Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8073, del 29-06-2017 (2017/4887)

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 46/16-EAE Novelda i 47/16-EAE Casas Bajas.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8073

Data del DOGV
:   29-06-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/4887

CVE


Data del document
:   02-05-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 46/16-EAE Novelda i 47/16-EAE Casas Bajas. [2017/4887]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 46/16-EAE Novelda i 47/16-EAE Casas Bajas.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Decret de declaració del Paratge Natural Municipal Clots de la Sal i Serra de la Mola.  
Promotor: Direcció General de Gestió del Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat.  
Localització: municipi de Novelda (Alacant).  
Expedient: 46-16-EAE.  
La comissió d'avaluació ambiental, en sessió celebrada el 9 de febrer de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Clots de la Sal i Serra de la Mola, al municipi de Novelda, en els termes següents:  
Documentació aportada  
El 3 de juny de 2016 es rep del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits la documentació següent: còpia en paper de l'expedient administratiu, còpia de la memòria justificativa en paper i digital i còpia de la proposta de decret.  
La documentació aportada, tenint en compte l'objecte i característiques de la proposta de decret, es considera suficient per a poder dur a terme el procediment d'avaluació ambiental estratègica simplificada.  
Planejament vigent  
El municipi de Novelda disposa, com a document de planejament urbanístic, de normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant el 14 de gener de 1982. Posteriorment, van ser revisades i aprovades definitivament el 16 d'octubre de 1992. Aquesta revisió va obtindre declaració d'impacte ambiental favorable amb data 13 de juliol de 1992.  
Imatge 1: classificació i qualificació del planejament urbanístic vigent de Novelda. SIG de Conselleria. Verd clar: sòl no urbanitzable comú; verd fosc: sòl no urbanitzable protegit (paisatgística i forestal i domini públic hidràulic) i blau fosc: sòl urbà dotacional.  
D'acord amb la documentació proporcionada, en l'àmbit de la proposta de paratge la classificació i qualificació dels terrenys proposats és la següent:  
- Sòl no urbanitzable. Protecció paisatgística i forestal: es correspon amb la major part de l'àmbit proposat del paratge dins de la unitat 1. Serra de la Mola, a excepció de la zona de sòl urbà que es menciona més avant i la totalitat de la unitat 2 del paratge definida pel domini públic hidràulic del riu Vinalopó.  
- Sòl urbà: afecta un xicotet sector localitzat en la unitat 1. Serra de la Mola, delimitat per la carretera de pujada a la Mola i el límit oriental de l'espai i que es correspon amb: el castell i els voltants, l'ermita de Santa Maria Magdalena i els voltants i l'antic convent.  
No obstant això, d'acord amb el SIG d'aquesta conselleria, una xicoteta porció de l'àmbit de la Unitat Riu Vinalopó, en el marge esquerre del riu Vinalopó, prop del turó, es qualifica com a sòl no urbanitzable comú en el qual el planejament vigent preveu els usos següents (article 50):  
«2. Condicions d'ús  
L'ús característic és l'agropecuari i la seua destinació bàsica el manteniment del medi rural. En les zones qualificades com a agrícoles es considera també com a ús característic les construccions vinculades a l'explotació agrícola, com són l'emmagatzematge i guarda de collites, utensilis i instruments de cultiu. Com a usos complementaris, s'admeten les obres i instal·lacions d'infraestructures, els serveis públics de les administracions, l'habitatge unifamiliar aïllat, les instal·lacions i les edificacions necessàries o vinculades a les activitats agropecuàries, les explotacions mineres i les activitats de servei vinculades a la carretera. Com a usos compatibles es toleren, per mitjà de la declaració d'interés comunitari, les activitats industrials i productives, les activitats turístiques, esportives, recreatives, d'oci i de recreació i terciàries, així com les terciàries i industrials d'especial importància. Usos prohibits són l'habitatge plurifamiliar i la resta d'activitats terciàries i industrials.»  
  
D'acord amb l'actual planejament, en el sòl no urbanitzable de protecció paisatgístic forestal els usos es regulen de la manera següent (article 51.2):  
«2. Zones de protecció paisatgística i forestal  
A. Les constitueixen aquelles àrees que han de ser protegides o conservades amb criteris ecològics, a fi de defendre el medi natural.  
B. En aquestes àrees queden expressament prohibits els usos següents:  
Qualsevol tipus d'obres d'edificació.  
- Moviments de terres que alteren la topografia.  
- L'explotació de pedreres.  
- Ubicació d'abocadors i fematers.  
- Col·locació d'anuncis i cartells.  
- Alteració dels elements naturals o vegetals que comporten alteració de l'equilibri natural.  
Tala d'arbres sense permís de l'administració competent en la matèria».  
En el sòl no urbanitzable de protecció de rius i barrancs (art. 51.4):  
  
«4. Zones de protecció de rius i barrancs.  
A. Les constitueixen aquelles àrees que, per la seua localització, estructura i condicions topogràfiques, drenen les aigües de pluja que cauen en la seua conca costera i que, en condicions climatològiques excepcionals, amplien el seu llit ordinari i formen llits inundables.  
B. Els únics usos admesos són els agropecuaris, sense possibilitat d'erigir edificació, obra o instal·lació de cap tipus (excepte les de canalització), a fi de no alterar les condicions de drenatge. Quan els llits públics estiguen delimitats, haurà de deixar-se una zona de servitud, en la qual no es permet cap tipus d'edificació. En tot cas, cal ajustar-se al que disposa la Llei d'aigües, de 2 d'agost de 1985.»  
En el sòl urbà dotacional, al costat de la serra de la Mola, hi ha sòl urbà dotacional d'equipament (castell i santuari) i sòl urbà dotacional parc urbà (resta de la serra). D'acord amb el vigent planejament, els usos d'aquest tipus de sòls es regulen de la manera següent (article 45):  
  
«2. Espais lliures  
Són els terrenys destinats a l'oci i la recreació de les persones, així com a l'ornament i a la millora de la qualitat ambiental. Es distingeixen les classes següents:  
a) Els parcs urbans. Corresponen a uns espais lliures de gran dimensió, la característica principal dels quals és el seu caràcter paisatgístic i la funció bàsica del qual és la recreació de la població.  
En la serra de la Mola, en l'àmbit del paratge proposat, l'edificació es limitarà a 1a existent, i es permetrà 1a construcció d'altres edificacions de xicotetes dimensions, els usos de les quals seran complementaris dels existents, com poden ser serveis municipals d'assistència i manteniment o recreatius, tipus quioscos de begudes, gelats, records o periòdics. En tot cas, l'edificació, en la seua composició i tractament, haurà d'harmonitzar amb el caràcter monumental de les edificacions o construccions existents. En el parc oest, les edificacions que poden realitzar-se seran complementàries a l'ús d'esplai i oci.  
  
3. Equipaments  
Són les parcel·les destinades a la construcció d'edificacions dedicades a l'ús i activitats d'aprenentatge, curació, associació i relació social. Segons la funció principal que complisquen poden ser: docents, socials, culturals, sanitaris, assistencials i religiosos. Quan en la mateixa parcel·la es desenvolupe més d'una d'aquestes activitats, la denominarem polivalent.  
Les edificacions destinades a usos d'equipament han de complir les condicions particulars de l'edificació de la zona en què es troben, llevat que no estigueren en cap en concret, i en aquest cas es permetrà: una edificabilitat màxima d'1 m²/m², una alçària màxima de 3 plantes, i reculades mínimes respecte a llindes de 3 m, excepte al frontal que ha de ser de 5 m.  
Els edificis destinats a equipaments, així com els respectius espais lliures de parcel·la, es dissenyaran de manera que ressalte el caràcter estructurador de l'espai urbà propi de les edificacions dotacionals. S'haurà de tindre especial atenció en la provisió dels aparcaments necessaris, així com dels espais necessari per a les operacions de càrrega i descàrrega».  
L'Ajuntament de Novelda està tramitant un Pla General del municipi i el 22 de novembre de 2011 es va emetre per la Comissió d'Avaluació Ambiental document de referència. Fins a la data no s'ha remés per part de l'ajuntament documentació per a continuar amb el procediment d'avaluació.  
En la memòria justificativa s'indica el següent: «Amb la finalitat de garantir l'homogeneïtat i coherència en la normativa d'usos del sòl afectat pels límits del paratge natural municipal, és recomanable que en futures revisions del planejament municipal s'unifique la classificació i qualificació del sòl inclòs dins dels límits del paratge, i es preveja en la seua totalitat com a sòl no urbanitzable protegit amb la qualificació de paratge natural municipal. Aquest planejament haurà d'incorporar la normativa que s'aprove conjuntament amb el decret de declaració del PNM.»  
D'acord amb l'article 8 del Decret 15/2016, de 19 de febrer, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals de la Comunitat Valenciana: «el planejament urbanístic dels municipis inclosos en l'àmbit del paratge haurà d'adaptar-se a la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos establida pel corresponent decret de declaració del paratge natural municipal. Mentre aquesta adaptació no es produïsca, en cas de conflicte prevaldran les determinacions establides en l'esmentat decret de declaració.»  
Objecte del decret  
Els decrets de declaració tenen el contingut mínim següent, d'acord amb la legislació reguladora d'aquestes figures de protecció:  
a) Una exposició de motius.  
b) La delimitació textual i gràfica del paratge.  
c) L'aprovació de la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos del paratge natural municipal.  
d) La composició del Consell de Participació del Paratge Natural Municipal, com a òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor en la gestió de l'espai protegit. En aquest òrgan existirà representació de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'ajuntament o ajuntaments promotors.  
e) L'habilitació a l'ajuntament per a dictar una ordenança de gestió del paratge natural municipal, en la qual s'establirà la seua ordenació detallada i el règim de gestió, en el marc de la normativa bàsica de protecció continguda en el decret de declaració.  
Aquest decret pretén la declaració com a paratge natural municipal, amb la denominació de Clots de la Sal i Serra de la Mola, d'un espai, constituït per dues unitats pròximes entre si, situat al nord-oest del nucli urbà de Novelda (comarca del Vinalopó Mitjà), amb una superfície aproximada de 120 hectàrees.  
Imatge 2: àmbit del Paratge Natural Municipal Clots de la Sal i Serra de la Mola.  
El decret regula l'administració, gestió i assessorament del paratge corresponent, les dues primeres a l'ajuntament, i l'última a la Direcció General del Medi Natural.  
Regula igualment el consell de participació del paratge, així com els mitjans econòmics i el règim d'infraccions i sancions.  
El decret estableix el règim de protecció del paratge i prohibeix aquells usos i activitats el desenvolupament dels quals puga suposar un deteriorament o regressió dels valors naturals la protecció dels quals es pretén. S'exclou, en tot cas, la utilització urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
Estableix igualment unes normes d'ordenació bàsica que desenvolupa en l'annex III, i faculta l'ajuntament perquè en el marc d'aquestes normes desenvolupe una ordenança municipal de gestió del paratge que contindrà l'ordenació detallada dels usos i les activitats en l'àmbit d'aquest.  
De les normes bàsiques de protecció, annex III, es destaca el següent:  
Les normes seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal, i s'adaptaran al que s'aprove amb posterioritat. Igualment, s'aplicaran aquestes normes amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no estiguen en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
Estableix un règim d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent, i estableix que haurà de consultar-se l'òrgan competent en matèria de medi ambient i l'òrgan gestor del paratge natural municipal.  
Es distingeixen dos grans grups de normes, el primer, sobre protecció de recursos de domini públic (capítol I) i, el segon, sobre regulació d'activitats i infraestructures (capítol II).  
1) Respecte a la protecció de recursos, es regulen els següents en huit seccions: recursos hidrològics, sòls, vegetació silvestre, fauna, paisatge, patrimoni cultural, interés geològic, geomorfològic i coves i camins ramaders. Es fa referència en línies generals a la regulació existent en la matèria, però s'estableixen una sèrie d'especificacions respecte d'això.  
Es destaca, pel seu interés, la regulació d'aquestes matèries següent:  
  
- Recursos hidrològics: es prohibeixen les canalitzacions o dragatges de llits excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja.  
En les zones de domini públic hidràulic (DPH), de servitud i policia es conservarà la vegetació de ribera i no es permetrà la transformació a cultiu de terrenys erms o destinats a usos forestals.  
S'estableix que les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del paratge hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat capaç d'evitar el risc per a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
- Sòls: es prohibeix, amb caràcter general, la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen com a finalitat la recuperació amb fins ecològics, d'antics camps de cultiu abandonats.  
Se prohibeix la destrucció de bancals i dels seus marges.  
- Vegetació silvestre: s'indiquen les formacions vegetals d'interés.  
S'estableixen els criteris per a realitzar l'extracció de fusta o llenya, sense perjudici de la necessària obtenció de la corresponent autorització de l'administració forestal amb l'informe previ de l'òrgan competent en espais naturals.  
- Fauna: es regulen els períodes de realització d'actuacions que siguen potencialment pertorbadores de la fauna.  
- Paisatge: estableix que l'ajuntament en les seues autoritzacions o informes respecte al paratge haurà de tindre en compte els efectes sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: fa referència fonamentalment a la legislació sectorial. S'estableix que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turisticorecreatius amb obtenció prèvia d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
- Interés geomorfològic i coves i camins ramaders: fa referència a la legislació sectorial.  
2) En relació amb la regulació d'activitats i infraestructures, es regulen en deu seccions les següents: activitats extractives i mineres, activitats agràries, apicultura, gestió forestal, activitat cinegètica, activitat industrial, ús públic, activitats d'urbanisme i edificació, infraestructures i activitats d'investigació.  
- Activitats extractives i mineres: es prohibeixen.  
- Activitats agràries: amb caràcter general es prohibeixen les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel. Els terrenys forestals no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.  
  
Es prohibeix amb caràcter general tot tipus d'edificació de nova planta, així com noves construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).  
- Apicultura, gestió forestal i activitat cinegètica: es fa referència a la legislació sectorial.  
No obstant això, la conselleria competent en matèria de medi ambient farà limitacions específiques respecte a espècies abatibles i períodes hàbils. Els aprofitaments forestals requeriran d'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
- Activitat industrial: es prohibeix.  
- Ús públic: regula diferents activitats com ara senderisme, muntanyisme, circulació motoritzada, actes públics, etc.  
Es prohibeix l'acampada, la construcció d'edificacions turístiques i recreatives i la construcció d'instal·lacions esportives.  
- Activitats d'urbanisme i edificació: es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta i, amb caràcter general, es permet la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que l'ús a què es destinen estiga permés per les presents normes de protecció, especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com ara equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge municipal o amb les activitats de gestió dels recursos naturals.  
- Infraestructures: en l'àmbit del paratge es prohibeix, amb caràcter general, la realització de noves infraestructures de qualsevol tipus com ara instal·lacions elèctriques, de comunicacions, xarxa viària o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, en cas de requerir-la legalment. Hauran d'obtindre, a més, informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
En la memòria justificativa dins dels programes d'actuacions del medi natural està el condicionament de la pedrera que alberga la bassa de conservació del fartet i una reforestació.  
Justificació del decret  
La figura dels paratges naturals municipals, establida per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'orienta a la creació d'espais naturals protegits d'àmbit municipal, promoguts i gestionats per les corporacions locals, amb la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'article 9 de la Llei 11/1994 fixa la definició d'aquesta figura com «les zones compreses en un o més termes municipals que presenten especials valors naturals d'interés local que requerisquen la seua protecció, conservació i millora i siguen declarades com a tals a instàncies de les entitats locals». Estableix, aquest mateix article, que únicament s'admetran en aquests paratges els usos i les activitats compatibles amb les finalitats que van motivar la seua declaració, excloent-ne de manera expressa la utilització urbanística dels seus terrenys.  
Aquesta figura permet, per tant, habilitar mecanismes de protecció, ordenació i gestió per a valors significatius del patrimoni natural dels municipis, a fi de preservar-los per a les generacions futures i de posar-los en valor com a recurs ambiental. En el règim jurídic dels paratges, aquests mecanismes es tradueixen en normes d'ús, en directrius de gestió i en programes d'actuació concrets, dirigits tots aquests a la conservació, l'aprofitament sostenible i l'ús públic ordenat d'aquests valors.  
  
L'espai proposat com a paratge natural Clots de la Sal i Serra de la Mola posseeix valors ecològics, paisatgístics, geomorfològics i socioculturals per a la seua declaració com a paratge natural municipal, i disposa de resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiu a la proposta.  
La declaració com a paratge natural municipal es realitza mitjançant un decret del Consell, amb informe de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, en un procediment que s'inicia a proposta de l'ajuntament, d'acord amb la legislació sectorial que ho regula.  
  
El decret permet la declaració com a paratge natural municipal d'aquest espai al mateix temps que estableix el seu règim de protecció, les normes bàsiques d'ús i les qüestions relatives a la gestió.  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial tramesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulten les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
29.08.2016 30.08.2016 Direcció Territorial d'Alacant (agricultura i ramaderia), Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
13.06.2016 04.07.2016  
19.07.2016 Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant; Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
Secció de Mines  
Secció d'Energia  
13.06.2016 14.09.2016 Subdirecció General de Patrimoni Cultural i Museus  
13.06.2016 01.07.2016 Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
13.06.2016 04.07.2016 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
13.06.2016 19.01.2017 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
13.06.2016 20.07.2016 Direcció General de Turisme; Presidència de la Generalitat  
13.06.2016 18.07.2016 Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
13.06.2016 Diputació Provincial d'Alacant; Àrea de Carreteres  
13.06.2016 Servei de Prevenció d'Incendis Forestals; Subdirecció General de Prevenció d'Incendis Forestals; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
13.06.2016 16.11.2015  
(03.10.2016) Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
13.06.2016 Servei de Vida Silvestre; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural   
13.06.2016 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
13.06.2016 Servei de Caça i Pesca; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural   
  
  
  
Els informes rebuts, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic, es publicaran en la pàgina web següent: www.agroambient.gva.es/eae  
- Subdirecció General de Patrimoni Cultural i Museus (14.09.2016): s'emet informe desfavorable sobre els efectes patrimonials fins que la proposta de decret no atenga les determinacions patrimonials a què es fa referència en l'informe.  
La memòria del projecte incorre en falta de rigor i de profunditat en el tractament del castell de la Mola. «D'una banda es fa referència al que en realitat és la part que correspon al recinte superior. Omet la menor al·lusió al recinte inferior, en aquesta àrea es troben restes de la muralla que protegia aquell recinte, on es troben parcialment ocultes restes del primer poblament de Novelda. S'omet la torre avançada que hi ha en la vessant nord, al costat de l'inici actual de la carretera pavimentada d'aglomerat asfàltic. S'ignora el camí històric d'ascens al castell, etc.  
D'una altra banda, es dóna la circumstància que en terrenys on se situa el recinte inferior, fa cent anys va ser construïda l'ermita, si bé aquesta construcció queda distant del recinte superior. També es troba un antic convent, hui alberg i centre d'interpretació. Aquesta construcció és de gran volum i a causa de la seua proximitat a les muralles del recinte superior constitueix una interferència visual molt important amb les estructures pertanyents al recinte superior del castell de la Mola.»  
  
S'indica que la documentació que s'inclou en el projecte és insuficient amb relació al tractament del castell i els elements patrimonials que el constitueixen, en diferent estat de conservació.  
S'indica la importància de la redacció d'un pla director del castell de la Mola en què, a més, es prevegen expressament les qüestions arqueològiques de l'espai, pel fet que dins d'aquest hi ha diversos jaciments a més del castell.  
- Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (04.07.2016): informa que la proposta de Decret està afectada per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA, sempre que s'adapte a l'article 17 de la normativa del PATRICOVA.  
En la proposta de decret no s'inclouen les limitacions o prohibicions d'ús que comporta la perillositat d'inundació, i és aplicable el que estableix l'article 17:  
«1. El planejament territorial i urbanístic classificarà com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el domini públic hidràulic, de conformitat amb la seua legislació reguladora, així com les zones de perillositat d'inundació de nivell 1 delimitades en el PATRICOVA [...]  
  
2. En aquestes zones es prohibeix qualsevol tipus d'edificació, excepte les previstes expressament en el planejament territorial i urbanístic aprovat a l'entrada en vigor del PATRICOVA, que s'hauran, en tot cas, de realitzar d'acord amb els condicionants específics d'edificació per al sòl urbà sotmés a risc d'inundació, assenyalats en l'annex I d'aquesta normativa. Així mateix, es prohibeix la realització d'obres d'infraestructures que siguen vulnerables o puguen modificar negativament el procés d'inundació, i incrementar els danys susceptibles de produir-se com a conseqüència d'aquesta.»  
L'informe indica que: «en conseqüència, haurà d'analitzar-se si el planejament urbanístic vigent al novembre de 2015 preveia expressament edificacions en l'àmbit de la Unitat Riu Vinalopó; en cas contrari, el projecte de decret haurà d'establir la prohibició d'utilitzar qualsevol edificació (siga de nova planta o, si és el cas, reutilització d'edificacions existents) en la Unitat Riu Vinalopó, així com obres d'infraestructures vulnerables davant de la inundació o que modifiquen negativament el procés d'inundació.»  
- Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (01.07.2016): informa que des del punt de vista de les competències d'aqueix servei no s'observa que la proposta contravinga la normativa d'aplicació, i no formula al·legacions a aquesta.  
- Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant; Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:  
- Secció de Mines (04.07.2016): indica que no hi ha drets miners afectats, i que no s'ocasionaran efectes significatius sobre el medi ambient ni sobre l'ordenació minera.  
- Secció d'Energia (19.07.2016): no se n'al·lega res.  
- Direcció General de Turisme; Presidència de la Generalitat (20.07.2016): informa que no s'observa que es deriven efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del turisme, i es valoren positivament determinades regulacions establides en la proposta de decret.  
- Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències (18.07.2016): no s'hi realitzen al·legacions.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (16.11.2015): indica que d'acord amb els articles 9.2 i 48.1 de les normes bàsiques d'ordenació del paratge ha de resultar compatible la protecció del paratge amb les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics en el riu Vinalopó, així com la realització d'obres d'infraestructures en aquest.  
  
S'indica que hauria de tindre's en compte el principi rector de la legislació d'aigües, fonamentalment quant al domini públic hidràulic. S'afig que han de quedar estàlvies totes les competències que la legislació atribueix a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.  
  
S'indica que en la zona de flux preferent (article 9 del Reglament del DPH) dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desaigüe de l'esmentada zona de flux preferent.  
  
- Informe de la Direcció Territorial d'Alacant en matèria d'agricultura i ramaderia (30.08.2016): s'informa del fet que no hi ha res a objectar.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (19.01.2017): emet informe favorable al Decret, sempre que s'esmenen les consideracions arreplegades en l'informe en els termes plantejats. S'indica que possiblement tinga efectes positius en el paisatge, no obstant això, ha de redactar-se l'estudi d'integració paisatgística previst en l'apartat 6 de la LOTUP.  
S'indica el següent:  
«L'estudi d'integració paisatgística ha de tindre en compte els condicionants següents:  
a) Haurà d'ajustar-se conceptualment i metodològicament al que estableix el Conveni Europeu del Paisatge, ratificat per Espanya el 26 de novembre de 2007 i a la legislació reguladora de la matèria.  
b) D'acord amb el que estableix l'apartat c.1 de l'annex II de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge per referència al b.1 de l'annex I de l'esmentada llei, l'àmbit d'estudi de l'instrument de paisatge ha d'incloure unitats de paisatge completes, amb independència de qualsevol límit de naturalesa administrativa.  
c) A l'efecte de determinar el valor i la fragilitat del paisatge d'acord amb el que estableix l'apartat c.3 de l'annex II de la LOTUP i per remissió d'aquest al b.4 de l'annex I, haurà de constar l'opinió del públic interessat deduïda dels processos de participació pública.  
d) Les normes d'ordenació bàsica han d'entendre's com a mesures d'integració paisatgística previstes en l'apartat g de l'annex II de la LOTUP. La memòria justificativa conté un pla d'actuacions que podria ser la base del programa d'implementació previst en l'apartat i de l'annex II.  
e) Respecte de les normes bàsiques d'ordenació es fan les observacions següents:  
- En l'apartat 1 de l'article 21, referit a impacte paisatgístic, s'opta exclusivament per mesures de camuflament i mimetització per a la integració dels usos i activitats que puguen generar un important impacte. L'apartat g de l'annex II de la LOTUP preveu les mesures d'integració de manera més complexa, sense recórrer a les solucions proposades en el decret. Per a abordar el tractament de la integració paisatgística caldria remetre al que estableix la llei en el punt g de l'annex II.  
  
- Seria convenient fer referència expressa al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari per al manteniment del caràcter del lloc.»  
Es rep de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, el 17 de gener de 2017, un informe del tècnic de protecció d'espècies de 21 d'octubre de 2016 que indica el següent: seria molt convenient ambientalment una connexió entre ambdós àmbits del paratge pels terrenys forestals de la Mola».  
Afig que no troba problema quant a l'àmbit de competència de la Generalitat Valenciana en matèria forestal. Indica no obstant això que algunes referències a cultius que no existeixen «llevat que siguen cinegètics» i a possibles zones forestals no declarades d'utilitat pública, que no n'hi ha.  
S'indica que: «en els esdeveniments ciclistes parla ?d'informe- i no ?d'autorització- de la Conselleria. És un error, aquesta autorització té rang de decret».  
Acaba: «no fa cap referència a la població del fartet (espècie en perill d'extinció) que hi ha en una bassa en la pedrera abandonada de la Mola, que s'ha establit a petició de l'Ajuntament.»  
  
En la proposta de decret no es menciona el fartet però sí que s'hi fa referència en la memòria justificativa.  
En l'expedient administratiu remés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits consten informes, i destaquen els següents:  
  
- Informe del Servei de Caça i Pesca (22.10.2015): s'hi adverteixen diversos errors:  
- Existència de vedat de caça, havent de donar tràmit d'audiència, i consta sol·licitud d'al·legacions a la societat de caçadors.  
- Incorrecta denominació del pla tècnic: s'ha de denominar Pla Tècnic d'Ordenació Cinegètica en compte de Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic. No s'ha corregit de moment.  
- Es proposa modificar la redacció del paràgraf final de l'article 35.2. On diu: «[...] adequades a les existències censals de les poblacions cinegètiques», ha de dir: «[...] adequades a l'estat cinegètic actual i previsible durant el període d'aplicació del pla tècnic d'ordenació cinegètica.» No s'ha efectuat de moment.  
- Informe del Servei de Vida Silvestre (27.10.2015): s'informa que des del punt de vista de les competències d'aquest servei no hi ha cap inconvenient en l'aprovació del projecte de decret, i que la normativa proposada millorarà l'estat de conservació de les espècies i hàbitats presents.  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
El paratge està constituït per dues unitats independents molt pròximes entre si. La unitat Forest de la Mola està constituïda per la serra de la Mola de naturalesa fonamentalment calcària i amb una altitud de 540 m, ocupada per vegetació termomediterrània semiàrida dominada per matolls i pastius amb una molt baixa cobertura de pi blanc (Pinus halepensis). Juntament a aquesta serra hi ha una altra menor que presenta elements d'interés cultural: castell i santuari.  
La Unitat Riu Vinalopó està constituïda pel llit del riu i per una sèrie de xicotets estanys (clots) d'aigües sulfuroses i ferroses. Destaca la vegetació de ribera amb tamarits (Tamarix sp.), baladres (Nerium oleander), canyissos, etc. en les zones amb una certa salinitat destaquen les saladelles (Limonium sp.) i els esparts.  
Respecte a la fauna cal destacar la presència del peix ciprinodòntid fartet, reintroduït en una bassa en la forest de la Mola i la rata penada de ferradura.  
Els terrenys són forestals, majoritàriament estratègics i gran part forest d'utilitat pública, i estan afectats per dos camins ramaders.  
Des del punt de vista cultural destaca el Bé d'Interés Cultural Castell de la Mola i com a Bé de Rellevància Local l'ermita de Santa Maria Magdalena, ambdós en la serra de la Mola.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació Territorial, la Unitat Riu Vinalopó està afectada per perillositat de nivell 1.  
Cal analitzar la proposta de decret fonamentalment en relació amb les normes bàsiques d'ordenació, atés que aquestes concreten el règim de protecció i tindran una repercussió sobre el medi.  
  
Respecte a les característiques del decret, i en concret respecte a les normes bàsiques d'ordenació: el decret suposarà en un futur el canvi de classificació i qualificació de part de l'àmbit del paratge en passar de sòl urbà d'equipaments i parc i una molt xicoteta porció de sòl no urbanitzable comú a sòl no urbanitzable protegit. Respecte a la resta de l'àmbit continuarà sent sòl no urbanitzable protegit però la regulació d'usos comporta un canvi respecte a l'actual existent. Aquesta regulació és més precisa i adaptada a la conservació dels valors de l'àmbit.  
  
El decret regula en el paratge, en l'àmbit de les seues competències, els usos i activitats per a aconseguir una adequada conservació dels valors que posseeix la zona. La regulació establida fa referència a la legislació sectorial, i matisa i estableix una sèrie d'especificacions respecte d'això amb la finalitat de millorar la conservació dels valors de la zona. Estableix que se seguirà el que estableixen les normes proposades sempre que siguen més detallades o protectores que la legislació sectorial i no estiguen en contradicció amb la finalitat d'aquesta.  
Es recomana, per a millorar l'eficàcia de l'aplicació del decret, que es faça insistència en la coordinació amb els diferents organismes amb competències en l'espai.  
La regulació establida comporta un marc per a projectes, igual que l'actual planejament que també ho comporta, i alguns d'aquests es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, recordant el decret la seua regulació.  
La regulació establida respecte a l'avaluació ambiental de plans i projectes s'estima adequada, però la terminologia utilitzada ha d'adaptar-se a la legislació sectorial vigent: s'ha de fer referència al règim d'avaluació ambiental i no d'avaluació d'impacte ambiental al fer referència a plans i projectes i, en conseqüència, modificar-se la redacció de l'article 5.  
S'han de modificar les referències a la necessitat de consulta o informe de l'article 5.2 i article 48.4 de l'òrgan competent en matèria de medi ambient per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits. Igualment s'ha d'adaptar la terminologia utilitzada respecte a l'apartat de caça i pesca amb la vigent en la legislació sectorial d'acord amb l'informe del Servei de Caça i Pesca.  
Es considera necessari modificar la redacció de l'article 48.1 en el sentit de l'exigència de l'avaluació d'impacte ambiental:  
On diu: «[?] amb l'excepció de les obres d'infraestructures que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment»;  
Ha de dir: «[?] amb l'excepció de les obres d'infraestructures que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment».  
S'ha d'adequar l'article 46 de les normes de protecció (annex III) en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA).  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La regulació proposada en el decret (annex III) tindrà en tot cas efectes positius sobre els elements del medi que es volen protegir (vegetació, fauna, flora, paisatge, etc.). La magnitud dels efectes positius dependrà de l'adequada aplicació d'aquests.  
La proposta de decret regula els usos i els ajusta a la capacitat d'acollida del territori, i estableix la prohibició de determinats usos incompatibles com ara l'activitat minera i, en altres, s'estableixen determinades limitacions. La regulació efectuada serà beneficiosa per a la conservació dels valors de la zona.  
En relació amb la prohibició d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge establida en l'article 25 de la proposta de decret, aquesta es considera justificada ja que no es considera compatible amb la conservació dels valors aquest tipus d'activitat. Aquests usos s'estima que no s'ajusten a la capacitat d'acollida de l'àmbit del paratge, la vocació d'ús del qual és la conservació. Tenint en compte la informació proporcionada pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant no és necessari l'establiment de perímetres de protecció.  
  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, l'àmbit està afectat per risc d'inundació i haurà d'analitzar-se si el planejament urbanístic vigent al novembre de 2015 preveia expressament edificacions en l'àmbit de la Unitat Riu Vinalopó, en cas contrari, el projecte de decret haurà d'establir la prohibició d'utilitzar qualsevol edificació (siga de nova planta o, si escau, reutilització d'edificacions existents) en la Unitat Riu Vinalopó, així com obres d'infraestructures vulnerables davant de la inundació o que modifiquen negativament el procés d'inundació. Si es revisa la planificació vigent es comprova que l'edificació està prohibida en la pràctica totalitat de l'àmbit de la Unitat Riu Vinalopó, afectada per l'actual SNU de protecció paisatgístic i forestal i SNU de protecció de rius i barrancs, però una xicoteta part d'aquest àmbit és sòl no urbanitzable comú en el qual sí que està permesa l'edificació. En conseqüència, s'ha d'adoptar el que estableix l'informe mencionat i adaptar el decret al que estableix l'article 17 de la normativa del PATRICOVA, i obtindre l'informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori prèviament a l'aprovació.  
  
Tenint en compte el que estableix l'informe de la Conselleria de Cultura s'haurà de corregir la memòria justificativa del projecte en relació amb el castell de la Mola i s'haurà d'obtindre informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció patrimonial del decret abans de la seua aprovació.  
La proposta de decret indica que la protecció del patrimoni cultural es regirà per la legislació autonòmica relativa al patrimoni cultural. No obstant això, s'estima necessari com a mesura preventiva, i almenys fins que s'elabore el pla director del castell de la Mola, que qualsevol projecte o actuació que puga afectar aquest i els jaciments arqueològics que conté obtinguen prèviament a la concessió de l'autorització o llicència l'informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
  
Sense perjudici de tot això, es recorda la gran importància, tal com s'indica en l'informe de la Conselleria de Cultura, de l'elaboració d'un pla director del castell de la Mola.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge es preveuen efectes positius en el paisatge mentre se li proporciona un règim jurídic per a la protecció dels valors ambientals, no obstant això, ha d'elaborar-se un estudi d'integració paisatgística que permetrà analitzar i valorar els efectes sobre el paisatge de les actuacions proposades i establir mesures efectives, tant per a la protecció, ordenació i gestió del paisatge, com per a corregir els possibles efectes negatius generats per aquestes.  
Tenint en compte el que s'ha indicat, no es considera que es produiran efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del pla, al contrari, tindrà efectes positius sobre el medi, no obstant això, s'hauran de dur a terme les modificacions apuntades en aquest punt de l'informe.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Proposta d'acord  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el Decret de declaració del Paratge Natural Municipal els Clots de la Sal i Serra de la Mola al municipi de Novelda (Alacant), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei i, tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuat, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el mencionat decret no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
1. Abans de l'aprovació definitiva del decret, cal modificar el següent:  
a) La redacció de l'article 5 en el sentit següent:  
On diu: «article 5. Règim d'avaluació d'impactes ambientals»; ha de dir: «article 5. Règim d'avaluació ambiental».  
On diu: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al «règim d'avaluació ambiental» establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aqueix moment»; ha de dir el següent: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre aqueixa matèria vigent en aqueix moment.»  
On diu: «2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetran a consulta de l'òrgan competent en matèria de medi ambient, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal»; ha de dir el següent: «2. En tots els procediments d'avaluació ambiental (ja es tracte de plans o projectes, que seguisquen la legislació sectorial autonòmica o estatal en aquesta matèria) que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetrà a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal».  
  
b) S'ha d'adequar l'article 46 de les normes de protecció (annex III) en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA).  
c) S'ha de corregir la redacció de l'article 48.1 de les normes, que quedarà de la manera següent:  
On diu: «[?] amb l'excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment»;  
Ha de dir: «[?] amb l'excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment».  
d) La redacció de l'article 48.4:  
On diu: «[...] i serà necessari l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient [...]»;  
  
Ha de dir: «[...] i serà necessari l'obtenció d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits [...]».  
  
e) En relació amb la Secció de Xarxa Natura és necessari modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015.  
f) S'ha d'adaptar la terminologia utilitzada respecte a l'apartat de caça i pesca amb la vigent en la legislació sectorial d'acord amb l'informe del Servei de Caça i Pesca.  
g) S'ha d'adaptar el decret a l'article 17 de la normativa del PATRICOVA, d'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori (04.07.2016), i s'haurà d'obtindre informe favorable d'aquest a l'adaptació indicada.  
h) S'ha de corregir la memòria justificativa del projecte en relació amb el castell de la Mola, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'informe de la Subdirecció General de Patrimoni Cultural i Museus (14.09.2016), i s'haurà d'obtindre informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció patrimonial del decret abans de la seua aprovació.  
S'ha d'incloure en el decret el següent, almenys fins que s'elabore el pla director del castell de la Mola: qualsevol projecte o actuació que puga afectar el castell de la Mola i els jaciments arqueològics que conté hauran d'obtindre, abans de la concessió de l'autorització o llicència, informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
2. Abans de l'aprovació definitiva del decret, s'haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística d'acord amb allò que s'ha indicat en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 19.01.2017, i s'haurà d'obtindre informe favorable de l'esmentat servei, i s'hauran d'incorporar al decret després de la seua aprovació definitiva aquelles consideracions que establisca el mencionat servei en el seu informe.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat el decret en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en relació amb el Decret de declaració del Paratge Natural Municipal Clots de la Sal i Serra de la Mola, al municipi de Novelda, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 9 de febrer de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del decret de declaració del Paratge Natural Municipal El Peloto.  
Promotor: Direcció General de Gestió del Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat.  
Localització: municipi de Casas Bajas (València).  
Expedient: 47-16-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 9 de febrer de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del decret de declaració del Paratge Natural Municipal El Peloto al municipi de Casas Bajas, en els termes següents:  
Documentació aportada  
El 3 de juny de 2016 es rep del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits la documentació següent: còpia en paper de l'expedient administratiu, còpia de la memòria justificativa en paper i digital i còpia de la proposta de decret.  
La documentació aportada, tenint en compte l'objecte i les característiques de la proposta de decret, es considera suficient per a poder dur a terme el procediment d'avaluació ambiental estratègica simplificada.  
  
Planejament vigent  
El municipi de Casas Bajas disposa, com a document de planejament urbanístic, d'un projecte de delimitació de sòl urbà (PDSU), aprovat definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 24 de novembre de 1987.  
El 25 de juny de 2012 es va emetre memòria ambiental sobre la proposta de Pla General efectuada per l'Ajuntament. En aquesta s'establien una sèrie de determinacions que havien d'incorporar-se al Pla. D'acord amb la base de dades d'Urbanexp, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València no ha aprovat definitivament el Pla General, la qual ha suspés la seua aprovació amb data 4 març de 2016.  
  
L'àmbit del decret del paratge natural municipal, d'acord amb l'instrument de planejament vigent, PDSU, afectaria sòl no urbanitzable sense una regulació específica. D'acord amb la disposició transitòria novena de la LOTUP, el règim aplicable a tot el sòl no urbanitzable serà el que s'estableix en aqueixa llei per al protegit, encara que es poden admetre, no obstant això, cas per cas, aquelles actuacions previstes en aqueixa llei que disposen d'informe favorable emés per la conselleria competent en matèria d'urbanisme.  
D'acord amb la proposta de Pla General efectuada per l'Ajuntament, amb memòria ambiental favorable amb determinacions a incorporar la zona de la proposta de paratge natural municipal estaria qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció ecologicoforestal i en xicoteta porció com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes.  
  
D'acord amb la proposta de pla general sobre la qual es va emetre memòria ambiental, el SNU de protecció ecologicoforestal tindria la regulació d'usos següent:  
«Règim urbanístic  
Per les seues característiques, per al manteniment i conservació del sòl natural, s'estableixen els tipus d'usos possibles següents: preservació estricta, conservació activa, regeneració de l'ecosistema, activitats cientificoculturals, repoblació forestal, excursionisme i passeig, recreació concentrada, acampada i càmping, caça, habitatge unifamiliar, ramaderia extensiva, magatzems vinculats a activitat agrícola, ramadera o forestal i les instal·lacions necessàries per a la seua explotació, infraestructures i serveis.  
Habitatge unifamiliar  
Únicament i exclusivament es podrà desenvolupar aquest ús en edificacions existents. Sobre les construccions existents -legalment implantades o sobre les quals per la seua antiguitat no càpia l'adopció de mesures de restabliment de l'ordre urbanístic-, en aquesta classe de sòl, podran realitzar-se obres de conservació, reforma, manteniment i ampliacions, segons el que estableixen els punts següents, després de llicència municipal.  
Excepcionalment es podran preveure ampliacions d'habitatges o construccions complementàries sobre rasant, sense superar el 25 % de la superfície construïda existent sempre que es justifique ser necessària per a la seua millor conservació i per al gaudi públic compatible amb els específics valors justificatius de la protecció. Per a això, s'haurà d'obtindre un informe favorable de la Secció Forestal de la direcció territorial de la conselleria de medi ambient.  
Les construccions i les instal·lacions vinculades a l'explotació agrària i/o ramadera existents en el moment de l'aprovació d'aquestes normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per aquestes.  
Es prohibeix, amb caràcter general, tot tipus d'edificació de nova planta, així com construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).  
  
Atés que es considera incompatible amb els objectes de protecció, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent-hi les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.  
Recreació concentrada.  
És la disposició dins d'un terreny determinat d'activitats recreatives de diferent tipus que inclou la disposició de taules i bancs rústics, punts per a foc, coberts o rafals, papereres, lavabos, recreatius infantils, acampada, etc. autoritzats per l'Ajuntament i integrats en el medi.  
Es podran realitzar construccions de titularitat municipal que en cap cas podran sobrepassar els 200 m² d'ocupació de parcel·la i una planta per a cada un dels emplaçaments indicats, i seran destinades a berenadors, allotjaments o semblants de marcat caràcter rural per a la total harmonització amb l'ambient.  
Activitats turístiques  
Es defineixen com a activitats en establiments d'allotjament de turisme rural que únicament i exclusivament es podran desenvolupar en edificacions existents legalment implantades o sobre les quals per la seua antiguitat no càpia l'adopció de mesures de restabliment de l'ordre urbanístic, atenent les limitacions imposades per als habitatges unifamiliars en aquesta classe de sòl.  
Closes i tanques  
L'alçament de closes i tanques ha de complir el que disposa el Decret 178/2005, pel qual s'estableixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics, que requereixen l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Tot això sense perjudici de l'obtenció de la llicència urbanística corresponent en els termes previstos per la llei.  
  
Publicitat estàtica  
Es prohibeix, amb caràcter general, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions.  
Infraestructures i serveis  
Es prohibeix, amb caràcter general, la realització d'infraestructures de qualsevol tipus, com ara instal·lacions elèctriques i de telecomunicacions, vials, abocadors de residus sòlids, etc., excepte les destinades al servei d'instal·lacions i activitats autoritzades en aquestes normes, així com aquelles destinades a l'interés general.  
La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus haurà d'atindre's a les disposicions de les normatives sectorials aplicables i als requisits genèrics següents:  
a) Els traçats i els emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o rebliments d'aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.  
b) Durant la realització de les obres s'hauran de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i s'ha de restaurar, a l'acabament de les obres, el terreny i la coberta vegetal. Així mateix, s'ha d'evitar la realització d'obres en aquells períodes que puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
  
c) Els autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'indiquen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtindre's, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística.»  
En la memòria ambiental de la proposta del Pla General es van establir les incorporacions següents:  
«- En les categories de sòl no urbanitzable protegit en relació amb les infraestructures i serveis estaran permeses aquelles (línies elèctriques, conduccions d'aigua, etc.) que siguen necessàries per a donar servei als usos permesos en aqueix tipus de sòl, i s'adoptaran les mesures necessàries per a una adequada integració ambiental, sempre que siga possible, i sense perjudici, si escau, de l'avaluació d'impacte ambiental que determinarà si són possibles i sota quines condicions.  
A més, es podran dur a terme les obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés general i per a la minoració dels riscos que van motivar la seua especial protecció, sempre que no siga possible la seua ubicació o traçat en un altre tipus de sòl i sense perjudici de l'aplicació, si escau, de la legislació sectorial corresponent que determinarà si són admissibles o no (Xarxa Natura 2000, avaluació d'impacte ambiental, etc.).  
- Els terrenys de forest d'utilitat pública són domini públic i s'ha de complir el que estableix la legislació forestal respecte a aquests, llevat que la regulació d'usos en la categoria de sòl en què estiguen inclosos siga més restrictiva, i en aquest cas s'aplicarà aquesta, i sense perjudici del compliment del que s'estableix per als espais de la Xarxa Natura 2000.  
En la normativa urbanística que regula el sòl no urbanitzable s'ha d'especificar que sempre que s'afecte forest d'utilitat pública el règim d'usos serà el del sòl no urbanitzable de protecció ecologicoforestal, a més de complir el que estableix la legislació forestal, i del que estableix la normativa urbanística proposada respecte a l'obtenció prèvia d'informe favorable de la secció forestal per a les actuacions que els afecten. S'establirà el mateix per a les taques forestals arborades presents en l'SNUP-RE-F.  
  
S'eliminarà del nom de l'SNUP-EF l'afegiment de sòl forestal de protecció i de l'SNUP-RE-F l'afegiment de sòl forestal comú.  
- Qualsevol actuació que es realitze en l'àmbit territorial dels llocs d'importància comunitària i zones d'especial conservació per a les aus presents en el municipi, haurà de disposar d'informe favorable d'afecció que haurà d'emetre l'òrgan competent en matèria de Xarxa Natura 2000.  
  
- La preservació dels valors pels quals es protegeixen els sòls següents no es considera compatible amb l'afecció que ocasionaria una explotació minera, excepte   
- SNUP-EF: valors paisatgístics i ecològics.  
- SNUP-RE-F: valors paisatgístics, forestals i risc d'erosió.  
- SNUP-AG: ZEPA; hàbitat de l'alosa Dupont.  
Excepte les corresponents a la secció B (aigües mineromedicinals i altres), sempre que siguen compatibles amb els graus de protecció de les figures de rang superior a les del planejament i es preserven els valors ambientals subjectes a protecció.  
- La normativa per als llits serà la d'un SNUP-C llevat que discórreguen per un altre tipus de SNUP, i en aquest cas si aquesta és més restrictiva se seguirà aqueixa normativa i el compliment, a més, del que estableix la Llei d'aigües.  
Respecte a les proteccions i les mesures de conservació, quan diverses concórreguen en un mateix sòl, prevaldran aquelles que siguen més restrictives (regulació Xarxa Natura 2000, MUP, DPH, SNUP-F, etc.).»   
D'acord amb l'article 8 del Decret 15/2016, de 19 de febrer, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals de la Comunitat Valenciana: «el planejament urbanístic dels municipis inclosos en l'àmbit del paratge haurà d'adaptar-se a la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos establida pel corresponent decret de declaració del paratge natural municipal. Mentre l'esmentada adaptació no es produïsca, en cas de conflicte prevaldran les determinacions establides en l'esmentat decret de declaració.»  
Objecte del decret  
Els decrets de declaració tenen el contingut mínim següent, d'acord amb la legislació reguladora d'aquestes figures de protecció:  
a) Una exposició de motius.  
b) La delimitació textual i gràfica del paratge.  
c) L'aprovació de la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos del paratge natural municipal.  
d) La composició del Consell de Participació del Paratge Natural Municipal, com a òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor en la gestió de l'espai protegit. En aquest òrgan existirà representació de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'ajuntament o ajuntaments promotors.  
e) L'habilitació a l'ajuntament per a dictar una ordenança de gestió del paratge natural municipal, en la qual s'establirà la seua ordenació detallada i règim de gestió, en el marc de la normativa bàsica de protecció continguda en el decret de declaració.  
Aquest decret pretén la declaració com a paratge natural municipal, amb la denominació d'El Peloto, d'un espai situat en l'extrem oriental del municipi de Casas Bajas (comarca del Racó d'Ademús, amb una superfície aproximada de 295 hectàrees.  
Imatge 1: àmbit del Paratge Natural Municipal El Peloto.  
  
El decret regula l'administració, gestió i assessorament del paratge, i corresponen les dues primeres a l'ajuntament, i l'última a la Direcció General del Medi Natural.  
Regula igualment el consell de participació del paratge, així com els mitjans econòmics i el règim d'infraccions i sancions.  
El decret estableix el règim de protecció del paratge i prohibeix aquells usos i activitats el desenvolupament dels quals puga suposar un deteriorament o regressió dels valors naturals la protecció del qual es pretén. S'exclou en tot cas la utilització urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
Estableix igualment unes normes d'ordenació bàsica que desenvolupa en l'annex III, i faculta l'ajuntament perquè en el marc d'aquestes desenvolupe una ordenança municipal de gestió del paratge que contindrà l'ordenació detallada dels usos i activitats en l'àmbit d'aquest.  
  
De les normes bàsiques de protecció, annex III, es destaca el següent:  
Les normes seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal, i s'hauran d'adaptar a aquestes el que s'aprove amb posterioritat. Igualment, s'aplicaran aquestes normes amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no estiguen en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
Estableix un règim d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent, el qual s'haurà de consultar a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits i l'òrgan gestor del paratge natural municipal.  
Es distingeixen dos grans grups de normes, el primer sobre protecció de recursos de domini públic (capítol I) i el segon sobre regulació d'activitats i infraestructures (capítol II).  
1) Respecte a la protecció de recursos, es regulen en nou seccions els següents: recursos hidrològics, sòls, vegetació silvestre, fauna, Xarxa Natura 2000, paisatge, patrimoni cultural, interés geològic, geomorfològic i coves, i camins ramaders. Es fa referència, en línies generals, a la regulació existent en la matèria, però s'estableixen una sèrie d'especificacions respecte d'això.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació respecte d'això d'aquestes matèries:  
- Recursos hidrològics: es prohibeixen les canalitzacions o dragatges de llits excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja.  
En les zones de domini públic hidràulic (DPH), de servitud i policia es conservarà la vegetació de ribera i no es permetrà la transformació a cultiu de terrenys erms o destinats a usos forestals.  
S'estableix que les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del paratge hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat capaç d'evitar el risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.  
- Sòls: es prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen com a finalitat la recuperació amb fins ecològics, d'antics camps de cultiu abandonats.  
Se prohibeix la destrucció de bancals i dels seus marges.  
- Vegetació silvestre: s'indiquen les formacions vegetals d'interés.  
S'estableixen els criteris per a realitzar l'extracció de fusta o llenya, sense perjudici de la necessària obtenció de la corresponent autorització de l'administració forestal amb l'informe previ de l'òrgan competent en espais naturals.  
- Fauna: es regulen els períodes de realització d'actuacions que siguen potencialment pertorbadores de la fauna.  
- Xarxa Natura 2000: indica que les normes de gestió de Xarxa Natura 2000 prevaldran en cas de contradicció sobre les del decret.  
- Paisatge: estableix que l'ajuntament en les seues autoritzacions o informes respecte al paratge haurà de tindre en compte els efectes sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: fa referència fonamentalment a la legislació sectorial. S'estableix que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turisticorecreatius després de l'obtenció d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
- Interés geomorfològic i coves: fa referència a la legislació sectorial.  
2) En relació amb la regulació d'activitats i infraestructures es regulen les següents en deu seccions: activitats extractives i mineres, activitats agràries, apicultura, gestió forestal, activitat cinegètica, activitat industrial, ús públic, activitats d'urbanisme i edificació, infraestructures i activitats d'investigació.  
Es destaca pel seu interés la regulació respecte d'això d'aquestes matèries següent:  
- Activitats extractives i mineres: es prohibeixen.  
- Activitats agràries: amb caràcter general es prohibeixen les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel. Els terrenys forestals no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.  
  
Es prohibeix amb caràcter general tot tipus d'edificació de nova planta, així com noves construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).  
- Apicultura, gestió forestal i activitat cinegètica: es fa referència a la legislació sectorial.  
No obstant això, la conselleria competent en matèria de medi ambient establirà limitacions específiques respecte a espècies abatibles i períodes hàbils. Els aprofitaments forestals requeriran d'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
- Activitat industrial: es prohibeix.  
- Ús públic: regula diferents activitats com ara senderisme, muntanyisme, circulació motoritzada, actes públics, etc.  
Es prohibeix l'acampada, la construcció d'edificacions turístiques i recreatives i la construcció d'instal·lacions esportives.  
- Activitats d'urbanisme i edificació: es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta i, amb caràcter general, es permet la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que l'ús a què es destinen estiga permés per aquestes normes de protecció, especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge municipal o amb les activitats de gestió dels recursos naturals.  
- Infraestructures: en l'àmbit del paratge es prohibeix, amb caràcter general, la realització de noves infraestructures de qualsevol tipus com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment. Hauran d'obtindre, a més, informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
Justificació del decret  
La figura dels paratges naturals municipals, establida per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'orienta a la creació d'espais naturals protegits d'àmbit municipal, promoguts i gestionats per les mateixes corporacions locals, amb la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'article 9 de l'esmentada Llei 11/1994 fixa la definició d'aquesta figura com «les zones compreses en un o més termes municipals que presenten especials valors naturals d'interés local que requerisquen la seua protecció, conservació i millora i siguen declarades com a tals a instàncies de les entitats locals». Estableix, aquest mateix article, que únicament s'admetran en aquests paratges els usos i activitats compatibles amb les finalitats que van motivar la seua declaració, excloent de manera expressa la utilització urbanística dels seus terrenys.  
Aquesta figura permet, per tant, habilitar mecanismes de protecció, ordenació i gestió per a valors significatius del patrimoni natural dels municipis, a fi de preservar-los per a les generacions futures i de posar-los en valor com a recurs ambiental. En el règim jurídic dels paratges, aquests mecanismes es tradueixen en normes d'ús, en directrius de gestió i en programes d'actuació concrets, dirigits tots aquests a la conservació, l'aprofitament sostenible i l'ús públic ordenat d'aquests valors.  
  
L'espai proposat com a paratge natural El Peloto posseeix valors ecològics, paisatgístics, geomorfològics i socioculturals per a la declaració com a paratge natural municipal, i disposa de resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiva a la proposta.  
La declaració com a paratge natural municipal es realitza mitjançant un decret del Consell, amb informe de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, en un procediment que s'inicia a proposta de l'ajuntament, d'acord amb la legislació sectorial que el regula.  
  
El decret permet la declaració com a paratge natural municipal d'aquest espai al mateix temps que estableix el seu règim de protecció, les normes bàsiques d'ús i les qüestions relatives a la seua gestió.  
Consultes realitzades  
Aquesta Direcció General ha sotmés a consultes la documentació inicial tramesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulten les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
13.06.2016 Direcció Territorial de València (agricultura i ramaderia), Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
13.06.2016 28.06.2016 Servei Territorial d'Indústria i Energia de València; Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
13.06.2016 29.11.2016 Subdirecció General de Patrimoni Cultural i Museus  
13.06.2016 05.08.2016 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
13.06.2016 24.06.2016 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
13.06.2016 18.01.2017 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
13.06.2016 20.07.2016 Direcció General de Turisme; Presidència de la Generalitat  
13.06.2016 Servei de Prevenció d'Incendis Forestals; Subdirecció General de Prevenció d'Incendis Forestals; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
13.06.2016 21.12.2015  
(02.08.2016) Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
13.06.2016 Viceconselleria de Medi Ambient de Castella-la Manxa, avaluació ambiental.  
13.06.2016 21.07.2016 Ajuntament de Casas Altas  
13.06.2016 Servei de Vida Silvestre; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural   
13.06.2016 01.02.2016  
(20.06.2016)  
02.02.2016  
(20.06.2016) Servei d'Ordenació i Gestió Forestal; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
Secció forestal  
Unitat de Camins Ramaders  
13.06.2016 Servei de Caça i Pesca; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural   
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina web següent: www.agroambient.gva.es/eae  
- Servei d'Ordenació i Gestió Forestal:  
- Secció Forestal (01.02.2016): s'indica que la declaració de paratge natural municipal no comportarà una millora de la protecció d'aquest espai forestal davant de la que actualment disposa per ser forest d'utilitat pública.  
S'indica que la declaració de forest d'utilitat pública comporta una mesura superior de protecció que la declaració de paratge natural municipal.  
També s'indica que hi ha una duplicitat de competències respecte a aquest espai (forest d'utilitat pública i paratge natural municipal) i que en el projecte no es menciona la participació del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en la gestió d'aquest espai natural, el qual no forma part del Consell de Participació del Paratge. S'afig que el projecte de paratge no té en compte la legislació forestal estatal i autonòmica i delega de manera genèrica la gestió d'una forest d'utilitat pública en l'ajuntament sense especificar l'abast de la delegació i sense que es justifiquen els mitjans dels quals es disposa per a assumir aquestes competències i sense especificar que el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal ha d'assumir les mesures de control de la gestió delegada.  
  
S'afig, a més, que tota referència al planejament urbanístic ja es preveu en la normativa de gestió de la forest d'utilitat pública (qualificació de sòl no urbanitzable protegit). A més, s'indica que la delimitació geogràfica es realitza utilitzant el sistema de referència ED50 en lloc del sistema ETRS89 que utilitza la Generalitat.  
- Unitat de Camins Ramaders (02.02.2016): informa que no es produirà cap afecció de camí ramader legalment classificat.  
- Servei d'Ordenació del Territori (24.06.2016): informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (05.08.2016): indica que es considera que la proposta de decret no sembla, des de la visió de les competències urbanístiques del servei, que tindrà efectes significatius sobre el medi ambient.  
En la proposta es prohibeixen les edificacions de nova planta, i es permeten la rehabilitació o la reconstrucció de les edificacions preexistents, sempre que l'ús a què es destinen estiga permés per les normes de protecció proposades, i especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i les destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb activitats de gestió de recursos ambientals.  
En el document definitiu haurà d'adequar-se el contingut de l'article 47 en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i aclarir si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.  
  
- Servei Territorial d'Indústria i Energia de València (28.06.2016): s'indica que no es té constància de drets miners ni de tallers pirotècnics en el terme municipal.  
S'indica que es valore l'afecció industrial i minera de la zona, tenint en compte la zonificació minera per a possibles explotacions de recursos minerals, i les afeccions ambientals que aquestes activitats puguen comportar, i es complisca estrictament la normativa urbanística quant a perímetres de protecció, cartografia dels recursos minerals existents en el terme municipal, etc., així com amb l'article 122 de la vigent llei de mines.  
En el mencionat article s'indica que: «qualsevol prohibició continguda en els instruments d'ordenació sobre les activitats incloses en la Llei de mines haurà de ser motivada i no podrà ser de caràcter genèric.»  
  
L'article 195 apartat c de la LOTUP estableix que és imprescindible el manteniment d'una franja com a mínim de 500 m d'ample al voltant de tot l'àmbit de l'explotació amb prohibició expressa de l'ús residencial, llevat que l'adopció de mesures correctores permeta reduir l'ample.  
  
- Direcció General de Turisme; Presidència de la Generalitat (20.07.2016): informa que no s'observa que es deriven efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del turisme, i es valoren positivament determinades regulacions establides en la proposta de decret.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (21.12.2015): indica que d'acord amb els articles 9.2 i 49.1 de les normes bàsiques d'ordenació del paratge ha de resultar compatible la protecció del paratge amb les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics, així com la realització d'obres d'infraestructures en els llits.  
S'indica que s'hauria de tindre en compte el principi rector de la legislació d'aigües, fonamentalment quant al domini públic hidràulic. S'afig que han de quedar estàlvies totes les competències que la legislació atribueix a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.  
  
S'indica que en la zona de flux preferent (art. 9 del Reglament del DPH) dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que comporten una reducció significativa de la capacitat de desaigüe de l'esmentada zona de flux preferent.  
- Ajuntament de Casas Altas (21.07.2016): informa que de la proposta no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (18.01.2017): s'indica que és possible que tinga efectes positius en el paisatge, i emet informe favorable al Decret, sempre que s'esmenen les consideracions arreplegades en l'informe en els termes plantejats, i s'elabore l'estudi d'integració paisatgística previst en l'apartat 6 de la LOTUP.  
  
S'indica el següent:  
«L'estudi d'integració paisatgística ha de tindre en compte els condicionants següents:  
a) Haurà d'ajustar-se conceptualment i metodològicament al que estableix el Conveni Europeu del Paisatge ratificat per Espanya el 26 de novembre de 2007 i la legislació reguladora de la matèria.  
b) D'acord amb el que estableix l'apartat c.1 de l'annex II de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, per referència al b.1 de l'annex I de l'esmentada llei, l'àmbit d'estudi de l'instrument de paisatge inclourà unitats de paisatge completes, amb independència de qualsevol límit de naturalesa administrativa, sense que això supose alterar els límits del paratge que tenen com a base les línies del terme municipal a l'est i a l'oest.  
c) A l'efecte de determinar el valor i la fragilitat del paisatge d'acord amb el que estableix l'apartat c.3 de l'annex II de la LOTUP i per remissió d'aquest al b.4 de l'annex I haurà de constar l'opinió del públic interessat deduïda dels processos de participació pública.  
d) Les normes d'ordenació bàsica han d'entendre's com a mesures d'integració paisatgística previstes en l'apartat g de l'annex II de la LOTUP. La memòria justificativa conté un Pla d'Actuacions que podria ser la base del Programa d'Implementació previst en l'apartat i de l'annex II.  
e) Respecte de les normes bàsiques d'ordenació es fan les observacions següents:  
- En l'apartat 1 de l'article 21, referit a impacte paisatgístic, s'opta exclusivament per mesures de camuflament i mimetització per a la integració dels usos i activitats que puguen generar un important impacte. L'apartat g de l'annex II de la LOTUP preveu les mesures d'integració de forma més complexa, sense recórrer a les solucions proposades en el decret. Per a abordar el tractament de la integració paisatgística seria necessari remetre al que estableix la llei en el mencionat punt g de l'annex II.  
- Seria convenient fer referència expressa al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari per al manteniment del caràcter del lloc.»  
En l'expedient administratiu remés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits consten informes, i es destaquen els següents:  
  
- Informe del Servei de Caça i Pesca (16.12.2015):  
- Existència de vedat de caça, i ha de donar tràmit d'audiència. Consta sol·licitud d'al·legacions a la societat de caçadors.  
- Incorrecta denominació del pla tècnic: s'ha de denominar Pla Tècnic d'Ordenació Cinegètica en compte de Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic. No s'ha corregit de moment.  
- Es proposa modificar la redacció del paràgraf final de l'article 36.2. On diu: «[...] adequades a les existències censals de les poblacions cinegètiques»; ha de dir: «[...] adequades a l'estat cinegètic actual i previsible durant el període d'aplicació del pla tècnic d'ordenació cinegètica». No s'ha efectuat de moment.  
- En l'article 36.2 s'ha de dir d'acord amb la resolució aprovatòria del Pla Tècnic d'Ordenació cinegètica. No s'ha corregit de moment.  
  
- Informe del Servei de Vida Silvestre (11.12.2015):  
- S'utilitza el sistema de referència ED50 en lloc del sistema ETRS 89. No s'ha corregit de moment.  
- En l'article 14 s'indica que entre les formacions vegetals d'interés hauran d'incloure's, a més:  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea.  
No s'ha efectuat.  
- S'indica que cal tindre en compte, respecte a Xarxa Natura, que l'article 45 de la Llei 42/2007 s'ha modificat per la Llei 33/2015 i ha canviat de redacció i de número d'article (46). No s'ha corregit de moment.  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (29.11.2016): l'informe indica que en la documentació es ressalta l'existència de murs de pedra seca d'antics cultius i les «barraques» de pastor.  
  
S'emet un informe favorable amb subjecció al fet que es realitze un inventari i catalogació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit amb l'objecte de garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs i reclam turístic. A més, es recorda que per a la posada en valor de les barraques de pedra seca o dels murs de bancals, sempre s'haurà d'utilitzar aquesta tècnica constructiva que es caracteritza per no usar cap tipus d'argamassa de compactació per a travar les pedres.  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades a què fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
El paratge està format per relleus muntanyosos entorn del pic El Peloto, de més de 1.200 metres d'altura. Està constituït per materials majoritàriament calcaris juràssics travessats per barrancs tributaris del Túria. La vegetació està dominada per formacions arbrades en les quals es mesclen les frondoses com ara la carrasca (Quercus rotundifolia) amb coníferes com el pi negre (Pinus nigra), la savina negra (Juniperus phoenicea), el càdec (Juniperus oxycedrus) i la savina turífera (Juniperus thurifera). Destaca per la presència de grans rapaces (àguila reial, àguila serpera) i fauna terrestre de gran port (cervol, cabra salvatge).  
  
Són terrenys forestals en quasi la seua totalitat d'acord amb el PATFOR, i gran part són forests d'utilitat pública.  
El paratge es troba dins de l'àmbit del LIC Puebla de San Miguel.  
  
En la memòria justificativa es distingeixen dues zones, la zona d'ús públic (entorn de la font del Pozuelo) i la resta de la superfície que es denomina zona d'usos compatibles, encara que el decret no distingeix zones.  
S'analitza la proposta de decret fonamentalment en relació amb les normes bàsiques d'ordenació, atés que aquestes concreten el règim de protecció i tindran una repercussió sobre el medi.  
  
Respecte a les característiques del decret, i en concret respecte a les normes bàsiques d'ordenació: no es canvia la classificació i qualificació respecte a l'actual planejament en el sentit que continuarà sent sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, la proposta de regulació del paratge concreta i detalla els usos acceptables i no acceptables i les condicions, circumstància que l'actual instrument de planificació (PDSU) no ho fa.  
D'altra banda, respecte al pla general en tramitació, sobre el qual es va emetre memòria ambiental, la qualificació seria en ambdós casos sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, la regulació en ambdós casos no és igual. És més detallada en el cas de les normes bàsiques establides en la proposta de decret i en general, encara que semblants, són més limitants que la proposta del pla general en tramitació. Tenint en compte que la proposta actual per a la zona és més limitant, s'estima acceptable ambientalment, sense perjuí que també ho podria ser, com ho va ser, una altra menys limitant com la proposada per l'Ajuntament en la tramitació del Pla General.  
Es considera necessari modificar la redacció de l'article 49.1 en el sentit de l'exigència de l'avaluació d'impacte ambiental:  
On diu: «[...] amb l'excepció de les obres d'infraestructures que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment»;  
Ha de dir: «[...] amb l'excepció de les obres d'infraestructures que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment».  
D'acord amb l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme s'adequarà l'article 47 de les normes de protecció (annex III) en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i s'haurà de determinar si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge. És a dir, no podrà estar permés per a construccions i instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries, atés que no es permet expressament la seua ampliació. Cal tindre en compte que en el procés d'avaluació ambiental del pla general (memòria ambiental) es va admetre fins a un 25 %, per tant la reducció a un 20 % o fins i tot la seua prohibició seria ambientalment acceptable, i no ocasionarà en l'àmbit de pla efectes ambientals negatius amb la condició abans indicada.  
  
El decret regula en el paratge, en l'àmbit de les seues competències, els usos i activitats per a aconseguir una adequada conservació dels valors que posseeix la zona. La regulació establida fa referència a la legislació sectorial, i matisa i estableix una sèrie d'especificacions respecte d'això amb la finalitat de millorar la conservació dels valors de la zona. Estableix que se seguirà el que disposen les normes proposades sempre que siguen més detallades o protectores que la legislació sectorial i no estiguen en contradicció amb la finalitat d'aquesta.  
Es recomana, per a millorar l'eficàcia de l'aplicació del decret, que es coordinen els diferents organismes amb competències en l'espai.  
  
La regulació establida suposa un marc per a projectes, i l'actual planejament també ho suposa, i alguns d'aquests estan sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, recordant el decret la seua regulació.  
  
La regulació establida respecte a l'avaluació ambiental de plans i projectes s'estima adequada, però la terminologia utilitzada ha d'adaptar-se a la legislació sectorial vigent: s'ha de fer referència al règim d'avaluació ambiental i no d'avaluació d'impacte ambiental al fer referència a plans i projectes i, en conseqüència, modificar-se la redacció de l'article 5.  
S'han de modificarar les referències sobre la necessitat d'informe del 49.4 de l'òrgan competent en matèria de medi ambient per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits. Igualment s'ha d'adaptar la terminologia utilitzada respecte a l'apartat de caça i pesca amb la vigent en la legislació sectorial d'acord amb l'informe del Servei de Caça i Pesca.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La regulació proposada en el decret (annex III) tindrà en tot cas efectes positius sobre els elements del medi que pretenen protegir-se (vegetació, fauna, flora, paisatge, etc.). La magnitud dels efectes positius dependrà de l'adequada aplicació d'aquests.  
La proposta de decret regula els usos i els ajusta a la capacitat d'acollida del territori, i estableix la prohibició de determinats usos incompatibles com ara l'activitat minera i en altres s'estableixen determinades limitacions. La regulació efectuada serà beneficiosa per a la conservació dels valors de la zona.  
En relació amb la prohibició d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge establida en l'article 26 de la proposta de decret, aquesta es considera justificada ja que no es considera compatible amb la conservació dels valors aquest tipus d'activitat. Aquests usos s'estima que no s'ajusten a la capacitat d'acollida de l'àmbit del paratge, la vocació d'ús de la qual és la conservació. Tenint en compte la informació proporcionada pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de València no cal establir perímetres de protecció.  
  
Entre les formacions vegetals d'interés s'han d'incloure també les següents:  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea.  
En relació amb la secció de Xarxa Natura és necessari modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015.  
En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, l'informe de la Direcció General de Cultura i patrimoni és favorable però condicionat a la realització d'un inventari per a garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs i reclam turístic.  
S'emet un informe favorable supeditat a la realització d'un inventari i catalogació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit amb l'objecte de garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs i reclam turístic. A més, es recorda que per a la posada en valor de les barraques de pedra seca o dels murs de bancals, sempre s'haurà d'utilitzar aquesta tècnica constructiva que es caracteritza per no usar cap tipus d'argamassa de compactació per a travar les pedres.  
  
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge es preveuen efectes positius en el paisatge ja que se li proporciona un règim jurídic per a la protecció dels valors ambientals, no obstant això, ha d'elaborar-se un estudi d'integració paisatgística per a adoptar les mesures que es deriven d'aquest.  
Tenint en compte el que s'ha indicat, no es considera que es produïsquen efectes negatius significatius sobre el medi ambient a nivell de pla, tot al contrari, tindrà efectes positius sobre el medi, no obstant això, s'han de dur a terme les modificacions apuntades en aquest punt de l'informe.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP). El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb tot el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el Decret de declaració del Paratge Natural Municipal El Peloto al municipi de Casas Bajas (València), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que l'esmentat decret no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquest d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del decret, s'ha de modificar respecte a aquest:  
a) La redacció de l'article 5 en el sentit següent:  
On diu: «article 5. Règim d'avaluació d'impactes ambientals» ha de dir «article 5. Règim d'avaluació ambiental.»  
On diu: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al «règim d'avaluació ambiental» establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aqueix moment.», Ha de dir el següent: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre aqueixa matèria vigent en aqueix moment.»  
On diu: «2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetran a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.», Ha de dir el següent: «2. En tots els procediments d'avaluació ambiental (ja es tracte de plans o projectes, que seguisquen la legislació sectorial autonòmica o estatal en aquesta matèria) que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetrà a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
b) S'ha d'adequar l'article 47 de les normes de protecció (annex III) en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i s'ha de determinar si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge.  
c) Entre les formacions vegetals d'interés s'inclouran també les següents (article 14 de la normativa):  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea.  
d) S'ha de corregir la redacció de l'article 49.1 de les normes, que quedarà de la manera següent:  
On diu: «[...] amb l'excepció de les obres d'infraestructures que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment»;  
Ha de dir: «[...] amb l'excepció de les obres d'infraestructures que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment».  
e) La redacció de l'article 49.4:  
On diu: «[...] i serà necessari l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient [...]»;  
  
Ha de dir: «[...] i serà necessari l'obtenció d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits [...]».  
  
f) En relació amb la secció de Xarxa Natura s'han de modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007, tenint en compte les modificacions efectuades per la Llei 33/2015.  
g) En l'article 23 relatiu al règim de protecció del patrimoni cultural s'ha d'afegir un apartat:  
«4. El possible ús com a recurs i reclam turístic de les barraques de pedra seca i els murs de bancals de pedra seca no haurà d'implicar la pèrdua dels seus valors científics i culturals, i després de l'obtenció d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura. La posada en valor d'aquests sempre haurà d'utilitzar aquesta tècnica constructiva que es caracteritza per no utilitzar cap tipus d'argamassa de compactació per a travar les pedres.»  
h) S'ha d'adaptar la terminologia utilitzada respecte a l'apartat de caça i pesca amb la vigent en la legislació sectorial d'acord amb l'informe del Servei de Caça i Pesca.  
2. Abans de l'aprovació definitiva s'ha d'elaborar un estudi d'integració paisatgística que haurà de ser informat pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge amb el contingut de l'informe del mencionat servei de data 18.01.2017, i s'han d'incorporar les determinacions que en aquest s'indiquen.  
3. S'ha de realitzar un inventari i catalogació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit amb l'objecte de garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs i reclam turístic.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat el decret en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha expressat, la comissió d'avaluació ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en relació amb el decret de declaració del paratge natural municipal El Peloto al municipi de Casas Bajas, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 9 de febrer de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 2 de maig de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8073, del 29-06-2017 (2017/4887)

RESOLUCIÓN de 2 de mayo de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 46/16-EAE Novelda y 47/16-EAE Casas Bajas.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8073

Fecha DOGV
:   29-06-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/4887

CVE


Fecha del documento
:   02-05-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de mayo de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 46/16-EAE Novelda y 47/16-EAE Casas Bajas. [2017/4887]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 46/16-EAE Novelda y 47/16-EAE Casas Bajas.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental del decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Clots de la Sal y Monte de la Mola.  
Promotor: Dirección General de Gestión del Medio Natural y Evaluación Ambiental.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat.  
Localización: Municipio de Novelda (Alicante).  
Expediente: 46-16-EAE.  
La comisión de evaluación ambiental, en sesión celebrada el 9 de febrero de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico del decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Clots de la Sal y Monte de La Mola en el municipio de Novelda, en los siguientes términos:  
Documentación aportada  
El 3 de junio de 2016 se recibe del servicio de gestión de espacios naturales protegidos la siguiente documentación: copia en papel del expediente administrativo, copia de la memoria justificativa en papel y digital y copia de la propuesta de decreto.  
La documentación aportada, teniendo en cuenta el objeto y características de la propuesta de decreto, se considera suficiente para poder llevar a cabo el procedimiento de evaluación ambiental estratégica simplificada.  
Planeamiento vigente  
El municipio de Novelda dispone, como documento de planeamiento urbanístico, de Normas Subsidiarias aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante el 14 de enero de 1982. Posteriormente fueron revisadas y aprobadas definitivamente el 16 de octubre de 1992. Esta revisión obtuvo declaración de impacto ambiental favorable en fecha 13 de julio de 1992.  
Imagen 1: Clasificación y calificación planeamiento urbanístico vigente de Novelda. SIG de Conselleria. Verde claro: suelo no urbanizable común; verde oscuro: suelo no urbanizable protegido (paisajística y forestal y dominio público hidráulico) y azul oscuro: suelo urbano dotacional.  
De acuerdo con la documentación proporcionada, en el ámbito de la propuesta de paraje la clasificación y calificación de los terrenos propuestos es la siguiente:  
- Suelo No urbanizable. Protección paisajística y forestal: se corresponde con la mayor parte del ámbito propuesto del paraje dentro de la Unidad 1. Monte La Mola, con excepción de la zona de suelo urbano que se menciona más adelante y la totalidad de la Unidad 2 del paraje definida por el dominio público hidráulico del río Vinalopó.  
- Suelo Urbano: afecta a un pequeño sector localizado en la Unidad 1. Monte La Mola, delimitado por la carretera de subida a la Mola y el límite oriental del espacio y que se corresponde con: castillo y entorno, santuario de santa María Magdalena y entorno y antiguo convento.  
No obstante, de acuerdo con el SIG de esta conselleria una pequeña porción del ámbito de la unidad río Vinalopó, en la margen izquierda del río Vinalopó cerca del cerro, se califica como suelo no urbanizable común en el que el planeamiento vigente prevé los siguientes usos (art. 50):  
«2. Condiciones de uso  
El uso característico es el agropecuario, y su destino básico, el mantenimiento del medio rural. En las zonas calificadas como agrícolas se considera también como uso característico las construcciones vinculadas a la explotación agrícola, como son el almacenamiento y guarda de cosechas, aperos e instrumentos de labranza. Como,usos complementarios, se admiten las obras e instalaciones de infraestructuras, los servicios públicos de las administraciones, la vivienda unifamiliar aislada, las instalaciones y edificaciones precisas o vinculadas a las actividades agropecuarias, las explotaciones mineras y las actividades de servicio vinculadas a la carretera. Como usos compatibles se toleran, mediante la declaración de interés comunitario las actividades industriales y productivas, las actividades turísticas, deportivas, recreativas, de ocio y esparcimiento y terciarias, así como las terciarias e industriales de especial importancia. Usos prohibidos son la vivienda plurifamiliar y las restantes actividades terciarias e industriales.»  
De acuerdo con el actual planeamiento en el suelo no urbanizable de protección paisajístico forestal los usos se regulan de la siguiente manera (art. 51.2):  
«2. Zonas de protección paisajística y forestal  
A. Las constituyen aquellas áreas que deben ser protegidas o conservadas con criterios ecológicos, a fin de defender el medio natural.  
B. En estas áreas quedan expresamente prohibidos los usos siguientes:  
Cualquier tipo de obras de edificación.  
- Movimientos de tierras que alteren la topografía.  
- La explotación de canteras.  
- Ubicación de vertederos y basureros.  
- Colocación de anuncios y carteles.  
- Alteración de los elementos naturales o vegetales que supongan alteración del equilibrio natural.  
Tala de árboles sin permiso de la Administración competente en la materia».  
En el suelo no urbanizable de protección de ríos y barrancos (art. 51.4):  
«4. Zonas de protección de ríos y barrancos.  
A. Las constituyen aquellas áreas que, por su localización, estructura y condiciones topográficas, drenan las aguas de lluvia que caen en su cuenca vertiente y que, en condiciones climatológicas excepcionales, amplían su cauce ordinario formando lechos inundables.  
B. Los únicos usos admitidos son los agropecuarios, sin posibilidad de erigir edificación, obra o instalación de ningún tipo (salvo las de encauzamiento), a fin de no alterar las condiciones de drenaje. Cuando los cauces públicos estén deslindados, deberá dejarse una zona de servidumbre, en la que no se permite ningún tipo de edificación. En cualquier caso, se estará en lo dispuesto en la Ley de Aguas de 2 de agosto de 1985.»  
En el suelo urbano dotacional junto al cerro de la Mola, existe suelo urbano dotacional de equipamiento (castillo y santuario) y suelo urbano dotacional parque urbano (resto del cerro). De acuerdo con el vigente planeamiento los usos de este tipo de suelos se regulan de la siguiente manera (art. 45):  
«2. Espacios libres  
Son los terrenos destinados al ocio y esparcimiento de las personas, así como al ornato y a la mejora de le calidad ambiental. Se distinguen las siguientes clases:  
a) Los Parques Urbanos. Corresponden a unos espacios libres de gran dimensión, cuya característica principal es su carácter paisajístico y cuya función básica es el esparcimiento de la población.  
En el Cerro de la Mola, en el ámbito del paraje propuesto, la edificación se limitará a 1a existente, permitiéndose 1a construcción de otras edificaciones de pequeñas dimensiones, cuyos usos serán complementarios de los existentes, como pueden ser servicios municipales de asistencia y mantenimiento o recreativos, tipo quioscos de bebidas, helados, recuerdos o periódicos. En cualquier caso, la edificación, en su composición y tratamiento, deberá armonizar con el carácter monumental de las edificaciones o construcciones existentes. En el Parque Oeste, las edificaciones que pueden realizarse serán complementarias al uso de esparcimiento y ocio.  
3. Equipamientos  
Son las parcelas destinadas a la construcción de edificaciones dedicadas al uso y actividades de aprendizaje, curación, asociación y relación social. Según la función principal que cumplan, pueden ser: docentes, sociales, culturales, sanitarios, asistenciales y religiosos. Cuando en la misma parcela se desarrolle más de una de estas actividades, la denominaremos polivalente.  
Las edificaciones destinadas a usos de equipamiento cumplirán las condiciones particulares de la edificación de la zona en la que se encuentran, salvo que no estuvieran en ninguna en concreto, en cuyo caso se permitirá: una edificabilidad máxima de 1 m²/m², una altura máxima de 3 plantas, y retranqueos mínimos respecto a linderos de 3 m, excepto al frontal que debe ser de 5 m.  
Los edificios destinados a equipamientos, así como los respectivos espacios libres de parcela, se diseñarán de manera que resalte el carácter estructurador del espacio urbano propio de las edificaciones dotacionales. Se deberá tener especial cuidado en la provisión de los aparcamientos necesarios, así como de los espacios precisos para las operaciones de carga y descarga».  
El ayuntamiento de Novelda está tramitando un Plan General del municipio y el 22 de noviembre de 2011 se emitió por la Comisión de Evaluación Ambiental documento de referencia. Hasta la fecha no se ha remitido por parte del ayuntamiento documentación para continuar con el procedimiento de evaluación.  
En la memoria justificativa se indica lo siguiente: «Con la finalidad de garantizar la homogeneidad y coherencia en la normativa de usos del suelo afectado por los límites del Paraje Natural Municipal, es recomendable que en futuras revisiones del planeamiento municipal se unifique la clasificación y calificación del suelo incluido dentro de los límites del Paraje, contemplándolo en su totalidad como Suelo No Urbanizable Protegido con la calificación de Paraje Natural Municipal. Dicho planeamiento deberá incorporar la normativa que se apruebe conjuntamente con el Decreto de Declaración del PNM.»  
De acuerdo con el artículo 8 del Decreto 15/2016, de 19 de febrero, del Consell, de regulación de los parajes naturales municipales de la Comunitat Valenciana: «El planeamiento urbanístico de los municipios incluidos en el ámbito del paraje deberá adaptarse a la normativa básica de protección y ordenación de usos establecida por el correspondiente decreto de declaración del paraje natural municipal. Mientras dicha adaptación no se produzca, en caso de conflicto prevalecerán las determinaciones establecidas en el citado decreto de declaración.»  
Objeto del decreto  
Los decretos de declaración tiene el siguiente contenido mínimo, de acuerdo con la legislación reguladora de estas figuras de protección:  
a) Una exposición de motivos.  
b) La delimitación textual y gráfica del paraje.  
c) La aprobación de la normativa básica de protección y ordenación de usos del paraje natural municipal.  
d) La composición del Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal, como órgano colegiado consultivo, colaborador y asesor en la gestión del espacio protegido. En dicho órgano existirá representación de la conselleria competente en materia de medio ambiente y del ayuntamiento o ayuntamientos promotores.  
e) La habilitación al ayuntamiento para dictar una ordenanza de gestión del paraje natural municipal, en la que se establecerá su ordenación pormenorizada y régimen de gestión, en el marco de la normativa básica de protección contenida en el decreto de declaración.  
El presente decreto pretende la declaración como paraje natural municipal, con la denominación de Clots de la Sal y Monte de La Mola, de un espacio, constituido por dos unidades próximas entre sí, situado al Noroeste del casco urbano de Novelda (comarca del Vinalopó Mitjà), con una superficie aproximada de 120 hectáreas.  
Imagen 2: Ámbito del paraje natural municipal Clots de la Sal y Monte de La Mola.  
El decreto regula la administración, gestión y asesoramiento del paraje correspondiendo las dos primeras al ayuntamiento, y la última a la Dirección General del Medio Natural.  
Regula igualmente el consejo de participación del paraje, así como los medios económicos y el régimen de infracciones y sanciones.  
El decreto establece el régimen de protección del paraje prohibiendo aquellos usos y actividades cuyo desarrollo pueda suponer un deterioro o regresión de los valores naturales cuya protección se pretende. Se excluye en todo caso la utilización urbanística de los terrenos incluidos en el ámbito del espacio natural protegido.  
Establece igualmente unas normas de ordenación básica que desarrolla en su anexo III, y faculta al ayuntamiento para que en el marco de ellas desarrolle una ordenanza municipal de gestión del paraje que contendrá la ordenación pormenorizada de los usos y actividades en el ámbito del mismo.  
De las normas básicas de protección, anexo III, se destaca lo siguiente:  
Las normas serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal, debiéndose adaptar a las mismas el que se apruebe con posterioridad. Igualmente, se aplicarán estas normas con preferencia sobre la legislación sectorial siempre que sean más detalladas o protectoras, y que no entren en contradicción con la finalidad de la legislación sectorial.  
Establece un régimen de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente, estableciendo que deberá consultarse al órgano competente en materia de medio ambiente y el órgano gestor del paraje natural municipal.  
Se distinguen dos grandes grupos de normas, el primero sobre protección de recursos de dominio público (capítulo I) y el segundo sobre regulación de actividades e infraestructuras (capítulo II).  
1) Respecto a la protección de recursos se regulan los siguientes en ocho secciones: recursos hidrológicos, suelos, vegetación silvestre, fauna, paisaje, patrimonio cultural, interés geológico, geomorfológico y cuevas y vías pecuarias. Se hace referencia en líneas generales a la regulación existente en la materia, pero se establecen una serie de especificaciones al respecto.  
Se destaca por su interés la siguiente regulación al respecto de estas materias:  
- Recursos hidrológicos: se prohíben las canalizaciones o dragados de cauces excepto en los casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza.  
En las zonas de dominio público hidráulico (dph), de servidumbre y policía se conservará la vegetación de ribera no permitiéndose la transformación a cultivo de terrenos baldíos o destinados a usos forestales.  
Se establece que las edificaciones e instalaciones en el ámbito del paraje deberán disponer de un sistema de depuración adecuado capaz de evitar el riesgo para la calidad de las aguas superficiales y subterráneas.  
- Suelos: se prohíbe con carácter general la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo, salvo aquellas que tengan por finalidad la recuperación con fines ecológicos, de antiguos campos de cultivo abandonados.  
Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de estos.  
- Vegetación silvestre: se indican las formaciones vegetales de interés.  
Se establecen los criterios para realizar la extracción de madera o leña, sin perjuicio de la necesaria obtención de la correspondiente autorización de la administración forestal con el informe previo del órgano competente en espacios naturales.  
- Fauna: se regulan los períodos de realización de actuaciones que sean potencialmente perturbadoras de la fauna.  
- Paisaje: establece que el ayuntamiento en sus autorizaciones o informes respecto al paraje deberá tener en cuenta los efectos sobre el paisaje.  
- Patrimonio cultural: hace referencia fundamentalmente a la legislación sectorial. Se establece que los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos previa obtención de informe favorable de la conselleria competente en materia de cultura.  
- Interés geológico geomorfológico y cuevas y vías pecuarias: hace referencia a la legislación sectorial.  
2) En relación a la regulación de actividades e infraestructuras se regulan las siguientes en diez secciones: actividades extractivas y mineras, actividades agrarias, apicultura, gestión forestal, actividad cinegética, actividad industrial, uso público, actividades de urbanismo y edificación, infraestructuras y actividades de investigación.  
- Actividades extractivas y mineras: se prohíben.  
- Actividades agrarias: con carácter general se prohíben las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel. Los terrenos forestales no se podrán transformar en agrícolas ni ser considerados como tales.  
Se prohíbe con carácter general todo tipo de edificación de nueva planta, así como nuevas construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.) o a la primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.).  
- Apicultura, gestión forestal y actividad cinegética: se hace referencia a la legislación sectorial.  
No obstante, la conselleria competente en materia de medio ambiente limitaciones específicas respecto a especies abatibles y períodos hábiles. Los aprovechamientos forestales requerirán de autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
- Actividad industrial: se prohíbe.  
- Uso público: regula diferentes actividades como senderismo, montañismo, circulación motorizada, actos públicos, etc.  
Se prohíbe la acampada, la construcción de edificaciones turísticas y recreativas y la construcción de instalaciones deportivas.  
- Actividades de urbanismo y edificación: se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta, y con carácter general se permite la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, siempre y cuando el uso al que se destinen esté permitido por las presentes normas de protección, especialmente aquellas edificaciones que puedan preverse como equipamiento público y edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del paraje municipal o con las actividades de gestión de los recursos naturales.  
- Infraestructuras: en el ámbito del paraje se prohíbe, con carácter general, la realización de nuevas infraestructuras de cualquier tipo tales como tendidos eléctricos, de comunicaciones, red viaria, o vertederos, con excepción de las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como, aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente. Deberán obtener además informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
En la memoria justificativa dentro de los programas de actuaciones del medio natural está el acondicionamiento de la cantera que alberga la balsa de conservación del fartet y una reforestación.  
Justificación del decreto  
La figura de los parajes naturales municipales, establecida por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se orienta a la creación de espacios naturales protegidos de ámbito municipal, promovidos y gestionados por las propias corporaciones locales, con la colaboración de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
El artículo 9 de la citada Ley 11/1994 fija la definición de esta figura como «las zonas comprendidas en uno o varios términos municipales que presenten especiales valores naturales de interés local que requieran su protección, conservación y mejora y sean declaradas como tales a instancias de las entidades locales». Establece, este mismo artículo, que únicamente se admitirán en estos parajes los usos y actividades compatibles con las finalidades que motivaron su declaración, excluyendo de manera expresa la utilización urbanística de sus terrenos.  
Esta figura permite, por tanto, habilitar mecanismos de protección, ordenación y gestión para valores significativos del patrimonio natural de los municipios, con el fin de preservarlos para las generaciones futuras y de ponerlos en valor como recurso ambiental. En el régimen jurídico de los parajes, estos mecanismos se traducen en normas de uso, en directrices de gestión y en programas de actuación concretos, dirigidos todos ellos a la conservación, el aprovechamiento sostenible y el uso público ordenado de estos valores.  
El espacio propuesto como paraje natural Clots de la Sal y Monte de La Mol» posee valores ecológicos, paisajísticos, geomorfológicos y socioculturales para su declaración como paraje natural municipal, disponiendo de resolución de la Dirección General del Medio Natural que le otorga el criterio de conformidad positivo a la propuesta.  
La declaración como paraje natural municipal se realiza mediante decreto del Consell, con informe de la Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental, en un procedimiento que se inicia a propuesta del ayuntamiento, de acuerdo con la legislación sectorial que lo regula.  
El decreto permite la declaración como paraje natural municipal de este espacio a la vez que establece su régimen de protección, las normas básicas de uso, y las cuestiones relativas a su gestión.  
Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la modificación presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
29.08.2016 30.08.2016 Dirección territorial de Alicante (agricultura y ganadería), Conselleria de agricultura, medio ambiente, cambio climático y desarrollo rural  
13.06.2016 04.07.2016  
19.07.2016 Servicio territorial de industria y energía de Alicante; Conselleria de economía sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo.  
Sección minas  
Sección Energía  
13.06.2016 14.09.2016 Subdirección General de Patrimonio Cultural y Museos  
13.06.2016 01.07.2016 Servicio territorial de Urbanismo de Alicante  
13.06.2016 04.07.2016 Servicio de ordenación del territorio, subdirección general de territorio y paisaje; Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio.  
13.06.2016 19.01.2017 Servicio de infraestructura verde y paisaje, subdirección general de territorio y paisaje; Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio.  
13.06.2016 20.07.2016 Dirección General de Turismo; Presidencia de la Generalitat  
13.06.2016 18.07.2016 Agencia de seguridad y respuesta a las emergencias  
13.06.2016 Diputación Provincial de Alicante; área de carreteras  
13.06.2016 Servicio de Prevención de Incendios Forestales; Subdirección General de Prevención de Incendios Forestales; Conselleria de agricultura, medio ambiente, cambio climático y desarrollo rural  
13.06.2016 16.11.2015  
(03.10.2016) Confederación Hidrográfica del Júcar  
13.06.2016 Servicio de Vida Silvestre; Subdirección General de Medio Natural;Conselleria de agricultura, medio ambiente, cambio climático y desarrollo rural   
13.06.2016 Servicio de Ordenación y Gestión Forestal; Subdirección General de Medio Natural;Conselleria de agricultura, medio ambiente, cambio climático y desarrollo rural  
13.06.2016 Servicio de Caza y Pesca; Subdirección General de Medio Natural;Conselleria de agricultura, medio ambiente, cambio climático y desarrollo rural   
  
  
  
Los informes recibidos junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico se publicarán en la siguiente página web: www.agroambient.gva.es/eae  
- Subdirección General de Patrimonio Cultural y Museos (14.09.2016): se informa desfavorablemente a los efectos patrimoniales en tanto no atienda la propuesta de decreto las determinaciones patrimoniales que se refieren en el informe.  
La memoria del proyecto incurre en falta de rigor y de profundidad en el tratamiento del castillo de La Mola. «De una parte se hace referencia a lo que en realidad es la parte que corresponde al recinto superior. Omite la menor alusión al recinto inferior, en esta área se encuentran restos de la muralla que protegía aquel recinto, donde se encuentran parcialmente ocultos restos del primer poblamiento de Novelda. Se omite la torre avanzada que hay en la ladera norte, junto al inicio actual de la carretera pavimentada de aglomerado asfáltico. Se ignora el camino histórico de ascenso al castillo, etc.  
De otra parte, se da la circunstancia que en terrenos donde se sitúa el recinto inferior, hace cien años fue construido el santuario, si bien esta construcción queda distante del recinto superior. También se encuentra un antiguo convento, hoy albergue y centro de interpretación,. Esta construcción es de gran volumen y debido a su proximidad a las murallas del recinto superior, constituye una interferencia visual muy importante con las estructuras pertenecientes al recinto superior del castillo de la Mola.»  
Se indica que la documentación que se incluye en el proyecto es insuficiente con relación al tratamiento del castillo y los elementos patrimoniales que lo constituyen, en diferente estado de conservación.  
Se indica la importancia de la redacción de un Plan director del castillo de La Mola en el que además se contemplen expresamente las cuestiones arqueológicas del espacio, debido a que dentro del mismo existen varios yacimientos además del castillo.  
- Servicio de ordenación del territorio, subdirección general de territorio y paisaje; Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio (04.07.2016): se informa que la propuesta de Decreto se encuentra afectada por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones normativas del PATRICOVA, siempre y cuando se adapte al artículo 17 de la normativa del PATRICOVA.  
En la propuesta de decreto no se incluyen las limitaciones o prohibiciones de uso que conlleva la peligrosidad de inundación, siendo aplicable lo que establece el artículo 17:  
«1. El planeamiento territorial y urbanístico clasificará como suelo no urbanizable de especial protección el Dominio Público Hidráulico, de conformidad con su legislación reguladora, así como las zonas de peligrosidad de inundación de nivel 1 delimitadas en el PATRICOVA, [...]  
2. En estas zonas se prohíbe cualquier tipo de edificación, salvo las previstas expresamente en el planeamiento territorial y urbanístico aprobado a la entrada en vigor del PATRICOVA, que deberán, en todo caso, realizarse con arreglo a los condicionantes específicos de edificación para el suelo urbano sometido a riesgo de inundación, señalados en el anexo I de esta Normativa. Asimismo, se prohíbe la realización de obras de infraestructuras que sean vulnerables o puedan modificar negativamente el proceso de inundación, incrementando los daños susceptibles de producirse como consecuencia de la misma.»  
El informe indica que: «En consecuencia, deberá analizarse si el planeamiento urbanístico vigente en noviembre de 2015, preveía expresamente edificaciones en el ámbito de la unidad Río Vinalopó; en caso contrario, el proyecto de decreto deberá establecer la prohibición de utilizar cualquier edificación (sea de nueva planta o, en su caso, reutilización de edificaciones existentes) en la Unidad Río Vinalopó, así como obras de infraestructuras vulnerables frente a la inundación o que modifiquen negativamente el proceso de inundación.»  
- Servicio territorial de urbanismo de Alicante; Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio (01.07.2016): se informa que desde el punto de vista de las competencias de ese servicio, no se observa que la propuesta contravenga la normativa de aplicación, no formulando alegaciones a la misma.  
- Servicio territorial de industria y energía de Alicante; Conselleria de economía sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo:  
- Sección minas (04.07.2016): se indica que no hay derechos mineros afectados, y que no se ocasionarán efectos significativos sobre el medio ambiente ni sobre la ordenación minera.  
- Sección energía (19.07.2016): no se alega nada.  
- Dirección General de Turismo; Presidencia de la Generalitat (20.07.2016): se informa que no se observa que del mismo se deriven efectos negativos significativos sobre el medio ambiente en el ámbito del turismo, valorando positivamente determinadas regulaciones establecidas en la propuesta de Decreto.  
- Agencia de seguridad y respuesta a las emergencias (18.07.2016): no se realizan alegaciones.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (16.11.2015): se indica que de acuerdo con los artículos 9.2 y 48.1 de las normas básicas de ordenación del paraje debe resultar compatible la protección del paraje con las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos en el río Vinalopó, así como la realización de obras de infraestructuras en el mismo.  
Se indica que debería tenerse en cuenta el principio rector de la legislación de aguas, fundamentalmente en lo relativo al dominio público hidráulico. Se añade que deben quedar a salvo todas las competencias que la legislación atribuye al Estado en relación al dominio público hidráulico.  
Se indica que en la zona de flujo preferente (art. 9 del Reglamento del DPH), en la zona de flujo preferente de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente.  
- Informe de la Dirección Territorial de Alicante en materia de agricultura y ganadería (30.08.2016): se informa que no existe nada que objetar.  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje (19.01.2017): informa favorablemente el Decreto, siempre que se subsanen las consideraciones recogidas en el informe en los términos planteados. Se indica que es de prever que tenga efectos positivos en el paisaje, no obstante debe redactarse el estudio de integración paisajística contemplado en el apartado 6 de la LOTUP.  
Se indica lo siguiente:  
«El Estudio de Integración Paisajística tendrá en cuenta los siguientes condicionantes:  
a) Deberá ajustarse conceptual y metodológicamente a lo establecido en el convenio Europeo del Paisaje ratificado por España el 26 de noviembre de 2007 y a la legislación reguladora de la materia.  
b) Conforme a lo establecido en el apartado c.1 del anexo II de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje por referencia al b.1 del anexo I de la citada ley, el ámbito de estudio del instrumento de paisaje incluirá unidades de paisaje completas, con independencia de cualquier límite de naturaleza administrativa.  
c) A los efectos de determinar el valor y la fragilidad del paisaje conforme a lo establecido en el apartado c.3 del anexo II LOTUP y por remisión de este al b.4 del anexo I deberá constar la opinión del público interesado deducida de los procesos de participación pública.  
d) Las normas de ordenación básica deben entenderse como medidas de integración paisajística contempladas en el apartado g del anexo II LOTUP. La memoria justificativa contiene un plan de actuaciones que podría ser la base del Programa de Implementación previsto en el apartado i del anexo II.  
e) Respecto de las Normas Básicas de Ordenación se hacen las siguientes observaciones:  
- En el apartado 1 del artículo 21, referido a impacto paisajístico se opta exclusivamente por medidas de enmascaramiento y mimetización para la integración de los usos Y actividades que puedan generar un importante impacto. El apartado g del anexo II LOTUP prevé las medidas de integración de forma más compleja, sin recurrir a las soluciones propuestas en el decreto. Para abordar el tratamiento de la integración paisajística sería necesario remitir a le establecido por la ley en el referido punto g del anexo II.  
- Sería conveniente hacer referencia expresa al mantenimiento de la cobertura, la topografía y el patrón parcelario para el mantenimiento del carácter del lugar.»  
Se recibe de la Dirección territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural el 17 de enero de 2017 informe del técnico de protección de especies de 21 de octubre de 2016 que indica lo siguiente: «Sería muy conveniente ambientalmente una conexión entre ambos ámbitos del paraje por los terrenos forestales de La Mola».  
Añade que no encuentra problema en cuanto al ámbito de competencia de la Generalitat Valenciana en materia forestal. Indica no obstante que algunas referencias a cultivos que no existen «o no ser que sean cinegéticos» y a posibles zonas forestales no declaradas de utilidad pública, que no hay.  
Se indica que: «En los eventos ciclistas habla de ?informe- y no de ?autorización- de la Conselleria. Es un error, esta autorización tiene rango de decreto».  
Termina: «No hace ninguna referencia a la población de fartet (especie en peligro de extinción) que hay en una balsa en la cantera abandonada de La Mola, que se ha establecido a petición del Ayuntamiento.»  
En la propuesta de decreto no se menciona al fartet pero si se hace referencia al mismo en la memoria justificativa.  
En el expediente administrativo remitido por el servicio de gestión de espacios naturales protegidos constan informes, destacándose los siguientes:  
- Informe del servicio de caza y pesca (22.10.2015): se advierten varios errores:  
- Existencia de coto de caza, debiendo dar trámite de audiencia, constando solicitud de alegaciones a la sociedad de cazadores.  
- Incorrecta denominación del Plan técnico: se debe denominar Plan Técnico de Ordenación Cinegética en vez de Plan Técnico de aprovechamiento cinegético. No se ha corregido de momento.  
- Se propone modificar la redacción del párrafo final del artículo 35.2. donde dice: «[...] adecuadas a las existencias censales de las poblaciones cinegéticas»; debe decir: «[...] adecuadas al estado cinegético actual y previsible durante el período de aplicación del plan técnico de ordenación cinegética». No se ha efectuado de momento.  
- Informe del servicio de vida silvestre (27.10.2015): se informa que desde el punto de vista de las competencias de ese servicio no hay ningún inconveniente en la aprobación del proyecto de decreto, y que la normativa propuesta mejorará el estado de conservación de las especies y hábitats presentes.  
Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
El paraje está constituido por dos unidades independientes muy próximas entre sí. La unidad Monte de La Mola está constituida por el cerro de La Mola de naturaleza fundamentalmente caliza y con una altitud de 540 m., ocupado por vegetación termomediterránea semiárida dominada por matorrales y pastizales con una muy baja cobertura de pino carrasco (Pinus halepensis). Junto a este cerro hay otro menor que presenta elementos de interés cultural: castillo y santuario.  
La unidad río Vinalopó está constituida por el cauce del río y por una serie de pequeños estanques (clots) de aguas sulfurosas y ferrosas. Destaca la vegetación de ribera con tarays (Tamarix sp.), adelfas (Nerium oleander), carrizos, etc. en las zonas con cierta salinidad destacan las saladillas (Limonium sp.) y los albardinales.  
Respecto a la fauna son de destacar la presencia del pez ciprinodóntido fartet reintroducido en una balsa en el monte de La Mola y el murciélago de herradura.  
Los terrenos son forestales, en su mayor parte estratégicos y gran parte monte de utilidad pública, estando afectado por dos vías pecuarias.  
Desde el punto de vista cultural destaca el Bien de Interés Cultural Castillo de La Mola y como Bien de Relevancia Local el santuario de María Magdalena, ambos en el cerro de la Mola.  
De acuerdo con el informe del servicio de ordenación territorial la unidad del río Vinalopó está afectada por por peligrosidad de nivel 1.  
Se procede a analizar la propuesta de decreto fundamentalmente en relación a las normas básicas de ordenación, dado que las mismas concretan el régimen de protección y tendrán una repercusión sobre el medio.  
Respecto a las características del decreto, y en concreto respecto a las normas básicas de ordenación: el decreto supondrá en un futuro el cambio de clasificación y calificación de parte del ámbito del paraje al pasar de suelo urbano equipamientos y parque y una muy pequeña porción suelo no urbanizable común a suelo no urbanizable protegido. Respecto al resto del ámbito seguirá siendo suelo no urbanizable protegido pero la regulación de usos supone un cambio respecto a la actual existente. Esta regulación es más precisa y adaptada a la conservación de los valores del ámbito.  
El decreto regula en el paraje, en el ámbito de sus competencias, los usos y actividades para conseguir una adecuada conservación de los valores que posee la zona. La regulación establecida hace referencia a la legislación sectorial, matizando y estableciendo una serie de especificaciones al respecto con la finalidad de mejorar la conservación de los valores de la zona. Establece que se seguirá lo establecido en las normas propuestas siempre que sean más detalladas o protectoras que la legislación sectorial y no entren en contradicción con la finalidad de la misma.  
Se recomienda para mejorar la eficacia de la aplicación del decreto que se haga hincapié en la coordinación con los diferentes organismos con competencias en el espacio.  
La regulación establecida supone un marco para proyectos, tal y como el actual planeamiento también lo supone, y algunos de ellos se encuentran sometidos a evaluación de impacto ambiental, recordando el decreto su regulación.  
La regulación establecida respecto a la evaluación ambiental de planes y proyectos se estima adecuada, pero la terminología utilizada debe adaptarse a la legislación sectorial vigente: se debe hacer referencia al régimen de evaluación ambiental y no de evaluación de impacto ambiental al hacer referencia a planes y proyectos, y en consecuencia modificarse la redacción del artículo 5.  
Se modificarán las referencias a la necesidad de consulta o informe del artículo 5.2 y artículo 48.4 del órgano competente en materia de medio ambiente por el órgano competente en materia de espacios naturales protegidos. Igualmente se adaptará la terminología utilizada respecto al apartado de caza y pesca con la vigente en la legislación sectorial de acuerdo con el informe del servicio de caza y pesca.  
Se considera necesario modificar la redacción del artículo 48.1 en el sentido de la exigencia de la evaluación de impacto ambiental:  
Donde dice: «[?] con la excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente»;  
Debe decir: «[?] con la excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre, en ambos casos, de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente».  
Se adecuará el artículo 46 de las normas de protección (anexo III) en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA).  
En relación con las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
La regulación propuesta en el decreto (anexo III) tendrá en todo caso efectos positivos sobre los elementos del medio que pretenden protegerse (vegetación, fauna, flora, paisaje, etc.). La magnitud de los efectos positivos dependerá de la adecuada aplicación de los mismos.  
La propuesta de decreto regula los usos ajustándolos a la capacidad de acogida del territorio, estableciendo la prohibición de determinados usos incompatibles como la actividad minera y en otros se establecen determinadas limitaciones. La regulación efectuada será beneficiosa para la conservación de los valores de la zona.  
En relación con la prohibición de actividades extractivas y mineras en el ámbito del paraje establecida en el artículo 25 de la propuesta de Decreto, se considera justificada la misma al no estimarse compatible con la conservación de los valores este tipo de actividad. Estos usos se estima que no se ajustan a la capacidad de acogida del ámbito del paraje, cuya vocación de uso es la conservación. Teniendo en cuenta la información proporcionada por el servicio territorial de industria y energía de Alicante no resulta necesario el establecimiento de perímetros de protección.  
De acuerdo con el informe del servicio de ordenación del territorio el ámbito se encuentra afectado por riesgo de inundación y deberá analizarse si el planeamiento urbanístico vigente en noviembre de 2015, preveía expresamente edificaciones en el ámbito de la unidad Río Vinalopó, en caso contrario, el proyecto de decreto deberá establecer la prohibición de utilizar cualquier edificación (sea de nueva planta o, en su caso, reutilización de edificaciones existentes) en la Unidad Río Vinalopó, así como obras de infraestructuras vulnerables frente a la inundación o que modifiquen negativamente el proceso de inundación. Si se revisa la planificación vigente se comprueba que la edificación está prohibida en la práctica totalidad del ámbito de la unidad de río Vinalopó, afectada por el actual SNU de protección paisajístico y forestal y SNU de protección de ríos y barrancos, pero una pequeña parte de este ámbito es suelo no urbanizable común en el que sí está permitida la edificación. En consecuencia se adoptará lo establecido en el informe referido adaptando el Decreto a lo establecido en el artículo 17 de la normativa del PATRICOVA, obteniendo informe favorable del servicio de ordenación del territorio previamente a la aprobación.  
Teniendo en cuenta lo establecido en el informe de la conselleria de cultura se deberá corregir la memoria justificativa del proyecto en relación al castillo de la Mola y se deberá obtener informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto a la afección patrimonial del decreto previamente a su aprobación.  
La propuesta de decreto indica que la protección del patrimonio cultural se regirá por la legislación autonómica relativa al patrimonio cultural. No obstante, se estima necesario como medida preventiva, y al menos hasta que se elabore el Plan director del castillo de la Mola, que cualquier proyecto o actuación que pueda afectar al mismo y a los yacimientos arqueológicos que contiene obtengan previamente a la concesión de la autorización o licencia informe favorable de la Conselleria de cultura.  
Sin perjuicio de todo ello se recuerda la gran importancia, tal y como se indica en el informe de la Conselleria de Cultura, de la elaboración de un Plan director del castillo de la Mola.  
De acuerdo con el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje se prevén efectos positivos en el paisaje en tanto se le proporciona un régimen jurídico para la protección de los valores ambientales, no obstante debe elaborarse un estudio de integración paisajística que permitirá analizar y valorar los efectos sobre el paisaje de las actuaciones propuestas y establecer medidas efectivas, tanto para la protección, ordenación y gestión del paisaje, como para corregir los posibles efectos negativos generados por las mismas.  
Teniendo en cuenta lo indicado no se considera que se vayan a producir efectos negativos significativos sobre el medio ambiente a nivel de plan, al contrario, tendrá efectos positivos sobre el medio, debiendo no obstante llevarse a cabo las modificaciones apuntadas en el presente punto del informe.  
Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, en relación al Decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Clots de la Sal y Monte de La Mola en el municipio de Novelda (Alicante), de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, y teniendo en cuenta las consultas realizadas y el análisis efectuado, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que el referido decreto no presentará efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre que se ajuste a los siguientes condicionantes:  
1. Previamente a la aprobación definitiva del decreto se modificará lo siguiente respecto al mismo:  
a. La redacción del artículo 5 en el siguiente sentido:  
Donde dice: «Artículo 5. Régimen de evaluación de impactos ambientales»; debe decir: «Artículo 5. Régimen de evaluación ambiental».  
Donde dice: «1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al ?régimen de evaluación ambiental- establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento»; debe decir lo siguiente: «1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre esa materia vigente en ese momento».  
Donde dice: «2. Todas las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito del Paraje Natural Municipal se someterán a consulta del órgano competente en materia de medio ambiente, así como al órgano gestor del Paraje Natural Municipal»; debe decir lo siguiente: «2. En todos los procedimientos de evaluación ambiental (ya se trate de planes o proyectos, que sigan la legislación sectorial autonómica o estatal en esta materia) que afecten al ámbito del Paraje Natural Municipal se someterá a consulta del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos, así como al órgano gestor del Paraje Natural Municipal».  
b. Se adecuará el artículo 46 de las normas de protección (anexo III) en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA).  
c. Se corregirá la redacción del artículo 48.1 de las normas, que quedará de la siguiente manera:  
Donde dice: «[?] con la excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente»;  
Debe decir: «[?] con la excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre, en ambos casos, de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente».  
d. La redacción del artículo 48.4:  
Donde dice: «[...] siendo necesario la obtención de informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente [...]»;  
Debe decir: «[...] siendo necesario la obtención de informe favorable previo del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos [...]».  
e. En relación con la sección de Red Natura es necesario modificar las referencias al artículo 45 de la Ley 42/2007 dado que no han tenido en cuenta la modificación efectuada por la Ley 33/2015.  
f. Se adaptará la terminología utilizada respecto al apartado de caza y pesca con la vigente en la legislación sectorial de acuerdo con el informe del servicio de caza y pesca.  
g. Se adaptará el decreto al artículo 17 de la normativa del PATRICOVA de acuerdo con el informe del servicio de ordenación del territorio (04.07.2016), debiéndose obtener informe favorable del mismo a la adaptación indicada.  
h. Se corregirá la memoria justificativa del proyecto en relación al castillo de la Mola de acuerdo con lo indicado en el informe de la Subdirección General de Patrimonio Cultural y Museos (14.09.2016), y se deberá obtener informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto a la afección patrimonial del decreto previamente a su aprobación.  
  
Se incluirá en el decreto lo siguiente, al menos hasta que se elabore el Plan director del castillo de la Mola: cualquier proyecto o actuación que pueda afectar al castillo de la Mola y a los yacimientos arqueológicos que contiene deberán obtener previamente a la concesión de la autorización o licencia informe favorable de la Conselleria de cultura.  
2. Previamente a la aprobación definitiva del Decreto, se deberá elaborar un estudio de integración paisajística de acuerdo con lo indicado en el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje de fecha 19.01.2017, y deberá obtener informe favorable del citado servicio, debiendo incorporar al Decreto previa su aprobación definitiva aquellas consideraciones que establezca el referido servicio en su informe.  
  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del decreto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del Decreto.  
Organo competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en relación al decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Clots de la Sal y Monte de La Mola en el municipio de Novelda, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 9 de febrero de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental del decreto de declaración del Paraje Natural Municipal El Peloto.  
Promotor: Dirección General de Gestión del Medio Natural y Evaluación Ambiental.  
Autoridad Sustantiva: Consell de la Generalitat.  
Localización: municipio de Casas Bajas (Valencia).  
Expediente: 47-16-EAE.  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 9 de febrero de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico del decreto de declaración del Paraje Natural Municipal El Peloto en el municipio de Casas Bajas, en los siguientes términos:  
Documentación aportada  
El 3 de junio de 2016 se recibe del servicio de gestión de espacios naturales protegidos la siguiente documentación: copia en papel del expediente administrativo, copia de la memoria justificativa en papel y digital y copia de la propuesta de decreto.  
La documentación aportada, teniendo en cuenta el objeto y características de la propuesta de decreto, se considera suficiente para poder llevar a cabo el procedimiento de evaluación ambiental estratégica simplificada.  
Planeamiento vigente  
El municipio de Casas Bajas dispone, como documento de planeamiento urbanístico, de un proyecto de delimitación de suelo urbano (PDSU), aprobado definitivamente por la Comisión Provincial de Urbanismo el 24 de noviembre de 1987.  
El 25 de junio de 2012 se emitió memoria ambiental sobre propuesta de Plan General efectuada por el Ayuntamiento. En la misma se establecían una serie de determinaciones que debían incorporarse al Plan. De acuerdo con la base de datos de Urbanexp no se ha aprobado definitivamente el Plan General por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, habiendo quedado suspendida por la misma su aprobación con fecha 4 marzo de 2016.  
El ámbito del decreto del paraje natural municipal de acuerdo con el instrumento de planeamiento vigente, PDSU, afectaría a suelo no urbanizable sin una regulación específica. De acuerdo con la disposición transitoria novena de la LOTUP el régimen aplicable a todo el suelo no urbanizable será el que se establece en esa Ley para el protegido, pudiendo admitirse, no obstante, caso por caso, aquellas actuaciones previstas en esa ley que cuenten con informe favorable emitido por la conselleria competente en materia de urbanismo.  
De acuerdo con la propuesta de Plan General efectuada por el Ayuntamiento, con memoria ambiental favorable con determinaciones a incorporar la zona de la propuesta de paraje natural municipal estaría calificada como suelo no urbanizable de protección ecológico forestal y en pequeña porción como suelo no urbanizable de protección de cauces y riberas.  
De acuerdo con la propuesta de Plan General sobre la que se emitió Memoria ambiental el SNU de protección ecológico forestal tendría la siguiente regulación de usos:  
«Régimen urbanístico.  
Por sus características, para el mantenimiento y conservación del suelo natural se establecen los siguientes tipos de usos posibles: Preservación estricta, conservación activa, regeneración del ecosistema, actividades científico-culturales, repoblación forestal, excursionismo y paseo, recreo concentrado, acampada y camping, caza, vivienda unifamiliar, ganadería extensiva, almacenes vinculados a actividad agrícola, ganadera o forestal y las instalaciones necesarias para su explotación, infraestructuras y servicios.  
Vivienda unifamiliar.  
Única y exclusivamente se podrá desarrollar este uso en edificaciones existentes. Sobre las construcciones existentes -legalmente implantadas o sobre las que por su antigüedad no quepa la adopción de medidas de restablecimiento del orden urbanístico-, en esta clase de suelo, podrán realizarse obras de conservación, reforma, mantenimiento y ampliaciones, según lo establecido en los puntos siguientes, previa licencia municipal.  
Excepcionalmente se podrá contemplar ampliaciones de viviendas o construcciones complementarias sobre rasante, sin superar el 25 % de la superficie construida existente siempre y cuando se justifique ser necesaria para su mejor conservación y para el disfrute público compatible con los específicos valores justificativos de la protección. Para ello se deberá obtener un informe favorable de la Sección Forestal de la dirección territorial de la Conselleria de Medio Ambiente.  
Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria y/o ganadera existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.  
Se prohíbe, con carácter general, todo tipo de edificación de nueva planta, así como construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.) o a la primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.).  
Por considerarse incompatible con los objetos de protección, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.  
Recreo concentrado.  
Es la disposición dentro de un terreno determinado de actividades recreativas de diferente tipo que incluye la disposición de mesas y bancos rústicos, puntos para fuegos. cobertizos o sombrajos, papeleras, aseos, recreativos infantiles, acampada, etc. autorizados por el Ayuntamiento e integrados en el medio.  
Se podrán realizar construcciones de titularidad municipal que en ningún caso podrán rebasar los 200 m² de ocupación de parcela y 1 planta para cada uno de los emplazamientos indicados, y serán destinadas a merenderos, alojamientos o similares de marcado carácter rural para su total armonización con el ambiente.  
Actividades turísticas.  
Se define como actividades en establecimientos de alojamiento de turismo rural que única y exclusivamente se podrán desarrollar en edificaciones existentes legalmente implantadas o sobre las que por su antigüedad no quepa la adopción de medidas de restablecimiento del orden urbanístico, atendiendo a las limitaciones impuestas para las viviendas unifamiliares en esta clase de suelo.  
Cercas y vallados.  
El levantamiento de cercas y vallados cumplirá con lo dispuesto en el Decreto 178/2005, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos, requiriendo la previa autorización de la conselleria competente en materia de medio ambienle. Todo ello sin perjuicio de la obtención de la correspondiente licencia urbanística en los términos previstos por la Ley.  
Publicidad estática.  
Se prohíben, con carácter general, la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamenle o construida tanto sobre elementos naturales del territorio como sobre las edificaciones.  
Infraestructuras y servicios.  
Se prohíbe, con carácter general, la realización de infraestructuras de cualquier tipo, tales como tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, viarios, vertederos de residuos sólidos, etc., salvo las destinadas al servicio de instalaciones y actividades autorizadas en estas normas, así como aquellos destinadas al interés general.  
La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberá atenerse, ademas de a los disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas o rellenos de las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.  
b) Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y a la cubierta vegetal. Asimismo, se evitara la realización de obras en aquellos periodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.  
c) Los autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de licencia urbanística.»  
En la memoria ambiental de la propuesta del Plan General se establecieron las siguientes determinaciones a incorporar en el Plan General:  
«En las categorías de suelo no urbanizable protegido en relación con las infraestructuras y servicios estarán permitidas aquellas (líneas eléctricas, conducciones de agua, etc.) que sean necesarias para dar servicio a los usos permitidos en ese tipo de suelo, adoptando las medidas necesarias para una adecuada integración ambiental, en la medida de lo posible, y sin perjuicio, en su caso, de la evaluación de impacto ambiental que determinará si son posibles y bajo qué condiciones.  
Además, se podrán llevar a cabo las obras e instalaciones necesarias para la gestión de los bienes de dominio público o de los servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés general y para la minoración de los riesgos que motivaron su especial protección, siempre y cuando no sea posible su ubicación o trazado en otro tipo de suelo y sin perjuicio de la aplicación, en su caso, de la legislación sectorial correspondiente que determinará si son admisibles o no (Red Natura 2000, evaluación de impacto ambiental, etc.).  
- Los terrenos monte de utilidad pública son dominio público y se cumplirá lo establecido en la legislación forestal respecto a los mismos, salvo que la regulación de usos en la categoría de suelo en la que estén incluidos sea más restrictiva, en cuyo caso se aplicará la misma, y sin perjuicio del cumplimiento de lo establecido para los espacios de la Red Natura 2000.   
En la normativa urbanística que regula el suelo no urbanizable se especificará que siempre que se afecte a Monte de Utilidad Pública el régimen de usos del mismo será el del suelo no urbanizable de protección ecológico forestal, además de cumplir lo establecido en la legislación forestal, y de lo establecido en la normativa urbanística propuesta respecto a la obtención previa de informe favorable de la sección forestal para las actuaciones que les afecten. Se establecerá lo mismo igualmente para las manchas forestales arboladas presentes en el SNUP-RE-F.  
Se eliminará del nombre del SNUP-EF la coletilla de suelo forestal de protección y del SNUP-RE-F la coletilla de suelo forestal común.  
- Cualquier actuación que se realice en el ámbito territorial de los lugares de importancia comunitaria y zonas de especial conservación para las aves presentes en el municipio, deberá contar con informe favorable de afección que deberá emitir el órgano competente en materia de Red Natura 2000.  
- La preservación de los valores por los que se protegen los siguientes suelos no se considera compatible con la afección que ocasionaría una explotación minera, salvo   
- SNUP-EF: valores paisajísticos y ecológicos.  
- SNUP-RE-F: valores paisajísticos, forestales y riesgo de erosión.  
- SNUP-AG: ZEPA; hábitat de la alondra Dupont.  
Salvo las correspondientes a la sección B (aguas minero medicinales y otros), siempre que sean compatibles con los grados de protección de las figuras de rango superior a las del planeamiento y se preserven los valores ambientales sujetos a protección.  
. La normativa para los cauces será la de un SNUP-C salvo que discurran por otro tipo de SNUP, en cuyo caso si la misma es más restrictiva se seguirá esa normativa y cumplir, además, lo establecido en la Ley de Aguas.  
Respecto a las protecciones y medidas de conservación, cuando varias concurran en un mismo suelo, prevalecerán aquellas que sean más restrictivas (regulación Red Natura 2000, MUP, DPH, SNUP-F, etc.).»  
De acuerdo con el artículo 8 del Decreto 15/2016, de 19 de febrero, del Consell, de regulación de los parajes naturales municipales de la Comunitat Valenciana: «El planeamiento urbanístico de los municipios incluidos en el ámbito del paraje deberá adaptarse a la normativa básica de protección y ordenación de usos establecida por el correspondiente decreto de declaración del paraje natural municipal. Mientras dicha adaptación no se produzca, en caso de conflicto prevalecerán las determinaciones establecidas en el citado decreto de declaración.»  
Objeto del decreto  
Los decretos de declaración tiene el siguiente contenido mínimo, de acuerdo con la legislación reguladora de estas figuras de protección:  
a) Una exposición de motivos.  
b) La delimitación textual y gráfica del paraje.  
c) La aprobación de la normativa básica de protección y ordenación de usos del paraje natural municipal.  
d) La composición del Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal, como órgano colegiado consultivo, colaborador y asesor en la gestión del espacio protegido. En dicho órgano existirá representación de la conselleria competente en materia de medio ambiente y del ayuntamiento o ayuntamientos promotores.  
e) La habilitación al ayuntamiento para dictar una ordenanza de gestión del paraje natural municipal, en la que se establecerá su ordenación pormenorizada y régimen de gestión, en el marco de la normativa básica de protección contenida en el decreto de declaración.  
El presente decreto pretende la declaración como paraje natural municipal, con la denominación de «El Peloto», de un espacio situado en el extremo oriental del municipio de Casas Bajas (comarca del Rincón de Ademuz), con una superficie aproximada de 295 hectáreas.  
Imagen 1: Ámbito del paraje Natural Municipal El Peloto.  
  
El decreto regula la administración, gestión y asesoramiento del paraje correspondiendo las dos primeras al ayuntamiento, y la última a la Dirección General del Medio Natural.  
Regula igualmente el consejo de participación del paraje, así como los medios económicos y el régimen de infracciones y sanciones.  
El decreto establece el régimen de protección del paraje prohibiendo aquellos usos y actividades cuyo desarrollo pueda suponer un deterioro o regresión de los valores naturales cuya protección se pretende. Se excluye en todo caso la utilización urbanística de los terrenos incluidos en el ámbito del espacio natural protegido.  
Establece igualmente unas normas de ordenación básica que desarrolla en su anexo III, y faculta al ayuntamiento para que en el marco de ellas desarrolle una ordenanza municipal de gestión del paraje que contendrá la ordenación pormenorizada de los usos y actividades en el ámbito del mismo.  
De las normas básicas de protección, anexo III, se destaca lo siguiente:  
Las normas serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal, debiéndose adaptar a las mismas el que se apruebe con posterioridad. Igualmente, se aplicarán estas normas con preferencia sobre la legislación sectorial siempre que sean más detalladas o protectoras, y que no entren en contradicción con la finalidad de la legislación sectorial.  
Establece un régimen de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente, estableciendo que deberá consultarse al órgano competente en materia de espacios naturales protegidos y el órgano gestor del paraje natural municipal.  
Se distinguen dos grandes grupos de normas, el primero sobre protección de recursos de dominio público (capítulo I) y el segundo sobre regulación de actividades e infraestructuras (capítulo II).  
1) Respecto a la protección de recursos se regulan los siguientes en nueve secciones: recursos hidrológicos, suelos, vegetación silvestre, fauna, Red Natura 2000, paisaje, patrimonio cultural, interés geológico, geomorfológico y cuevas, y vías pecuarias. Se hace referencia en líneas generales a la regulación existente en la materia, pero se establecen una serie de especificaciones al respecto.  
Se destaca por su interés la siguiente regulación al respecto de estas materias:  
- Recursos hidrológicos: se prohíben las canalizaciones o dragados de cauces excepto en los casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza.  
En las zonas de dominio público hidráulico (dph), de servidumbre y policía se conservará la vegetación de ribera no permitiéndose la transformación a cultivo de terrenos baldíos o destinados a usos forestales.  
Se establece que las edificaciones e instalaciones en el ámbito del paraje deberán disponer de un sistema de depuración adecuado capaz de evitar el riesgo para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas.  
- Suelos: se prohíbe con carácter general la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo, salvo aquellas que tengan por finalidad la recuperación con fines ecológicos, de antiguos campos de cultivo abandonados.  
Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de estos.  
- Vegetación silvestre: se indican las formaciones vegetales de interés.  
Se establecen los criterios para realizar la extracción de madera o leña, sin perjuicio de la necesaria obtención de la correspondiente autorización de la administración forestal con el informe previo del órgano competente en espacios naturales.  
- Fauna: se regulan los períodos de realización de actuaciones que sean potencialmente perturbadoras de la fauna.  
- Red Natura 2000: indica que las normas de gestión de Red Natura 2000 prevalecerán en caso de contradicción sobre las del Decreto.  
- Paisaje: establece que el ayuntamiento en sus autorizaciones o informes respecto al paraje deberá tener en cuenta los efectos sobre el paisaje.  
- Patrimonio cultural: hace referencia fundamentalmente a la legislación sectorial. Se establece que los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos previa obtención de informe favorable de la conselleria competente en materia de cultura.  
- Interés geológico geomorfológico y cuevas: hace referencia a la legislación sectorial.  
2) En relación a la regulación de actividades e infraestructuras se regulan las siguientes en diez secciones: actividades extractivas y mineras, actividades agrarias, apicultura, gestión forestal, actividad cinegética, actividad industrial, uso público, actividades de urbanismo y edificación, infraestructuras y actividades de investigación.  
Se destaca por su interés la siguiente regulación al respecto de estas materias:  
- Actividades extractivas y mineras: se prohíben.  
- Actividades agrarias: con carácter general se prohíben las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel. Los terrenos forestales no se podrán transformar en agrícolas ni ser considerados como tales.  
Se prohíbe con carácter general todo tipo de edificación de nueva planta, así como nuevas construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.) o a la primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.).  
- Apicultura, gestión forestal y actividad cinegética: se hace referencia a la legislación sectorial.  
No obstante, la conselleria competente en materia de medio ambiente limitaciones específicas respecto a especies abatibles y períodos hábiles. Los aprovechamientos forestales requerirán de autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
- Actividad industrial: se prohíbe.  
- Uso público: regula diferentes actividades como senderismo, montañismo, circulación motorizada, actos públicos, etc.  
Se prohíbe la acampada, la construcción de edificaciones turísticas y recreativas y la construcción de instalaciones deportivas.  
- Actividades de urbanismo y edificación: se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta, y con carácter general se permite la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, siempre y cuando el uso al que se destinen esté permitido por las presentes normas de protección, especialmente aquellas edificaciones que puedan preverse como equipamiento público y edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del paraje municipal o con las actividades de gestión de los recursos naturales.  
- Infraestructuras: en el ámbito del paraje se prohíbe, con carácter general, la realización de nuevas infraestructuras de cualquier tipo tales como tendidos eléctricos, de comunicaciones, red viaria, o vertederos, con excepción de las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como, aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente. Deberán obtener además informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
Justificación del decreto  
La figura de los parajes naturales municipales, establecida por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se orienta a la creación de espacios naturales protegidos de ámbito municipal, promovidos y gestionados por las propias corporaciones locales, con la colaboración de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
El artículo 9 de la citada Ley 11/1994 fija la definición de esta figura como «las zonas comprendidas en uno o varios términos municipales que presenten especiales valores naturales de interés local que requieran su protección, conservación y mejora y sean declaradas como tales a instancias de las entidades locales». Establece, este mismo artículo, que únicamente se admitirán en estos parajes los usos y actividades compatibles con las finalidades que motivaron su declaración, excluyendo de manera expresa la utilización urbanística de sus terrenos.  
Esta figura permite, por tanto, habilitar mecanismos de protección, ordenación y gestión para valores significativos del patrimonio natural de los municipios, con el fin de preservarlos para las generaciones futuras y de ponerlos en valor como recurso ambiental. En el régimen jurídico de los parajes, estos mecanismos se traducen en normas de uso, en directrices de gestión y en programas de actuación concretos, dirigidos todos ellos a la conservación, el aprovechamiento sostenible y el uso público ordenado de estos valores.  
El espacio propuesto como paraje natural El Peloto posee valores ecológicos, paisajísticos, geomorfológicos y socioculturales para su declaración como paraje natural municipal, disponiendo de resolución de la Dirección General del Medio Natural que le otorga el criterio de conformidad positivo a la propuesta.  
La declaración como paraje natural municipal se realiza mediante decreto del Consell, con informe de la Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental, en un procedimiento que se inicia a propuesta del ayuntamiento, de acuerdo con la legislación sectorial que lo regula.  
El decreto permite la declaración como paraje natural municipal de este espacio a la vez que establece su régimen de protección, las normas básicas de uso, y las cuestiones relativas a su gestión.  
Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la modificación presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
13.06.2016 Dirección Territorial de Valencia (agricultura y ganadería), Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural  
13.06.2016 28.06.2016 Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia; Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo.  
13.06.2016 29.11.2016 Subdirección General de Patrimonio Cultural y Museos  
13.06.2016 05.08.2016 Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia  
13.06.2016 24.06.2016 Servicio de Ordenación del Territorio, Subdirección General de Territorio y Paisaje; Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
13.06.2016 18.01.2017 Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, Subdirección General de Territorio y Paisaje; Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
13.06.2016 20.07.2016 Dirección General de Turismo; Presidencia de la Generalitat  
13.06.2016 Servicio de Prevención de Incendios Forestales; Subdirección General de Prevención de Incendios Forestales; Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural  
13.06.2016 21.12.2015  
(02.08.2016) Confederación Hidrográfica del Júcar  
13.06.2016 Viceconsejería de Medio Ambiente de Castilla La Mancha, evaluación ambiental.  
13.06.2016 21.07.2016 Ayuntamiento de Casas Altas  
13.06.2016 Servicio de Vida Silvestre; Subdirección General de Medio Natural;Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural   
13.06.2016 01.02.2016  
(20.06.2016)  
02.02.2016  
(20.06.2016) Servicio de Ordenación y Gestión Forestal; Subdirección General de Medio Natural;Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural  
Sección forestal  
Unidad de Vías pecuarias  
13.06.2016 Servicio de Caza y Pesca; Subdirección General de Medio Natural;Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural   
  
  
Los informes recibidos junto con el informe ambiental y territorial estratégico se publicarán en la siguiente página web: www.agroambient.gva.es/eae  
- Servicio de Ordenación y Gestión Forestal:  
- Sección forestal (01.02.2016): se indica que la declaración de paraje natural municipal no va a suponer una mejora de la protección de dicho espacio forestal frente a la que actualmente dispone por ser monte de utilidad pública.  
Se indica que la declaración de monte de utilidad pública supone una medida superior de protección que la declaración de paraje natural municipal.  
También se indica que existe una duplicidad de competencias con respecto a este espacio (monte de utilidad pública y paraje natural municipal) y que en el proyecto no se menciona la participación del servicio de ordenación y gestión forestal en la gestión de este espacio natural, no formando parte del Consejo de Participación del Paraje. Se añade que el proyecto de paraje no tiene en cuenta la legislación forestal estatal y autonómica y delega de manera genérica la gestión de un monte de utilidad pública en el ayuntamiento sin especificar el alcance de la delegación y sin que se justifiquen los medios de que se dispone para la asunción de estas competencias y sin especificar que el servicio de ordenación y gestión forestal debe asumir las medidas de control de la gestión delegada.  
Se añade además que toda referencia al planeamiento urbanístico ya se contempla en la normativa de gestión del monte de utilidad pública (calificación de suelo no urbanizable protegido). Además se indica que la delimitación geográfica se realiza utilizando el sistema de referencia ED50 en lugar del sistema ETRS89 que utiliza la Generalitat.  
- Unidad de Vías Pecuarias (02.02.2016): se informa que no se producirá afección ninguna de vía pecuaria legalmente clasificada.  
- Servicio de ordenación del territorio (24.06.2016): se informa que la actuación propuesta no está afectada por riesgo de inundación.  
- Servicio territorial de urbanismo de Valencia (05.08.2016): se indica que se considera que la propuesta de decreto no parece, desde la visión de las competencias urbanísticas del servicio, que vaya a tener efectos significativos sobre el medio ambiente.  
En la propuesta se prohíben las edificaciones de nueva planta, permitiendo la rehabilitación o reconstrucción de las edificaciones preexistentes, siempre y cuando el uso al que se destinen esté permitido por las normas de protección propuestas, y especialmente aquellas edificaciones que puedan preverse como equipamiento público y las destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del paraje o con actividades de gestión de recursos ambientales.  
En el documento definitivo deberá adecuarse el contenido del artículo 47 en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y clarificar si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP.  
- Servicio territorial de industria y energía de Valencia (28.06.2016): se indica que no se tiene constancia de derechos mineros ni de talleres pirotécnicos en el término municipal.  
Se indica que se valore la afección industrial y minera de la zona, teniendo en cuenta la zonificación minera para posibles explotaciones de recursos minerales, y las afecciones ambientales que estas actividades puedan suponer, y se cumpla estrictamente con la normativa urbanística en cuanto a perímetros de protección, cartografía de los recursos minerales existentes en el término municipal, etc., así como con el artículo 122 de la vigente ley de minas.  
En el referido artículo se indica que: «Cualquier prohibición contenida en los instrumentos de ordenación sobre las actividades incluidas en la Ley de Minas deberá ser motivada y no podrá ser de carácter genérico.»  
El artículo 195 apartado c de la LOTUP establece que es imprescindible el mantenimiento de una franja de al menos 500 m. de ancho alrededor de todo el ámbito de la explotación con prohibición expresa del uso residencial, salvo que la adopción de medidas correctoras permita reducir el ancho.  
- Dirección General de Turismo; Presidencia de la Generalitat (20.07.2016): se informa que no se observa que del mismo se deriven efectos negativos significativos sobre el medio ambiente en el ámbito del turismo, valorando positivamente determinadas regulaciones establecidas en la propuesta de Decreto.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (21.12.2015): se indica que de acuerdo con los artículos 9.2 y 49.1 de las normas básicas de ordenación del paraje debe resultar compatible la protección del paraje con las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos, así como la realización de obras de infraestructuras en los cauces.  
Se indica que debería tenerse en cuenta el principio rector de la legislación de aguas, fundamentalmente en lo relativo al dominio público hidráulico. Se añade que deben quedar a salvo todas las competencias que la legislación atribuye al Estado en relación al dominio público hidráulico.  
Se indica que en la zona de flujo preferente (art. 9 del Reglamento del DPH) de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente.  
- Ayuntamiento de Casas Altas (21.07.2016): informa que de la propuesta no se derivarán efectos significativos sobre el medio ambiente.  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje (18.01.2017): se indica que es de prever que tenga efectos positivos en el paisaje, informando favorablemente el Decreto, siempre que se subsanen las consideraciones recogidas en el informe en los términos planteados, debiendo elaborarse el estudio de integración paisajística contemplado en el apartado 6 de la LOTUP.  
Se indica lo siguiente:  
«El Estudio de Integración Paisajística tendrá en cuenta los siguientes condicionantes:  
a) Deberá ajustarse conceptual y metodológicamente a lo establecido en el convenio Europeo del Paisaje ratificado por España el 26 de noviembre de 2007 y a la legislación reguladora de la materia.  
b) Conforme a lo establecido en el apartado c.1 del anexo II de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje por referencia al b.1 del anexo I de la citada ley, el ámbito de estudio del instrumento de paisaje incluirá unidades de paisaje completas, con independencia de cualquier límite de naturaleza administrativa, sin que ello suponga alterar los límites del paraje que se apoyan en las líneas de termino municipal al este y al oeste.  
c) A los efectos de determinar el valor y la fragilidad del paisaje conforme a lo establecido en el apartado c.3 del anexo II LOTUP y por remisión de este al b.4 del anexo I deberá constar la opinión del público interesado deducida de los procesos de participación pública.  
d) Las Normas de Ordenación Básica deben entenderse como medidas de integración paisajística contempladas en el apartado g del anexo II LOTUP. La memoria justificativa contiene un plan de actuaciones que podría ser la base del Programa de Implementación previsto en el apartado i del anexo II.  
e) Respecto de las Normas Básicas de Ordenación se hacen las siguientes observaciones:  
En el apartado 1 del artículo 21, referido a impacto paisajístico se opta exclusivamente por medidas de enmascaramiento y mimetización para la integración de los usos Y actividades que puedan generar un importante impacto. El apartado g del anexo II LOTUP prevé las medidas de integración de forma más compleja, sin recurrir a las soluciones propuestas en el decreto. Para abordar el tratamiento de la integración paisajística sería necesario remitir a le establecido por la ley en el referido punto g del anexo II.  
- Sería conveniente hacer referencia expresa al mantenimiento de la cobertura, la topografía y el patrón parcelario para el mantenimiento del carácter del lugar.»  
En el expediente administrativo remitido por el servicio de gestión de espacios naturales protegidos constan informes, destacándose los siguientes:  
- Informe del servicio de caza y pesca (16.12.2015):  
- Existencia de coto de caza, debiendo dar trámite de audiencia. Consta solicitud de alegaciones a la sociedad de cazadores.  
- Incorrecta denominación del Plan técnico: se debe denominar Plan Técnico de Ordenación Cinegética en vez de Plan Técnico de aprovechamiento cinegético. No se ha corregido de momento.  
- Se propone modificar la redacción del párrafo final del artículo 36.2. donde dice: «[...] adecuadas a las existencias censales de las poblaciones cinegéticas»; debe decir: «[...] adecuadas al estado cinegético actual y previsible durante el período de aplicación del plan técnico de ordenación cinegética». No se ha efectuado de momento.  
- En el artículo 36.2 se debe decir conforme a la resolución aprobatoria del Plan Técnico de Ordenación cinegética. No se ha corregido de momento.  
- Informe del servicio de vida silvestre (11.12.2015):  
- Se utiliza el sistema de referencia ED50 en lugar del sistema ETRS 89. No se ha corregido de momento.  
- En el artículo 14 se indica que entre las formaciones vegetales de interés deberán incluirse además:  
5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea.  
No se ha efectuado.  
- Se indica que hay que tener en cuenta respecto a Red Natura que el artículo 45 de la Ley 42/2007 se ha modificado por la Ley 33/2015 cambiando de redacción y de número de artículo (46). No se ha corregido de momento.  
- Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (29.11.2016): en el informe se destaca que en la documentación se resalta la existencia de muros de piedra seca de antiguos cultivos y las «barracas» de pastor.  
Se informa favorablemente con la sujeción a la condición de que se realice un inventario y catalogación de los elementos del patrimonio cultural presentes en el ámbito con el objeto de garantizar su protección y prever su posible uso como recurso y reclamo turístico. Además se recuerda que para la puesta en valor de las barracas de piedra en seco o de los muros de bancales, siempre se deberá utilizar esta técnica constructiva que se caracteriza por no usar ningún tipo de argamasa de compactación para trabar las piedras.  
Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
El paraje está formado por relieves montañosos en torno al pico El Peloto, de más de 1.200 metros de altura. Está constituido por materiales mayoritariamente calizos Jurásicos atravesados por barrancos tributarios del Turia. La vegetación está dominada por formaciones arboladas en las que se mezclan las frondosas como la carrasca (Quercus rotundifolia) con coníferas como el pino negral (Pinus nigra), la sabina negral (Juniperus phoenicea), el enebro de miera (Juniperus oxycedrus) y la sabina albar (Juniperus thurifera). Destaca por la presencia de grandes rapaces (águila real, águila culebrera) y fauna terrestre de gran porte (ciervo, cabra montés).  
Son terrenos forestales en casi su totalidad de acuerdo con el PATFOR, y gran parte montes de utilidad pública.  
El paraje se encuentra dentro del ámbito del LIC Puebla de San Miguel.  
En la memoria justificativa se distinguen dos zonas, la zona de uso público, (entorno de la Fuente de El Pozuelo) y el resto de la superficie que que se denomina zona de usos compatibles, aunque el decreto no distingue zonas.  
Se procede a analizar la propuesta de decreto fundamentalmente en relación a las normas básicas de ordenación, dado que las mismas concretan el régimen de protección y tendrán una repercusión sobre el medio.  
Respecto a las características del decreto, y en concreto respecto a las normas básicas de ordenación: no se cambia la clasificación y calificación respecto al actual planeamiento en el sentido de que seguirá siendo suelo no urbanizable protegido. Sin embargo, la propuesta de regulación del paraje concreta y detalla los usos aceptables y no aceptables y las condiciones, circunstancia que el actual instrumento de planificación (PDSU) no hace.  
Por otra parte, respecto al Plan General en tramitación, sobre el que se emitió Memoria ambiental la calificación sería en ambos casos suelo no urbanizable protegido. Sin embargo, la regulación en ambos casos no es igual. Es más detallada en el caso de las normas básicas establecidas en la propuesta de Decreto y en general, aunque similares, son más limitantes que la propuesta del Plan General en tramitación. Teniendo en cuenta que la propuesta actual para la zona es más limitante, se estima aceptable ambientalmente, sin perjuicio de que también lo podría ser, como lo fue, otra menos limitante como la propuesta por el Ayuntamiento en la tramitación del Plan General.  
Se considera necesario modificar la redacción del artículo 49.1 en el sentido de la exigencia de la evaluación de impacto ambiental:  
Donde dice: «[...] con la excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente»;  
Debe decir: «[...] con la excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre, en ambos casos, de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente».  
De acuerdo con el informe del servicio territorial de urbanismo se adecuará el artículo 47 de las normas de protección (anexo III) en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y se precisará si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite o no la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP, pero siempre que se trate para actuaciones y usos permitidos en el paraje. Es decir, no podrá estar permitido para construcciones e instalaciones vinculadas a las explotaciones agropecuarias dado que no se permite expresamente su ampliación. Hay que tener en cuenta que en el proceso de evaluación ambiental del Plan General (memoria ambiental) se admitió hasta un 25 %, por lo que la reducción a un 20 % o incluso su prohibición, sería ambientalmente aceptable, no ocasionando a nivel de plan efectos ambiental negativos con la condición antes indicada.  
El decreto regula en el paraje, en el ámbito de sus competencias, los usos y actividades para conseguir una adecuada conservación de los valores que posee la zona. La regulación establecida hace referencia a la legislación sectorial, matizando y estableciendo una serie de especificaciones al respecto con la finalidad de mejorar la conservación de los valores de la zona. Establece que se seguirá lo establecido en las normas propuestas siempre que sean más detalladas o protectoras que la legislación sectorial y no entren en contradicción con la finalidad de la misma.  
Se recomienda para mejorar la eficacia de la aplicación del decreto que se haga hincapié en la coordinación con los diferentes organismos con competencias en el espacio.  
La regulación establecida supone un marco para proyectos, tal y como el actual planeamiento también lo supone, y algunos de ellos se encuentran sometidos a evaluación de impacto ambiental, recordando el decreto su regulación.  
La regulación establecida respecto a la evaluación ambiental de planes y proyectos se estima adecuada, pero la terminología utilizada debe adaptarse a la legislación sectorial vigente: se debe hacer referencia al régimen de evaluación ambiental y no de evaluación de impacto ambiental al hacer referencia a planes y proyectos, y en consecuencia modificarse la redacción del artículo 5.  
Se modificarán las referencias a la necesidad de informe del 49.4 del órgano competente en materia de medio ambiente por el órgano competente en materia de espacios naturales protegidos. Igualmente se adaptará la terminología utilizada respecto al apartado de caza y pesca con la vigente en la legislación sectorial de acuerdo con el informe del servicio de caza y pesca.  
En relación con las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
La regulación propuesta en el decreto (anexo III) tendrá en todo caso efectos positivos sobre los elementos del medio que pretenden protegerse (vegetación, fauna, flora, paisaje, etc.). La magnitud de los efectos positivos dependerá de la adecuada aplicación de los mismos.  
La propuesta de decreto regula los usos ajustándolos a la capacidad de acogida del territorio, estableciendo la prohibición de determinados usos incompatibles como la actividad minera y en otros se establecen determinadas limitaciones. La regulación efectuada será beneficiosa para la conservación de los valores de la zona.  
En relación con la prohibición de actividades extractivas y mineras en el ámbito del paraje establecida en el artículo 26 de la propuesta de Decreto, se considera justificada la misma al no estimarse compatible con la conservación de los valores este tipo de actividad. Estos usos se estima que no se ajustan a la capacidad de acogida del ámbito del paraje, cuya vocación de uso es la conservación. Teniendo en cuenta la información proporcionada por el servicio territorial de industria y energía de Valencia no resulta necesario el establecimiento de perímetros de protección.  
Entre las formaciones vegetales de interés se incluirán también las siguientes:  
5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea.  
En relación con la sección de Red Natura es necesario modificar las referencias al artículo 45 de la Ley 42/2007 dado que no han tenido en cuenta la modificación efectuada por la Ley 33/2015.  
En relación a la afección al patrimonio cultural el informe de la Dirección General de Cultura y patrimonio es favorable pero condicionado a la realización de un inventario para garantizar su protección y prever su posible uso como recurso y reclamo turístico.  
Se informa favorablemente supeditado a la realización de un inventario y catalogación de los elementos del patrimonio cultural presentes en el ámbito con el objeto de garantizar su protección y prever su posible uso como recurso y reclamo turístico. Además se recuerda que para la puesta en valor de las barracas de piedra en seco o de los muros de bancales, siempre se deberá utilizar esta técnica constructiva que se caracteriza por no usar ningún tipo de argamasa de compactación para trabar las piedras.  
De acuerdo con el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje se prevén efectos positivos en el paisaje en tanto se le proporciona un régimen jurídico para la protección de los valores ambientales, no obstante debe elaborarse un estudio de integración paisajística para adoptar las medidas que se deriven del mismo.  
Teniendo en cuenta lo indicado no se considera que se vayan a producir efectos negativos significativos sobre el medio ambiente a nivel de plan, al contrario, tendrá efectos positivos sobre el medio, debiendo no obstante llevarse a cabo las modificaciones apuntadas en el presente punto del informe.  
Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, en relación al decreto de declaración del Paraje Natural Municipal El Peloto en el municipio de Casas Bajas (Valencia), de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, y teniendo en cuenta las consultas realizadas y el análisis efectuado, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que el referido Decreto no presentará efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre que se ajuste a los siguientes condicionantes:  
1. Previamente a la aprobación definitiva del decreto se modificará lo siguiente respecto al mismo:  
a. La redacción del artículo 5 en el siguiente sentido:  
Donde dice: «Artículo 5. Régimen de evaluación de impactos ambientales»; debe decir: «Artículo 5. Régimen de evaluación ambiental».  
Donde dice: «1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al «régimen de evaluación ambiental» establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento.», debe decir lo siguiente: «1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre esa materia vigente en ese momento.»  
Donde dice: «2. Todas las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito del Paraje Natural Municipal se someterán a consulta del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos, así como al órgano gestor del Paraje Natural Municipal»; debe decir lo siguiente: «2. En todos los procedimientos de evaluación ambiental (ya se trate de planes o proyectos, que sigan la legislación sectorial autonómica o estatal en esta materia) que afecten al ámbito del Paraje Natural Municipal se someterá a consulta del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos, así como al órgano gestor del Paraje Natural Municipal».  
b. Se adecuará el artículo 47 de las normas de protección (anexo III) en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y se precisará si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite o no la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP, pero siempre que se trate para actuaciones y usos permitidos en el paraje.  
c. Entre las formaciones vegetales de interés se incluirán también las siguientes (art. 14 de la normativa):  
5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea.  
d. Se corregirá la redacción del artículo 49.1 de las normas, que quedará de la siguiente manera:  
Donde dice: «[...] con la excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente»;  
Debe decir: «[...] con la excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre, en ambos casos, de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente».  
e. La redacción del artículo 49.4:  
Donde dice: «[...] siendo necesario la obtención de informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente [...]»;  
Debe decir: «[...] siendo necesario la obtención de informe favorable previo del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos [...]».  
f. En relación con la sección de Red Natura se modificarán las referencias al artículo 45 de la Ley 42/2007, teniendo en cuenta las modificaciones efectuadas por la Ley 33/2015.  
g. En el artículo 23 relativo al régimen de protección del patrimonio cultural se añadirá un apartado:  
«4. El posible uso como recurso y reclamo turístico de las barracas de piedra seca y los muros de bancales de piedra seca no deberá implicar la pérdida de sus valores científicos y culturales, y previa obtención de informe favorable de la conselleria competente en materia de cultura. La puesta en valor de los mismos siempre deberá utilizar esta técnica constructiva que se caracteriza por no utilizar ningún tipo de argamasa de compactación para trabar las piedras.»  
h. Se adaptará la terminología utilizada respecto al apartado de caza y pesca con la vigente en la legislación sectorial de acuerdo con el informe del servicio de caza y pesca.  
2. Previamente a la aprobación definitiva se elaborará un estudio de integración paisajística que será informado por el servicio de infraestructura verde y paisaje con el contenido del informe del referido servicio de fecha 18.01.2017, debiendo incorporar las determinaciones que en el mismo se indiquen.  
3. Se realizará un inventario y catalogación de los elementos del patrimonio cultural presentes en el ámbito con el objeto de garantizar su protección y prever su posible uso como recurso y reclamo turístico.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del decreto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del decreto.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable con relación al Decreto de declaración del Paraje Natural Municipal El Peloto en el municipio de Casas Bajas, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 9 de febrero de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 2 de mayo de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML