrial.  
2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras y sobre el programa de vigilancia ambiental.  
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se han tenido en cuenta en el estudio de impacto y al programa de vigilancia ambiental:  
- Los eventuales derrames de cualquier tipo de fluido dentro de la zona de descontaminación o de la zona de recepción de vehículos previa a la descontaminación, serán recogidos mediante una canales de recogida de derrames destinadas a tal fin, que desaguan a un depósito estanco.   
- Se toman medidas protectoras contra el ruido transmitido al entorno, consistentes en mantenimiento de maquinaria y colocación de dispositivos aislantes y antivibratorios.  
- Se realizarán riegos periódicos en la calle de acceso, que deberá contar con el grado de humedad suficiente para que no pueda existir posibilidad de emisión de polvo como consecuencia del paso de vehículos que acceden a las instalaciones.  
- El almacenamiento de los residuos peligrosos retirados de los vehículos durante las operaciones de descontaminación, se realizará en depósitos que disponen de cubeto de recogida de derrames mediante canalizaciones que vierten al depósito estanco de 1,6 m³.  
Tramitación administrativa  
El 30 de junio de 2006, se recibe desde la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, solicitud de declaración de impacto ambiental para el proyecto descrito con número de expediente 0292/06, remitiéndose la siguiente documentación:  
- Proyecto de actividad de fecha 13-01-2005, con dos ampliaciones de proyecto mediante anexos de fechas 05-04-2005 y 29-06-2005   
- Estudio de impacto ambiental de fecha 13-01-2005 y ampliación del mismo mediante anexo de fecha 26-05-2006.  
Como antecedentes, se señala que se solicitó el 17 de febrero de 2006 declaración de impacto para este mismo proyecto desde la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia. Se procedió, entonces, a su devolución a la misma, al no encontrarse en la documentación presentada suficiente información sobre el proyecto que permitiese iniciar el trámite de evaluación de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 6.C.1) Centros de tratamiento de vehículos al final de su vida útil, de acuerdo con la definición del Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 8, apartado 3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Centro de descontaminación de vehículos turismo fuera de uso, promovido por D. Ismael Martínez García, a ubicar en C/ Sequia de Tormos nº 3, del municipio de Quart de Poblet (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental y en la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En el patio exterior de la nave no se estacionarán vehículos fuera de uso relacionados con la actividad que se pretende autorizar, al no disponer el mismo de un sistema de recogida y tratamiento de aguas, incluidas las de lluvia, previo a su vertido.  
2. Los contenedores y depósitos de almacenamiento temporal de residuos peligrosos deberán ser sólidos y resistentes al tipo de residuo contenido. Serán etiquetados reglamentariamente y se dispondrán, cuando sean de naturaleza líquida, cubetos de retención de derrames o, en su defecto, los depósitos serán de doble pared.  
3. Previamente a la puesta en marcha de la actividad, si no se dispone de conexión al alcantarillado público municipal para la eliminación de las aguas residuales, se deberá contar con la correspondiente autorización de vertido por acumulación en depósito estanco de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
4. Se deberá dar cumplimiento a todas las medidas protectoras y correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental, así como, al programa de vigilancia ambiental propuesto en el mismo.  
5. Se deberá incorporar a ese programa de vigilancia ambiental las auditorías acústicas exigidas por el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, así como, el seguimiento de las correctas condiciones de identificación y almacenamiento de los residuos peligrosos y de los sistemas de recogida de derrames.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 17 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 177/06-AIA  
Promotor: Diputación de Valencia  
Autoridad sustantiva: Diputación de Valencia  
Objeto del proyecto: Acondicionamiento del trazado y drenaje de la carretera CV-395 (VV-6241) de Requena a Villar del Arzobispo en el tramo p.k. 9.700 a p.k. 19.200  
Localización: Municipios de Requena y Chera.   
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
El proyecto promovido por la Diputación de Valencia mejora el trazado y ensancha la plataforma de la carretera CV-395, de Requena a Villar del Arzobispo, entre los puntos kilométricos 9+700 y 19+200, acondiciona los taludes para integrarlos en el entorno, amplía la estructura existente sobre el río Reatillo, estudia el drenaje de la zona de afección de la carretera y acondiciona el mismo tanto longitudinal como transversalmente. La velocidad específica adoptada es de 40 km/h y el desarrollo total de la obra es de 8.502 metros, la pendiente máxima es del 8% en 550 m.  
El trazado incluye dos tramos localizados entre los p.k. 3+580 al 4+480, y p.k. 7+270 a 8+502, tomando como referencia el origen de p.k. de las obras proyectadas que fueron definidos en el proyecto de construcción, denominado mejora de trazado y refuerzo de firme en el tramo p.k. 9+700 al p.k. 19+200, con clave R-96 de julio de 2005.  
Se dota a la carretera de sobreanchos y acuerdos verticales, se aumenta la sección transversal de la plataforma, se amplía la estructura existente sobre el río Reatillo y se mejoran: la capacidad portante del firme, la señalización, el balizamiento y los accesos. Se efectúa una reposición de las obras obsoletas, integrándolas ambientalmente en el medio. Se mejoran todas las curvas ampliando su radio entre 10 y 15 m.  
La traza de la obra proyectada ocupa en ambos municipios suelo clasificado como no urbanizable.  
Según datos de los aforos proporcionados por el Servicio de Explotación del Área de Carreteras de la Diputación de Valencia, la intensidad media diaria de vehículos pesados prevista para el año 2007 es de 21 vh/día, lo que corresponde a una carretera con categoría de tráfico T42.  
La carretera se asienta sobre rocas detríticas del mioceno inferior, están compuestas fundamentalmente por margas, con escasos niveles de conglomerados mal calibrados y cantos redondeados, potencia inferior a 1 metro y matriz arenosa; en algunas zonas aparecen pequeños niveles de areniscas de grano medio. También existen depósitos cuaternarios de pie de monte.  
Los desmontes en margas tienen una pendiente de 1V:1H, en los conglomerados que se encuentren cementados y también en rocas carbonatadas se ha proyectado un talud de desmonte 1H:3V. Cuando el desmonte es de gran envergadura, la ladera se estabiliza mediante bancos de 5 metros de altura y bermas de 3 metros. Las cunetas se sitúan en la cabeza de los taludes. En terraplenes se adopta un talud 3H:2V.  
Se ha realizado un estudio hidráulico y un estudio de erosión fluvial y socavación del río Reatillo. Se propone como medida de protección el acondicionamiento del cauce y se protege la cimentación superficial de la estructura mediante un manto continuo de escollera, con bloques de 0,50 m hasta una profundidad de 1,00 m, tanto aguas arriba como aguas abajo. Bajo la estructura se colocará una losa de hormigón armado, a fin de evitar la erosión prevista.  
La vía se proyecta con 3,00 m de semiancho de calzada, un metro de arcén por cada sentido de circulación y 0,50 m de bermas adicionales sin pavimentar para señalización y contención de vehículos. Adicionalmente, se ha dotado a la calzada de los sobreanchos necesarios según la Instrucción de Trazado 3.1  
La calzada principal está constituida por una base de zahorra artificial de 40 cm, un riego de imprimación, tipo ECI, y una capa de rodadura de 5 cm de mezcla bituminosa en caliente, tipo S-20.  
El puente sobre el río Reatillo amplía la anchura del pontón de 5,04 m a 11,00 m, de este modo se dispone de 2 carriles de 3,50 m, dos arcenes de 1,50 m y dos espacios de 0,50 m para alojar barreras.  
Cuando el talud del terraplén es sensiblemente paralelo a la ladera existente se construyen muros de contención para evitar un terraplenado excesivo y de ejecución difícil.  
Los terraplenes que exceden de 2,5 metros de altura poseen bordillos de hormigón en los bordes de la plataforma, de modo que conduzcan longitudinalmente, las aguas pluviales hasta las bajantes.  
Los taludes se repueblan plantando las siguientes especies arbustivas con un marco de 1x1 metros: Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Retama sphaerocarpa, Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Phylirea angustifolia, Rosmarinus oficinalis y Lavandula latifolia. En el espacio vacío entre la cuneta y el pie del talud se plantarán Quercus coccifera, Pistacea lentiscus, Retama sphaerocarpa, Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Phylirea angustifolia y Rosmarinus oficinalis.  
En las bermas se plantan ejemplares de Pinus halepensis (80%) y Quercus ilex (20%) con un marco de plantación de 2x2 metros.  
2. Alternativas  
Dado que se trata del acondicionamiento de un trazado existente, no se contempla como necesario un estudio de alternativas.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
En fecha 17 de Mayo de 2006 se recibe la documentación en formato digital en el Registro de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la cual consiste en el proyecto de construcción con su memoria, anejos, planos y presupuesto, más el estudio de impacto ambiental.  
2. Información pública  
La Diputación Provincial de Valencia sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia nº 77, del 31 de marzo de 2006; una vez transcurrido el plazo de 20 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se han realizado peticiones de información complementaria.  
Afecciones legales  
La carretera discurre por terrenos del lugar de interés comunitario denominado Sierra del Negrete, donde existen los siguientes hábitats:  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
Ninguno de estos hábitats es de interés comunitario prioritario.  
Parte del trazado discurre por terrenos que han sufrido un incendio en el año 1994.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
Dada que el acondicionamiento del trazado de la carretera CV-395 ocupa una superficie de terreno nuevo muy reducida y en el estudio de impacto ambiental se contemplan medidas correctoras y un programa de vigilancia ambiental adecuados, no se considera que los trabajos proyectados afecten de forma importante al medio ambiente.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos han sido identificados y valorados correctamente en el estudio de impacto ambiental que ha presentado el promotor.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental del estudio de impacto ambiental son adecuadas, aunque se matizan algunos aspectos de las mismas y se complementan con medidas que se enumeran en el apartado segundo de esta declaración.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a - Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
5. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el proyecto de acondicionamiento del trazado y drenaje de la carretera CV-395 de Requena a Villar del Arzobispo, en los tramos entre los p.k. 3+580 al 4+480, y p.k. 7+270 a 8+502, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las medidas correctoras establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución de citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. Ésta declaración de impacto ambiental está condicionada a la obtención del informe final favorable y vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección de patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Las especies de reproducción que se utilicen en la repoblación deben cumplir las disposiciones de calidad y procedencia que se especifican en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción; el Real Decreto 289/2003, de 7 de marzo, sobre comercialización de los materiales forestales de reproducción y al Anexo II de la Orden de 16 de Mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente (DOGV nº 2.780 de 28-06-96), por la que se aprueban directrices técnicas básicas para las actuaciones de reforestación y repoblación forestal en la Comunitat Valenciana.  
3. El lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental. No obstante, de acuerdo con el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si se tratase de residuos inertes adecuados, los vertederos quedarán exentos del procedimiento de estimación de impacto ambiental; sin embargo, se deberá obtener una autorización administrativa de residuo inerte adecuado mediante resolución de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
4. Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres externos a la explotación o bien se acondicionará una zona techada e impermeabilizada para llevarlas a cabo. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, envasados, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a gestor autorizado.  
5. Las superficies desprovistas de vegetación por las que transiten maquinaria y vehículos de construcción han de permanecer húmedas durante la jornada laboral, para lo cual se efectuará los riegos que sean necesarios.  
6. Los sobrantes del aglomerado asfáltico empleado para la nueva capa de rodadura y el aglomerado viejo procedente de la restauración de los tramos de la calzada antigua serán retirados a un vertedero de inertes autorizado.  
7. El contratista que ejecute las obras deberá elaborar un plan que muestre la localización de los accesos y áreas para las instalaciones auxiliares. Este plan deberá ser aprobado por la Dirección Ambiental de la obra en el plazo de un mes desde que se aprobara el acta de replanteo.  
8. Se empleará tierra vegetal para recubrir los taludes de desmontes y terraplenes, las bermas de los bancos y los tramos recuperados del antiguo trazado; su espesor mínimo será de 30 centímetros.  
9. Las balsas de tratamiento de aguas residuales, han de ser convenientemente impermeabilizadas con geotextiles o similares. Las aguas residuales de las casetas de obra deberán ser depositadas en fosas sépticas convenientemente estancas. En función del volumen, estas aguas serán retiradas por una empresa especializada y transportadas a la estación depuradora de aguas residuales más cercana.  
10. Con el objeto de no aumentar la superficie de afectación sobre la vegetación y el suelo, las instalaciones auxiliares de obra se construirán, a ser posible, sobre terrenos desprovistos de vegetación. Lo mismo se hará respecto a los accesos provisionales a estas instalaciones; en este caso se intentará aprovechar en lo posible el trazado de los caminos agrícolas existentes.  
11. Las obras se realizarán fuera del periodo de nidificación de la avifauna existente en el entorno.  
12. Se replantarán los ejemplares arbóreos afectados que sea posible, previo marcado de los mismos.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 17 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 225/04-AIA  
Título: Explotación porcina de cebo  
Promotor: Carlos Santamaría Golfe  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Casinos  
Objeto del proyecto: Obtención de la Licencia de Actividad para la explotación porcina de cebo  
Localización: Polígono 21, parcelas 174 y 177, término municipal de Casinos (Valencia).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina. Las principales características del proyecto se resumen a continuación.  
La explotación estará ubicada dentro de una parcela de 19.920 m², siendo la superficie construida (según planos):  
- Nave de cebado y engorde 1.195,17 m²  
- Servicio higiénico del personal 4 m²  
- Balsa de purines 300 m²  
La capacidad de la explotación está prevista para 1200 cabezas de cebo y engorde (144 UGM) por lo que se clasifica dentro del grupo segundo de acuerdo con lo especificado en el Real Decreto 324/2000. Entrarán lechones de 6 a 7 semanas de vida y una masa aproximado de 20 kg y permanecerán en la explotación, de 4 a 5 meses, hasta alcanzar los 100 kg. Se espera una media anual de 2,3 ciclos.  
El volumen anual de purín estimado se calcula según las producciones de purín establecidas en el anexo I del Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones porcinas. En este caso asciende a 2580 m³ de purín/año. La nave contará con un foso para la recogida de purín con un volumen aproximado de 150 m³. La explotación dispondrá adicionalmente de una balsa para el almacenamiento de 600 m³. La capacidad total de ambas instalaciones es suficiente para almacenar todos los residuos por un tiempo igual a los 3 meses que como mínimo exige la legislación en el art. 5 del Real Decreto 324/2000. Las aguas fecales procedentes del servicio higiénico se añadirán al purín.  
El purín se empleará como abono orgánico sobre superficies agrícolas de diferentes parcelas; adjuntándose el contrato de aceptación, cédula de propiedad y planos catastrales de cada uno de los propietarios.  
Teniendo en cuenta lo establecido en el RD 261/1996 la superficie mínima de la que se ha de disponer con una dosis de aplicación de 170 kg N/año es de 51,18 ha. Con esta cifra la superficie de la que el promotor dispone para la aplicación del purín es suficiente. Los cultivos a los que irá destinado el purín son en su mayoría: almendros, naranjos y olivos.  
No se tiene previsto realizar ningún tratamiento de los purines previo a su utilización en el campo.  
El suministro de agua procederá de la red abastecimiento municipal.  
La distancia al núcleo urbano de casinos es de 2200 metros.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 18 de noviembre de 2004, con la remisión por la Comisión de Calificación de actividades de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del proyecto de actividad, del estudio de impacto ambiental y el expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 291, de 8 de diciembre de 2003, sin la presentación de alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 15 de abril de 2004 el servicio territorial de la CTH remite al Área de Impacto Ambiental el expediente de actividades calificadas el cual es devuelto a la comisión por no estar completo.  
En fecha 18 de noviembre de 2004, Actividades vuelve a remitir al Área de Impacto Ambiental el expediente con la siguiente documentación: Expediente municipal, proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental.  
El expediente municipal contiene la siguiente documentación:  
- Informe técnico favorable del arquitecto municipal.  
- Informe técnico favorable del ingeniero municipal.  
- Informe técnico favorable del jefe local de sanidad municipal.  
- Informe favorable del Ayuntamiento a la conexión de la explotación a la red municipal.  
- Información pública en el BOP nº291, de 8 de diciembre de 2003 y la notificación a los vecinos afectados por la explotación.  
- Comunicación del ayuntamiento en el que se dice que no se han presentado alegaciones.  
En el primer estudio de impacto ambiental se adjunta:  
- Informe de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación con fecha 10 de abril de 2001.  
- Autorización previa para la construcción emitido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte.  
En fecha 5 de julio de 2005 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la realización de un nuevo estudio de impacto ambiental que se ajuste a los contenidos que marca la legislación y pidiéndole además que se aclaren los siguientes apartados:  
- El sistema de gestión de los cadáveres de la explotación.  
- El cálculo del volumen de purín que se genera en la explotación.  
- La capacidad y autonomía de la explotación para el almacenamiento de purines.  
- La superficie agrícola a la que irá destinado el purín como abono orgánico.  
En fecha 18 de mayo de 2006 se notifica al promotor y al Ayuntamiento la advertencia de caducidad y se le recuerda la documentación que ha de aportar para poder continuar con la tramitación.  
en fecha 8 de junio de 2006 se remite al área de impacto ambiental el estudio de impacto ambiental solicitado resultando ser una copia del anterior estudio presentado.  
En fecha 26 de junio de 2006 se notifica al promotor, a través del Ayuntamiento, la ampliación de la documentación presentada.  
En fecha 29 de septiembre de 2006 el promotor remite al Área de Impacto Ambiental el contrato de aceptación de una propietaria de los purines como abono orgánico.  
En fecha 2 de octubre de 2006 se notifica al Ayuntamiento la advertencia de caducidad y se le pide la ampliación de la documentación a aportar.  
En fecha 3 de octubre de 2006 el promotor remite:  
- Proyecto de prospección arqueológica y etnológica presentado en la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte en fecha 14 julio de 2006.   
- Precontrato con la empresa gestora de cadáveres.  
- Contratos de aceptación, cédulas y planos catastrales de los propietarios de las fincas a los que irá destinado el purín.  
- Documentación complementaria al EIA en el que se justifica:   
- Volumen de purín calculado conforme al RD 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.  
- Justificación del volumen de la balsa de purines que se construirá.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable según la normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Casinos no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental incluye una descripción del medio natural donde estará situada la explotación y que incluye de forma muy general: aire, agua, suelo, flora, fauna, paisaje y el entorno socioeconómico de la zona.  
Se han tenido en cuenta los siguientes impactos generados por la actividad: residuos (purines y animales muertos), olores, ruidos, tránsito rodado, paisaje y entorno socioeconómico. No se ha desarrollado ninguna metodología para la identificación, el análisis o la valoración de los mismos.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental las medidas correctoras propuestas son las siguientes:  
- Todos los fosos para el almacenamiento de purines se construirán con materiales adecuados que garanticen su estanqueidad.  
- La explotación dispondrá de un vallado perimetral.  
- Se efectuará el correspondiente vaciado sanitario de acuerdo con las prescripciones del veterinario.  
- Todas las operaciones de aprovisionamiento y transporte se realizarán fuera de la instalación.  
- Se contarán con pediluvios en todas los accesos a las naves.  
- Se suscribirá un seguro de recogida y destrucción de cadáveres de acuerdo con el reglamento (CE) nº 1774/2002 de Parlamento Europeo y del Consejo de 3 octubre de 2002 por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales destinados al consumo humano.  
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental; ampliándose con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.a.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la construcción de la explotación porcina, situada en el Polígono 21, parcelas 174 y 177 en el término municipal Casinos (Valencia) promovida por Carlos Santamaría Golfe, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Previo a concesión de la licencia de actividad, deberá disponerse del informe favorable de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, y del informe favorable del organismo de cuenca correspondiente; debiendo ser presentados ante el órgano sustantivo.  
- Para reducir el impacto visual que causa la construcción se recomienda el uso de pantallas verdes, empleándose árboles de especies autóctonas de la zona. Se plantarán preferiblemente agrupadas y no en hileras. Además de reducir el impacto visual, una buena distribución puede actuar como aislamiento acústico de la explotación.  
- Se realizará un tratamiento previo del purín, de forma que mejore sus propiedades como abono orgánico, al tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. También se recomienda llevar a cabo un análisis antes de comenzar el tratamiento para comprobar los niveles de los que se parte. Estos análisis deberán ser presentados en caso de ser requeridos.  
- El foso y la balsa para el almacenamiento de purines se construirá con materiales que garanticen su estanqueidad e impermeabilidad. Se respetará el ciclo de vaciado de la balsa de tres meses que se indica en el estudio de impacto ambiental para evitar problemas de rebosamiento o por inestabilidad geotécnica.  
- En la aplicación del purín en el terreno no se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se ha de tener en cuenta las características de los cultivos y del terreno a los que irá destinado dicho abono a la hora de calcular la dosis de aplicación.  
- A la hora de su aplicación en el terreno se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y por la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias. Se respetarán las distancias en la distribución con respecto a otras explotaciones y cursos de aguas que se indican en el RD 324/2000 por el que se establecen las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- En el caso de que el procedimiento de la gestión, del total o parte, de purines sea la entrega a centros de gestión autorizados, la explotación deberá poseer un contrato actualizado con la empresa gestora de acuerdo con el RD 324/2000, por el que se establecen las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, en el que se indique el volumen de purín entregado.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales destinados al consumo humano; por lo que se deberá disponer de contrato actualizado y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto. En el exterior de la explotación se dispondrá de depósitos homologados para su almacenamiento.  
- Como medidas higiénicas y sanitarias la explotación dispondrá de un vallado perimetral que aísle la explotación y dispondrá de sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades. Sería conveniente que todas las ventanas y en la cumbrera se instalaran mallas tipo pajarera para evitar la entrada de posibles vectores de enfermedad.  
- Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 139/06-AIA  
Título: Granja porcina de preengorde  
Promotor: Juan M. Benavent Pérez  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Llutxent  
Objeto del proyecto: Legalización granja porcina  
Localización: Polígono 3, parcela 21 del término municipal de Llutxent (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La actividad consiste en el pre-engorde de ganado porcino, partiendo de lechones destetados suministrados por empresa integradora. Los animales se reciben con un peso aproximado de 5 Kg, y son engordados hasta que alcanzan 18 - 20 Kg. La duración del ciclo es aproximadamente de 45 días. La nave albergará 1.980 lechones. Se realizarán 6 ciclos de engorde al año produciéndose un total de 11.880 cabezas al año.  
Para la realización de dicha actividad se contará con parcela rodeada de vallado metálico. El engorde de los animales se realizará en nave de forma rectangular de 38,85 x 13,65 m, lo que supone una superficie cubierta de 530,30 m². La nave de engorde se vaciará después de cada ciclo, momento en el cual se procede a la limpieza y desinfección de la nave  
Además, la explotación contará con balsa de purines, badén de desinfección de vehículos, vallado perimetral, silo de almacenamiento de pienso, y depósitos de agua, así como las instalaciones correspondientes para el funcionamiento de la actividad. La balsa de purines estará enterrada y cubierta, tendrá un volumen de 270 m³, y dispondrá de un respiradero y de un registro para su vaciado. La extracción de purín se realizará mediante cuba arrastrada por un tractor con bomba aspiradora, acoplada en la válvula de salida.   
En el proyecto se estima que la actividad generará 349 m³ de purín al año, disponiéndose de una capacidad total de almacenamiento de los mismos de 604 m³.  
En el estudio de impacto ambiental se ha subestimado la cantidad de purines que se van a generar en la explotación que, de acuerdo con el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, estaría alrededor de 811 metros cúbicos de purines anuales. Sin embargo la granja posee suficiente capacidad de almacenaje para un periodo mínimo de tres meses tal como señala la Orden de 29 de marzo de 2000, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.  
El promotor aporta 16,8739 Has para la valorización agrícola de los purines en campo, cantidad que se estima suficiente con el fin de no sobrepasar en su aplicación 170 Kg/N/Ha y año. De las parcelas aportadas, de acuerdo con la legislación vigente, se rechazan:  
- Llutxent: parcela 224, del polígono 17: por encontrarse excesivamente cerca del casco urbano.  
- Benicolet. Parcela 4, polígono 3: por encontrarse cerca de barranco.  
- Quatretonda: parcela 56 del polígono 3 por ser parcela no cultivada y parcela 28 del polígono 31, por estar próxima a barranco.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente tiene entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 28 de abril de 2006.  
La información pública se realizó mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia el día 14 de abril de 2005 y mediante Edicto expuesto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Llutxent. Durante el plazo de exposición pública se produjeron dos alegaciones de las que se extracta lo siguiente:  
1. La interferencia de la actividad a legalizar con la actual actividad agrícola.  
2. La contaminación por purines en la zona.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene:  
- Informe del arquitecto municipal, referente a la compatibilidad urbanística de la actividad.  
- Informe del ingeniero técnico industrial municipal  
- Informe del jefe local de Sanidad.  
- Notificación de la Resolución emitida por el Sr. director general de Urbanismo y Ordenación Territorial.  
- Certificado de la Comunidad de Regantes del Camp de Llutxent respecto a la concesión de 365 metros cúbicos de caudal para la explotación referida.  
- Certificado de la SA.T. La Creueta nº 2661, respecto a la concesión de derechos sobre el agua.  
- Copia del segura de retirada de cadáveres.  
Afecciones legales  
La actividad propuesta, de acuerdo con el informe emitido por el arquitecto técnico municipal, se ubica en suelo no urbanizable de régimen general o común, de acuerdo con el Plan General en vigor del municipio de Llutxent aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo de 13 de noviembre de 2002.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación o planes rectores de uso y gestión aprobados o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos ni a ningún hábitat definido en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Según el estudio de impacto ambiental, en la fase de funcionamiento pueden verse alterados los siguientes elementos ambientales: tierra, agua, atmósfera, flora, fauna, paisaje.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental valora como positivo los impactos producidos por la actividad en la población en general por la creación de puestos de trabajo indirectos creados.  
Valora como negativos la emisión de efluentes gaseosos a la atmósfera, en forma de olores, y la alteración del paisaje.  
Los impactos previstos son:  
- Producción de gases de fermentación aerobia.  
- Alteración de la fauna presente en la zona con el aumento de mustélidos y muridos.  
- Alteración del paisaje natural que provocará disminución de su calidad.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental son las siguientes:  
- Adecuada limpieza de las naves y desinfección periódica.  
- Tratamiento de los purines en las fosas.  
- Instalación de vado sanitario para la desinfección de las ruedas de los vehículos.  
- Eliminación de cadáveres diario por medio de contenedores ubicados al afecto.  
- Aplicación de purines en los campos como medio de eliminación.  
- Aumento del arbolado con el fin de paliar el impacto paisajístico negativo.  
Se considera que el estudio de impacto ambiental no incide adecuadamente sobre el principal problema medioambiental que pueden generar las granjas porcinas que es la elevada probabilidad de contaminación de suelos y aguas por un manejo inadecuado de purines. Sin embargo, y como consecuencia de los requerimientos realizados por la Conselleria de Territorio y Medio Ambiente, el promotor presentó número suficiente de parcelas donde gestionar dichos purines, parcelas que deberán cumplir con los preceptos contenidos en la legislación vigente a fin de evitar riesgos innecesarios al medio.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Considerando que la actividad propuesta no debe generar ningún tipo de contaminación ni interferir con el normal desarrollo de la actividad agrícola, teniendo en cuenta el contenido de las alegaciones presentadas.  
Considerando que las condiciones óptimas de higiene y adecuado manejo de los animales en la granja inciden positivamente en una adecuada protección del medio ambiente.  
Considerando que la adecuada gestión de los purines es fundamental para evitar contaminaciones a suelos y aguas.  
Se resuelve:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto de construcción y actividad de granja porcina de preengorde en el término municipal de Llutxent (Valencia) y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previa a la legalización de la actividad deberán presentarse 0,97 Has de terreno adicional para la gestión de purines. Las parcelas presentadas estarán cultivadas y no se encontrarán cercanas a barrancos, fuentes de agua, núcleos de población u otras granjas.  
- La explotación contará obligatoriamente con toda las medidas de higiene previstas en el Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas: cerramiento perimetral, vado sanitario único a la entrada del recinto, pediluvios a la entrada de cada local, nave o parque, lazareto, utillaje y equipo que posibilite una eficaz desinfección, desinsectación y desratización. Además las ventanas dispondrán de tela metálica o similar que impida la proliferación de insectos.  
- La fosa de purines se vallará y se revisará su correcta impermeabilización. No se permitirá ningún tipo de dispositivo que permita la salida directa de los purines hacia los campos y se habilitarán los dispositivos necesarios para evitar rebosamientos o riesgos de vertido de la fosa por inestabilidad geotécnica.  
- El periodo de almacenaje mínimo en las fosas de purines será de tres meses como mínimo de acuerdo con la Orden de 29 de marzo de 2000 por el que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.  
- La granja contará con sistemas efectivos de evacuación de aguas pluviales y sistemas de drenaje en la parcela para evitar encharcamientos en las proximidades de las naves o la generación de cualquier tipo de lixiviados.  
- Con el fin de evitar el aumento de gases contaminantes producidos por los animales, se vigilará la calidad y la cantidad de los piensos empleados en su alimentación así como el correcto suministro de agua.  
- Se harán análisis anuales de purines realizándose el primero antes del inicio del tratamiento con complejo enzimático para que sirva de blanco. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5,DQO,N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales, y estreptococos fecales. Estos análisis demostrarán la disminución de la carga contaminante de los purines después del tratamiento con el complejo enzimático. En caso de no aparecer resultados positivos, deberá cambiarse el tratamiento enzimático por otro de mayor efectividad.  
- La aplicación de purines en los campos se realizará de acuerdo con las siguientes directrices:  
1. Se evitará cualquier aplicación en épocas de lluvias.  
2. Las cubas y dispositivos de aplicación del purín no podrán tener pérdidas. Distribuirán el purín en lámina fina de escasos milímetros sobre el terreno evitando rebosamientos en la parcela o cantidades excesivas de forma que el suelo pueda absorberlo en pocas horas y se pueda labrar el terreno de forma casi inmediata para evitar malos olores, pérdidas de nitrógeno amoniacal a la atmósfera y proliferación de insectos. Cualquier desviación sobre las cantidades a aplicar establecidas en el estudio de impacto ambiental o sobre la aplicación correcta sobre el terreno quedará a merced de las disposiciones contenidas en la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunitat Valenciana.  
3. La explotación deberá respetar como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 a 200 metros respecto a otras granjas y a núcleos urbanos de acuerdo con el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por la que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas. Además, se evitará su utilización en zonas cercanas a fuentes de agua, cursos de agua, manantiales, barrancos o cualquier actuación que pueda afectar a la calidad de las aguas o al dominio público hidráulico.  
- El programa de vigilancia ambiental incluirá el seguimiento de las parcelas donde se aplica el purín. La aparición de cualquier efecto adverso tendrá como consecuencia una disminución de las dosis aplicadas, el aumento de la superficie de cultivo a emplear y la revisión del complejo enzimático empleado. En relación con este punto, se seguirán las recomendaciones de las autoridades medioambientales presentes en la zona, municipales o agrarias especialmente si se detecta algún riesgo de contaminación.  
- Con el fin de atenuar el impacto paisajístico, se plantará seto perimetral y/o pantalla arbórea.  
- Se realizará una correcta gestión de residuos disponiendo la explotación de contenedores separados según las características de cada residuo y llevando a gestor autorizado aquellos no asimilables a urbanos. Se deberá tener especial cuidado con aquellos que puedan transmitir infecciones como objetos punzantes y cortantes que deberán almacenarse debidamente segregados, en contenedores estancos y protegidos eficazmente de la lluvia para ser posteriormente entregados a empresa gestora de los mismos.  
- La explotación contará con medidas mínimas de higiene no permitiéndose la acumulación de basuras o materiales fuera de los contenedores o recipientes dispuestos para ellos. Se mantendrán todas las instalaciones en condiciones óptimas de limpieza.  
- Se velará para que aquellas instalaciones que estén en desuso (fosos de cadáveres) se tapen, derruyan o mantengan en condiciones óptimas de higiene.  
- El traslado de los animales y/o estiércoles se realizará en horario tal que no interfieran con olores o ruidos innecesarios en la actividad normal del municipio ni de los vecinos colindantes y evitando siempre las horas de más calor.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia a 23 de octubre de 2006.- La secretaria territorial de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 48/2006-AIA  
Título: Homologación plan parcial y programa del sector reclasificatorio Natura d'Or de Borriol  
Promotor: Ayuntamiento de Borriol  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Borriol y CTV  
Localización: Término municipal de Borriol  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El objeto de la homologación es reclasificar unos terrenos clasificados por las normas subsidiarias vigentes en el planeamiento de Borriol como suelo no urbanizable común a suelo urbanizable de uso residencial y terciario, de aproximadamente 159.163,81 m² y con una previsión de 443 viviendas.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Localización  
El área cuya reclasificación se pretende se localiza junto al casco urbano de Borriol y se encuentra limitado al norte con el casco urbano, al sur con suelo no urbanizable, al este con el Barranco de la Botalaria y al oeste por suelo no urbanizable de especial protección forestal.  
Planeamiento propuesto  
Unidad de ejecución del sector:  
Superficie total de la Unidad de Ejecución 159.163,81 m²  
Superficie computable a los efectos   
de aprovechamiento 119.289,85 m²  
Aprovechamiento tipo 0,6 m²t/m²s  
Aprovechamiento objetivo 71.573,91 m²t/m²s  
Aprovechamiento subjetivo 64.416.52 m²t/m²s  
Total Red Viaria 33.330,73 m²  
Total Zonas Verdes 11.934 m²  
Total Equipamiento Dotacional 15.050,61 m²  
El planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Borriol son las normas subsidiarias de planeamiento (NN.SS.) de Borriol (Castellón), aprobadas definitivamente el 13 de junio de 1996  
La clasificación actual del suelo en el ámbito del sector propuesto y de sus lindes, según dichas normas subsidiarias es la siguiente:  
- SU (suelo urbano): delimita el sector por el este (polígonos industriales), representando su conexión más directa con el casco urbano de Borriol.  
- SNUC (suelo no urbanizable común): la mayor parte del suelo incluido en el sector pertenece a esta clase, marcando la mayor parte de los límites del sector.  
- SNUP 8 (suelo no urbanizable de protección nº 8 - forestal + quemado): porción de suelo dentro del sector en el extremo oeste. La causa de la protección se debe, según las actuales NN.SS., a su naturaleza forestal y el haber sufrido un incendio.  
- SNUP 2 (suelo no urbanizable de protección nº 2 - protección de cauces): delimita el sector por el este (Barranco Botalaria) y por el sur (río Seco de Borriol). Según la documentación gráfica de las NN. SS., el Barranco de Botalaria tiene un ancho de 50 m, 25 m a cada lado del eje del barranco y el río Seco tiene un ancho de 100 m, 50 m a cada lado del eje del cauce.  
- SNUP vías pecuarias (suelo no urbanizable de protección vías pecuarias Cañada Real de Zaragoza), franja de suelo protegido que atraviesa el sector por el norte y de este a oeste, de 75 m de ancho, 37,5 m a cada lado del eje de la Vía.  
El uso del suelo cambiará, pasando de ser de eminentemente agrícola y forestal a un uso residencial con una gran superficie tanto de suelo calificado como dotacional, red viaria y zona verde, tanto de red primaria como de red secundaria.  
3. Alternativas  
Las alternativas que se han contemplado por parte del equipo redactor del plan parcial son relativas a la distribución y ordenación pormenorizada del sector, por lo que se ha procurado la mayor funcionalidad y calidad en el desarrollo del mismo. No se ha tenido en cuenta el no desarrollo de la misma.  
El EsIA, justifica la delimitación del sector por la fácil conexión del mismo con su entorno próximo y lejano, la conservación de los elementos naturales y de paisaje propios de la zona, la ubicación de las viviendas en zonas de buena ventilación natural, buena percepción del entorno paisajístico y escaso impacto visual en el territorio, la no interferencia en elementos de afección sectorial y físico, así como la orografía del terreno, para ejecutar una urbanización lógica y racional.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 9 de febrero de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón remitió estudio de impacto ambiental, y expediente administrativo relativo a la homologación, plan parcial y programa del sector reclasificatorio Natura d'Or de Borriol, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Mediterraneo, de fecha 26 de enero de 2004 y en el DOGV nº 4.683, de 3 de febrero de 2004.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 4 alegaciones, siendo alguna de ellas de carácter medioambiental, según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Borriol, de fecha 18 de octubre de 2004, en los cuales se incluía certificación de la aprobación provisional, el informe del trámite de información pública realizado.  
3. Resumen de las alegaciones  
A continuación se presenta un resumen de las alegaciones más importantes al EsIA que tienen un carácter ambiental:  
- "...trata de clasificar suelo no urbanizable en urbanizable; incluye en parte una zona de suelo no urbanizable común y, lo más llamativo, una zona de suelo no urbanizable de especial protección -incendios-, otra franja de suelo no urbanizable de protección de barrancos y otra franja de suelo no urbanizable de especial protección vía pecuaria".  
- "... consideramos totalmente inviable y contraria a la ley la reclasificación de suelo no urbanizable de especial protección incendios a suelo urbanizable."  
- "... se propone la creación de un núcleo residencial junto a las industrias actualmente existentes en la zona sur del término municipal de Borriol..."; "... la actividad propia de estas empresas ocasionará molestias en el futuro núcleo residencial que se pretende crear, dada la proximidad de las futuras viviendas a las mismas."  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 31 de marzo de 2006, se emite requerimiento de documentación, por parte de este servicio, con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
- Certificado de la entidad gestora sobre la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes.  
- Certificado expedido por la entidad de saneamiento correspondiente sobre la capacidad de la nueva EDAR que se pretende instalar en Borriol para depurar y asimilar las aguas residuales generadas por el nuevo sector.  
- Informe que justifique, como se solicita en el informe emitido por la mercantil FACSA, la solución técnica que sirva para el abastecimiento de agua potable para las actuaciones presentadas, desarrollando cuantas actuaciones resulten necesarias, de forma compatible con el actual sistema de captación y distribución del agua de Borriol y conforme a las demás instrucciones y normas técnicas que dictara el Ayuntamiento de Borriol a este respecto.  
- De acuerdo con el artículo 78 del Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, autorización previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar antes de la realización de cualquier tipo de construcción en zona de policía de cauces.  
- Informe favorable de la unidad de vías pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la Sección Territorial de Castellón u organismo superior competente, respecto al expediente STMA/SF/VP/MT/032/2005, actualmente en tramitación, correspondiente al desvío de la Cañada Real de Zaragoza, y sobre su compatibilidad con el desarrollo urbanístico planteado.  
- Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 10 de mayo de 2006 se recibe contestación de la D.T.T.V. de Castellón remite informe de FACSA, justificación de aguas residuales, informe de EPSAR, solicitud de autorización de vertidos al Barranco de Botalaria a la Confederación Hidrográfica del Júcar y el certificado de recogida de Residuos Sólidos Urbanos, por parte del Ayuntamiento.  
En fecha 5 de junio de 2006, se emite segundo requerimiento de documentación, por parte de este Servicio, con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
- De acuerdo con los artículos 537 y 539 de las vigentes normas subsidiarias de Borriol, deberá redelimitar el ámbito del sector reclasificatorio Natura D'Or excluyendo del mismo el suelo no urbanizable de protección nº 8 (protección forestal + incendio), condicionado por el incendio ocurrido en fecha 9 de abril de 1994.  
- Deberá justificar la inclusión en el ámbito del sector reclasificatorio Natura D'Or las parcelas nº117, 118, 119, 121 y 120 del polígono 20 del municipio de Borriol clasificadas como suelo forestal arbolado natural por el Plan general de ordenación forestal de la Comunitat Valenciana, conforme el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, debido a que no se ha justificado la reclasificación de este suelo y se considera que la mejor manera de preservarlos o protegerlos es manteniendo su clasificación de suelo no urbanizable común y los usos actuales.  
- De acuerdo con el artículo 78 del Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, autorización previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar antes de la realización de cualquier tipo de construcción en zona de policía de cauces.  
- Informe favorable de la Unidad de Vías Pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la Sección Territorial de Castellón u organismo superior competente, respecto al expediente STMA/SF/VP/MT/032/2005, actualmente en tramitación, correspondiente al desvío de la Cañada Real de Zaragoza, y sobre su compatibilidad con el desarrollo urbanístico planteado.  
- Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 29 de junio de 2006 se recibe del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, documentación remitida por el Ayuntamiento de Borriol a ese servicio en fecha 9 de junio de 2006, en contestación al requerimiento de documentación emitido por este servicio en fecha 4 de abril de 2006, compuesto de:  
- Certificado de la entidad FOBESA sobre la capacidad de gestión de RSUs.  
- Certificado expedido por organismo competente sobre la capacidad de la nueva EDAR.  
- Instancia de presentación de la solicitud de autorización de vertido a la CHJ.  
- Informe técnico sobre abastecimiento de agua potable emitido por FACSA.  
- Informe técnico municipal relativo a las vías pecuarias.  
- Informe Dirección General de Patrimonio Cultural.  
En fecha 28 de julio de 2006 se recibe del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, documentación remitida por el Ayuntamiento de Borriol, compuesta de:  
- Información relativa a incendios.  
- Información relativa a las parcelas 117, 118, 199, 120 y 121 del polígono 20.  
- Información relativa a vías pecuarias.  
- Información relativa al Patrimonio Cultural.  
En fecha 12 de septiembre de 2006 se recibe del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, documentación remitida por el Ayuntamiento de Borriol, compuesta de:  
- Justificación de recursos hídricos.  
Solicitud de informes sectoriales  
1. Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, de fecha 10 de mayo de 2006, sobre el proyecto homologación plan parcial y programa del sector reclasificatorio Natura D'Or en Borriol, el cual informa de lo siguiente:  
- "... El ámbito de actuación del plan parcial afecta a una porción de suelo no urbanizable de protección, de acuerdo con los artículos 537 y 539 de las NNSS de Borriol. La delimitación de este suelo no urbanizable protegido (SNUP 8) está condicionada por el incendio ocurrido en fecha 9 de abril de 1994 en el término municipal de Borriol y que afectó a 1.113 has.  
- En relación con la modificación puntual de la línea de incendio, planteada por diversos propietarios de fincas del polígono 20 de Borriol cabe señalar que en visita realizada a la zona del incendio junto a los terrenos del plan parcial se han observado diversos ejemplares de algarrobos ennegrecidos por el paso del fuego, así como vegetación arbustiva quemada. Por otra parte, se adjunta informe del técnico forestal -elaborado en contestación a la solicitud de los propietarios- en el que se ratifica la delimitación del perímetro del incendio, de acuerdo con los datos de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Visto que la zona de actuación del plan parcial afecta en su extremo W una pequeña parte de suelo no urbanizable de protección forestal (plano EIA-04 afecciones jurídicas) deberá tenerse en cuenta la propuesta de redelimitación de la actuación, de acuerdo con el informe emitido por el arquitecto municipal y el asesor jurídico del Ayuntamiento de Borriol de fecha 11 de octubre de 2004.  
- En referencia a las parcelas nº 117, 118, 119, 120 y 121 del polígono 20 del término municipal de Borriol, cabe señalar que se encuentran cartografiadas en el Plan general de ordenación forestal de la Comunitat Valenciana como forestal arbolado natural, conforme el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat. Visitada la zona de actuación se comprueba que se trata de una ladera de orientación E y pendiente elevada (50%), la cual se encuentra, en parte, abancalada por muros de piedra en seco. Presenta además abundante afloramiento rocoso. La vegetación está compuesta por un pinar secundario de antiguos cultivos de secano (algarrobos y almendros), por lo que se trata de terrenos forestales, de acuerdo con el artículo segundo de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana."  
2. Informe adjunto de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, de fecha 8 de mayo de 2006, sobre modificación parcial de línea de incendio en el tm de Borriol (Castellón), el cual informa de lo siguiente:  
- "...Los terrenos objeto de la petición figuran en el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana publicado en el DOGV nº 4785 de 29 de junio de 2004 de la siguiente forma:  
- Suelo forestal: Parcelas 48 a 55 (parcialmente), 167, 168, 169, 170 (parcialmente), 171, 174 (parcialmente), 184, 185, 186, 187, 192, 193, 194, 195, 196, 197, 202 y 203.  
- Suelo no forestal: Parcela 183  
- Fuera del perímetro del incendio: 172, 173, 176, 177, 181 y 182.  
- Recorrida la zona objeto de petición de modificación parcial de la línea del incendio, se pudo constatar de forma clara y nítida que en la superficie que se pretende excluir, y que se encuentra en el interior del límite del perímetro incendiado, existen restos y señales indubitables de haber estado afectada por un incendio forestal.  
- Dichos restos se observan tanto sobre partes muertas de plantas, que permanecen todavía con restos carbonizados, como en plantas que, dad su capacidad rebrotadora, se encuentran verdes en la actualidad pero mostrando restos todavía de partes muertas.  
- También se aprecian en especies vivas en la actualidad del estrato arbustivo y arbóreo (Ceratonia siliqua, algarrobo, Pinus halepensis, pino carrasco, Olea europea, acebuche, Juniperus oxycedrus, enebro) signos claros (ennegrecimiento de corteza) del paso del fuego, sin que ello conllevase su muerte.  
- Se localizan algarrobos muerto con señales que reflejan que la causa de su muerte fue debida al efecto del fuego.  
- Todas estas señales se observan tanto en la zona sur (zona de más baja altitud) que coincidiría con la que se marco por parte de la Conselleria de Medio Ambiente, como en el límite se ptentrional del área que se pretende segregar.  
- Se presume, tras la visita de campo, que el fuego afectó en sentido descendente por lo que sus efectos no fueran tan virulentos como si se hubieran producido en sentido ascendente, pero en cualquier caso fue generalizado y sin que sean focos aislados (en caso de serlos serían de la suficiente magnitud para que se considerase un foco único).  
- En consecuencia y por todo lo expuesto anteriormente, el técnico abajo firmante estima que no procede realizar cambio alguno en la línea del incendio"  
3. Informe de la mercantil FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA.), como empresa titular de las instalaciones de suministro de agua en alta de Borriol, sobre la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en los programas de actuación integrada, de fecha 10 de enero de 2006, en el cual se concluye que:  
- "... desde el punto de vista de capacidad técnica de las captaciones, atendidas las circunstancias concurrentes en la situación actual, para el abastecimiento del crecimiento urbanístico previsto, independientemente de la necesidad de realizar las necesarias ampliaciones en las instalaciones de bombeo existentes en la actualidad.  
- Por otra parte, todo el suministro al municipio de Borriol se realiza por medio de una conducción que transporta los caudales captados hasta el depósito de basurero y de San Vicente. Esta conducción se vio afectada en su día por las obras de ampliación de la carretera CV-10, quedando en algunos tramos instalada de forma precaria.... Será conveniente, por tanto, considerar la renovación del tramo de conducción afectado por las obras de la carretera cuando se desarrollen actuaciones urbanísticas en la zona.  
- Por este motivo, es el parecer de esta mercantil que, en el marco de lo previsto en la normativa urbanística, los promotores deberían justificar, junto al proyecto de urbanización, la solución técnica que sirva para el abastecimiento de agua para las actuaciones presentadas, desarrollando cuantas actuaciones resulten necesarias (bombeos, depósitos, redes generales, redes de distribución, etc...), de forma compatible con el actual sistema de captación, y distribución de agua de Borriol y conforme a las demás instrucciones y normas técnicas que dictara el Ayuntamiento de Borriol a este respecto."  
4. Informe de la mercantil FOBESA (Fomento Benicasim, SA.), como actual concesionaria del servicio de recogida de R.S.Us. en la ciudad de Borriol, acerca de la capacidad de la misma de asumir los residuos generados por el desarrollo de la actuación integrada de la Unidad de Ejecución Natura D'Or de Borriol, de fecha 3 de abril de 2006, informando que la empresa tiene suficiente capacidad técnica para realizar el servicio, siempre que lo estime oportuno el Ayuntamiento y dote de equilibrio financiero a la concesión, para cubrir el incremento de la demanda del servicio derivado de la ejecución del proyecto.  
5. Informe de la entidad EPSAR (Entitat de Sanejament d'Aigües), de fecha 28 de marzo de 2006, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Borriol para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del P.A.I. Sector Natura D'Or de Borriol (Castellón), el cual informa de lo siguiente:  
- "...La EDAR de Borriol da servicio al municipio del mismo nombre y está diseñada para tratar 600 m³/dia. Actualmente trata caudales superiores"....  
Concluye:  
- ..."Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generados por sus actuaciones mediante la construcción de una E.D.A.R. propia y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público de saneamiento y depuración, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la E.D.A.R. de Borriol de las aguas residuales generadas por el desarrollo del P.A.I. del sector Natura D'Or de Borriol (Castellón) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes" (resumidos):  
- El urbanizador deberá realizar la correspondiente solicitud de conexión  
- El vertido generado deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas.  
- Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la E.D.A.R., deberán ejecutarse las actuaciones previstas en la planta con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.  
- Tasa previa de conexión.  
Afecciones legales  
Respecto al estudio de impacto ambiental,  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, CTV y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. PATRICOVA.  
La zona objeto del plan parcial no se encuentra localizada en ningún punto de riesgo de Inundabilidad según los estudios llevados a cabo por la Generalitat Valenciana (PATRICOVA).   
3. Vías Pecuarias  
Según los datos consultados, por el ámbito de actuación transcurre, longitudinalmente en sentido este-oeste, la vía pecuaria nº 1 denominada Cañada Real de Zaragoza, anchura legal no superior a 75 m.  
Por ello, deberá adecuarse conforme a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
4. Ramblas y cauces  
Existen cauces y/o barrancos entendidos como tales que pueden verse afectados de forma directa o indirecta por la actuación propuesta. Se trata del río Seco de Borriol, en el margen sur de la actuación, y el Barranco de Botalaria que desemboca en el primero y que discurren por el límite este de la actuación y en dirección sur desde el ámbito.  
Por ello, deberán entenderse sujetos a lo dispuesto en el Real Decreto 606/03, de 23 de mayo, por el que se modifica el Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VIII de la ley 29/85, de 2 de agosto, de Aguas.  
5. Yacimientos arqueológicos.  
A falta del informe de Patrimonio de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998, destacar la existencia en las inmediaciones del sector de un elemento del patrimonio arqueológico, la Vía Augusta, la cual discurre por el este y sur de la actuación separada de esta por los cauces del río Seco de Borriol y el Barranco de Botalaria.  
Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. PGOF  
En el sector existen parcelas que se encuentran cartografiadas en el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana como Forestal Arbolado Natural, se trata de las parcelas nº 117, 118, 119, 120 y 121 del polígono 20 del término municipal de Borriol.  
Se atenderá a la Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
7. Infraestructuras de transporte.  
La infraestructura más próxima localizada es la autovía CV-10 situada al este del ámbito del plan parcial.  
Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales   
1. La zona de estudio está situada en el término municipal de Borriol, en concreto, al suroeste de dicha localidad. Es una zona de relieve alomado en el que los fondos de los valles son planos, sufriendo un brusco aumento de la pendiente al entrar en los materiales mesozoicos que forman las elevaciones topográficas que lo delimitan. Edafológicamente, el emplazamiento se forma por roca madre sin un suelo muy desarrollado sobre esta, desarrollándose únicamente un suelo de tipo Cambisol cálcico desarrollado sobre materiales de alteración procedentes de un amplio abanico de rocas, entre ellos destacan los depósitos de carácter eólico, aluvial o coluvial. Permiten un amplio rango de posibles usos agrícolas.  
Destacar las zonas del sector con elevada pendiente, la cual por sus características topográficas, bajo espesor, pedregosidad o bajo contenido en bases, su uso queda reducido al forestal. De hecho, estas zonas se caracterizan por presentar un elevado valor ecológico dada su abundante vegetación forestal consolidada como futura.  
Por otro lado, las zonas del sector cercanas a los cauces existentes, están formadas por depósitos caracterizados por la mezcla de materiales procedentes de acarreo fluvial y derrubios de ladera, como consecuencia de darse ambos procesos simultáneamente. Frecuentes en la provincia y asociados a barrancos y ramblas de escaso desarrollo transversal, así como al borde de los macizos mesozoicos.  
La erosión actual de la zona es muy baja y la erosión potencial baja-alta, ya que las zonas más elevadas están más expuestas a la erosión, por la posible desaparición de su rica cubierta vegetal y por tener una pendiente elevada. La capacidad de uso del suelo es moderada y muy baja. En el ámbito de actuación se asigna un uso agrícola y forestal natural. No aparecen áreas degradadas o relieves deteriorados.   
2. En cuanto a la vegetación, de acuerdo con el EsIA presentado, no se ha encontrado ninguna especie incluida en los Anexos I y II de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Como tampoco se recoge ninguna especie del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas (RD 439/1990 de 30 de marzo, BOE nº 82 del 5 de abril de 1992) actualizado por las Ordenes 29 agosto de 1996, 9 de julio de 1998, 9 de junio de 1999, 10 de marzo de 2000, 28 de mayo de 2001, MAM/2734/2002 de 21 de octubre y MAM/1653/2003 de 10 de junio, publicadas todas ellas en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Según el EsIA (documentación complementaria al EsIA. tomo 1: memoria y planos, página 151), el impacto sobre la vegetación es negativo, intenso y extenso debido a la eliminación de una parte importante de la cubierta vegetal.  
En la zona de estudio existen tres grandes grupos de vegetación derivadas del material que compone el suelo, la profundidad del mismo, de la pendiente y de la acción del hombre. Estas tres divisiones son:  
- en la parte más llana del sector encontramos cultivos de regadío (cítricos), formado por comunidades nitrófilas, generalmente asociadas a la acción antrópica, en campos de cultivo y vegetación que crece al margen del camino (en este enclave: Arundo donax, Pistacea lentiscus, Rosmarinus officinalis, Pinus halepensis, Ulex parciflorus, y Rubus spp.).  
- en la zona oeste elevada, existen zonas abancaladas con plantaciones de algarrobos abandonados en la que encontramos la pinada de Pinus halepensis con vegetación asociada de matorral mediterráneo (por ejemplo, podemos encontrar, Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Erica multiflora, Pistacea lentiscus, Chamaerops humilis, Thymus vulgaris, Olea europea var. sylvestris, Ceratonia siliqua, etc.).  
- en las zonas más elevadas existen cultivos de secano (principalmente Ceratonia siliqua) con vegetación arvense asociada de secano típica de tierras valencianas, las cuales carecen de valor ambiental.  
Destacar que en visita de campo realizada la zona se ha observado que en la pinada de Pinus halepensis hay una abundante presencia de ejemplares de corta edad y en perfecto estado fenológico y sanitario. Esto, además de que se trata de la única zona de pinar que queda junto al suelo urbano, le confiere a esta zona un gran valor potencial ambiental.  
Además, en esta zona abancalada de pinar natural, se pueden encontrar ejemplares de Chamaerops humilis, Thymus spp. y Quercus rotundifolia, las cuales están incluidas en el Anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobe protección de especies endémicas o amenazadas, por lo que queda sometida a autorización previa su tala o desenraizamiento.  
En las zonas de cultivos de secano, la vegetación hoy establecida presenta valor ecológico, puesto que los cultivos de esta región forman hoy en día importantes comunidades vegetales que a su vez albergan a otras especies animales. Cabe destacar la presencia de ejemplares de olivo (Olea europea) y algarrobo (Ceratonia siliqua), los cuales por sus características físicas y su valor ecológico y paisajístico deberán tenerse en cuenta para su conservación.  
Por todo lo anterior, se debería contemplar la posibilidad de mantener su condición de suelo no urbanizable, extendiéndola en su caso, y mediante la tramitación correspondiente, a su categoría de especial protección, en aplicación de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, del Suelo No Urbanizable.  
3. En el ámbito del Plan Parcial existen parcelas las cuales se encuentran cartografiadas en el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (PGOF) como Forestal Arbolado Natural, que se define en el PGOF como agrupación de árboles en espesura con una fracción cabida cubierta superior al 5% y uso netamente forestal.   
Estas parcelas son la nº 117, 118, 119, 120 y 121 del polígono 20 del término municipal de Borriol. De acuerdo con el artículo 2 de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, se trata de terrenos forestales ya que presentan una vegetación compuesta por un pinar de Pinus halepensis de densidad media/alta que en su mayor parte ha invadido antiguos cultivos de secano (algarrobos y almendros). Se trata de una ladera de orientación E y pendiente elevada (entorno al 50%), la cual se encuentra, en parte abancalada por muros de piedra en seco, presentando, además, abundante afloramiento rocoso.  
Por otro lado, el ámbito de actuación del Plan Parcial afecta a una porción de suelo no urbanizable de protección nº 8 (forestal + incendio), de acuerdo con los artículos 537 y 539 de las NNSS de Borriol. La delimitación de este suelo no urbanizable protegido (SNUP 8) está condicionada por el incendio ocurrido en fecha 9 de abril de 1994 en el término municipal de Borriol y que afectó a 1.113 has. Dado que no procede la redelimitación de la línea de incendio, según informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, de fecha 8 de mayo de 2006, deberá tenerse en cuenta la propuesta de redelimitación de la actuación, de acuerdo con el informe técnico emitido por el arquitecto municipal y el asesor jurídico del Ayuntamiento de Borriol de fecha 11 de octubre de 2004.  
En fecha 9 de abril de 1994 ocurrió un incendio en el término municipal de Borriol, la delimitación del cual afecta al ámbito de la zona estudiada. Se hecha en falta en el EsIA alguna medida de prevención contra incendios forestales.  
4. El EsIA al inicio del capítulo dedicado a la fauna establece un catálogo que recoge aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio. Esta lista es una simple recopilación de nombres en la que se señala la probabilidad de su presencia en la zona o no. Por lo que no da mucha información sobre la fauna existente en el sector, pues no señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo o cuales son los puntos más frecuentes de paso. Por tanto, la información a este respecto resulta insuficiente, lo que lleva a una difícil valoración de la zona.  
No obstante, en la documentación complementaria al EsIA aportada posteriormente, se presenta un censo ornitológico realizado en tres estaciones de escucha durante la invernada de 2005-2006 en el área de Borriol. Se hecha de menos en el EsIA, un estudio tan exhaustivo del resto de fauna presente en la zona.  
Por otra parte, en el listado presentado en el EsIA se han encontrado algunas de las especies con algún tipo de protección de acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, como son el caso del gorrión común, estornino negro, culebra bastarda, comadreja, musarañas, alondra. El EsIA no especifica la afección del proyecto a estas especies que aparecen en el listado.  
Según el EsIA, no cabe indicar la presencia de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en el área de estudio, ninguna de las especies del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas Real Decreto 439/1990 de 30 de marzo.  
5. Según el EsIA, el sector esta dotado de agua potable para suministro de las zonas urbanas desde las que se conectarán los suelos del presente plan parcial. La conexión a la red de agua potable, se realizará mediante las pertinentes acometidas y red de distribución de agua potable.  
Según lo redactado en el EsIA, el municipio se abastece en la actualidad de aguas procedentes de pozos subterráneos cuya explotación lleva a cabo la empresa FACSA. Desde dichos pozos se bombea agua hasta los depósitos municipales para el suministro domiciliario. En la actualidad los pozos son excedentarios en recursos y la única limitación proviene de la capacidad de almacenamiento que tienen los depósitos municipales (uno de 250 m³ y otro de 400 m³). Los análisis de las aguas de consumo domiciliario son llevados a cabo por FACSA quien se encarga del control sanitario de las mismas.  
Según el informe de la mercantil FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA.), como empresa titular de las instalaciones de suministro de agua en alta de Borriol, sobre la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en los programas de actuación integrada, de fecha 10 de enero de 2006, el suministro de agua potable de Natura D'Or se realizará desde el Depósito Basurero, el cual recibe el agua del pozo de Marzá, y se estima que se dispondrá de suficientes recursos hídricos para el incremento previsto condicionado a la realización de ampliaciones en las instalaciones existentes en la actualidad. Este informe condiciona la viabilidad del proyecto a que "los promotores deberían justificar, junto al proyecto de urbanización, la solución técnica que sirva para el abastecimiento de agua para las actuaciones presentadas, desarrollando cuantas actuaciones resulten necesarias (bombeos, depósitos, redes generales, redes de distribución, etc...), de forma compatible con el actual sistema de captación, y distribución de agua de Borriol y conforme a las demás instrucciones y normas técnicas que dictara el Ayuntamiento de Borriol a este respecto."  
El promotor presenta informe, de mayo de 2006, realizado por técnico competente, sobre las infraestructuras generales para el abastecimiento a la urbanización Natura D'Or en Borriol (Castellón). En dicho informe se da solución al abastecimiento de agua con la instalación de una nueva estación de bombeo desde el depósito Basurero, un nuevo depósito de 1.000 m³ de capacidad ubicado en el sector en su suelo dotacional (ED) y la red que une ambas instalaciones.  
No obstante, dado el aumento de la demanda que sufrirá el municipio de Borriol debido al elevado número de viviendas (4.426 viviendas, resultando una demanda punta diaria de 4.426 m³/día, según informe de FACSA) de nueva construcción en el municipio, debería aportar Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de conformidad con lo previsto por el artículo 25.4 del RD 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas, en su redacción dada por la Ley 11/2005, de 12 de junio, en relación con lo dispuesto por el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje (según informe de FACSA).  
Según el EsIA, el saneamiento de las aguas residuales que deberá ser tratado por la E.D.A.R. será de 74.688,23 m³ anuales aproximadamente, que corresponde con un consumo diario de 204,63 m³.  
El informe técnico o certificado de EPSAR, de fecha 28 de marzo de 2006, que lleva a cabo la depuración y saneamiento de las aguas residuales producidas un el municipio de Borriol, informa que actualmente trata caudales superiores para los que está diseñada. No obstante, está prevista la construcción de una nueva depuradora para lo cual se informa de la viabilidad de la misma para asumir los caudales generados por la actuación, siempre y cuando cumpla con una serie de condicionantes técnicos.  
En el EsIA se resuelve el saneamiento proponiendo que en el caso de que las obras de construcción de la nueva depuradora no estuvieran finalizadas en el momento de proceder a la urbanización, se instalará, en la parcela de suelo dotacional (ED), una EDAR autónoma. Por ello, se adjunta un estudio-presupuesto realizado por la mercantil Residaqua, SL., para la instalación de una depuradora biológica de funcionamiento por oxidación total prolongada a baja carga.  
La ocupación del suelo pasaría a ser de un terreno agrícola y forestal natural a una superficie urbanizada, lo cual implica la pavimentación y asfaltado de la mayoría del suelo, lo que supondrá una perdida de la permeabilidad del terreno y una disminución de la humedad del suelo. Esto será perjudicial tanto para las zonas que se incluyen en el sector como para las adyacentes, ya que el barranco de Botalaria y el río Seco recibirían mayor agua de escorrentía en la época de lluvia, todo ello agravado por la pendiente pronunciada del terreno.  
Además, sobre el factor suelo se producirá un impacto negativo muy importante que es la eliminación parcial y/o modificación de su estructura. Esto supone una medida contra la erosión del suelo, como principal causa de la desertificación y por su repercusión sobre el paisaje, la productividad vegetal y el ciclo hidrológico.  
6. Respecto a la hidrología superficial, el área de estudio se encuentra drenada por el río Seco de Borriol y el barranco de Botalaria que desemboca en el primero, que discurren por el margen sur y el margen este, respectivamente, del ámbito de actuación propuesto.   
El régimen del río Seco es torrencial, originado por la unión de varios barrancos. No tiene continuidad en la permanencia de caudales, respondiendo con avenidas en momentos de lluvias torrenciales y gota fría. Según el EsIA en cuanto a la inundabilidad, "el típico carácter torrencial de las precipitaciones en el área de estudio y la propia fisiografía, así como la cobertura vegetal presentes en los cauces favorecen la existencia de inundaciones de carácter ocasional y de efectos catastróficos. Este es un parámetro importante como condicionante". (Documentación complementaria al EsIA. Tomo 1: Memoria y planos, página 57).   
Todo ello unido a que con la urbanización propuesta, el barranco de Botalaria y el río Seco recibirían mayor agua de escorrentía en la época de lluvia y agravado por la pendiente pronunciada del terreno, hacen que sea un factor importante a tener en cuenta.  
La calidad del agua superficial podrá sufrir un cierto deterioro durante la construcción de las instalaciones previstas. Se producirá un aumento de los sólidos en suspensión, arrastre de polvo y otros materiales y de sustancias contaminantes provenientes de vertidos incontrolados que previsiblemente alcanzará los cauces del Barranco de Botalaria y del río Seco.  
La homologación plantea la reclasificación de suelo no urbanizable de protección nº 2 (barrancos y ríos), con lo cual, se deberá plantear una redelimitación de la actuación, trabajando y protegiendo este tipo de suelo, de acuerdo con el informe técnico emitido por el arquitecto municipal y el asesor jurídico del Ayuntamiento de Borriol de fecha 11 de octubre de 2004.  
Revisada la cartografía presentada en la documentación (Plano de calificación del suelo homologado. Zonificación y asignación de usos, Plano n º EIA-05), se observa que la propuesta urbanizará dentro de la zona de policía de 100 metros de anchura medidos horizontalmente a partir del cauce y con el fin de proteger el dominio publico hidráulico y el régimen de corrientes, los cuales están sometidos a lo dispuesto en el Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Publico Hidráulico que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/85, de 2 de agosto, de Aguas, y sus modificaciones.  
La ejecución de cualquier obra o trabajo en la zona de policía de cauces precisará autorización administrativa previa del Organismo de cuenca, sin perjuicio de los supuestos especiales regulados en ese Reglamento. Dicha autorización será independiente de cualquier otra que haya de ser otorgada por los distintos órganos de las administraciones públicas.  
En la documentación remitida no se presenta autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para realizar cualquier obra en la zona de policía de los cauces afectados ni la autorización para el vertido de las aguas pluviales y las depuradas a los cauces indicados. Si se presenta fotocopia de la solicitud de autorización de vertido a la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 5 de abril de 2006.  
7. Por el ámbito de la actuación transcurre, longitudinalmente en sentido este-oeste, la vía pecuaria nº1 denominada Cañada Real de Zaragoza, de anchura legal no superior a 75 m. De acuerdo con el informe técnico emitido por el arquitecto municipal y el asesor jurídico del Ayuntamiento de Borriol, de fecha 11 de octubre de 2004, el trazado de esta vía pecuaria no está desafectado y, por lo tanto, la homologación debe plantear un trazado alternativo y la real desafección del imposible trazado actual definido en las NN.SS. de Borriol. Este trazado se deberá reflejar en los planos de la homologación a una escala suficiente par justificar la continuidad de la vía pecuaria. En las zonas objeto de cualquier forma de ordenación territorial, el nuevo trazado que, en su caso, haya de realizarse, deberá asegurar con carácter previo el mantenimiento de la integridad superficial, la idoneidad de los itinerarios y la continuidad de los trazados, junto con la del tránsito ganadero, así como los demás usos compatibles y complementarios de aquél (artículo 12 de la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias).  
No solo no se presenta un trazado alternativo y la real desafección de la vía pecuaria, sino que revisada la cartografía presentada en la documentación (Plano de calificación del suelo homologado. Zonificación y asignación de usos, Plano nº EIA-05) se observa que se propone la realización de dos viales y 4 rotondas con sus respectivos viales de salida hacia las zonas edificadas. Además, se observa que las UFH y UFA que se proponen junto a la vía pecuaria no aseguran la anchura legal ni la continuidad en el trazado.  
El nuevo trazado propuesto no asegura el mantenimiento de la integridad superficial, la idoneidad de los itinerarios y la continuidad de los trazados, junto con el tránsito ganadero, así como los demás usos compatibles y complementarios de aquél.  
8. El clima de la zona participa de las características propias del clima mediterráneo litoral septentrional. Se encuentra en el sector de la llanura litoral septentrional. Clasificado como semihúmedo-mesotermo (Thornthwaite).  
Se caracteriza por presentar lluvias irregularmente repartidas en cantidad y tiempo que, junto a su orografía, hacen que los cursos de agua se caractericen por tener un régimen típicamente mediterráneo de caudal discontinuo, con fuertes avenidas de corta duración.  
Las máximas precipitaciones se producen en octubre y son escasas en primavera. La estación seca es de 4-5 meses, la oscilación térmica es moderada y las temperaturas moderadas. Otra peculiaridad es la elevada humedad relativa en los meses más cálidos y un constante régimen de brisas que suavizan las temperaturas.  
El mar Mediterráneo actúa como atenuante de las oscilaciones térmicas y como fuente de humedad; ésta carga de humedad, en momentos de inestabilidad, supone un potencial de agua precipitable.  
9. El EsIA presenta un estudio acústico el cual destaca que hay que tener en cuenta la existencia de dos actividades de fabricación de azulejos y otra de muebles, con una afluencia determinada en el sector de 56 dB (A) a 200 m. No se estudia la afección de estas actividades como fuente generadora de ruido, dada la proximidad al ámbito de actuación. Tampoco se presentan medidas correctoras destinas a amortiguar el ruido producido por estas actividades y que podría afectar al nuevo uso residencial que se pretende instaurar. Como medida se establece que los edificios se dotarán de parámetros exteriores que garanticen niveles de amortiguación del ruido entre 30 y 40 dB(A) al objeto de cumplir con lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
10. El EsIA integra en su documentación anexa un estudio del paisaje, el cual determina que la fragilidad de la zona es media en relación con los valores medios estandarizados. En este estudio se considera el relieve y la complejidad topográfica como un parámetro considerado para la valoración de la calidad y fragilidad del paisaje.  
Teniendo en cuenta las normas generales de integración paisajísta en la planificación territorial y urbanística (artículo 33 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje), hay que destacar algunos aspectos del proyecto propuesto:  
- Respecto de la pendiente natural de la zona destacar que el proyecto no contempla alternativas para la adecuación del plan parcial a la elevada pendiente que presenta. Tanto el perfil de la edificación como de la parcelación proyectada no se adecuan a la topografía del terreno. Tampoco lo hacen la red de viales y las infraestructuras lineales proyectadas.  
- En el proyecto se pretende construir sobre elementos dominantes o en las crestas de superficies elevadas.  
- No incorpora los elementos topográficos significativos (laderas, cauces del río seco y barranco de Botalaria, bancales, caminos tradicionales) como condicionantes del proyecto proponiendo medidas para no deteriorar la calidad paisajística.  
- No se propone la integración de la vegetación y del arbolado existente, en concreto la zona forestal, no proponiendo medidas compensatorias.  
11. En el EsIA, no se ha establecido como medidas protectoras iniciales, que previo a cualquier actuación sobre los mismos deberá realizarse un estudio de prospección arqueológica que una vez remitido a la Conselleria de Cultura y Patrimonio, esa misma emitirá un informe vinculante al que quedará sujeto el presente EsIA por lo que deberá presentarse un anexo al mismo que recogerá las medidas correctoras, protectoras y de vigilancia que de dicho informe de la Conselleria de Cultura, Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano se deriven.  
No se aporta el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, resultado de contemplar en el EsIA estas actuaciones realizadas, los resultados y el programa de vigilancia y/o medidas correctoras al respecto.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar no aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, la homologación plan parcial y programa del sector reclasificatorio Natura d'Or de Borriol, por las siguientes razones:  
- La homologación plantea la reclasificación de suelo no urbanizable protegido nº8 (Forestal + quemado) según las vigentes NN.SS. de Borriol.  
- La homologación plantea la reclasificación de suelo no urbanizable protegido nº 2 (Protección de cauces) según las vigentes NN.SS. de Borriol.  
- La homologación plantea la reclasificación de suelo no urbanizable protección vía pecuaria, según las vigentes NN.SS. de Borriol.  
- Por entender que la propuesta afecta a terrenos sujetos a un régimen específico de protección conforme a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Por producir un impacto sobre la vegetación negativo, intenso y extenso debido a la eliminación de una parte importante de la cubierta vegetal, y la eliminación parcial y/o modificación de la estructura del suelo.  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 15 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 207/2005-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial Sector Industrial Barranco de Talavera  
Promotor: Ayuntamiento de Almenara  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Almenara y CTU  
Localización: Junto a la montaña de la Corraliza y la del Castell, colindante al polígono industrial Tras Castell hasta el Barranco de Talavera, entre la CV-10 tramo Variante de Almenara y la carretera N-340  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto del plan parcial es reclasificar como suelo urbanizable con ordenación pormenorizada un SNU Común en la Partida Darrere del Castell del TM de Almenara, para la creación de un nuevo sector de suelo urbanizable, en el que se define como uso global el industrial.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio de Almenara lo constituyen las NNSS de planeamiento aprobadas el 17 de junio de 1981 por la Comisión Provincial de Urbanismo, sin que dicho planeamiento fuera sometido al procedimiento de EIA. Aun siendo Almenara un municipio agrícola, en los últimos años presenta una importante demanda de suelo industrial y terciario que se acentúa debido a la escasez de solares de uso industrial en todo el TM, bien porque los suelos industriales del planeamiento vigente se encuentran consolidados, bien por falta de desarrollo del polígono industrial previsto junto a la zona de actuación.  
La documentación inicialmente presentada consta de EsIA y documentación técnica relativa a la homologación y plan parcial modificativo sector Barranco de Talavera. La propuesta abarca una superficie total de suelo de 805.141m², siendo la superficie de aprovechamiento con destino industrial de 417.025'30m². La programación del PP Barranco de Talavera incluye también la urbanización del sector urbanizable Tras Castell de las NNSS.  
Dentro de la ordenación pormenorizada, se ordenan dos grandes parcelas que se complementan con una parcela mediana y otras tres de pequeño tamaño. Se distinguen dos zonas de ordenación urbanística, la zona 1 dedicada al uso industrial al oeste y la zona 2 que permite un uso terciario situada al este.  
Además, se definen dos parcelas de suelo dotacional, situadas a modo de articulación entre las dos zonas del sector, la parcela definida como zona 2.3 para albergar la EDAR con una superficie de 9.683'6m² y la parcela zona 2.2 con una superficie de 33.414'25m²; se define también una parcela con uso terciario junto a la autovía y el vial que ensancha la actual carretera Almenara-Vall d'Uxó, zona 1.1 con una superficie de 44.219'67m².   
3. Alternativas  
Las posibles alternativas, estudiadas en el documento de homologación, quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión de reclasificar suelo está determinada por la falta de solares con uso industrial en el municipio, y condicionada por la existencia en el ámbito de la propuesta de importantes infraestructuras lineales de conexión y de un polígono industrial preexistente. Además, la solución adoptada se justifica frente a la alternativa de ubicación al sur de núcleo urbano que entraría en competencia con el posible desarrollo urbanístico residencial del municipio.  
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 29 de septiembre de 2004 la DTTV de Castellón remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo a la homologación y plan parcial modificativo sector Barranco de Talavera de Almenara, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario Mediterráneo de Castellón de fecha 13 de agosto 2002 y en el DOGV nº 4314, de 14 de agosto de 2002.  
Durante el periodo de información pública se presentan 4 alegaciones según consta en el certificado emitido, con fecha 31 de julio de 2006, por el secretario-interventor accidental del Ayuntamiento de Almenara.  
3. Resumen de las alegaciones  
De las alegaciones presentadas, tres de ellas se corresponden con titulares de los terrenos afectados que manifiestan cuestiones relativas a la propiedad de los terrenos y una alegación en representación de la Agrupación de Interés Urbanístico Trascastell Barranc de Talavera. Ninguna de las alegaciones presentadas puede considerarse tenga un carácter ambiental.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 29 de septiembre de 2004, el ST de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón requiere al Ayuntamiento de Almenara para que complete el expediente de EIA, según los puntos que de forma resumida se exponen:  
- Justificación documental que acredite la disponibilidad de suministro de agua potable y la suficiencia del mismo, sin merma respecto a las disponibilidades de caudal existente en el TM.  
- Justificación pormenorizada de la forma en la que se soluciona la evacuación de las aguas residuales, indicando la estación depuradora en la que esta previsto su tratamiento y la suficiencia.  
Con fecha 29 de octubre de 2004, se requiere al Ayuntamiento de Almenara para que complete la documentación presentada según diversas consideraciones ambientales, que de forma resumida se exponen a continuación:  
- Certificado del resultado del trámite de información pública al que ha sido sometidos la totalidad de los documentos.  
- Se deberá completar la identificación de la Colada que afecta al sector, especificando su nombre, su anchura legal y estableciendo gráficamente su trazado, servidumbre y dimensiones.  
- Se recomienda se modifique el trazado de la citada vía pecuaria conforme al art. 11 de la Ley 3/95.  
- Respecto al sistema de recogida de las aguas pluviales, se deberá disponer de un dispositivo de decantación y desbaste, así como un separados de aceites y grasas, previo al punto de vertido.  
- Respecto al cauce del Barranco de Talavera, se deberá tener en cuenta la zona de servidumbre de paso de 5 m de anchura para uso público, y de 100 m de zona de policía en el que se condiciona el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.  
Con fecha 5 de mayo de 2005, se advierte al Ayuntamiento de Almenara la caducidad del procedimiento de EIA si en el plazo de tres meses no realiza los actos requeridos para impulsar su consecución.  
Con fecha 9 de agosto de 2005, el Ayuntamiento de Almenara remite a la DG de Gestión del Medio Natural a través de la Oficina Prop, nueva documentación: certificado relativo a la información pública, copia resumen de las correcciones al PAI inicialmente presentado y copia del texto refundido de la homologación y plan parcial. También se afirma adjuntar copia del Anteproyecto de Urbanización y del Proyecto de EDAR, sin que estos últimos documentos hayan tenido entrada en el Servicio de EIA.  
Con fecha 27 de marzo de 2006, la mercantil promotora remite anexo al EsIA como resultado de la prospección arqueológica llevada a cabo en el ámbito de la propuesta. Se acompaña de la autorización condicionada de la CHJ para la ejecución de las obras de urbanización del polígono industrial Barranco de Talavera y de vertido de aguas pluviales a dicho cauce; y del certificado del arquitecto municipal acerca de los recursos hídricos existentes en Almenara.  
Con fecha 16 de junio de 2006, se informa nuevamente al Ayuntamiento de Almenara de las deficiencias observadas en el expediente solicitándole complete la documentación con lo siguiente:  
- Se deberá remitir copia del certificado de aprobación provisional por Pleno municipal, los certificados relativos al trámite de información pública, copia de las alegaciones presentadas y del informe evacuado en contestación a las mismas.  
- Informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe relativo a la disponibilidad y suficiencia de recursos hídricos. Para ello, se completará el estudio del agua como recurso, es decir, se estimarán los consumos de agua potable para los usos previstos y su disponibilidad en cantidad y calidad suficiente.  
- Copia del proyecto de EDAR y/o copia de la autorización de la CHJ para el vertido de las aguas residuales depuradas.  
- Copia del anteproyecto de urbanización o aquella documentación que incluya mínimamente el tramo y tipo de encauzamiento del Barranco de Talavera previsto con cargo al sector. Además, se justificará ambientalmente la ejecución de este encauzamiento.  
- Se considera necesario limitar los usos pormenorizados de la normativa urbanística, independientemente de la propuesta de medidas correctoras, a fin de reducir el impacto derivado del cambio de uso y la implantación de actividades industriales, debido a la posible contaminación de los suelos y las aguas subterráneas, y a la proximidad de un núcleo de población.  
- Se especificará la gestión prevista de los residuos que se generen en el sector en función de su tipología.  
Con fecha 16 de junio de 2006, se efectúa consulta al Servicio de Ordenación Sostenible de Medio acerca las posibles incidencias de la actuación sobre un espacio gestionado por ese servicio, el LIC y zona húmeda de la Marjal de Almenara, que considera insuficiente la información remitida por el promotor por lo que resulta imposible emitir un informe concreto de afecciones a ENP. Se recomienda que sea solicitada información más detallada.  
Con fecha 10 de agosto de 2006, a petición del Ayuntamiento de Almenara, se le remite un nuevo escrito a fin de aclarar el requerimiento efectuado relativo a la necesidad de limitar los usos pormenorizados en las normas urbanística del sector Barranco de Talavera.  
Con fecha 11 de septiembre de 2006, el STPOT remite nueva documentación técnica a fin de completar y/o subsanar las deficiencias informadas en el procedimiento de EIA, que incluye una copia del expediente administrativo municipal y copia del proyecto de EDAR y del anteproyecto de encauzamiento del Barranco de Talavera.  
Con fecha 23 de octubre de 2006, tiene entrada en el Registro General de la Conselleria el estudio de impacto ambiental definitivo.  
Con fecha 11 de diciembre de 2006, el STPOT traslada el informe en contestación al escrito de 10 de agosto de 2006 del Servicio de EIA, aprobado por acuerdo de Pleno de 27 de noviembre de 2006.  
Y con fecha 17 de enero de 2007, se remite el certificado del secretario general del Ayuntamiento de Almenara relativo a trámite de información pública realizado.  
Informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen diversos escritos e informes remitidos por el Ayuntamiento de Almenara o el STPOT de Castellón, y que son los siguientes:  
- Informe de la Unidad de Carreteras de Castellón del Ministerio de Fomento relativo a la conexión del sector a la CN-340, estando pendiente el informe en relación a la autovía variante de Almenara.  
- Informe de la Unidad de Carreteras de Castellón del Ministerio de Fomento relativo a la afección a la autovía Almenara-La Jana, en el tramo variante de Almenara, en los siguientes puntos: reposición de un tramo de la vía ciclista, la carretera actual debe dejarse como vía de servicio de la autovía y la ejecución del colector de pluviales previsto debe hacerse de acuerdo al proyecto de autovía.  
- Informe técnico remitido por el Ayuntamiento de La Losa, al tratarse de una actuación que linda con ese municipio en el que se concluye la necesidad de aumentarse la capacidad del paso del Barranco de Talavera bajo la CN-340 teniendo en cuenta los problemas de inundabilidad habidos aguas abajo que afectan a zonas del núcleo urbano de la Llosa y sus inmediaciones. Cabe señalar que el paso actual ha resultado insuficiente en varias ocasiones y que entre la documentación objeto de informe se incluye un anteproyecto de encauzamiento del Barranco de Talavera con cálculo del caudal punta y periodo de retorno y coeficiente de escorrentía.  
- Informe favorable de la CHJ relativo a la urbanización del polígono industrial Barranco de Talavera, ubicado en parte en zona de policía, margen derecha, del Barranco de Talavera, y vertido de aguas pluviales a dicho cauce y al Barranco de Noguera, que autoriza la ejecución de las obras y el vertido de las aguas pluviales.  
- Informe de la CHJ relativo al estado de tramitación del expediente de autorización de vertido de aguas residuales depuradas de los polígonos industriales Trascastell y Barranco de Talavera en el que se establece que:  
- El vertido se producirá indirectamente a las aguas subterráneas por el barranco de Talavera, estando Almenara incluido en el listado de zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos, por lo que la instalación de tratamiento de las aguas residuales deberá estar preparada para eliminar nutrientes.  
- La instalación de tratamiento está preparada únicamente para depurar aguas residuales asimilables a urbanas (según el proyecto de EDAR presentado), por lo que toda industria cuyas aguas residuales superen esta caracterización deberán estar sometidas a un tratamiento previo que asegure el correcto funcionamiento de la depuradora, lo que deberá tenerse en cuenta al otorgar las licencias de actividad de las instalaciones que se ubiquen en estos dos polígonos industriales.  
- Certificado del secretario general del Ayuntamiento de Almenara en base a un informe del arquitecto técnico municipal en el que se detalla la procedencia de los recursos hídricos disponibles en el municipio de Almenara: Font de Quart que abastece exclusivamente al municipio para una población de 5000 habitantes, pozos de La Cosa, Amazonas y La Rosella y el m³ punto de suministro procedente del Camp de Morvedre, que suministra al depósito municipal. A continuación se hace constar que las infraestructuras a desarrollar por el agente urbanizador son un depósito nuevo de 2000m³ suministrado por pozo existente. Finalmente concluye que "el municipio cuenta con caudal suficiente para el abastecimiento de la población existente y las previsiones de consumo regulado por las ordenanzas en el polígono de Barranco de Talavera."  
- Informe del ST de Medio Ambiente de Castellón relativo a la afección a la VP nº 2 Colada del Camino de la Vereda que informa que, en su caso, deberá tramitarse previa a la ejecución del sector, la solicitud de modificación parcial del trazado incluida en el documento de homologación del sector, garantizándose las condiciones establecidas en el art. 12 de la Ley 3/95.  
- Informe de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano según el cual, y de acuerdo a su inventario, no se conoce en el ámbito de la propuesta puntos de interés arqueológico o etnológico, ni ningún bien inmueble de interés cultural, si bien están muy próximos los yacimiento arqueológicos del El Castell de Almenara, el Abric de Les Cinc, la Corona y la Corralisa, por lo que resulta imprescindible la prospección arqueológica previa de todo el sector afectado.  
Con fecha 4 de agosto de 2006, se remite el informe favorable del Área de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos condicionado a que los desmontes se realicen necesariamente con seguimiento arqueológico.  
Afecciones legales  
1. Las parcelas incluidas en el planeamiento parcial propuesto no se encuentran afectadas de manera directa por espacios naturales protegidos por una legislación sectorial propia en materia ambiental. El territorio de estudio sí se encuentra afectado por el Marjal y Estanys d'Almenara, incluido en el catalogo de zonas húmedas de la CV, y el LIC denominado La Marjal d'Almenara, lo que se debe tener en cuanta a fin de evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, que podrían afectar a estos espacios naturales y, en lo posible, la modificación de la hidrogeología en la zona de estudio.  
2. Tras la consulta de las cartografías oficiales y las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la CTH, no se detecta en la zona riesgo de inundación según el PATRICOVA. La propuesta afecta a una pequeña superficie de suelo cartografiado como suelo forestal por el PGOF, situado en la zona central de ladera que desciende hasta la ribera del barranco de Talavera, donde se propone ubicar la EDAR. Estos mismos suelos se transformarán debido a la urbanización del polígono Trascastell.  
3. La red hidrográfica en el ámbito de estudio esta formada por el cauce del barranco de Talavera, tributario del Marjal de Almenara, que da nombre al sector. Al otro lado de la autovía discurre el barranco de Noguera. La parcela de la propuesta se sitúa colindante al primer cauce y se encuentra afectada por la zona de policía del mismo. La ficha de planeamiento del sector incluye la necesidad de adecuar y encauzar el Barranco de Talavera previamente al vertido de la EDAR a dicho cauce.  
4. El sector se encuentra afectado por la vía pecuaria nº 2 Colada del Camino de la Vereda, con una anchura legal de 8 m, que lo atraviesa en dirección oeste-este, coincidiendo en su traza con el camino de Segorbe. La documentación presentada incluye la necesidad de tramitar la correspondiente modificación del trazado conforme a la ordenación propuesta.  
5. La zona de la propuesta se sitúa junto a los relieves de La Corraliza y El Castell en los que se encuentran los yacimientos arqueológicos catalogados del El Castell de Almenara, el Abric de Les Cinc, la Corona y la Corraliza. Consta en el expediente de EIA el informe favorable definitivo a los efectos patrimoniales del planeamiento propuesto, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/98 de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En el informe previo del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental, se concluye la necesidad de abordar la incidencia de la ordenación pormenorizada que se propone sobre los valores culturales detectados que se integran armónicamente en el paisaje, arbitrando propuestas en consecuencia. En este sentido cabe señalar el impacto paisajístico que se deriva del cambio de uso de los terrenos, del cultivo de cítricos a usos industriales, y de la edificación de grandes superficies dedicadas a las actividades a desarrollar, todo ello en la zona baja colindante al relieve que alberga en su cima en Castell de Almenara.  
6. El sector se encuentra delimitado por varias infraestructuras lineales de importancia, la CV-10 variante de Almenara y la carretera N-340, y atravesado por la carretera CSV-6011 Almenara-Vall d'Uxó, eje fundamental de la ordenación y de conexión con el núcleo de población.  
7. El límite oeste del sector lo determinan los terrenos de afección del trazado de una línea área de transporte de engría eléctrica de alta tensión (400Kw), paralelo al tramo de la autovía Almenara-La Jana. Otra importante infraestructura lineal de abastecimiento, un gasoducto, discurre también paralelo a la autovía.  
Consideraciones ambientales  
Los terrenos afectados por la reclasificación corresponden a una zona de relieve plano, siendo la capacidad agrícola de los suelos Elevada y estando sometidos a una actividad intensiva. La vegetación en la zona de la actuación, constituida principalmente por parcelas de cultivo de cítricos, se corresponde con campos de monocultivo de naranjos en explotación.  
El ámbito de la zona de estudio presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media o alta, presentando la zona algunas limitaciones al uso intensivo industrial que se deben reflejar en los usos pormenorizados de la normativa urbanística del sector, además de la propuesta de medidas correctoras frente al posible impacto derivado del cambio de uso y la implantación de actividades industriales, que se ha valorado como severo. Todo el ámbito del área de estudio presenta una alta accesibilidad a los recursos hídricos, con un alto caudal y calidad de los mismos, tratándose en algún caso de aguas potables.  
En el EsIA inicialmente presentado no se identifica ningún impacto territorial relacionado con el vertido de los caudales de aguas tanto pluviales como residuales depuradas al Barranco de Talavera, ni por la alteración del régimen hidrogeológico de una cuenca tributaria de una zona sensible, la zona húmeda protegida del Marjal de Almenara, ni consta informe favorable de la CHJ o autorización para el vertido de las aguas residuales previo tratamiento en la EDAR prevista en el sector.  
Junto con el último informe de subsanación de los técnicos redactores, se adjuntan los siguientes documentos (aprobados por Pleno municipal el 27 de noviembre de 2006):  
- Documento nº 1. Incluye el inventario de las masas de aguas subterráneas aptas para consumo humano y el inventario de las captaciones de agua potable existentes, cartografiados sobre planos sin escala. El sector se ubica sobre el acuífero nº 56 Plana de Castelló, que se define como extenso, muy permeable y productivo. El punto acuífero más próximo a la zona está situado a más de 1 km de distancia.  
- Solicitud de vertido de aguas residuales a la CHJ y escrito por el que se hace constar que la documentación aportada y sus previsiones son suficientes para tramitar la autorización de vertido solicitada. Proyecto de EDAR que se modificará para el cumplimiento de los parámetros de salida debido a la proximidad de zonas sensibles del Plan Hidrológico de la cuenca del Júcar.  
- Documento nº 2. Identificación y evaluación de los posibles impactos sobre la hidrogeología que, tras la aplicación de las medidas correctoras propuestas, se define como moderado y se concluye que no se producirá la alteración del régimen de la cuenca ni de la zona húmeda.  
- Documento nº 3. Identificación y evaluación de las posibles afecciones indirectas a los ENP, y medidas preventivas, correctoras y compensatorias. Se considera derivado de los impactos sobre la hidrogeología analizados en el documento nº 2. La evaluación del impacto resultante de la aplicación de medidas correctoras se considera en el informe compatible.  
- Documento nº 4. Clasificación de las industrias catalogadas como actividad potencialmente contaminante del suelo, para establecer las industrias para las cuales quedaría prohibida su implantación y aquellas que quedarían permitidas bajo condicionantes. Se han elaborado tres tablas atendiendo a la clasificación con los criterios siguientes:   
- Actividades prohibidas. Se corresponderán a las calificadas como de índice alto (grados 4 y 5) en el Anexo II del nomenclátor de actividades calificadas (Decreto 54/1990). La fabricación de grasas y aceites (15,4), clasificada en dos tablas diferentes, se considera actividad prohibida.  
- Actividades permitidas. Las actividades con un índice bajo (grado 1 y 2) o medio (grado 3) del nomenclátor, que no se hayan incluido entre las permitidas condicionadas o prohibidas, ni se encuentren catalogadas como actividad potencialmente contaminante del suelo por el Anexo I del Real Decreto 9/2005.  
- Actividades permitidas condicionadas. Aquellas que además de cumplir con los condicionantes exigidos en el Anexo III y IV del RD 9/2005 en materia de prevención de contaminación de suelos, cumplan con condicionantes relativos a: eliminación de residuos a través de un gestor adecuado; pavimentación con losa de hormigón del suelo de la actividad; sistema previo de tratamiento del agua de proceso, bien para su reutilización o bien para el vertido al alcantarillado; almacenaje de materias primas de proceso productivo en local cerrado; cumplimiento de distancias y tratamiento contra la contaminación atmosférica en actividades de depuración de aguas; y características de los efluentes tratados y cumplimiento de los parámetros de vertido en zonas sensibles. Se definen cuatro grupos de actividades para las que se establecen condicionantes adicionales: cuero, químicas, industrias pesada y construcciones metálicas e industrias de producción y distribución de energía eléctrica. Para cada grupo se aporta un documento justificativo de las medidas preventivas a adoptar.  
- Documento nº 5. Se informa que la implantación de actividades azulejeras no se ha previsto en el sector.  
- Documento nº 6. Informe favorable con condiciones del Área de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En cuanto al encauzamiento previsto del barranco de Talavera a su paso por el sector, en el informe sobre justificación ambiental de la solución adoptada para el encauzamiento del Barranco de Talavera se detalla que el encauzamiento se ejecutará mediante gaviones compuestos de piedras naturales y que en la base del barranco se dispone un lecho de piedra de escollera sobre geotextil, por lo que no se pierde la condición de permeable. Se autoriza el vertido de aguas pluviales en siete puntos diferentes del barranco de Talavera y una del barranco de Noguera, debiéndose en todos los puntos de vertido establecerse las oportunas protecciones para evitar erosiones y álveo.  
En la documentación presentada se ha aportado un informe técnico municipal relativo a la suficiencia de caudales para el suministro del sector, sin que en este informe se hayan aportado valores cuantitativos acerca del recurso disponible en el TM, ni el necesario para satisfacer las nuevas demandas hídricas de las actividades industriales que se quieran instalar en el sector propuesto.  
En cuanto a la gestión de residuos se refiere, en el certificado emitido por el Ayuntamiento se detalla la gestión actual de los residuos en Almenara, incluido dentro del consorcio para la ejecución del plan zonal de las zonas III-VII del PIR, área de gestión 2.1, y se afirma que los RSUs y agrícolas son transportados hasta la planta de tratamiento de Sagunt y no a la planta de transferencia de Segorbe.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de homologación y plan parcial modificativo sector Barranco de Talavera de Almenara, promovido por el propio Ayuntamiento de Almenara, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
 Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
I. Se justificará debidamente la suficiencia de recursos hídricos para los usos previstos en el sector, especificando su disponibilidad en cantidad y calidad suficiente además de su procedencia.  
II. Los desmontes que se ejecuten en el sector se realizaran necesariamente con seguimiento arqueológico, conforme a lo dispuesto por el Área de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En el caso de que se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación.  
III. La disponibilidad de recursos hídricos a partir de los pozos mencionados que abastecen al municipio y su caudal concedido, acreditado mediante la correspondiente concesión del Organismo de Cuenca para el uso previsto.  
IV. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y al plan zonal de residuos de las zonas III-VIII del PIR, al que pertenece el TM de Almenara.  
V. .Serán de aplicación y, por tanto, se considera necesario incorporar a las normas urbanísticas, en un documento refundido, todas y cada una de las modificaciones y medidas correctoras propuestas en el procedimiento de EIA, que como mínimo incluirían:  
- Con carácter general, quedan prohibidos los usos industriales con índice alto (grados 4 y 5), conforme al Anexo II del Nomenclátor de Actividades Calificadas.  
- En todo el sector, se eliminará como uso permitido o compatible toda referencia a eliminación y tratamiento de residuos de cualquier tipología; la recogida y tratamiento de otros residuos (90,02); y el depósito y almacenamiento de mercancías peligrosas (63,122), que se clasificarán como actividades prohibidas. Igualmente en cuanto al acopio y almacenamiento de materiales pulverulentos.  
- Las actividades de saneamiento, descontaminación y similares (90,03) sólo se permitirá como tratamiento necesario previo al vertido a la red de saneamiento. La recogida y tratamiento de aguas residuales (90,01) se limitará exclusivamente al proyecto de EDAR que acompaña a la documentación, en la parcela ordenada para albergar esta infraestructura.  
- Se incorporarán como usos pormenorizados el detalle de las actividades clasificadas como permitidas condicionadas y se recogerán sus condicionantes, y los condicionantes adicionales de cada grupo y medidas preventivas desarrolladas en las tablas por familias.  
- Toda actividad industrial o comercial catalogada como actividad potencialmente contaminante del suelo por el Anexo I del Real Decreto 9/2005 y calificadas con grado 1, 2 ó 3, deberá:  
- Los titulares de la actividad estarán obligados a presentar, para la autorización de la actividad industrial o comercial, un informe de situación para cada uno de los suelos en los que este previsto el establecimiento de la misma, con el alcance y contenido establecido en el anexo II del RD 9/2005.  
- El citado informe deberá ser valorado por el órgano competente, la DG de Calidad Ambiental, con carácter previo a la autorización de la actividad. La valoración de riesgos para la salud humana o los ecosistemas se realizará de acuerdo con los contenidos del anexo VII del RD 9/2005.  
- En caso de obtener la autorización, los titulares de la actividad deberán remitir periódicamente al órgano competente informes de situación conforme al artículo 3.4, y con vigilancia conforme al artículo 5, del RD 9/2005.  
VI. Teniendo en cuenta la vulnerabilidad y calidad de las aguas subterráneas y que cualquier tipo de vertido que se realice será tributario de una zona sensible (Marjal de Almenara), la infraestructura de depuración debería incluir un tratamiento que neutralice la carga orgánica y cumplir con lo siguiente:  
- El Ayuntamiento comprobará, con carácter previo a la autorización de la actividad industrial, la compatibilidad de las aguas residuales que se generen con la EDAR proyectada y con los parámetros más restrictivos que se establezcan en la correspondiente autorización de la CHJ para el vertido de las aguas residuales depuradas a un cauce tributario de una zona sensible.  
- El Ayuntamiento comprobará, antes de la recepción de la urbanización del sector que la EDAR prevista en la parcela zona 2.3 se encuentra totalmente ejecutada, dimensionada con capacidad suficiente para tratar la totalidad de las aguas residuales que se generen y preparada para entrar en servicio. La construcción de la citada EDAR será anterior al final de obra de la urbanización del sector y, en todo caso, previa a la concesión de cualquier licencia de actividad.  
- Se deberá comprobar la previsión y existencia de arquetas de registro de libre acceso desde el exterior para la toma de muestras y control de los parámetros de vertido de todas las industrias que se instalen en el sector.  
- La gestión de las instalaciones de depuración de aguas residuales se realizará por una entidad gestora que garantice el correcto funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones, estableciéndose para ello controles periódicos desde el PVA.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML