Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6927, del 20-12-2012 (2012/11703)

ACORD de 14 de desembre de 2012, del Consell, de declaració del projecte Desenrotllament Turístic i Esportiu de la Vall del Riu Millars, presentat per la mercantil Mijares Resort, SA, com a actuació territorial estratègica.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6927

Data del DOGV
:   20-12-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/11703

CVE


Data del document
:   14-12-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació](javascript:void(0))
    * [Yátova](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

ACORD de 14 de desembre de 2012, del Consell, de declaració del projecte Desenrotllament Turístic i Esportiu de la Vall del Riu Millars, presentat per la mercantil Mijares Resort, SA, com a actuació territorial estratègica. [2012/11703]  
  
El Consell, en la reunió del dia 14 de desembre de 2012, va adoptar l'acord següent:  
La figura de les actuacions territorials estratègiques està regulada a la Comunitat Valenciana per la Llei 1/2012, de 10 de maig, de la Generalitat, de Mesures Urgents d'Impuls a la Implantació d'Actuacions Territorials Estratègiques. És un instrument singular per a desenrotllar l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, i facilitar la implantació en el territori d'aquelles iniciatives empresarials que presenten una rellevància supramunicipal quant als seus efectes sobre la generació de renda, ocupació i dinamització del teixit productiu de la Comunitat Valenciana i que siguen, al mateix temps, demostratives quant a la seua compatibilitat amb la infraestructura verda del territori i la seua integració en la morfologia del territori i del paisatge.  
Per això, i per la seua especial transcendència sobre el territori de la Comunitat Valenciana, estes iniciatives requerixen que el Consell les declare actuacions territorials estratègiques, prèviament a la redacció del seu pla d'ordenació i posterior aprovació. Esta declaració va acompanyada d'un informe tècnic que definix els condicionants ambientals, urbanístics i funcionals que ha de complir i s'assigna un procediment de tramitació específic a fi d'assegurar la transparència del procés, la participació pública i la identificació de les accions necessàries per a permetre una ràpida i adequada implantació a fi de produir efectes positius des del punt de vista econòmic, ambiental i social.  
  
En este cas, es tracta del projecte Desenrotllament Turístic i Esportiu de la Vall del Riu Millars, al municipi de Yátova, a la província de València, el qual planteja una actuació multifuncional que inclou diversos usos turístics i esportius en el medi rural, i aprofita tots els components d'excel·lència del territori. Esta actuació es localitza en un entorn privilegiat que es vol preservar, valorar i activar per a generar riquesa i ocupació en una comarca fortament castigada pels passats incendis forestals. En este context, l'actuació té com a objectius fonamentals:  
  
1. Crear un espai singular i de gran atractiu turístic, esportiu i cultural, en un entorn de gran valor natural en què es combinen de forma harmònica i sostenible la pràctica d'activitats esportives, amb les seues múltiples variants, amb l'enoturisme, el turisme ambiental i cultural, el turisme rural i tot un conjunt d'activitats que tenen com a denominador comú l'ús racional del medi natural.  
2. Canalitzar una inversió directa d'uns 34 milions d'euros amb la seua implantació completa, la qual, si es consideren els seus efectes indirectes i induïts, podria aconseguir una generació de renda d'uns 70 milions d'euros.  
3. Crear vora 265 llocs de treball, entre temporals i permanents que, sumant els indirectes i induïts, podrien arribar als 350. Tant en inversió com en ocupació són xifres molt importants en el context de l'àmbit rural de l'actuació, les quals superen àmpliament l'àmbit municipal i comarcal.  
4. Conservar i potenciar els valors de territori incloent-hi actuacions de regeneració forestal, recuperació de vinyes abandonades, restauració del patrimoni cultural, regeneració paisatgística dels entorns fluvials i integració en la morfologia del territori de totes les instal·lacions i equipaments que s'implanten en la zona, les quals no han menyscabar el caràcter rural del medi.  
5. Crear una oferta turística atractiva i diferenciada en el medi rural de la Comunitat Valenciana amb un fort potencial de demanda, no sols procedent de l'àrea metropolitana de Valencia, sinó del conjunt de la Comunitat Valenciana i, fins i tot, de l'exterior.   
6. Generar un efecte demostratiu que servisca com a referent per a altres projectes que s'ubiquen en el territori, tant per les seues condicions de l'entorn com per l'adaptació de les edificacions al medi, i produir un diàleg constructiu i sinèrgic entre el projecte i la capacitat i les condicions del medi natural i cultural que l'acull.  
El Consell és l'òrgan competent per a l'adopció d'este acord, de conformitat amb el que disposen els articles 2 i 3 de l'esmentada Llei 1/2012.  
Per això, una vegada analitzada i avaluada tota la informació aportada per la mercantil Mijares Resort, SA, i recollits els informes pertinents, a proposta del conseller d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació i de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, el Consell  
  
ACORDA  
  
1. Declarar el projecte Desenrotllament turístic i esportiu de la vall del riu Millars, presentada per la mercantil Mijares Resort, SA, com a actuació territorial estratègica en els termes regulats per la Llei 1/2012.  
2. De conformitat amb l'article 2.3 de la Llei 1/2012, designar la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació com a òrgan responsable del seguiment i control de l'execució de l'actuació.  
3. De conformitat amb l'article 2.3 de la Llei 1/2012, designar la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient com a òrgan responsable de la tramitació i aprovació de l'instrument de planificació que se'n derive de l'actuació.  
4. De conformitat amb l'article 2.3 de la Llei 1/2012, designar l'Ajuntament de Yátova com a responsable de la tramitació i aprovació dels instruments de gestió i execució de l'actuació, amb el suport necessari de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
  
5. El desenrotllament d'esta actuació territorial estratègica es durà a terme complint les condicions expressades en l'informe previst en l'article 3.2 de la Llei 1/2012, el qual s'adjunta com a annex a este acord. L'incompliment de les esmentades condicions donarà lloc a la caducitat de l'actuació, amb els efectes previstos en l'article 5.3 de la Llei 1/2012.  
6. Condicionar esta declaració a la formalització per part de Mijares Resort, SA, de les garanties requerides per l'article 3.4 de l'esmentada Llei 1/2012, en els termes indicats en l'annex de l'acord, i la quantia de les quals s'establix en l'1% de la suma de la inversió prevista en obres d'urbanització i de la necessària per a culminar la primera fase del projecte, dins del termini de 15 dies des de la notificació d'este acord.  
  
  
València, 14 de desembre de 2012  
  
El vicepresident i secretari del Consell,  
JOSÉ CÍSCAR BOLUFER  
  
  
ANNEX  
  
Informe de compatibilitat de la proposta d'actuació territorial estratègica Desenrotllament turístic i esportiu de la vall del riu Millars  
  
Index  
1. Documentació aportada   
2. Model territorial vigent i descripció de la proposta   
3. Justificació de l'adequació de la proposta a la figura de l'actuació territorial estratègica   
4. Aspectes territorials, ambientals i funcionals a considerar en l'actuació   
4.1. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General d'Obres Públiques, Projectes Urbans i Vivenda. Projectes d'Infraestructures   
4.2. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial   
4.3. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Qualitat Ambiental. Gestió de Residus   
4.4.Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
4.5. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Transports i Logística   
4.6. .Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Medi Natural   
4.7. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Medi Natural. Servici d'Ordenació i Gestió Forestal   
  
4.8. Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç. Subdirecció General de Comerç i Consum   
4.9. Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua. Direcció General de l'Aigua   
4.10. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Servici de Projectes Estratègics   
4.11. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Agència Valenciana de Turisme   
4.12. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Consell Valencià de l'Esport   
4.13. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Direcció General de Patrimoni Cultural  
4.14. Conselleria de Governació. Secretaria Autonòmica de Governació. Servici de Planificació   
4.15. Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
4.16. Govern d'Espanya. Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient. Confederació Hidrogràfica del Xúquer   
4.17. Diputació Provincial de València. Àrea de Carreteres   
4.18. Ajuntament de Yátova  
5. Abast de l'informe ambiental i del pla de participació pública i consultes   
5.1. Abast de l'informe ambiental  
5.1.1. Delimitació i disseny de la infraestructura verda i ocupació racional i sostenible del sòl   
5.1.2. Implantació de les infraestructures en el territori   
5.2. Participació pública i consultes   
5.2.1. Identificació de les administracions públiques i del públic interessat   
5.2.2. Modalitats de participació pública i consultes  
6. Identificació dels documents urbanístiques i estàndards aplicables   
6.1. Contingut formal del document urbanístic   
6.2. Consideracions urbanístiques   
6.3. Projecte d'urbanització   
6.4. Llicències d'edificació i ambientals   
7. Seqüència de tramitació  
8. Òrgans responsables d'elaborar i tramitar els documents urbanístics i ambientals  
9. Òrgans responsables del seguiment i control de l'execució del projecte   
10. Garanties exigibles al promotor   
11. Responsabilitat social corporativa del promotor   
12. Termini   
13. Renuncia i incompliment  
  
1. Documentació aportada   
El 14 de novembre de 2012 es va presentar a la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport el projecte Desenrotllament turístic i esportiu de la vall del riu Millars, a fi d'analitzar-ne l'adequació a la Llei 1/2012, de 10 de maig, de mesures urgents d'impuls a la implantació d'actuacions territorials estratègiques (d'ara en avant, Llei 1/2012). Per a això, la Conselleria esmentada remet el projecte a la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient per a l'elaboració de l'informe de compatibilitat amb el règim de les actuacions territorials estratègiques de la Llei 1/2012 en data 21 de novembre de 2012.   
El projecte està promogut per la mercantil Mijares Resort, SA, CIF A97470074, amb domicili als efectes de notificacions al carrer Doctor Nácher, número 60, Chiva (València).   
La documentació aportada consta d'un document de consulta prèvia. Amb posterioritat es completa la documentació amb la informació sobre la proposta de participació pública i el compromís d'execució de fases de l'actuació.   
  
  
  
2. Model territorial vigent i descripció de la proposta   
El planejament general vigent al terme de Yátova són les Normes subsidiàries, aprovades definitivament el 20 de juny de 1989, publicades en el Butlletí Oficial de la Província València de data 17 d'octubre de 1992. Està en tramitació el Pla general, sotmés a informació pública el 31 de juliol de 2008, en què ha sigut emés el document de la referència per la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.   
  
Sobre la zona d'actuació va ser aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament de Yátova, al maig de 2005, un programa d'actuació integrada (PAI) per al desenrotllament del denominat sector R-4, La Paridera, el pla parcial del qual formava part de l'alternativa tècnica. El sector esmentat es va introduir en el pla general en revisió, i n'està pendent l'aprovació definitiva. El PAI es va adjudicar a l'Agrupació d'Interés Urbanístic Sector La Paridera de Yátova i preveia un desenrotllament residencial de 500 habitatges amb camp de golf.   
L'actuació proposada per a ser considerada com a estratègica diferix totalment de la proposta de desenrotllament urbanístic del Pla parcial sector S-4. L'actual es planteja sobre una superfície d'unes 400 ha de sòl classificat com a sòl no urbanitzable i es desenrotlla a l'entorn del naixement i llit del riu Millars, al llarg de la seua vall, amb activitats terciàries hoteleres i d'oci i intervenció a les masses forestals i el llit del riu. Una xicoteta part dels terrenys afectats s'inclouen en el LIC de la forest Malacara.   
A l'entorn del riu Millars, i al llarg de la vall, s'ha desenrotllat la implantació dispersa d'edificacions sense solució urbanitzadora integral. En este sentit, el projecte planteja un desenrotllament que dialoga de manera harmònica amb el seu entorn natural, adequant-ne els usos i activitats amb la conservació, manteniment i millora dels valors naturals i culturals que cal preservar. Per a això proposa diverses activitats compatibles: restauració de restes històriques, sendes i rutes, sòls agrícoles, vinyes, masses forestals, etc. Les edificacions existents seran objecte de condicionament per a destinar-les com a ús terciari hoteler, mentre que els enclavaments d'habitatges aïllats se sotmetran a un condicionament extern per a fer-les semblants a l'entorn.   
Les actuacions que es duran a terme amb este projecte d'actuació territorial estratègica són les següents:   
1. Gestió forestal d'unes 400 ha, per mitjà del desenrotllament d'un pla d'ordenació forestal que s'elaborarà partint d'un inventari previ de les existències, amb l'estudi de la massa arbòria i del medi. Estos permetran, partint d'uns objectius definits (forest paisatgisticoprotectora, en este cas), projectar les actuacions necessàries per a aconseguir estos objectius. Amb això es pretén millorar el bosc i els seus servicis ambientals (paisatge, microclima, fauna, etc.). El pressupost d'execució de les accions completes pot oscil·lar prop d'uns dos mil euros per hectàrea per a les zones amb arbratge dens (35% del total).   
  
2. Pla d'autoprotecció contra incendis de la massa arbòria. Consistix en l'estudi ecològic de les forests de la zona (orografia, vegetació, models de combustible, climatologia, etc.), així com de la problemàtica dels incendis a la zona. Amb estes dades, es projectaran les actuacions de defensa passiva i activa contra possibles incendis forestals. S'inclouen, entre altres, el disseny de punts de vigilància i d'accessibilitat a la forest, fixació dels punts d'abastiment d'aigua, etc., així com la dotació de mitjans i personal necessari. La inversió estimada serà de prop de doscents euros per hectàrea.   
3. Horta ecològica. Es preveu destinar una superfície de 15.000 m² de superfície a horta ecològica, concentrada en una mateixa ubicació, de tal forma que, encara que siga en xicotetes unitats, l'extensió siga suficient per a amortitzar els cultius i els trasllats, possibilitant la sinergia entre els veïns o usuaris i destinant la major part de la producció a l'autoconsum o venda directa al turisme generat per l'actuació. S'utilitzarà l'aprofitament agrícola als voltants del llit del riu que actualment es troben en estat de semiabandó, o amb molt poca productivitat.   
  
4. Recuperació de vinyes i reconstrucció d'un celler de vi de la vall del riu Millars. Això suposa aproximadament uns 50.000 m² dins de l'actuació global amb uns 620 m² construïts.   
5. Adequació de la masia de La Paridera per a hotel i restaurant. Això suposa uns 1.800 m² dins de l'actuació global amb 2.120 m² construïts, ja existents i actualment amb ús residencial.   
6. Restauració de la capella de La Paridera per al seu ús i aprofitament. Això suposa uns 1.300 m² dins de l'actuació global, amb 70 m² construïts, ja existents.   
7. Construcció d'un balneari, més neteja i adequació d'alguns trams del riu Millars. Això suposa de manera aproximada 2.000 m² dins de l'actuació global amb uns 1.000 m² construïts, 500 m² ja existents i actualment amb ús residencial. La superfície de neteja i adequació de trams del riu s'haurà de consensuar amb la Confederació Hidrogràfica i amb els departaments de la Generalitat competents en la gestió del medi natural.   
8. Construcció d'un centre hípic per al foment del turisme eqüestre a la vall i les zones adjacents. Això suposa aproximadament 3.000 m² dins de l'actuació global, amb uns 2.230 m² construïts entre quadres i pista coberta.   
9. Interrelació amb el Paratge Natural Municipal de Tabarla i altres punts d'interés pròxims, mitjançant l'adequació de sendes i rutes a les zones adjacents per al foment del senderisme i el turisme rural. És imprescindible per a això la neteja i manteniment dels camins i rutes existents a l'àmbit de l'actuació.   
10. Construcció d'instal·lacions esportives: bàsquet, futbol sala, handbol, voleibol, tennis, pàdel, petanca, camp de futbol i pista d'atletisme per a oci i per a concentracions i preparació d'equips d'alt rendiment. Això suposa aproximadament uns 28.000 m² dins de l'actuació global amb uns 14.300 m² construïts entre vestuaris, grades i pistes cobertes.   
11. Adequació de les zones agrícoles de baixa productivitat per a convertir-les en zones d'esport a l'aire lliure per mitjà de la construcció d'un camp de golf de nou clots. Això suposa aproximadament uns 105.000 m² dins de l'actuació global amb uns 830 m² construïts entre casa club, magatzems i nau d'apers per a manteniment.   
12. Construcció d'una granja escola i un nucli zoològic per a educació ambiental de visitants i col·legis, per a la repoblació d'espècies autòctones de la zona i per al foment d'espècies cinegètiques a la vall del riu Millars. Això suposa aproximadament uns 8.000 m² dins de l'actuació global, amb uns 1.100 m² construïts entre granja i hàbitats per a les espècies del centre.   
13. Rehabilitació i harmonització arquitectònica dels habitatges aïllats dispersos per la vall per al control d'estos, dotant-los dels servicis urbanístics necessaris i limitant-ne la proliferació futura descontrolada. Això suposa aproximadament uns 2.500 m² dins de l'actuació global amb uns 3.000 m² construïts, ja existents i actualment amb ús residencial en habitatges dispersos.   
14. Construcció d'un campament de cabanyes de fusta integrades amb les pinedes per al gaudi de la naturalesa. Això suposa de manera aproximada uns 37.840 m² dins de l'actuació global amb uns 7.100 m² construïts entre bungalous, alberg juvenil, menjadors i magatzem.   
  
15. Construcció d'activitats relacionades amb el campament de fusta, com ara un paintball temàtic, ponts tirolesos i circuit de bicicròs. Això suposa aproximadament uns 58.550 m² dins de l'actuació global amb uns 1.020 m² construïts entre recepcions, equipaments per a la pràctica esportiva i magatzems.   
16. Construcció d'un nucli d'interior, amb zona comercial per al foment de l'ambient de turisme d'interior. Es construirà amb edificacions d'estil tradicional de la zona i amb negocis tradicionals: forn, cafeteria, venda de productes autòctons, etc. A més de la zona comercial, disposarà d'un hotel apartament i d'una zona residencial per al personal que treballe en l'actuació i altres possibles necessitats. Això suposa de manera aproximada uns 8.900 m² dins de l'actuació global, amb uns 6.500 m² construïts per a l'hotel apartament, uns 2.100 m² construïts per a locals comercials i magatzems i uns 4.600 m² d'ús residencial.   
  
17. Restauració de valors arqueològics de la zona, entre els quals destaquen el barranc de Los Pilares i altres elements del patrimoni cultural de la zona.   
18. Dotació de les infraestructures necessàries: depuradora, abastiment d'aigua i energia verda, reparació de vials, etc. Aproximadament serien necessaris uns 16.500 m² per a vials i infraestructures, dins de l'actuació global, amb uns 1.100 m² construïts entre depuradora, potabilitzadora, transformadors, plantes de producció elèctrica, entre altres.   
  
19. Dotació i organització de servicis de mobilitat i transport compatibles amb l'entorn i els seus valors.   
3. Justificació de l'adequació de la proposta a la figura de l'actuació territorial estratègica   
En relació amb l'adequació a l'article 1 de la Llei 1/2012 del projecte Desenrotllament turístic i esportiu a la vall del riu Millars, al municipi de Yátova, pertoca informar del següent:   
Respecte de la seua congruència amb l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), que suposa «contribuir a la consecució dels objectius i principis rectors de l'ETCV»   
L'actuació, en els termes en què es planteja, complix en línies generals les directrius de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana quant a la necessitat de preservar, i posar en valor, els actius ambientals i culturals del territori complint els principis del desenrotllament sostenible.   
Respecte del seu interés general, quant a «produir un impacte supramunicipal favorable i permanent des del punt de vista econòmic, social i ambiental, especialment en la creació d'ocupació»   
L'impacte previst per esta actuació quant a inversió i ocupació és de caràcter clarament supramunicipal, i fins i tot regional, especialment per tractar-se d'una actuació enquadrada en l'àmbit rural de la Comunitat Valenciana. Uns 34 milions d'euros d'inversió directa (70 si s'hi inclou l'efecte indirecte i induït), i 265 llocs de treball directes (350 comptant indirectes i induïts), entre temporals i permanents, són xifres importants a esta escala rural considerada, i poden contribuir al manteniment de població a les comarques de l'interior de la Comunitat Valenciana, al desenrotllament equilibrat del territori i a la millora de la seua cohesió social.   
Respecte de la seua integració territorial, quant a «ser compatible amb la infraestructura verda, integrar-se en la morfologia del territori i el paisatge i connectar adequadament amb les xarxes de mobilitat sostenible, ponderant les del transport públic i els sistemes no motoritzats»   
  
En este apartat cal destacar, en primer lloc, que la proposta es localitza en un enclavament d'alta fragilitat ambiental i paisatgística, cosa que requerirà el compliment de determinats condicionants que, fins i tot, podrien limitar algunes de les activitats proposades en el projecte. En este sentit, els informes sectorials dels departaments competents en espais naturals, biodiversitat, sòl forestal, recursos hidràulics, patrimoni cultural i paisatge seran determinants en la tramitació futura d'esta actuació en el cas de la seua declaració com a ATE pel Consell, tant en la fase de pla com en la gestió i execució material dels projectes.   
  
No obstant això, de l'actuació es deriven aspectes molt positius quant a la seua integració territorial com ara l'aprofitament del patrimoni arquitectònic construït, l'adequació de les actuacions als elements estructurals del paisatge, o la valorització d'espais hui abandonats per a orientar-los cap a un ús racional i sostenible.   
Pel que fa a la mobilitat sostenible, la documentació menciona fórmules que es poden considerar adequades per a la dimensió de l'actuació.   
Respecte de la seua localització selectiva, quant a «ubicar-se aprofitant singularitats del territori que impliquen avantatges comparatius de localització, siga per accessibilitat, entorn ambiental o paisatgístic o per la presència i posició d'equipaments i infraestructures de qualitat»   
  
És evident que el principal actiu d'este projecte, a l'efecte d'aconseguir-ne la viabilitat, és la seua localització en un entorn privilegiat des del punt de vista ambiental, paisatgístic i cultural que, a més, és relativament accessible des dels nuclis poblacionals que en constituirien els mercats potencials. Està pròxim a la A-3 (València-Madrid), es localitza en una zona de turisme residencial tradicional de l'àrea metropolitana de València, i pot atraure un mercat més enllà del regional per la seua proximitat a la parada de l'AVE de Requena-Utiel i a l'aeroport de València. No obstant això, este tipus d'actuacions han de valorar la capacitat d'acollida del territori on es troben implantades, i no poden dirigir-se cap a fórmules de turisme massiu.   
Respecte de la seua efectivitat, quant a «executar-se de forma immediata, sense perjuí de les fases espacials i temporals que es prevegen en el seu desenrotllament»   
La documentació aportada planteja compromisos econòmics d'execució per part del promotor, de la totalitat de l'actuació, i un esquema d'inversió adequat als objectius que es marquen en cada una de les fases. Els estudis de viabilitat econòmica de l'actuació es consideren adequats en esta etapa del procés. En principi, per ser els aspirants a promotors propietaris del sòl, tal com ho declaren en el document, i per les característiques de l'actuació, no és observable un impacte apreciable sobre la hisenda local respecte al manteniment de la infraestructura pública, encara que cal tindre en compte les repercussions sobre la carretera CV-429 gestionada per la Diputació Provincial de València. No obstant això, en la fase de pla es detallaran ambdós estudis econòmics.   
  
Respecte de la seua rellevància, quant a «acollir usos i activitats que contribuïsquen a l'excel·lència i qualificació del territori amb projecció a escala internacional, nacional o, almenys, regional»   
Esta actuació es podria incloure en l'epígraf 3r de l'article 1.3.f de la Llei 1/2012, Actuacions significatives de millora del medi rural, basades en l'aprofitament dels seus recursos endògens o en l'atracció d'activitats innovadores compatibles amb este mitjà».   
Per tant, i com a conclusió, el projecte Desenrotllament turístic i esportiu a la vall del riu Millars, al municipi de Yátova, s'adapta a l'article 1 de la Llei 1/2012, que regula el règim de les actuacions territorials estratègiques a la Comunitat Valenciana.   
4. Aspectes territorials, ambientals i funcionals que cal considerar en l'actuació   
Després d'haver-se formulat una consulta als organismes afectats per a la consideració dels aspectes territorials, ambientals i funcionals en el desenrotllament de l'actuació, s'han evacuat els informes següents:   
4.1. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General d'Obres Públiques, Projectes Urbans i Habitatge. Projectes d'Infraestructures.   
Emés amb data 28 de novembre de 2012. Indica que cap de les carreteres afectades és de titularitat de la Generalitat Valenciana.   
4.2. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial.   
Emés amb data 5 de desembre de 2012. Considera que el pla que cal elaborar hauria de contindre les determinacions d'un pla especial. Respecte de les actuacions de «rehabilitació d'habitatges aïllats» i «consolidació de nucli d'interior» s'hauria de procedir a identificar els nuclis d'habitatges sobre els quals s'actuarà i procedir a mitigar-ne l'impacte territorial; això exigiria la implantació d'infraestructures i servicis públics que garantisquen la mínima afecció al medi ambient, en particular, el clavegueram o sistema de depuració d'abocaments de tota índole i arreplega regular de residus sòlids, així com l'adequada connexió del nucli d'habitatges amb la xarxa viària. S'haurà de valorar si s'ha d'aplicar a l'actuació del règim de deures, obligacions i cessions pròpies de l'adjudicatari un programa d'actuació integrada en sòl urbanitzable, o bé satisfer el cànon d'ús i aprofitament.   
  
4.3. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Qualitat Ambiental. Gestió de residus.   
Emés amb data 28 de novembre de 2012, informa sobre el que disposa l'article 4 del Reial Decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició, així com el Decret 200/2004, del Consell, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció. Se suggerix l'elaboració d'un document que continga informació sobre els aspectes següents:   
  
- Dades estimades de generació de residus del complex turístic esportiu, per a les fraccions de residus urbans mesclats (tot-u) i per a les fraccions provinents de la recollida selectiva. Les dades s'expressaran en tones/any generades per a cada una de les fraccions arreplegades.  
  
- Una descripció del sistema actual d'arreplega i transport del municipi, concretant el sistema aplicat, el parc de vehicles i tipus i parc de contenidors, diferenciant, si és necessari, per a les distintes fraccions del residu.  
-Una estimació de les infraestructures necessàries per a garantir una gestió adequada dels residus generats.   
4.4. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge.   
En relació amb el paisatge:  
- Emés amb data 26 de novembre de 2012. S'indica que el projecte requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística amb el contingut i documentació fixat en els articles 52 i 57 del Reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana. Atés l'elevat valor paisatgístic de la zona d'actuació, l'estudi haurà d'incidir en l'adopció de mesures d'integració paisatgística i visual en la fase de planificació i projecte que garantisquen la mínima afecció sobre el caràcter del paisatge i la seua percepció. De la documentació aportada es considera que la ubicació i l'objecte de l'actuació poden ser compatibles amb els objectius i criteris estratègics de paisatge. A este efecte, es realitzen les consideracions següents, que hauran de tindre's en compte en l'elaboració del pla o projecte i de l'estudi d'integració paisatgística.  
  
- L'actuació és compatible amb la infraestructura verda d'escala territorial, però s'haurà de completar la caracterització i delimitació de la infraestructura esmentada a escala municipal, i de l'actuació, dotant-la d'un tractament paisatgístic adequat i un règim que en garantisca la preservació. Per a això, es valorarà la incorporació d'elements com:   
·Espais comuns i zones verdes generades, àmbits que garantisquen la preservació de vistes cap als recursos paisatgístics existents (capella, masia, entorn del riu Millars, mosaic agroforestal, etc.) i àrees arborades o agrícoles, que s'han de preservar per a protegir el patró ecològic del lloc o per a garantir zones de transició física i visual sobre distints usos i activitats.   
· Franges d'afecció paisatgística i visual respecte de la CV-429 com a infraestructura d'accés a l'àmbit a fi de preservar les vistes cap al paisatge, així com respecte dels llits existents, a fi de preservar-ne l'entorn.   
· Els recorreguts no motoritzats proposats, així com tots aquells que articulen i connecten la totalitat d'àrees i elements de la infraestructura verda.  
- El disseny de les distintes activitats i la seua implantació al territori s'adequaran a la qualitat del paisatge, mantenint-ne el caràcter, estructura i composició. Per a això, es tindran en compte condicionants com els següents:   
· Adequar a la topografia i la vegetació del lloc les distintes actuacions. Caldrà procurar la preservació del patró paisatgístic integrat pel mosaic agroforestal, la topografia, els bancals i els pendents predominants. S'estudiarà la utilització d'arbratge, donant continuïtat a les masses existents dins de les pròpies actuacions o de la pròpia orografia, per a disminuir així l'impacte que instal·lacions com les esportives o el campament de cabanyes de fusta podrien generar, i garantir-ne la integració paisatgística i visual. De la mateixa manera, les zones d'aprofitament agrícola o el disseny del camp de golf hauran d'ajustar-se al patró i al parcel·lari existents.   
· Dotar les vores de les distintes actuacions d'un tractament paisatgístic adequat d'acord amb les característiques de l'entorn, per a aconseguir-hi una transició correcta, minimitzant l'ús de tanques o, si és el cas, recorrent a estandarditzar-les, a la utilització de solucions tradicionals i utilització de tancaments permeables visualment o de vegetació i arbratge autòctons.  
- En relació amb la necessitat d'afavorir la mobilitat sostenible i l'accés i gaudi als paisatges de major valor, es valoren positivament els recorreguts proposats que hauran d'integrar-se en la infraestructura verda.   
En relació amb l'ordenació territorial:   
Emés en data 26 de novembre de 2012. Després d'una anàlisi geomorfològica prèvia de la zona i una recent cartografia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, obtinguda per mitjà d'un estudi hidrologicohidràulic i a escala de detall, es conclou que l'àmbit està afectat per risc d'inundació d'acord amb el que establixen els documents normatius del PATRICOVA; per això, es requerix, a l'efecte de continuar la tramitació administrativa en matèria de risc d'inundacions, l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que concrete este risc amb l'objectiu d'orientar la millor ubicació de la proposta plantejada.   
  
4.5. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Transports i Logística.   
Emés amb data 3 de desembre de 2012, s'acompanya de l'informe emés amb anterioritat. De la documentació aportada, es constata que la zona de reserva viària ha sigut tinguda en compte, si bé s'haurà de comprovar que es consideren les observacions relatives al ràdio interior de la rotonda i al projecte de construcció d'infraestructures sobre el riu Millars i el barranc.   
4.6. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Medi Natural.   
S'ha emés una resolució amb data 3 de desembre de 2012. S'hi resol que el projecte pot tindre efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000; per això, d'acord amb el que establixen els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, ha de ser sotmés a una avaluació detallada de repercussions sobre la xarxa esmentada. Se substanciarà a través d'una declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, per a la tramitació de la qual cal aportar davant del servici competent un estudi d'afeccions el contingut i abast del qual s'especifica en l'annex de què s'acompanya l'informe de la Direcció General. Este annex inclou també les previsions referents a la tramitació esmentada, incloent-hi els aspectes relatius a les modalitats, terminis, tràmits i termes d'informació i consultes.   
4.7. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General de Medi Natural. Servici d'Ordenació i Gestió Forestal.  
  
Emés amb data 5 de desembre de 2012. De la documentació aportada es deduïx que no afecta forests gestionades per la Generalitat ni vies pecuàries. Les actuacions que vullguen desenrotllar-se hauran de concretar-se en un pla o projecte a escala adequada que definisca amb detall l'afectació al sòl forestal així com les obres i actuacions que cal desenrotllar, i hauran de ser objecte d'un informe per l'administració forestal competent. S'emet un informe favorable, considerant els aspectes descrits en l'informe, condicionat a la presentació d'un pla de prevenció d'incendis forestals i un pla tècnic de gestió forestal.   
4.8. Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç. Subdirecció General de Comerç i Consum.   
Emés amb data 30 de novembre de 2012, en el sentit que l'actuació plantejada s'ajusta als paràmetres d'ordenació territorial del comerç que definix la Llei 3/2011, de 23 de març, del Comerç de la Comunitat Valenciana, pel que fa a la caracterització de l'equipament comercial projectat integrat en l'actuació conjunta, tal com s'ha definit, i en conseqüència no es posa cap objecció al projecte esmentat.   
  
4.9. Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua. Direcció General de l'Aigua.   
Emés amb data 5 de desembre de 2012, en el sentit que a priori no es troba cap qüestió de rellevància que puga impedir l'execució d'estes actuacions pel que fa a les seues competències.   
4.10. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Servici de Projectes Estratègics.   
Emés amb data 27 de novembre de 2012. No afecta les seues competències.   
4.11. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Agència Valenciana de Turisme.   
Emés amb data 3 de desembre de 2012, amb les recomanacions següents:   
- Que el projecte ajuste la tipologia i categories d'allotjament turístic proposat a les que preveu la legislació vigent en els aspectes indicats.  
- Que l'arquitectura de les cabanyes s'assemble al màxim a la tradicional de la zona, tant en materials com en estructura, evitant l'estètica alpina de les cabanyes de fusta estàndard.  
- Que la rehabilitació del celler i vinyes possibilite un ús turístic de tipus experimental, on el turista puga participar activament en els processos d'elaboració del vi.  
- Que les instal·lacions d'oci esportiu, actiu i salut, siguen òptimes per a les característiques de cada un dels segments de demanda a què vaja dirigit el projecte.  
- Que el restaurant incorpore, en la mesura que siga possible, una filosofia d'autoconsum procedent dels productes locals.  
- Que tant el camp de golf com el de pràctiques, en la mesura que siga possible, apliquen la filosofia del golf sostenible.  
- Que la imatge de marca del projecte incorpore els valors de gestió sostenible i naturalesa, en el cas que les instal·lacions o equipaments s'alimenten d'energies renovables, la seua construcció es realitze seguint pautes de sostenibilitat i les seues actuacions potencien la posada en valor del patrimoni natural i cultural.  
- Que la denominació de la marca del projecte evite confusions entre el riu Millars (afluent del riu Magre, conca hidrogràfica del riu Xúquer) i el riu Millars (conca hidrogràfica del riu Millars).   
4.12. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Consell Valencià d'Esports.   
Emés amb data 4 de desembre de 2012 amb les observacions següents:   
- L'orientació requerida per a qualsevol espai esportiu tipus convencional (pista esportiva, camp de futbol, pista de tennis, etc.) és la nord-sud, admetent-se variacions a l'entorn nord-est / nordoest.  
- Es recomana ampliar l'estudi de viabilitat econòmica presentada amb un projecte esportiu i de gestió com a resultat de l'anàlisi oferta-demanda previst.   
- Quant a la proposta formulada de construcció d'una pista d'atletisme per a acollir els entrenaments: carreres, llançaments, salts, etc., sembla més aconsellable resoldre esta oferta esportiva per mitjà de mòduls d'entrenament, complementats amb circuits de carrera, disposats segons les característiques geogràfiques i associant-los al recorregut d'àrees d'entrenament. Amb esta proposta es resoldrà adequadament l'entrenament d'atletisme, alhora que s'evitaran grans moviments de terres, sempre costosos i amb impacte al paisatge.   
  
4.13. Conselleria de Turisme, Cultura i Esport. Direcció General de Patrimoni Cultural.   
Emés el 5 de desembre de 2012, en el sentit que no hi ha cap zona afectada des del punt de vista patrimonial. Es tracta d'una zona ja prospectada i que va disposar de l'informe favorable de la Direcció General.   
4.14.Conselleria de Governació. Secretaria Autonòmica de Governació. Servici de Planificació.   
Emés amb data 29 de novembre de 2012, amb les consideracions següents:   
- Risc d'inundacions: no es veu afectat.   
-Risc de lliscaments: la zona es veu afectada parcialment, segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, per tant s'haurà de realitzar un estudi geotècnic de detall com a mesura correctora d'este risc.  
- Risc sísmic: el municipi té una acceleració sísmica de 0,06 g. Per tant, el desenrotllament del projecte haurà d'assumir totes les mesures establides a este efecte en la NCSR-02. Així mateix, segons establix el Pla especial contra el risc sísmic, els municipis de Yátova i Buñol tenen una intensitat sísmica de 7,0 (EMS) per a un període de retorn de 500 anys i per tant caldrà elaborar el pla d'actuació municipal contra este risc.  
- Risc d'accidents greus: no s'ha tingut coneixença d'empresa afectada pel Reial Decret 1254/1999.  
- Risc per accident de transport de mercaderies perilloses: la zona està afectada per un nivell baix d'este risc.  
- Risc d'incendis forestals: cal incorporar, respecte a:   
· Ordenació del territori i gestió urbanística. En el seu desenrotllament caldrà aplicar totes les mesures establides en el document bàsic de seguretat en cas d'incendi, secció SI-5 del Codi Tècnic de l'Edificació, i article 25 bis del Decret 36/2007 (ROGTU).   
· Execució d'obres i treballs en zones forestals o els voltants. Totes les actuacions que es realitzen en zones forestals, així com en els voltants hauran de complir el que disposa el Decret 7/2004, pel qual s'aprova el Pla general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.   
4.15. Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).   
Emés el 3 de desembre de 2012. Analitza la localització del sistema públic de sanejament i depuració, molt allunyat de l'actuació. Es conclou que, atés que el projecte no pretén portar l'aigua residual a cap sistema públic, no és procedent informar sobre la capacitat d'estos per a tractar les aigües residuals produïdes per este desenrotllament. S'adjunten les determinacions exigides per al cas que en el futur es pretenga cedir la nova depuradora a l'Ajuntament de Yátova.   
  
4.16. Govern d'Espanya. Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient. Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Emés el 3 desembre de 2012 amb el següent sentit.   
- Afecció a llits: algunes de les actuacions es troben en zona de policia de llit públic i fins i tot als mateixos llits, com ara la neteja del riu. Respecte d'açò es recorden les disposicions de l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües i l'article 7 i 9 del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
- Sanejament i depuració: el projecte haurà de preveure la solució per a la conducció i el tractament de les aigües residuals de l'actuació i del sistema d'evacuació i tractament de les aigües pluvials. En cas de pretendre realitzar l'abocament d'aigües pluvials al domini públic hidràulic, prèviament s'haurà de disposar de l'autorització d'este organisme.  
- Incidència en el règim de corrents: les actuacions previstes s'ubiquen fora de la zona de flux preferent del riu Millars i fora de la zona inundable per a l'avinguda de 500 de període de retorn, per això no hi ha incidència en el règim de corrents d'este llit. Respecte als altres dos llits afectats, es justificarà que les actuacions proposades no suposen cap incidència en el règim de corrents als efectes disposats en l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic.  
  
- Disponibilitat de recursos hídrics: el projecte hauria de contindre un estudi que justifique la demanda d'aigua necessària para cada un dels usos previstos i l'origen des del qual es pretenen obtindre els recursos esmentats. Segons els antecedents que consten en este organisme, l'Ajuntament de Yátova és titular d'una concessió d'aigua destinada a l'abastiment del sector R4 La Paridera per a un volum anual de 174.204 m³. Per a poder fer ús d'esta aigua amb destinació diferent de l'abastiment s'haurà de tramitar la corresponent modificació de característiques de la concessió atorgada. Pel que fa al camp de golf es recorda que, per a poder utilitzar les aigües reutilitzades, s'haurà d'obtindre prèviament la concessió corresponent (si el titular de l'autorització d'abocament i el sol·licitant de la reutilització són persones distintes) o una autorització complementària a la d'abocaments (si el titular de l'autorització d'abocament i el sol·licitant de la reutilització coincidixen). En tot cas, als efectes de l'emissió de l'informe previst en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, 'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i l'article 25.4 del Reial Decret Llei 1/2001, del text refós de la Llei d'Aigües, la demanda necessària haurà de quedar emparada pel títol habilitant ferm o en estat de tramitació bastant avançat, és a dir, amb l'informe de compatibilitat hidrològica i amb el tràmit d'informació pública superat.   
  
4.17. Diputació Provincial de València. Àrea de Carreteres.   
Emés amb data 29 de novembre de 2012, amb les indicacions següents: s'hauria de realitzar un estudi de trànsit, prenent en consideració la tipologia del trànsit i IMD, entenent que si bé la carretera està dins d'uns paràmetres acceptables per a l'ús que té en l'actualitat, s'haurien d'estudiar les possibles millores en cas de ser necessàries per al possible trànsit que genere l'activitat. L'estudi esmentat es realitzarà conjuntament amb els servicis tècnics de l'Àrea de Carreteres i preveurà les actuacions mínimes que cal realitzar per a garantir la seguretat viària i la funcionalitat de l'accés a l'activitat, i el desenrotllament quedarà condicionat a l'execució de les millores. S'haurà de garantir que totes les activitats proposades es realitzaran fora de l'àmbit de la carretera. Els encreuaments o itineraris de vianants es realitzaran garantint la seguretat viària tant dels usuaris de la via com de la resta. Atenent el tipus de carreteres respecte de l'accés projectat tipus rotonda, haurà de recollir en l'estudi del trànsit la justificació de la seua ubicació, definint d'acord amb la normativa el disseny i traçat tant en planta com en alçat, acompanyat d'un estudi corresponent de visibilitats. Totes les actuacions hauran de recollir-se en la fitxa de gestió.   
  
4.18. Ajuntament de Yátova.   
La Junta de Govern Local, en la sessió de 4 de desembre de 2012, adopta l'acord de prestar l'aprovació a l'informe tècnic emés per l'arquitecte municipal i manifestar la voluntat favorable de la corporació perquè es tramite el projecte esmentat com a actuació territorial estratègica per entendre que el seu desenrotllament redundarà en benefici de la situació socioeconòmica del municipi de Yátova i la comarca de la Foia de Bunyol-Chiva.   
5. Abast de l'informe ambiental i del pla de participació pública i consultes   
D'acord amb el procediment establit per a les actuacions territorials estratègiques en la Llei 1/2012, s'hi entén incorporada l'avaluació dels possibles efectes en el medi ambient a què es referix la Llei 9/2006, de 28 d'abril.   
Conseqüentment, d'acord amb el que establixen els articles 3.2.b i 4.1 de la Llei 1/2012, a fi d'elaborar una proposta que s'inserisca adequadament en l'entorn i millore la qualitat de vida de la ciutadania, una vegada analitzada esta en el seu context territorial, el promotor de l'actuació haurà d'elaborar de forma simultània a l'instrument de planejament un informe ambiental, així com dur a terme un procés de participació pública i consultes que permeta l'accés en terminis adequats a la informació del procés planificador, la qual serà recollida de forma exhaustiva i fidedigna.   
5.1. Abast de l'informe ambiental.   
L'informe ambiental que es redacte analitzarà i ponderarà, almenys, els aspectes següents :   
- Un esbós del contingut, objectius principals de l'actuació, aspectes rellevants de la situació actual del medi ambient i la seua possible evolució en cas de no desenrotllar l'actuació. En este cas, s'entén que són elements del medi ambient, en el seu sentit més ampli, l'ésser humà, la fauna, la flora, el sòl, l'aigua, l'aire, el clima, el paisatge, el patrimoni cultural i la interacció entre tots estos.   
  
- Identificació de problemes ambientals rellevants existents en l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, especialment, si hi ha problemes de qualitat de l'aigua, d'elements de mobilitat sostenible, de riscos, etc.).  
  
- Els objectius de qualitat ambiental de l'àmbit de l'actuació, amb especial referència als recollits en els àmbits internacionals (per exemple, incidència en l'increment o no en emissions de gasos d'efecte d'hivernacle - Protocol de Kyoto o en el Conveni europeu del paisatge), en l'àmbit nacional (Estratègia de desenrotllament sostenible i Estratègia de mobilitat sostenible) i qualssevol altres que tinguen relació amb l'actuació.  
- Possibles efectes significatius en el medi ambient de l'actuació, en especial quant a salut humana, biodiversitat, aigua, aire, factors climàtics, paisatge, patrimoni cultural i la interrelació d'estos factors.  
  
- Les mesures per a previndre, reduir i, en la mesura que siga possible, contrarestar qualsevol efecte negatiu significatiu identificat segons l'apartat anterior.  
- Justificació de l'alternativa que es desenrotllarà.  
- Descripció de mesures per al seguiment dels efectes sobre el medi ambient i del funcionament de les mesures per a previndre, reduir o contrarestar.  
- Un resum no tècnic de la informació facilitada en virtut dels paràgrafs precedents.   
La justificació de l'alternativa finalment triada tindrà el suport, a més, en el conjunt de criteris territorials i ambientals estratègics que, d'acord amb els punts següents, han de regir el procés de presa de decisions i orientar els continguts dels instruments de planejament i de materialització de la urbanització, tractant de vincular desenrotllament econòmic i territori d'acord amb l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.   
El model de desenrotllament plantejat pel document esmentat compatibilitza l'activitat econòmica i la conservació i posada en valor dels actius ambientals, paisatgístics i culturals del territori; Per a això resulta necessari abordar la seqüència següent:   
- Identificació dels valors.  
- Identificació dels usos i localització d'estos.  
- Comparació i avaluació dels efectes.   
Així mateix, s'entén que l'actuació pot resultar clau respecte de la competitivitat econòmica si:   
- El manteniment o millora de la qualitat del paisatge i del territori s'empra com a eina d'atracció de talents i inversions.  
- L'activitat agrària és dotada de funcionalitat econòmica, ambiental i social.  
- El territori s'utilitza com a argument, suport i condicionant de l'activitat turística.  
- El paisatge i el patrimoni natural i cultural es consideren factors diferenciadors de la destinació turística.   
5.1.1. Delimitació i disseny de la infraestructura verda i ocupació racional i sostenible del sòl.   
En resposta al model de desenrotllament que es planteja amb l'actuació, la delimitació i disseny de la infraestructura verda és un dels aspectes més rellevants que caldrà abordar a l'hora de planificar i valorar l'abast de les repercussions ambientals.   
En eixe sentit, la infraestructura verda requerix una definició a una escala adequada, d'acord amb l'envergadura del projecte, de manera que la funcionalitat territorial, paisatgística, ambiental i cultural puga garantir-se. A més d'identificar els espais que la integren (Xarxa Natura 2000, espais naturals protegits, sòl forestal, zones amb risc d'incendi, zones d'alt valor paisatgístic i connectors territorials i funcionals que els relacionen), s'haurien de tindre en compte els criteris recollits en el Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge, per tal de garantir la conservació activa dels espais naturals esmentats i els seus ecosistemes, hàbitats, espècies, paisatges, elements geològics i béns culturals materials i intangibles.   
Així, en este cas es considera primordial la prevalença de la protecció dels valors significatius sobre les altres estratègies sectorials que puguen entrar en conflicte amb la protecció esmentada.   
Per a això, es prestarà especial atenció als aspectes següents: les actuacions forestals, l'activitat agropecuària, el paisatge, el patrimoni cultural, l'ús públic i els riscos. Sobre cada un d'estos es valoraran els criteris següents:   
a) Sobre les actuacions de caràcter forestal:   
Prevaldran els principis directors dels espais forestals expressats en el Pla d'acció territorial forestal, i és prioritària la recuperació de les zones agrícoles abandonades contra la seua conversió en terrenys forestals, o fins i tot la reversió d'estos últims, per tal de millorar la biodiversitat i la protecció contra els riscos, especialment els incendis.   
  
b) Sobre el manteniment de l'activitat agropecuària:   
La planificació hauria d'abordar-se des d'un punt de vista multifuncional que comprenga tant la producció d'aliments, com la fixació de la població al territori i la salvaguarda del paisatge, emprant per a això recursos i espècies autòctones.   
La conservació i posada en valor dels mosaics agroforestals, espais agropecuaris i horts, el foment del pasturatge tradicional i la utilització de sistemes de ramaderia extensiva com a instrument de gestió forestal i prevenció d'incendis, poden contribuir, sens dubte, a complir amb estos objectius, de manera que la proposta haurà de valorar i justificar adequadament l'ocupació dels recursos esmentats.   
c) Sobre l'adequació i respecte al paisatge:   
El disseny de l'actuació hauria d'incorporar criteris i objectius de qualitat paisatgística, de manera que es contribuïsca al manteniment de les fites i escenes més característiques, la qualitat de la urbanització, del disseny arquitectònic i de les vores urbanes i l'adequada transició entre el paisatge de l'actuació i el seu entorn, especialment els àmbits que resulten perceptibles des de les principals carreteres. Per a això, és fonamental que les transformacions i moviments de terres respecten al màxim la topografia del lloc, i que els materials emprats siguen conformes amb els valors paisatgístics de l'entorn.   
Així mateix, es considerarà que la proposta contribuïx a la integració en el paisatge si està dotada d'itineraris i rutes de paisatge, si és possible amb una xarxa de miradors que permeten l'accés als elements propis i de valor singular del paisatge, així com quan s'ajuste als criteris paisatgístics per a la implantació de noves activitats al territori a què es referix la directriu 52 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.   
d) Sobre la consideració del patrimoni cultural:   
L'estudi visual que es duga a terme per a la valoració de la integració paisatgística de l'actuació hauria d'abordar així mateix la definició de perímetres de protecció dels elements de valor cultural, de manera que se n'assegure la integració a l'entorn ambiental i paisatgístic, junt amb la promoció del seu coneixement i la seua inclusió en la xarxa d'itineraris.   
e) Sobre la implantació de l'ús públic:   
En relació amb l'anterior, la planificació observarà la creació d'itineraris principals que connecten els elements de major valor ambiental, cultural i visual, equipant-los per a un ús racional de l'espai, d'acord amb els criteris territorials i paisatgístics inclosos en la directriu 60 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.   
Serà també important que es promocione i millore, en la mesura que siga possible, l'ús social dels rius, especialment pel que fa a itineraris lúdics i pedagògics.   
f) Sobre la influència en els riscos   
En abordar les propostes de planificació i disseny serà de la màxima importància que es considere el risc d'incendi de la zona, incorporant solucions tècniques i mecanismes orientats a previndre però també a facilitar les tasques d'extinció, si és el cas.   
També seran adequades en este sentit les intervencions que es duguen a terme en matèria d'adequació al canvi climàtic, promovent la utilització d'espècies vegetals autòctones amb major capacitat de processament de CO2 i de menor consum d'aigua, implantant normes tècniques per a l'eficiència i estalvi energètic en l'enllumenat públic i de les construccions que es duguen a terme.   
5.1.2. Implantació de les infraestructures al territori.   
Vinculat amb el desenrotllament de la infraestructura verda, l'actuació hauria d'incloure entre els elements integrants de la xarxa viària aquelles vies pròpies del medi rural, com ara camins agrícoles, pistes forestals, vies pecuàries o camins rurals amb rellevància social o cultural.   
Estos elements requerixen d'una adequada preservació i posada en valor i, junt amb les noves vies, són objecte de valoració de la seua integració paisatgística i de la seua condició com a itineraris de percepció del territori.   
Per a això, tant les infraestructures de mobilitat com energètiques són susceptibles de ser dissenyades sota els següents principis directors i criteris d'integració:   
a) Potenciar els sistemes de transport no motoritzat i fomentar el transport públic.   
b) Incloure la infraestructura verda en les polítiques de mobilitat sostenible (connexió amb vies verdes, itineraris paisatgístics i sendes adaptades a sistemes de transport no motoritzats i de vianants).   
c) Fomentar els sistemes de transport eficients des del punt de vista del consum energètic i de la disminució de nivells de soroll i d'emissions atmosfèriques.   
d) Dissenyar teixits urbans que contribuïsquen a millorar la mobilitat no motoritzada, recuperant el carrer per al vianant.   
e) Recórrer a vies de transport no motoritzat, com ara ciclistes, de vianants o a cavall, traçades amb criteris d'integració paisatgística i complementades amb instal·lacions adequades per a contemplar el paisatge, com ara punts d'accés, miradors o àrees de servici.   
f) Evitar la fragmentació visual, física i social dels itineraris paisatgístics no motoritzats, així com la incidència en fons escènics d'altres infraestructures.   
g) Compatibilitzar les infraestructures energètiques amb la infraestructura verda, els corredors determinats pel planejament i l'atenció al desenrotllament rural.   
h) Soterrar, en la mesura que siga possible, les línies d'alta tensió al seu pas per sòls urbans i en els espais naturals protegits.   
i) Contribuir a l'autoabastiment, amb instal·lacions dissenyades per a integrar-se en l'edificació i afectar el mínim possible el paisatge.   
En tot cas, l'actuació hauria de justificar la suficiència de les xarxes de subministrament d'energia elèctrica respecte de la demanda prevista, valorant en cas contrari les necessitats d'ampliació, calculant-ne la repercussió econòmica i costejant-ne l'execució.   
Així mateix, seria necessari acreditar la disponibilitat d'aigua potable, junt amb la suficiència de les actuals infraestructures, i incloure les instal·lacions necessàries amb vista a la correcta gestió de residus.   
5.2.Participació pública i consultes.   
A fi d'implementar el pla de participació pública proposat en el document de consulta i a l'efecte d'aconseguir la màxima transparència i participació pública, considerant el document com a suficient per a l'etapa de la tramitació de l'actuació territorial estratègica en la qual es presenta, es concreten a continuació:   
- Les administracions públiques i el públic interessat  
- Les modalitats de participació pública i consultes  
El pla de participació esmentat contempla la incorporació d'un document de seguiment, tractat com un document a part que recollirà tots els aspectes que, per les mateixes característiques del procés de participació, no resulta possible determinar en les primeres etapes d'este.   
  
En eixe sentit, el document de seguiment del pla de participació pública s'haurà d'anar concretant a mesura que es vagen resolent les distintes etapes de la tramitació i incorporarà tot tipus d'informació relacionada amb els processos i activitats de participació pública.   
En especial, recollirà convocatòries, notificacions, comunicacions, actes, fotografies, gravacions, transcripcions, retalls de premsa o anuncis, entre altres, que justifiquen que en tot moment s'ha dut a terme un procés de participació pública transparent basat en la informació, la consulta i la comunicació, fins i tot quan aquelles hagueren tingut lloc abans de la presentació formal de la proposta d'actuació territorial estratègica.   
El document, a més, avaluarà el resultat de les consultes realitzades i la manera en què s'han pres en consideració en la formulació del pla.   
  
5.2.1. Identificació de les administracions públiques i del públic interessat.   
D'acord amb la documentació presentada en matèria de participació pública, el públic interessat s'ha identificat com al conjunt d'entitats ciutadanes o el conjunt de persones jurídiques sense ànim de lucre que reunisquen els requisits exigits en l'article 14 de la Llei 11/2008, de 3 de juliol, de Participació Ciutadana, a través del qual la ciutadania exercix col·lectivament el seu dret pel que fa a este aspecte   
Junt amb estos conjunts cal considerar, a més, els grups d'interés, constituïts per les administracions públiques, partits polítics i la resta d'organismes amb interés acreditat en la matèria, quan no formen part del públic interessat denominat.   
Als efectes d'identificació, la participació pública que es duga a terme durant la tramitació de l'actuació territorial estratègica haurà de considerar, com a mínim, la comunicació expressa i periòdica amb:   
Grups d'interés  
Organismes i agències públiques   
- Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
- Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació.  
- Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
- Conselleria de Sanitat.  
- Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana.  
- Ministeri de Foment.  
- Diputació Provincial de València.  
- EGEVASA.  
- ENAGAS.  
- GAS NATURAL.  
- IBERDROLA.   
Administracions públiques locals   
- Ajuntament de Yátova  
- Ajuntaments de Buñol, Alborache, Macastre, Dos Aguas, Cortes de Pallás i Requena.   
Grups polítics   
- Partit Popular (PP).  
- Partit Socialista Obrer Espanyol (PSPV-PSOE).  
- Coalició Compromís (CC).  
- Esquerra Unida del País Valencià (EUPV).   
Entitats ciutadanes   
- Associacions de veïns de Yátova.  
- Associació veïnal de Mijares (conjunt de propietaris dels habitatges dispersos per la vall).  
- Penyes esportives de Yátova.  
- Penyes esportives de Buñol.  
- Personats en processos oberts relacionats amb l'àmbit de l'actuació, fins i tot comunitats de propietaris.   
Tal com es reconeix en el document de consulta presentat, cal tindre en compte que les anteriors referències a les administracions públiques i al públic interessat no són en cap cas tancades, sinó que es poden ampliar durant tot el procés de participació si així se sol·licita, després de comprovar el compliment de les condicions perquè siguen considerades.   
5.2.2. Modalitats de participació pública i consultes.   
Una vegada elaborat el pla i els seus documents complementaris, s'iniciarà la fase de consultes, la qual haurà d'anunciar-se degudament a través dels mitjans següents:   
- Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
- Tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Yátova.  
- Diari no oficial d'àmplia distribució a la província de València.  
  
- Pàgines web habilitades a este efecte, preferentment de les administracions públiques, sense perjuí que es publique en la pàgina del promotor / inversor privat.   
Una vegada anunciat el període de consultes, i sense perjuí de totes les reunions que es puguen haver portat a terme amb anterioritat o de les que es porten a terme en etapes posteriors, es promouran les activitats següents:   
Reunions informatives:   
- Amb els diferents grups polítics.  
- Amb les associacions de veïns.  
- Amb les penyes esportives.  
- Amb la resta d'entitats ciutadanes.   
Consultes expresses i petició d'informes:   
- Amb els organismes i agències públiques.  
- Amb l'Ajuntament de Yátova.  
- Amb els ajuntaments limítrofs.   
Exposició de la documentació de l'actuació:   
- A les dependències de la Generalitat Valenciana que es determinen durant la tramitació.  
- A les dependències de l'Ajuntament de Yátova.  
- A les dependències del promotor / inversor privat.   
Durant el període que dure la consulta pública, que en qualsevol cas no podrà ser inferior a 45 dies, es podran presentar tots els suggeriments o comentaris que es consideren oportuns en relació amb la proposta. Els llocs, horaris i format de presentació d'estos suggeriments s'indicaran de forma expressa en els anuncis en què s'informe de l'inici de la consulta pública.   
6. Identificació dels documents urbanístics estàndards aplicables   
   
La Llei 1/2012 habilita un règim jurídic especial per a l'actuació territorial estratègica de manera que no hi són aplicables de manera immediata les disposicions de la legislació urbanística valenciana; tot això sense perjuí de la necessària observança de la legislació bàsica estatal, constituïda entre altres pel Reial Decret Llei 2/2008, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl i legislació de contractació pública, així com tota altra normativa sectorial de compliment obligatori. En conseqüència, cada declaració d'actuació territorial estratègica ha d'identificar quins seran els instruments urbanístics i els estàndards exigibles per a gestionar-la.   
La proposta Desenrotllament turístic i esportiu de la vall del riu Millars es planteja sobre el terme municipal de Yátova, el planejament del qual va ser aprovat definitivament l'any 1992. La revisió del Pla General està en tramitació i per a l'àmbit d'esta proposta d'ATE preveu el desenrotllament urbanístic de l'anterior proposta de sector R-4 La Paridera, per a la qual ha sigut emés el document a què es fa referència per la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.   
  
La proposta planteja diverses actuacions d'ús i aprofitament sobre sòl no urbanitzable, sense alterar-ne la classificació.   
La documentació preliminar per a la proposta tindrà en compte les següents consideracions urbanístiques, junt amb les advertides en els informes emesos a les consultes formulades, indicades en l'apartat 4 d'este informe:   
6.1. Contingut formal del document urbanístic.   
- Document sense eficàcia normativa.   
· Document d'informació: memòria i plànols.   
· Memòria justificativa.  
- Document amb eficàcia normativa.   
· Normes urbanístiques que hauran d'incloure la reglamentació de l'edificació vinculada al medi rural.   
· Plànols de béns i espais protegits o justificació del fet que siguen innecessaris.  
- Plànols d'ordenació.  
- Normes mínimes a què hagen d'ajustar-se els projectes tècnics quan es tracte de desenrotllar obres d'infraestructures.  
- Annex respecte d'habitatges consolidats:   
· Memòria que identifique la situació actual, parcel·les cadastrals, construccions existents, usos i característiques dels servicis. Relació de propietaris afectats.   
· Plànols de l'estat actual de la parcel·lació, grau d'urbanització, grau d'edificació, relació amb les activitats qualificades i amb la xarxa d'infraestructures i servicis existents.   
· Plànol d'identificació dels habitatges i les seues parcel·les.   
A més, el document haurà d'acompanyar-se dels estudis restants exigits per la normativa sectorial.   
6.2. Consideracions urbanístiques.   
La documentació preliminar per a la proposta tindrà en compte les següents consideracions urbanístiques:   
- Classificació del sòl. Ateses les característiques de l'actuació, el sòl mantindrà la classificació de no urbanitzable, amb la qualificació que actualment li atorguen les normes subsidiàries, si bé es zonificarà permetent els usos previstos en esta proposta d'actuació territorial estratègica dins del seu àmbit d'actuació. S'identificaran, almenys, els següents usos, que són els que qualifiquen el projecte:   
· Forestal.   
· Terciari hoteler i hostaler.   
· Terciari recreatiu.   
· Terciari esportiu.   
· Dotacional equipament.   
· Dotacional vials.   
· Residencial, definit mitjançant la delimitació d'un nucli rural en què es localitze.  
- Edificabilitat. La declaració del Consell autoritzarà una edificabilitat màxima total de 48.000 m² de sostre, en la que estan incloses totes les edificabilitats ja existents dins de l'àmbit d'actuació, que ascendixen a 5.520 m². El percentatge d'edificabilitat màxima assignada a cada ús serà la següent:   
· Terciari hoteler: 40%   
· Terciari esportiu: 30%   
· Residencial: 12%   
· Agrícola: 9%   
· Dotacional privat: 3%  
Com s'afirma en el preàmbul de la Llei 1/2012, en l'article 1.1, la figura de l'ATE és una actuació que declara el Consell en el desplegament de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana. En este sentit, la Directriu 114 d'este últim document es referix a les característiques que han de complir este tipus de projectes assimilables a les ATE, amb l'exigència que no superen el 25% del total del sostre edificatori cobert per l'ATE.  
- Compensació a les administracions públiques. La implantació de l'actuació comporta una compensació econòmica per les plusvàlues generades. Per a esta proposta d'ATE, i d'acord amb les seues característiques especials, esta compensació s'estima en l'equivalent al 5% del valor de l'increment d'edificabilitat que es genera i que ascendix a 190.000 euros. Esta quantitat s'integrarà en el patrimoni públic de sòl de les administracions públiques actuants, Generalitat Valenciana i Ajuntament de Yátova en la proporció d'un 50% per a cada una d'estes. Esta compensació es meritarà amb l'aprovació de la Resolució aprovatòria, sense perjuí de la possibilitat que es fraccione en cinc anualitats.  
  
- Dotacions. Amb caràcter general, l'actuació territorial estratègica no està sotmesa al compliment estricte dels estàndards dotacionals de la Llei Urbanística Valenciana i el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, ni a les limitacions legalment imposades a les modificacions de planejament. En este cas es considera exigible la creació d'un mínim de places d'aparcament per a turismes i autobusos, en una proporció d'1 plaça/100 m²t d'ús terciari i residencial, que es podran implantar sobre sòl privat.  
- Recursos hídrics. El document haurà de justificar el compliment de la suficiència d'estos recursos adjuntant-hi l'Estudi de recursos hídrics, tal com exigix l'article 15 del RDL 2/2008, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del Sòl.  
- Estudi d'integració paisatgística. De conformitat amb els articles 44.2.b i 57.12 del Reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana, hauran de definir-se les mesures d'integració proposades i el programa d'implementació que haurà de materialitzar-se en unes normes d'integració paisatgística com a concreció del que disposen els articles 19.2 i 22 del reglament esmentat. Els programes d'implementació esmentats contindran una o diverses de les mesures exposades en l'apartat 5 d'este informe i el compromís de la seua execució junt amb la proposta d'ATE.  
- Estudi de mobilitat. De conformitat amb la Llei 6/2011, de Mobilitat, el pla haurà d'acompanyar-se de l'estudi complet de mobilitat exigit en l'article 10.5 de la norma esmentada, que se sotmetrà a allò que s'ha exigit en l'informe de l'administració titular de la via.  
- Identitat dels propietaris. De conformitat amb el que disposa l'article 70 ter.3 de la Llei 7/1985, caldrà fer constar en l'expedient la identitat de tots els propietaris o titulars d'altres drets reals sobre les finques afectades durant els cinc anys anteriors a la seua iniciació, segons conste en el Registre de la Propietat.   
6.3. Projecte d'urbanització.   
El projecte d'urbanització se sotmetrà a les condicions imposades pels informes sectorials aplicables, diferenciant entre les obres d'urbanització privades i públiques, entre les quals hi ha les necessàries per a connectar amb les xarxes d'infraestructures existents. En general es dotarà d'un tractament bla de la urbanització, amb l'abast i materials adequats a l'àmbit rústic en què es desenrotlla.   
  
En tot cas, l'execució de l'obra pública d'urbanització serà sotmesa pel promotor al que disposa la legislació bàsica estatal de contractació pública.   
6.4. Llicències d'edificació i ambientals.   
Les llicències d'edificació i ambientals per a la materialització de l'Actuació territorial estratègica seran atorgades per l'òrgan competent de l'Ajuntament de Yátova en el termini de tres mesos des de la presentació de tota la documentació necessària a la seu municipal.   
7.Seqüència de tramitació   
a) Declaració del Consell.   
b) Resolució del PAI Sector R-4 La Paridera de Yátova, en el termini d'un mes des de la notificació de la declaració d'actuació territorial estratègica.   
c) Constitució de la garantia provisional, en un termini de 15 dies comptador des de la notificació de l'acord del Consell de declaració d'actuació territorial estratègica.   
d) Elaboració de la versió preliminar del document d'ordenació, amb l'informe ambiental, i sotmetiment per l'òrgan responsable al tràmit de participació pública i consultes durant un període mínim de 45 dies, abans d'haver transcorregut tres mesos comptadors des de la notificació de l'acord del Consell de declaració d'actuació territorial estratègica.   
e) Presentació de la proposta dels instruments d'ordenació, de l'informe ambiental i del resultat de la participació pública, en un termini màxim de dos mesos des de la finalització del tràmit de participació pública i consultes.   
f) Emissió de la memòria ambiental i resolució aprovatòria, en un termini de tres mesos comptador des de la presentació de tota la documentació a què es referix l'apartat anterior.   
g) Subscripció d'acords i convenis requerits i prestació de la garantia definitiva en un termini de 15 dies comptador des de la notificació de la resolució aprovatòria.   
h) Aprovació del projecte d'urbanització, diferenciant clarament entre les obres privades i les públiques, incloent-hi les necessàries per a connectar amb les xarxes generals d'infraestructures; estes últimes es podran executar per mitjà d'expropiació en favor del promotor designat de conformitat amb l'article 4 de la Llei 1/2012.   
i) Inici de l'execució del projecte, d'acord amb els terminis establits en la resolució aprovatòria i adequant-se a les fases següents:   
  
Fase prèvia. Obres d'urbanització (vials, electrificació, sanejament i abastiment d'aigua), que distingiran clarament entre públiques i privades.   
Fase I. Es distingixen tres etapes:   
- Etapa I.A. Pla d'autoprotecció contra incendis, planta de biomassa i activitats de construcció fàcil i ràpida (ponts tirolesos, paintball i centre hípic, senderisme).   
- Etapa I.B. Restauració d'elements existents per a la seua explotació immediata (masia existent per a hotel, restauració de capella, celler, restaurant i saló de celebracions).   
- Etapa I.C. Ampliació de l'oferta turística i esportiva amb la resta d'actuacions (piscina, pistes esportives, camp de futbol, etc., excepte el camp de golf, que es posposa a l'última fase).   
Fase II. Es distingixen dos etapes:   
- Etapa II.A. Poblat de fusta amb cabanyes (bungalous) i alberg juvenil.   
- Etapa II.B. Nucli d'interior amb hotel apartament, comercial i residencial.   
Fase III. Ordenació forestal i silvícola de la forest, adequació de les hortes existents a horta ecològica, recuperació i millora de les vinyes, construcció de balneari i condicionament del riu, camp de golf de nou clots, coberta de la pista d'hípica, restauració i condicionament d'habitatges existents i restauració dels pilars de l'antic aqüeducte del barranc de Los Pilares).   
8. Òrgans responsables d'elaborar i tramitar els documents urbanístics i ambientals   
Els documents urbanístics i ambientals seran elaborats pel promotor atenent el que disposa este informe i seran sotmesos al que exigixen els informes sectorials demanats a este efecte.   
La tramitació i aprovació dels documents de planificació urbanística que donen cobertura a l'ATE, i dels documents d'avaluació ambiental i territorial es portaran a efecte a la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient mitjançant una resolució aprovatòria en què es designarà el promotor i es fixaran les seues obligacions, que inclouran executar i sufragar les obres, projectes i actuacions que s'especifiquen, incloent-hi la connexió de l'actuació i el suplement de les infraestructures necessàries per a la seua integració equilibrada al territori.   
  
Una vegada emesa la resolució aprovatòria en dependrà l'eficàcia de la constitució de la garantia definitiva, i de la subscripció dels acords i convenis que siguen pertinents per al desenrotllament de l'actuació.   
L'aprovació del projecte d'urbanització i de tots els instruments de gestió urbanística, així com el seguiment de la contractació de les obres, la concessió de llicències d'obres i ambiental i d'ocupació i obertura seran dutes a terme per l'Ajuntament de Yátova, amb l'auxili de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.   
9.Òrgans responsables del seguiment i control de l'execució del projecte   
El control i seguiment de l'execució del projecte correspon a la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació.   
10. Garanties exigibles al promotor   
El promotor haurà de prestar les garanties següents:   
a) Garantia provisional: 1% del cost de la inversió prevista en les fases prèvia i I, dins del termini de 15 dies des de la notificació de la declaració d'actuació territorial estratègica pel Consell.   
b) Garantia definitiva: 3% del cost de la inversió prevista en les fases prèvia i I, dins del termini de 15 dies des de la notificació de la resolució aprovatòria del pla per la conselleria competent.   
Les garanties es constituiran en qualsevol de les formes admeses en la legislació de contractació pública a favor de la Generalitat Valenciana.   
11. Responsabilitat social corporativa del promotor   
El promotor haurà de realitzar plans de prevenció d'incendis forestals i de gestió forestal per al total de les 400 hectàrees de l'àmbit de l'actuació, amb una inversió no inferior a 500.000 euros en actuacions de millora de la massa forestal i tractaments silvícoles per a complir els objectius establits pels plans esmentats, així com en altres actuacions de regeneració ambiental i paisatgística de l'entorn.   
12. Termini   
El termini total d'execució de l'actuació és de cinc anys des de la resolució aprovatòria i llicències o autoritzacions pertinents, sense perjuí de les pròrrogues i suspensió de terminis que hi siguen aplicables en virtut del que establix la resolució aprovatòria i els acords i convenis que es formulen.   
13. Renúncia i incompliment   
Una vegada emesa la declaració del Consell d'actuació territorial estratègica, l'incompliment en termini de qualsevol de les condicions per a la seua eficàcia, comportarà la notificació obligatòria al promotor, per part de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, sobre l'incompliment esmentat, amb l'advertència que si no se satisfà en un nou termini es considerarà caducat l'expedient i desistida la seua sol·licitud, amb la confiscació de la garantia provisional si esta ja s'ha formalitzat.   
Fins a l'obtenció de la resolució aprovatòria que atribuïx la condició de promotor de l'actuació, el projecte objecte de la declaració d'actuació territorial estratègica podrà ser objecte de transmissió, desistiment o renúncia del sol·licitant inicial d'este, amb l'autorització de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Les modificacions en el projecte pel qual es va obtindre la declaració del Consell requeriran una nova declaració d'actuació territorial estratègica, quan suposen variacions que desvirtuen significativament la proposta inicial.   
Una vegada atribuïda la condició de promotor per mitjà de la resolució aprovatòria de la conselleria competent, la renúncia a la condició esmentada, o la seua transmissió, ha de ser autoritzada per l'òrgan de l'Administració competent per al seguiment de l'actuació, igual que qualssevol altres canvis en les condicions de gestió inicialment previstes.   
L'incompliment pel promotor de les condicions i terminis d'execució estipulats en la resolució aprovatòria determinarà la seua substitució o la caducitat de l'actuació territorial estratègica i la confiscació de les garanties prestades, amb l'audiència prèvia de l'interessat.   
La declaració de caducitat comportarà la reversió, retroacció i reposició de béns, actuacions i obres, així com, si és el cas, la derogació de previsions del planejament, en els termes que resolga la conselleria competent en territori.   
  
València, 11 de desembre de 2012.- El subdirector general d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques: Vicente Doménech Gregori.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6927, del 20-12-2012 (2012/11703)

ACUERDO de 14 de diciembre de 2012, del Consell, de declaración del proyecto Desarrollo Turístico y Deportivo del Valle del Río Mijares, presentado por la mercantil Mijares Resort, SA, como actuación territorial estratégica.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6927

Fecha DOGV
:   20-12-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/11703

CVE


Fecha del documento
:   14-12-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Empleo

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Empleo](javascript:void(0))
    * [Yátova](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

ACUERDO de 14 de diciembre de 2012, del Consell, de declaración del proyecto Desarrollo Turístico y Deportivo del Valle del Río Mijares, presentado por la mercantil Mijares Resort, SA, como actuación territorial estratégica. [2012/11703]  
  
El Consell, en la reunión del día 14 de diciembre de 2012, adoptó el siguiente acuerdo:  
La figura de las actuaciones territoriales estratégicas está regulada en la Comunitat Valenciana por la Ley 1/2012, de 10 de mayo, de la Generalitat, de Medidas Urgentes de Impulso a la Implantación de Actuaciones Territoriales Estratégicas. Es un instrumento singular para desarrollar la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, y facilitar la implantación en el territorio de aquellas iniciativas empresariales que presenten una relevancia supramunicipal en cuanto a sus efectos sobre la generación de renta, empleo y dinamización del tejido productivo de la Comunitat Valenciana y que sean, al mismo tiempo, demostrativas en cuanto a su compatibilidad con la infraestructura verde del territorio y su integración en la morfología del territorio y del paisaje.  
Por ello, y por su especial trascendencia sobre el territorio de la Comunitat Valenciana, estas iniciativas requieren la declaración de actuaciones territoriales estratégicas por parte del Consell, previa a la redacción de su plan de ordenación y posterior aprobación. Dicha declaración va acompañada de un informe técnico que define los condicionantes ambientales, urbanísticos y funcionales que tiene que cumplir y les asignan un procedimiento de tramitación específico con el fin de asegurar la transparencia del proceso, la participación pública y la identificación de las acciones necesarias para permitir una rápida y adecuada implantación con el fin de producir efectos positivos desde el punto de vista económico, ambiental y social.  
En este caso, se trata del proyecto Desarrollo Turístico y Deportivo del Valle del Río Mijares, en el municipio de Yátova, en la provincia de Valencia, el cual plantea una actuación multifuncional que incluye diversos usos turísticos y deportivos en el medio rural, aprovechando todos los componentes de excelencia del territorio. Esta actuación se localiza en un entorno privilegiado que se quiere preservar, valorizar y activar para generar riqueza y empleo en una comarca fuertemente castigada por los pasados incendios forestales. En este contexto, la actuación tiene como objetivos fundamentales:  
1. Crear un espacio singular, y de gran atractivo turístico, deportivo y cultural, en un entorno de gran valor natural en el que se combinen de forma armónica y sostenible la práctica de actividades deportivas, en sus múltiples variantes, con el enoturismo, el turismo ambiental y cultural, el turismo rural, y todo un conjunto de actividades que tienen como denominador común el uso racional del medio natural.  
2. Canalizar una inversión directa de unos 34 millones de euros con su implantación completa, la cual, considerando sus efectos indirectos e inducidos, podría alcanzar una generación de renta de unos 70 millones de euros.  
3. Crear unos 265 empleos, entre temporales y permanentes que, sumando los indirectos e inducidos, podrían alcanzar los 350. Tanto en inversión como en empleo son cifras muy importantes en el contexto del ámbito rural de la actuación, superando ampliamente el ámbito municipal y comarcal.  
4. Conservar y potenciar los valores de territorio incluyendo actuaciones de regeneración forestal, recuperación de viñedos abandonados, restauración del patrimonio cultural, regeneración paisajística de los entornos fluviales, e integración en la morfología del territorio de todas las instalaciones y equipamientos que se implanten en la zona, las cuales no menoscabarán el carácter rural del medio.  
5. Crear una oferta turística atractiva y diferenciada en el medio rural de la Comunitat Valenciana con un fuerte potencial de demanda, no solo procedente del área metropolitana de Valencia, sino del conjunto de la Comunitat Valenciana e incluso del exterior.   
6. Generar un efecto demostrativo que sirva como referente para otros proyectos que se ubiquen en el territorio, tanto por sus condiciones del entorno como por la adaptación de las edificaciones al medio, produciéndose un diálogo constructivo y sinérgico entre el proyecto y la capacidad y condiciones del medio natural y cultural que lo acoge.  
El Consell es el órgano competente para la adopción del presente acuerdo, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 2 y 3 de la citada Ley 1/2012.   
Por ello, una vez analizada y evaluada toda la información aportada por la mercantil Mijares Resort, SA, y recogidos los informes pertinentes, a propuesta del conseller de Economía, Industria, Turismo y Empleo y de la consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, el Consell  
  
ACUERDA  
  
1. Declarar el proyecto Desarrollo Turístico y Deportivo del Valle del Río Mijares, presentada por la mercantil Mijares Resort, SA, como actuación territorial estratégica en los términos regulados por la Ley 1/2012.  
2. De conformidad con el artículo 2.3 de la Ley 1/2012, designar a la Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Empleo como órgano responsable del seguimiento y control de la ejecución de la actuación.  
3. De conformidad con el artículo 2.3 de la Ley 1/2012, designar a la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente como órgano responsable de la tramitación y aprobación del instrumento de planificación que se derive de esta actuación.  
4. De conformidad con el artículo 2.3 de la Ley 1/2012, designar al Ayuntamiento de Yátova como responsable de la tramitación y aprobación de los instrumentos de gestión y ejecución de la actuación, contando con el apoyo necesario de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
5. El desarrollo de esta actuación territorial estratégica se llevará a cabo cumpliendo las condiciones expresadas en el informe previsto en el artículo 3.2 de la Ley 1/2012, que se acompaña como anexo al presente acuerdo. El incumplimiento de las citadas condiciones dará lugar a la caducidad de la actuación, con los efectos previstos en el artículo 5.3 de la Ley 1/2012.  
6. Condicionar la presente declaración a la formalización por parte de Mijares Resort, SA, de las garantías requeridas por el artículo 3.4 de la citada Ley 1/2012, en los términos indicados en el anexo del acuerdo, y cuya cuantía se establece en el 1% de la suma de la inversión prevista en obras de urbanización y de la necesaria para culminar la primera fase del proyecto, dentro del plazo de 15 días desde la notificación de este acuerdo.  
  
Valencia, 14 de diciembre de 2012  
  
El vicepresidente y secretario del Consell,  
JOSÉ CÍSCAR BOLUFER  
  
  
ANEXO  
  
Informe de compatibilidad de la propuesta de actuación territorial estratégica Desarrollo turístico y deportivo del valle del río Mijares  
  
Índice  
1. Documentación aportada  
2. Modelo territorial vigente y descripción de la propuesta  
3. Justificación de la adecuación de la propuesta a la figura de la actuación territorial estratégica  
4. Aspectos territoriales, ambientales y funcionales a considerar en la actuación   
4.1. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Dirección General de Obras Públicas, Proyectos Urbanos y Vivienda. Proyectos de Infraestructuras  
4.2. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial   
4.3. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Dirección General de Calidad Ambiental. Gestión de Residuos  
4.4. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
4.5. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Dirección General de Transportes y Logística  
4.6. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Dirección General de Medio Natural   
4.7. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Dirección General de Medio Natural. Servicio de Ordenación y Gestión Forestal   
4.8. Conselleria de Economía, Industria y Comercio. Subdirección General de Comercio y Consumo   
4.9. Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua. Dirección General del Agua   
4.10. Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte. Servicio de Proyectos Estratégicos   
4.11. Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte. Agencia Valenciana de Turismo   
4.12. Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte. Consejo Valenciano de Deportes   
4.13. Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte. Dirección General de Patrimonio Cultural   
4.14. Conselleria de Gobernación. Secretaría Autonómica de Gobernación. Servicio de Planificación   
4.15. Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR)   
4.16. Gobierno de España. Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente. Confederación Hidrográfica del Júcar   
4.17. Diputación Provincial de Valencia. Área de Carreteras   
4.18. Ayuntamiento de Yátova   
5. Alcance del informe ambiental y del plan de participación pública y consultas   
5.1. Alcance del Informe Ambiental   
5.1.1. Delimitación y diseño de la Infraestructura Verde y ocupación racional y sostenible del suelo   
5.1.2. Implantación de las infraestructuras en el territorio   
5.2. Participación pública y consultas   
5.2.1. Identificación de las Administraciones públicas y del público interesado   
5.2.2. Modalidades de participación pública y consultas   
6. Identificación de los documentos urbanísticos y estándares aplicables   
6.1. Contenido formal del documento urbanístico   
6.2. Consideraciones urbanísticas   
6.3. Proyecto de urbanización   
6.4. Licencias de edificación y ambientales   
7. Secuencia de tramitación   
8. Órganos responsables de elaborar y tramitar los documentos urbanísticos y ambientales   
9. Órganos responsables del seguimiento y control de la ejecución del proyecto   
10. Garantías exigibles al promotor   
11. Responsabilidad social corporativa del promotor   
12. Plazo   
13. Renuncia e incumplimiento   
  
1. Documentación aportada  
El 14 de noviembre de 2012 se presentó en la conselleria de Turismo, Cultura y Deporte, el proyecto Desarrollo turístico y deportivo del valle del río Mijares, con el fin de analizar su adecuación a la Ley 1/2012, de 10 de mayo, de Medidas Urgentes de Impulso a la Implantación de Actuaciones Territoriales Estratégicas (en adelante, Ley 1/2012). Para ello, la citada conselleria remite el proyecto a la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente para la elaboración del informe de compatibilidad con el régimen de las Actuaciones Territoriales Estratégicas de la Ley 1/2012 en fecha 21 de noviembre de 2012.   
El proyecto está promovido por la mercantil Mijares Resort, SA, CIF A97470074, con domicilio a efectos de notificaciones en Doctor Nácher, número 60, Chiva (Valencia).   
La documentación aportada consta de documento de consulta previa. Con posterioridad se completa la documentación con información acerca de la propuesta de participación pública y compromiso de ejecución de fases de la actuación.   
  
  
  
2. Modelo territorial vigente y descripción de la propuesta  
El planeamiento general vigente en el término de Yátova son las Normas Subsidiarias, aprobadas definitivamente el 20 de junio de 1989, publicadas en el BOP de Valencia de fecha 17 de octubre de 1992. Se encuentra en tramitación el Plan General, sometido a información pública el 31 de julio de 2008, en el que ha sido emitido el documento de referencia por la conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.   
Sobre la zona de actuación se aprobó provisionalmente por el Pleno del Ayuntamiento de Yátova, en mayo de 2005, un Programa de Actuación Integrada (PAI) para el desarrollo del denominado Sector R4, La Paridera, cuyo Plan Parcial formaba parte de la Alternativa Técnica. Dicho sector se introdujo en el Plan General en revisión, estando pendiente su aprobación definitiva. El PAI se adjudicó a la Agrupación de Interés Urbanístico Sector La Paridera de Yátova y preveía un desarrollo residencial de 500 viviendas con campo de golf.   
La actuación propuesta para su consideración como estratégica difiere totalmente de la propuesta de desarrollo urbanístico del Plan Parcial Sector S4. La actual se plantea sobre una superficie de unas 400 ha de suelo clasificado como suelo no urbanizable y se desarrolla en el entorno del nacimiento y cauce del río Mijares, a lo largo de su valle, con actividades terciarias hoteleras y de ocio e intervención en las masas forestales y el cauce del río. Una pequeña parte de los terrenos afectados se incluyen en el LIC del Monte Malacara.   
En el entorno del río Mijares, y a lo largo del valle, se ha desarrollado la implantación dispersa de edificaciones sin solución urbanizadora integral. En este sentido, el proyecto plantea un desarrollo que dialoga de manera armónica con su entorno natural, adecuando sus usos y actividades con la conservación, mantenimiento y mejora de los valores naturales y culturales a preservar. Para ello propone diversas actividades compatibles: restauración de restos históricos, senderos y rutas, suelos agrícolas, viñas, masas forestales, etc. Las edificaciones existentes serán objeto de acondicionamiento para su destino como uso terciario hotelero, mientras que los enclaves de viviendas aisladas se someterán a su acondicionamiento externo para asemejarlas al entorno.   
Las actuaciones que se llevarán a cabo con este proyecto de actuación territorial estratégica son las siguientes:   
1. Gestión forestal de unas 400 ha, mediante el desarrollo de un plan de ordenación forestal que se elaborará partiendo de un inventario previo de las existencias, con estudio de la masa arbórea y del medio. Éstos permitirán, partiendo de unos objetivos definidos (monte paisajísticoprotector, en este caso), proyectar las actuaciones necesarias para alcanzar dichos objetivos. Con ello se pretende mejorar el bosque y sus servicios ambientales (paisaje, microclima, fauna, etc.). El presupuesto de ejecución de las acciones completas puede oscilar en el entorno de unos dos mil euros por hectárea para las zonas con arbolado denso (35% del total).   
2. Plan de autoprotección contra incendios de la masa arbórea. Consiste en el estudio ecológico de los montes de la zona (orografía, vegetación, modelos de combustible, climatología, etc.), así como de la problemática de los incendios en la zona. Con estos datos, se proyectarán las actuaciones de defensa pasiva y activa frente a posibles incendios forestales. Se incluyen, entre otras, el diseño de puntos de vigilancia y de accesibilidad al monte, fijación de los puntos de abastecimiento de agua, etc., así como la dotación de medios y personal necesario. La inversión estimada será del orden de doscientos euros por hectárea.   
3. Huerta ecológica. Se prevé destinar una superficie de 15.000 m² de superficie a huerta ecológica, concentradas en una misma ubicación, de tal forma que, aunque en pequeñas unidades, la extensión sea suficiente para amortizar las labores y los traslados, posibilitando la sinergia entre los vecinos o usuarios y destinando la mayor parte de la producción al autoconsumo o venta directa al turismo generado por la actuación. Se utilizará el aprovechamiento agrícola en las inmediaciones del cauce del río que actualmente se encuentran en estado de semiabandono, o con muy poca productividad.   
4. Recuperación de viñedos y reconstrucción de bodega de vino del valle del río Mijares. Ello supone aproximadamente unos 50.000 m² dentro de la actuación global con unos 620 m² construidos.   
5. Adecuación de la masía de La Paridera para hotel y restaurante. Ello supone unos 1.800 m² dentro de la actuación global con 2.120 m² construidos, ya existentes y actualmente con uso residencial.   
6. Restauración de capilla de La Paridera para su uso y aprovechamiento. Ello supone unos 1.300 m² dentro de la actuación global, con 70 m² construidos, ya existentes.   
7. Construcción de balneario, más limpieza y adecuación de algunos tramos del río Mijares. Ello supone de manera aproximada 2.000 m² dentro de la actuación global con unos 1.000 m² construidos, 500 m² ya existentes y actualmente con uso residencial. La superficie de limpieza y adecuación de tramos del río será a consensuar con la Confederación Hidrográfica y con los departamentos de la Generalitat competentes en la gestión del medio natural.   
8. Construcción de centro hípico para el fomento del turismo ecuestre en el valle y las zonas adyacentes. Ello supone aproximadamente 3.000 m² dentro de la actuación global, con unos 2.230 m² construidos entre cuadras y pista cubierta.   
9. Interrelación con el Paraje Natural Municipal de Tabarla y otros puntos de interés cercanos, mediante la adecuación de senderos y rutas en las zonas adyacentes para el fomento del senderismo y el turismo rural. Es imprescindible para ello la limpieza y mantenimiento de los caminos y rutas existentes en el ámbito de la actuación.   
10. Construcción de instalaciones deportivas: baloncesto, fútbol sala, balonmano, voleibol, tenis, pádel, petanca, campo de fútbol y pista de atletismo para ocio y para concentraciones y preparación de equipos de alto rendimiento. Ello supone aproximadamente unos 28.000 m² dentro de la actuación global con unos 14.300 m² construidos entre vestuarios, gradas y pistas cubiertas.   
11. Adecuación de las zonas agrícolas de baja productividad para su conversión en zonas de deporte al aire libre mediante la construcción de un campo de golf de 9 hoyos. Ello supone aproximadamente unos 105.000 m² dentro de la actuación global con unos 830 m² construidos entre casa club, almacenes y nave de aperos para mantenimiento.   
12. Construcción de una granjaescuela y un núcleo zoológico para educación ambiental de visitantes y colegios, para la repoblación de especies autóctonas de la zona y para el fomento de especies cinegéticas en el valle del río Mijares. Ello supone aproximadamente unos 8.000 m² dentro de la actuación global, con unos 1.100 m² construidos entre granja y hábitats para las especies del centro.   
13. Rehabilitación y armonización arquitectónica de las viviendas aisladas dispersas por el valle para el control de las mismas, dotándolas de los servicios urbanísticos necesarios y limitando su futura y descontrolada proliferación. Ello supone aproximadamente unos 2.500 m² dentro de la actuación global con unos 3.000 m² construidos, ya existentes y actualmente con uso residencial en viviendas dispersas.   
14. Construcción de campamento de cabañas de madera integradas con los pinares para el disfrute de la naturaleza. Ello supone de manera aproximada unos 37.840 m² dentro de la actuación global con unos 7.100 m² construidos entre bungalows, albergue juvenil, comedores y almacén.   
15. Construcción de actividades relacionadas con el campamento de madera, tales como un paintball temático, tirolinas y circuito de bicicross. Ello supone aproximadamente unos 58.550 m² dentro de la actuación global con unos 1.020 m² construidos entre recepciones, equipamientos para la práctica deportiva y almacenes.   
16. Construcción de núcleo de interior, con zona comercial para el fomento del ambiente de turismo de interior. Se construirá con edificaciones de estilo tradicional de la zona y con negocios tradicionales: horno, cafetería, venta de productos autóctonos, etc. Además de la zona comercial, contará con un apartahotel y con una zona residencial para el personal que trabaje en la actuación y otras posibles necesidades. Ello supone de manera aproximada unos 8.900 m² dentro de la actuación global, con unos 6.500 m² construidos para el apartahotel, unos 2.100 m² construidos para locales comerciales y almacenes y unos 4.600 m² de uso residencial.   
17. Restauración de valores arqueológicos de la zona, entre los que destacan el barranco de los pilares y otros elementos del patrimonio cultural de la zona.   
18. Dotación de las infraestructuras necesarias: depuradora, abastecimiento de agua y energía verde, arreglo de viales, etc. Aproximadamente serían necesarios unos 16.500 m² para viales e infraestructuras, dentro de la actuación global, con unos 1.100 m² construidos entre depuradora, potabilizadora, transformadores, plantas de producción eléctrica, entre otras.   
19. Dotación y organización de servicios de movilidad y transporte compatibles con el entorno y sus valores.   
3. Justificación de la adecuación de la propuesta a la figura de la actuación territorial estratégica  
En relación con la adecuación al artículo 1 de la Ley 1/2012 del proyecto Desarrollo turístico y deportivo en el valle del río Mijares, en el municipio de Yátova, procede informar lo siguiente:   
Respecto de su congruencia con la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), que supone «contribuir a la consecución de los objetivos y principios rectores de la ETCV»   
La actuación, en los términos en que se plantea, cumple en líneas generales con las directrices de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana en cuanto a la necesidad de preservar, y poner en valor, los activos ambientales y culturales del territorio cumpliendo con los principios del desarrollo sostenible.   
Respecto de su interés general, en cuanto a «producir un impacto supramunicipal favorable y permanente desde el punto de vista económico, social y ambiental, especialmente en la creación de empleo»   
El impacto previsto por esta actuación en cuanto a inversión y empleo es de carácter claramente supramunicipal, e incluso regional, especialmente por tratarse de una actuación encuadrada en el ámbito rural de la Comunitat Valenciana. Unos 34 millones de euros de inversión directa (70 si se incluye el efecto indirecto e inducido), y 265 puestos de trabajo directos (350 contando indirectos e inducidos), entre temporales y permanentes, son cifras importantes a esta escala rural considerada, y pueden contribuir al mantenimiento de población en las comarcas del interior de la Comunitat Valenciana, al desarrollo equilibrado del territorio y a la mejora de su cohesión social.   
Respecto de su integración territorial, en cuanto a «ser compatible con la Infraestructura Verde, integrarse en la morfología del territorio y el paisaje y conectar adecuadamente con las redes de movilidad sostenible, ponderando las del transporte público y los sistemas no motorizados»   
En este apartado es necesario destacar, en primer lugar, que la propuesta se localiza en un enclave de alta fragilidad ambiental y paisajística, lo que requerirá del cumplimiento de determinados condicionantes que, incluso, podrían limitar algunas de las actividades propuestas en el proyecto. En este sentido, los informes sectoriales de los departamentos competentes en espacios naturales, biodiversidad, suelo forestal, recursos hidráulicos, patrimonio cultural y paisaje serán determinantes en la tramitación futura de esta actuación en el caso de su declaración como ATE por el Consell, tanto en la fase de plan como en la gestión y ejecución material de los proyectos.   
No obstante, de la actuación se derivan aspectos muy positivos en cuanto a su integración territorial tales como el aprovechamiento del patrimonio arquitectónico construido, la adecuación de las actuaciones a los elementos estructurales del paisaje, o la valorización de espacios hoy abandonados orientándolos hacia un uso racional y sostenible.   
Por lo que se refiere a la movilidad sostenible, la documentación menciona fórmulas que se pueden considerar adecuadas para la dimensión de la actuación.   
Respecto de su localización selectiva, en cuanto a «ubicarse aprovechando singularidades del territorio que impliquen ventajas comparativas de localización, sea por accesibilidad, entorno ambiental o paisajístico o por la presencia y posición de equipamientos e infraestructuras de calidad»   
Es evidente que el principal activo de este proyecto, a efectos de lograr su viabilidad, es su localización en un entorno privilegiado desde el punto de vista ambiental, paisajístico y cultural que, además, es relativamente accesible desde los núcleos poblacionales que constituirían sus mercados potenciales. Está próximo a la A3 (Valencia-Madrid), se localiza en una zona de turismo residencial tradicional del área metropolitana de Valencia, y puede atraer un mercado más allá del regional por su proximidad a la parada del AVE de Requena-Utiel y al aeropuerto de Valencia. No obstante, este tipo de actuaciones tienen que valorar la capacidad de acogida del territorio donde se encuentran implantadas, y no pueden dirigirse hacia fórmulas de turismo masivo.   
Respecto de su efectividad, en cuanto a «ejecutarse de forma inmediata, sin perjuicio de las fases espaciales y temporales que se prevean en su desarrollo»   
La documentación aportada plantea compromisos económicos de ejecución por parte del promotor, de la totalidad de la actuación, y un esquema de inversión adecuado a los objetivos que se marcan en cada una de las fases. Los estudios de viabilidad económica de la actuación se consideran adecuados en esta etapa del proceso. En principio, al ser los aspirantes a promotores propietarios del suelo, tal y como lo declaran en el documento, y por las características de la actuación, no es observable un impacto apreciable sobre la hacienda local respeto al mantenimiento de la infraestructura pública, aunque hay que tener en cuenta las repercusiones sobre la carretera CV429 gestionada por la Diputación Provincial de Valencia. No obstante en la fase de plan se detallarán ambos estudios económicos.   
Respecto de su relevancia, en cuanto «acoger usos y actividades que contribuyan a la excelencia y cualificación del territorio con proyección a escala internacional, nacional o, cuanto menos, regional»   
Esta actuación se podría incluir en el epígrafe 3.º del artículo 1.3.f) de la Ley 1/2012, «Actuaciones significativas de mejora del medio rural, basadas en el aprovechamiento de sus recursos endógenos o en la atracción de actividades innovadoras compatibles con dicho medio».   
Por lo tanto, y como conclusión, el proyecto Desarrollo turístico y deportivo en el valle del río Mijares, en el municipio de Yátova, se adapta al artículo 1 de la Ley 1/2012, que regula el régimen de las Actuaciones Territoriales Estratégicas en la Comunitat Valenciana.  
4. Aspectos territoriales, ambientales y funcionales a considerar en la actuación   
Formulada consulta a los organismos afectados para la consideración de los aspectos territoriales, ambientales y funcionales en el desarrollo de la actuación, se han evacuado los siguientes informes:   
4.1. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Dirección General de Obras Públicas, Proyectos Urbanos y Vivienda. Proyectos de Infraestructuras.   
Emitido con fecha 28 de noviembre de 2012. Indica que ninguna de las carreteras afectadas es de titularidad de la Generalitat Valenciana.   
4.2. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial.   
Emitido con fecha 5 de diciembre de 2012. Considera que el Plan a elaborar debería contener las determinaciones de un Plan Especial. Respecto de las actuaciones de rehabilitación de viviendas aisladas y consolidación de núcleo de interior se debería proceder a identificar los núcleos de viviendas sobre los que se va a actuar y proceder a mitigar su impacto territorial, ello exigiría la implantación de infraestructuras y servicios públicos que garanticen la mínima afección al medio ambiente, en particular, el alcantarillado o sistema de depuración de vertidos de toda índole y recogida regular de residuos sólidos, así como la adecuada conexión del núcleo de viviendas con la red viaria. Se deberá valorar si se debe aplicar a la actuación del régimen de deberes, obligaciones y cesiones propias del adjudicatario de un Programa de Actuación Integrada en suelo urbanizable o bien, satisfacer el canon de uso y aprovechamiento.   
4.3. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Dirección General de Calidad Ambiental. Gestión de Residuos.   
Emitido con fecha 28 de noviembre de 2012, informando acerca de lo dispuesto en el artículo 4 del RD 105/2008, de 1 de febrero por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición, así como el Decreto 200/2004, del Consell, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción. Se sugiere la elaboración de un documento que contenga información sobre los siguientes aspectos:   
- Datos estimados de generación de residuos del complejo turístico deportivo, para las fracciones de residuos urbanos mezclados (todo uno) y para las fracciones provenientes de la recogida selectiva. Los datos se expresarán en toneladas/año generadas para cada una de las fracciones recogidas.   
- Una descripción del sistema actual de recogida y transporte del municipio concretando el sistema aplicado, el parque de vehículos y tipos y parque de contenedores, diferenciando, si es preciso, para las distintas fracciones del residuo.   
- Una estimación de las infraestructuras necesarias para garantizar una adecuada gestión de los residuos generados.   
4.4. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.   
En relación con el Paisaje:   
- Emitido con fecha 26 de noviembre de 2012. Se indica que el proyecto requerirá la elaboración de un estudio de integración paisajística con el contenido y documentación fijado en los artículos 52 y 57 del Reglamento del Paisaje de la Comunitat Valenciana. Dado el elevado valor paisajístico de la zona de actuación el estudio deberá incidir en la adopción de medidas de integración paisajística y visual en la fase de planificación y proyecto que garanticen la mínima afección sobre el carácter del paisaje y su percepción. De la documentación aportada se considera que la ubicación y el objeto de la actuación pueden ser compatibles con los objetivos y criterios estratégicos de paisaje. Al efecto se realizan las siguientes consideraciones que habrán de tenerse en cuenta en la elaboración del plan o proyecto y del estudio de integración paisajística.  
- La actuación es compatible con la infraestructura verde de escala territorial, pero se deberá completar la caracterización y delimitación de dicha infraestructura a escala municipal, y de la actuación, dotándola de un adecuado tratamiento paisajístico y un régimen que garantice su preservación. Para ello, se valorará la incorporación de elementos como:   
· Espacios comunes y zonas verdes generadas, ámbitos que garanticen la preservación de vistas hacia los recursos paisajísticos existentes (capilla, masía, entorno del río Mijares, mosaico agroforestal, etc.) y áreas arboladas o agrícolas, que se deben preservar para proteger el patrón ecológico del lugar o para garantizar zonas de transición física y visual sobre distintos usos y actividades.   
· Franjas de afección paisajística y visual respecto de la CV429 como infraestructura de acceso al ámbito con el fin de preservar las vistas hacia el paisaje, así como respecto de los cauces existentes, con el fin de preservar su entorno.   
· Los recorridos no motorizados propuestos, así como todos aquellos que articulen y conecten la totalidad de áreas y elementos de la infraestructura verde.   
- El diseño de las distintas actividades y su implantación en el territorio se adecuarán a la calidad del paisaje, manteniendo su carácter, estructura y composición. Para ello, se tendrán en cuenta condicionantes como los siguientes:   
· Adecuar a la topografía y la vegetación del lugar las distintas actuaciones. Se deberá procurar la preservación del patrón paisajístico conformado por el mosaico agroforestal, la topografía, los bancales y las pendientes predominantes. Se estudiará la utilización de arbolado, dando continuidad a las masas existentes dentro de las propias actuaciones o de la propia orografía, disminuyendo así el impacto que instalaciones como las deportivas o el campamento de cabañas de madera podrían generar, y garantizando su integración paisajística y visual. Del mismo modo, las zonas de aprovechamiento agrícola o el diseño del campo de golf deberán atender al patrón y al parcelario existentes.   
· Dotar a los bordes de las distintas actuaciones de un adecuado tratamiento paisajístico acorde con las características del entorno, para lograr una correcta transición con el mismo, minimizando el uso de vallados o, en su caso, recurriendo a su estandarización, utilización de soluciones tradicionales y empleo de cerramientos permeables visualmente o de vegetación y arbolado autóctonos.   
- En relación con la necesidad de favorecer la movilidad sostenible y el acceso y disfrute a los paisajes de mayor valor, se valoran positivamente los recorridos propuestos que deberán integrarse en la infraestructura verde.   
En relación con la ordenación territorial:   
Emitido en fecha 26 de noviembre de 2012. En el mismo, y previo análisis geomorfológico de la zona y una reciente cartografía de la Confederación Hidrográfica del Júcar, obtenida mediante estudio hidrológicohidráulico y a escala de detalle, se concluye que el ámbito se encuentra afectado por riesgo de inundación conforme a lo establecido en los documentos normativos del PATRICOVA, por cuanto se requiere, a efectos de continuar la tramitación administrativa en materia de riesgo de inundaciones, la elaboración de un estudio de inundabilidad que concrete dicho riesgo con el objeto de orientar la mejor ubicación de la propuesta planteada.   
4.5. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Dirección General de Transportes y Logística.   
Emitido con fecha 3 de diciembre de 2012, se acompaña del informe emitido con anterioridad. De la documentación aportada, se constata que la zona de reserva viaria ha sido tenida en cuenta, si bien deberá comprobarse que se consideran las observaciones relativas al radio interior de la rotonda y al proyecto de construcción de infraestructuras sobre el río Mijares y el barranco.   
4.6. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Dirección General de Medio Natural.   
Emitida Resolución con fecha 3 de diciembre de 2012. En el mismo se resuelve que el proyecto puede tener efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, por lo que de acuerdo con los establecido en los artículos 6 y 7 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, debe ser sometido a una evaluación detallada de repercusiones sobre dicha red. Se sustanciará a través de una declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, para la tramitación de la cual deberá aportarse ante el servicio competente un Estudio de Afecciones cuyo contenido y alcance se especifica en el anejo que acompaña al informe de la Dirección General. Dicho anejo incluye también las previsiones referentes a dicha tramitación, incluyendo los aspectos relativos a las modalidades, plazos, trámites y términos de información y consultas.   
4.7. Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Dirección General de Medio Natural. Servicio de Ordenación y Gestión Forestal.   
Emitido con fecha 5 de diciembre de 2012. De la documentación aportada se deduce que no afecta a montes gestionados por la Generalitat ni a vías pecuarias. Las actuaciones que quieran desarrollarse deberán concretarse en un plan o proyecto a escala adecuada que defina con detalle la afectación al suelo forestal así como las obras y actuaciones a desarrollar, y deberán ser informados por la administración forestal competente. Se informa favorablemente, considerando los aspectos descritos en el informe, condicionado a la presentación de un Plan de Prevención de Incendios Forestales y un Plan Técnico de Gestión Forestal.   
4.8. Conselleria de Economía, Industria y Comercio. Subdirección General de Comercio y Consumo.   
Emitido con fecha 30 de noviembre de 2012, en el sentido de que la actuación planteada se ajusta a los parámetros de ordenación territorial del comercio que define la Ley 3/2011, de 23 de marzo, del Comercio de la Comunitat Valenciana, en lo que se refiere a la caracterización del equipamiento comercial proyectado integrado en la actuación conjunta, tal y como se ha definido, y en consecuencia no se pone objeción alguna al citado proyecto.   
4.9. Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua. Dirección General del Agua.   
Emitido con fecha 5 de diciembre de 2012, en el sentido de que a priori no se halla ninguna cuestión de relevancia que pudiera impedir la ejecución de estas actuaciones en lo que a sus competencias se refiere.   
4.10. Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte. Servicio de Proyectos Estratégicos.   
Emitido con fecha 27 de noviembre de 2012. No afecta a sus competencias.   
4.11. Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte. Agencia Valenciana de Turismo.   
Emitido con fecha 3 de diciembre de 2012, con las siguientes recomendaciones:   
- Que el proyecto ajuste la tipología y categorías de alojamiento turístico propuesto a las que contempla la legislación vigente en los extremos indicados.   
- Que la arquitectura de las cabañas se asemeje al máximo a la tradicional de la zona, tanto en materiales como en estructura, evitando la estética alpina de las cabañas de madera estándar.   
- Que la rehabilitación de la bodega y viñas posibilite un uso turístico de tipo experimental, donde el turista pueda participar activamente en los procesos de elaboración del vino.   
- Que las instalaciones de ocio deportivo, activo y salud, sean óptimas para las características de cada uno de los segmentos de demanda a los que vaya dirigido el proyecto.   
- Que el restaurante incorpore, en la medida de lo posible, una filosofía de autoconsumo procedente de los productos locales.   
- Que tanto el campo de golf como el de prácticas, en la medida de lo posible, apliquen la filosofía del golf sostenible.   
- Que la imagen de marca del proyecto incorpore los valores de gestión sostenible y naturaleza, en el caso de que las instalaciones equipamientos se alimenten de energías renovables, su construcción se realice siguiendo pautas de sostenibilidad y sus actuaciones potencien la puesta en valor del patrimonio natural y cultural.   
- Que la denominación de la marca del proyecto evite confusiones entre el río Mijares (afluente del río Magro, cuenca hidrográfica del río Júcar) y el río Mijares (cuenca hidrográfica del río Mijares).   
4.12. Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte. Consejo Valenciano de Deportes.   
Emitido con fecha 4 de diciembre de 2012 con las siguientes observaciones:   
- La orientación requerida para cualquier espacio deportivo tipo convencional (pista deportiva, campo de fútbol, pista de tenis, etc.) es la nortesur, admitiéndose variaciones en el entorno norteeste/norteoeste.   
- Se recomienda ampliar el estudio de viabilidad económica presentada con un proyecto deportivo y de gestión como resultado del análisis ofertademanda previsto.   
- En cuanto a la propuesta formulada de construcción de una pista de atletismo para acoger los entrenamientos: carreras, lanzamientos, saltos, etc., parece más aconsejable resolver dicha oferta deportiva por medio de módulos de entrenamiento, complementados con circuitos de carrera, dispuestos según características geográficas y asociándolos al recorrido de áreas de entrenamiento. Con esta propuesta se resolverá adecuadamente el entrenamiento de atletismo, al tiempo que se evitará grandes movimientos de tierras, siempre costosas y con impacto en el paisaje.   
4.13. Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte. Dirección General de Patrimonio Cultural.   
Emitido el 5 de diciembre de 2012, en el sentido de que no existe ninguna zona afectada desde el punto de vista patrimonial. Se trata de una zona ya prospectada y que contó con informe favorable de la Dirección General.   
4.14. Conselleria de Gobernación. Secretaría Autonómica de Gobernación. Servicio de Planificación.   
Emitido con fecha 29 de noviembre de 2012, con las siguientes consideraciones:   
- Riesgo de inundaciones: no se ve afectado.   
- Riesgo de deslizamientos: la zona se ve afectada parcialmente, según la cartografía temática de la Comunitat Valenciana, por tanto se deberá realizar estudio geotécnico de detalle como medida correctora de este riesgo.   
- Riesgo sísmico: el municipio tiene una aceleración sísmica de 0,06 g. Por lo tanto, el desarrollo del proyecto deberá asumir todas las medidas establecidas al efecto en la NCSR02. Asimismo, según establece el Plan Especial Frente al Riesgo Sísmico los municipios de Yátova y Buñol tienen una intensidad sísmica de 7,0 (EMS) para un periodo de retorno de 500 años y por tanto habrá que elaborar el plan de actuación municipal frente a este riesgo.   
- Riesgo de accidentes graves: no se tiene conocimiento de empresa afectada por el RD 1254/1999.  
- Riesgo por accidente de transporte de mercancías peligrosas: la zona está afectada por un nivel bajo de este riesgo.  
- Riesgo de incendios forestales: hay que incorporar, respecto a:   
· Ordenación del territorio y gestión urbanística. En su desarrollo habrá que aplicar todas las medidas establecidas en el documento básico de seguridad en caso de incendio, Sección SI5 del Código Técnico de la edificación, y artículo 25 bis del Decreto 36/2007 ROGTU.   
· Ejecución de obras y trabajos en zonas forestales o inmediaciones. Todas las actuaciones que se realicen en zonas forestales, así como en sus proximidades habrán de cumplir lo dispuesto en el Decreto 7/2004 por el que se aprueba el Plan general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales.   
4.15. Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR)  
Emitido el 3 de diciembre de 2012. Analiza la localización del sistema público de saneamiento y depuración, muy alejado de la actuación. Se concluye que, dado que el proyecto no pretende llevar el agua residual a ningún sistema público, no procede informar sobre la capacidad de los mismos para tratar las aguas residuales producidas por este desarrollo. Se adjuntan las determinaciones exigidas para el caso de que en el futuro se pretenda ceder la nueva depuradora al Ayuntamiento de Yátova.   
4.16. Gobierno de España. Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente. Confederación Hidrográfica del Júcar.   
Emitido el 3 diciembre de 2012 con el siguiente sentido.   
- Afección a cauces: algunas de las actuaciones se encuentran en zona de policía de cauce público e incluso en los propios cauces, tales como la limpieza del río. A este respecto se recuerdan las disposiciones del artículo 6 del Texto Refundido de la ley de Aguas y artículo 7 y 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, RD 849/1986.  
- Saneamiento y depuración: el proyecto deberá contemplar la solución para la conducción y el tratamiento de las aguas residuales de la actuación y del sistema de evacuación y tratamiento de las aguas pluviales. En caso de pretender realizar el vertido de aguas pluviales al dominio público hidráulico, previamente se deberá contar con la autorización de este organismo.   
- Incidencia en el régimen de corrientes: las actuaciones previstas se ubican fuera de la zona de flujo preferente del río Mijares y fuera de la zona inundable para la avenida de 500 de periodo de retorno, por lo que no existe incidencia en el régimen de corrientes de este cauce. Con respecto a los otros dos cauces afectados, se justificará que las actuaciones propuestas no suponen incidencia en el régimen de corrientes a los efectos dispuestos en el artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico.   
- Disponibilidad de recursos hídricos: el proyecto debería contener un estudio que justifique la demanda de agua necesaria para cada uno de los usos previstos y el origen desde el que se pretenden obtener dichos recursos. Según los antecedentes obrantes en este organismo, el Ayuntamiento de Yátova es titular de una concesión de agua destinada al abastecimiento del Sector R4 La Paridera para un volumen anual de 174.204 m³. Para poder hacer uso de esta agua con destino distinto al abastecimiento se deberá tramitar la correspondiente modificación de características de la concesión otorgada. En lo que respecta al campo de golf se recuerda que, para poder utilizar las aguas reutilizadas, se deberá obtener previamente la correspondiente concesión (si el titular de la autorización de vertido y el solicitante de la reutilización son personas distintas) o autorización complementaria a la de vertidos (si el titular de la autorización de vertido y el solicitante de la reutilización coinciden). En todo caso, a los efectos de la emisión de informe contemplado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, y el artículo 25.4 del Real Decreto Ley 1/2001, del Texto Refundido de la Ley de Aguas, la demanda necesaria deberá quedar amparada por el título habilitante firme o en estado de tramitación suficientemente avanzado, es decir, con informe de compatibilidad hidrológica y con el trámite de información pública superado.   
4.17. Diputación Provincial de Valencia. Área de Carreteras.   
Emitido con fecha 29 de noviembre de 2012 con las siguientes indicaciones: se debería realizar un estudio de tráfico, tomando en consideración la tipología del tráfico e IMD, entendiendo que si bien la carretera está dentro de unos parámetros aceptables para el uso que tiene en la actualidad, cabría estudiar las posibles mejoras en caso de ser necesarias para el posible tráfico que genere la actividad. Dicho estudio se realizará conjuntamente con los servicios técnicos del Área de Carreteras y contemplará las actuaciones mínimas a realizar para garantizar la seguridad vial y la funcionalidad del acceso a la actividad, quedando condicionado el desarrollo a la ejecución de las mejoras. Se deberá garantizar que todas las actividades propuestas se realizarán fuera del ámbito de la carretera. Los cruces o itinerarios peatonales se realizarán garantizando la seguridad vial tanto de los usuarios de la vía como del resto. Atendiendo al tipo de carreteras respecto del acceso proyectado tipo rotonda, deberá recoger en el estudio del tráfico la justificación de su ubicación, definiendo conforme a la normativa el diseño y trazado tanto en planta como en alzado, acompañado con un estudio correspondiente de visibilidades. Todas las actuaciones deberán recogerse en la ficha de gestión.   
4.18. Ayuntamiento de Yátova.   
La Junta de Gobierno Local en sesión celebrada el 4 de diciembre de 2012 adopta el Acuerdo de prestar su aprobación al informe técnico emitido por el arquitecto municipal y manifestar la voluntad favorable de la Corporación para que se tramite dicho proyecto como Actuación Territorial Estratégica por entender que su desarrollo redundará en beneficio de la situación socioeconómica del municipio de Yátova y la comarca de La Hoya de BuñolChiva.  
5. Alcance del informe ambiental y del plan de participación pública y consultas   
De acuerdo con el procedimiento establecido para las actuaciones territoriales estratégicas en la Ley 1/2012, se entiende incorporada en él la evaluación de los posibles efectos en el medio ambiente a la que se refiere la Ley 9/2006, de 28 de abril.   
Consecuentemente, de acuerdo con lo establecido en los artículos 3.2.b) y 4.1 de la Ley 1/2012, con el fin de elaborar una propuesta que se inserte adecuadamente en el entorno y mejore la calidad de vida de la ciudadanía, analizada la misma en su contexto territorial, el promotor de la actuación deberá elaborar de forma simultánea al instrumento de planeamiento un informe ambiental, así como llevar a cabo un proceso de participación pública y consultas que permita el acceso en plazos adecuados a la información del proceso planificador, recogida esta de forma exhaustiva y fidedigna.   
5.1. Alcance del informe ambiental.   
El informe ambiental que se redacte analizará y ponderará, al menos, los siguientes aspectos:   
- Un esbozo del contenido, objetivos principales de la actuación, aspectos relevantes de la situación actual del medio ambiente y su posible evolución en caso de no desarrollar la actuación. En este caso, se entiende que son elementos del medio ambiente en su sentido más amplio el ser humano, la fauna, la flora, el suelo, el agua, el aire, el clima, el paisaje, el patrimonio cultural y la interacción entre todos ellos.   
- Identificación de problemas ambientales relevantes existentes en el ámbito de la actuación y su entorno, especialmente, si hay problemas de calidad del agua, de elementos de movilidad sostenible, de riesgos, etc.).   
- Los objetivos de calidad ambiental del ámbito de la actuación, con especial referencia a los recogidos en los ámbitos internacionales (por ejemplo, incidencia en el incremento o no en emisiones de gases de efecto invernadero - Protocolo de Kyoto o en el Convenio Europeo del Paisaje), en el ámbito nacional (Estrategia de Desarrollo Sostenible y Estrategia de Movilidad Sostenible) y cualesquiera otros que guarden relación con la actuación.   
- Posibles efectos significativos en el medio ambiente de la actuación, en especial en lo relativo a salud humana, biodiversidad, agua, aire, factores climáticos, paisaje, patrimonio cultural y la interrelación de estos factores.   
- Las medidas para prevenir, reducir y, en la medida de lo posible, contrarrestar cualquier efecto negativo significativo identificado conforme al apartado anterior.   
- Justificación de la alternativa que se vaya a desarrollar.   
- Descripción de medidas para el seguimiento de los efectos sobre el medio ambiente y del funcionamiento de las medidas para prevenir, reducir o contrarrestar.   
- Un resumen no técnico de la información facilitada en virtud de los párrafos precedentes.   
La justificación de la alternativa finalmente elegida se apoyará, además, en el conjunto de criterios territoriales y ambientales estratégicos que, de acuerdo con los puntos siguientes, han de regir el proceso de toma de decisiones y orientar los contenidos de los instrumentos de planeamiento y de materialización de la urbanización, tratando de vincular desarrollo económico y territorio de acuerdo con la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.   
El modelo de desarrollo planteado por dicho documento compatibiliza la actividad económica y la conservación y puesta en valor de los activos ambientales, paisajísticos y culturales del territorio, para lo que resulta necesario abordar la siguiente secuencia:   
- Identificación de los valores.  
- Identificación de los usos y localización de los mismos.  
- Comparación y evaluación de los efectos.   
Asimismo, se entiende que la actuación puede resultar clave respecto de la competitividad económica si:   
- El mantenimiento o mejora de la calidad del paisaje y del territorio se emplea como herramienta de atracción de talentos e inversiones.  
- A la actividad agraria se le dota de funcionalidad económica, ambiental y social.  
- El territorio se utiliza como argumento, soporte y condicionante de la actividad turística.  
- El paisaje y el patrimonio natural y cultural se consideran factores diferenciadores del destino turístico.   
5.1.1. Delimitación y diseño de la infraestructura verde y ocupación racional y sostenible del suelo.   
En respuesta al modelo de desarrollo que se plantea con la actuación, la delimitación y diseño de la infraestructura verde es uno de los aspectos más relevantes que cabrá abordar a la hora de planificar y valorar el alcance de las repercusiones ambientales.   
En ese sentido, la infraestructura verde requiere de una definición a una escala adecuada, conforme a la envergadura del proyecto, de forma que la funcionalidad territorial, paisajística, ambiental y cultural pueda garantizarse. Además de identificar los espacios que la integran (Red Natura 2000, espacios naturales protegidos, suelo forestal, zonas con riesgo de incendio, zonas de alto valor paisajístico y conectores territoriales y funcionales que los relacionan), se deberían tener en cuenta los criterios recogidos en el Plan de acción territorial de infraestructura verde y paisaje con tal de garantizar la conservación activa de los referidos espacios naturales y sus ecosistemas, hábitats, especies, paisajes, elementos geológicos y bienes culturales materiales e intangibles.   
Así, en este caso se considera primordial la prevalencia de la protección de los valores significativos sobre las demás estrategias sectoriales que pudieran entrar en conflicto con dicha protección.   
Para ello, se prestará especial atención a los siguientes aspectos: las actuaciones forestales, la actividad agropecuaria, el paisaje, el patrimonio cultural, el uso público y los riesgos. Sobre cada uno de ellos se valorarán los siguientes criterios:   
a) Sobre las actuaciones de carácter forestal:   
Prevalecerán los principios directores de los espacios forestales expresados en el Plan de Acción Territorial Forestal, resultando prioritaria la recuperación de las zonas agrícolas abandonadas frente a su conversión en terrenos forestales, o incluso la reversión de estos últimos, con tal de mejorar la biodiversidad y la protección frente a riesgos, especialmente los incendios.   
b) Sobre el mantenimiento de la actividad agropecuaria:   
La planificación debería abordarse desde un punto de vista multifuncional que abarque tanto la producción de alimentos, como la fijación de la población en el territorio y la salvaguarda del paisaje, empleando para ello recursos y especies autóctonas.   
La conservación y puesta en valor de los mosaicos agroforestales, espacios agropecuarios y huertos, el fomento del pastoreo tradicional y la utilización de sistemas de ganadería extensiva como instrumento de gestión forestal y prevención de incendios, pueden contribuir, sin duda, a cumplir con dichos objetivos, de modo que la propuesta deberá valorar y justificar adecuadamente el empleo de dichos recursos.   
c) Sobre la adecuación y respeto al paisaje:   
El diseño de la actuación debería incorporar criterios y objetivos de calidad paisajística, de forma que se contribuya al mantenimiento de los hitos y escenas más características, la calidad de la urbanización, del diseño arquitectónico y de los bordes urbanos y la adecuada transición entre el paisaje de la actuación y su entorno, especialmente los ámbitos que resulten perceptibles desde las principales carreteras. Para ello, es fundamental que las transformaciones y movimientos de tierras respeten al máximo la topografía del lugar, y que los materiales empleados sean acordes con los valores paisajísticos del entorno.   
Asimismo, se considerará que la propuesta contribuye a la integración en el paisaje si está dotada de itinerarios y rutas de paisaje, a ser posible con una red de miradores que permitan el acceso a los elementos propios y de valor singular del paisaje, así como cuando se ajuste a los criterios paisajísticos para la implantación de nuevas actividades en el territorio a los que se refiere la directriz 52 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.   
d) Sobre la consideración del patrimonio cultural:   
El estudio visual que se lleve a cabo para la valoración de la integración paisajística de la actuación debería abordar asimismo la definición de perímetros de protección de los elementos de valor cultural, de forma que se asegure su integración en el entorno ambiental y paisajístico, junto con la promoción de su conocimiento y su inclusión en la red de itinerarios.   
e) Sobre la implantación del uso público:   
En relación con lo anterior, la planificación observará la creación de itinerarios principales que conecten los elementos de mayor valor ambiental, cultural y visual, equipándolos para un uso racional del espacio, de acuerdo con los criterios territoriales y paisajísticos incluidos en la directriz 60 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.   
Será también importante que se promocione y mejore, en la medida de lo posible, el uso social de los ríos, especialmente en lo que a itinerarios lúdicos y pedagógicos se refiere.   
f) Sobre la influencia en los riesgos:   
Al abordar las propuestas de planificación y diseño será de suma importancia que se considere el riesgo de incendio de la zona, incorporando soluciones técnicas y mecanismos orientados a prevenir pero también a facilitar las labores de extinción, en su caso.   
También serán adecuadas en este sentido las intervenciones que se lleven a cabo en materia de adecuación al cambio climático, promoviendo la utilización de especies vegetales autóctonas con mayor capacidad de procesamiento de CO2 y de menor consumo de agua, implantando normas técnicas para la eficiencia y ahorro energético en el alumbrado público y de las construcciones que se lleven a cabo.   
5.1.2. Implantación de las infraestructuras en el territorio.   
Vinculado con el desarrollo de la infraestructura verde, la actuación debería incluir entre los elementos integrantes de la red viaria aquellas vías propias del medio rural, tales como caminos agrícolas, pistas forestales, vías pecuarias o caminos rurales con relevancia social o cultural.   
  
Estos elementos requieren de una adecuada preservación y puesta en valor y, junto a las nuevas vías, son objeto de valoración de su integración paisajística y de su condición como itinerarios de percepción del territorio.   
Para ello, tanto las infraestructuras de movilidad como energéticas son susceptibles de ser diseñadas bajo los siguientes principios directores y criterios de integración:   
a) Potenciar los sistemas de transporte no motorizado y fomentar el transporte público.   
b) Incluir la infraestructura verde en las políticas de movilidad sostenible (conexión con vías verdes, itinerarios paisajísticos y sendas adaptadas a sistemas de transporte no motorizados y peatonales)   
c) Fomentar los sistemas de transporte eficientes desde el punto de vista del consumo energético y de la disminución de niveles de ruido y de emisiones atmosféricas.   
d) Diseñar tejidos urbanos que contribuyan a mejorar la movilidad no motorizada, recuperando la calle para el peatón.   
e) Recurrir a vías de transporte no motorizado, tales como ciclistas, peatonales o a caballo, trazadas con criterios de integración paisajística y complementadas con instalaciones adecuadas para contemplar el paisaje, tales como puntos de acceso, miradores o áreas de servicio.   
f) Evitar la fragmentación visual, física y social de los itinerarios paisajísticos no motorizados así como la incidencia en fondos escénicos de otras infraestructuras.   
g) Compatibilizar las infraestructuras energéticas con la infraestructura verde, los pasillos determinados por el planeamiento y la atención al desarrollo rural.   
h) Soterrar, en la medida de lo posible, las líneas de alta tensión a su paso por suelos urbanos y en los espacios naturales protegidos.   
i) Contribuir al autoabastecimiento, con instalaciones diseñadas para integrarse en la edificación y afectar lo mínimo posible al paisaje.   
En todo caso, la actuación debería justificar la suficiencia de las redes de suministro de energía eléctrica respecto de la demanda prevista, valorando en caso contrario las necesidades de ampliación, calculando su repercusión económica y costeando su ejecución.   
Asimismo, sería necesario acreditar la disponibilidad de agua potable, junto con la suficiencia de las actuales infraestructuras, e incluir las instalaciones necesarias de cara a la correcta gestión de residuos.   
5.2. Participación pública y consultas.   
Con el fin de implementar el plan de participación pública propuesto en el documento de consulta y a los efectos de lograr la máxima transparencia y participación pública, considerando el documento como suficiente para la etapa de la tramitación de la actuación territorial estratégica en la que se presenta, se concretan a continuación:   
- Las administraciones públicas y el público interesado  
- Las modalidades de participación pública y consultas  
El referido plan de participación contempla la incorporación de un documento de seguimiento, tratado como un documento aparte que recogerá todos los aspectos que, por las propias características del proceso de participación, no resulta posible determinar en las primeras etapas del mismo.   
En ese sentido, el documento de seguimiento del plan de participación pública se deberá ir concretando conforme se vayan resolviendo las distintas etapas de la tramitación e incorporará todo tipo de información relacionada con los procesos y actividades de participación pública.   
En especial, recogerá convocatorias, notificaciones, comunicaciones, actas, fotografías, grabaciones, transcripciones, recortes de prensa o anuncios, entre otros, que justifiquen que en todo momento se ha llevado a cabo un proceso de participación pública transparente basado en la información, la consulta y la comunicación, incluso cuando aquellas hubieran tenido lugar antes de la presentación formal de la propuesta de actuación territorial estratégica.   
El documento, además, evaluará el resultado de las consultas realizadas y la manera en que se han tomado en consideración en la formulación del plan.   
5.2.1. Identificación de las administraciones públicas y del público interesado.   
De acuerdo con la documentación presentada en materia de participación pública, el público interesado se ha identificado como el conjunto de Entidades Ciudadanas o el conjunto de personas jurídicas sin ánimo de lucro que reúnan los requisitos exigidos en el artículo 14 de la Ley 11/2008, de 3 de julio, de Participación Ciudadana, a través del cual la ciudadanía ejerce colectivamente su derecho a este respecto.   
Junto a dichos conjuntos cabe considerar, además, los grupos de interés, constituidos por las administraciones públicas, partidos políticos y demás organismos con acreditado interés en la materia, cuando no formaran parte del denominado público interesado.   
A efectos de identificación, la participación pública que se lleve a cabo durante la tramitación de la actuación territorial estratégica deberá considerar, como mínimo, la comunicación expresa y periódica con:   
Grupos de interés  
Organismos y agencias públicas   
- Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.   
- Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Empleo.   
- Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.   
- Conselleria de Sanidad.   
- Delegación del Gobierno en la Comunitat Valenciana.   
- Ministerio de Fomento.  
- Diputación Provincial de Valencia.  
- EGEVASA.  
- ENAGAS.  
- GAS NATURAL.  
- IBERDROLA.   
Administraciones públicas locales   
- Ayuntamiento de Yátova  
- Ayuntamientos de Buñol, Alborache, Macastre, Dos Aguas, Cortes de Pallás y Requena.   
Grupos políticos   
- Partido Popular (PP)  
- Partido Socialista Obrero Español (PSPVPSOE)  
- Coalició Compromís (CC)  
- Esquerra Unida del País Valencià (EUPV).  
Entidades ciudadanas  
- Asociaciones de vecinos de Yátova  
- Asociación vecinal de Mijares (conjunto de propietarios de las viviendas dispersas por el valle).  
- Peñas deportivas de Yátova.  
- Peñas deportivas de Buñol.  
- Personados en procesos abiertos relacionados con el ámbito de la actuación, incluso comunidades de propietarios.   
Tal y como se reconoce en el documento de consulta presentado, ha de tenerse en cuenta que las anteriores referencias a las administraciones públicas y al público interesado no son en ningún caso cerradas, pudiendo ampliarse durante todo el proceso de participación si así se solicitara, tras comprobar el cumplimiento de las condiciones para su consideración.   
5.2.2. Modalidades de participación pública y consultas.   
Una vez elaborado el plan y sus documentos complementarios se iniciará la fase de consultas, la cual deberá anunciarse debidamente a través de los siguientes medios:   
- Diari Oficial de la Comunitat Valenciana   
- Tablón de anuncios del Ayuntamiento de Yátova  
- Diario no oficial de amplia distribución en la provincia de Valencia.  
- Páginas web habilitadas al efecto, preferentemente de las administraciones públicas, sin perjuicio de su publicación en la página del promotor / inversor privado.   
Una vez anunciado el período de consultas, y sin perjuicio de cuantas reuniones pudieran haberse llevado a cabo con anterioridad o cuantas se lleven a cabo en etapas posteriores, se promoverán las siguientes actividades:   
Reuniones informativas:   
- Con los diferentes grupos políticos.   
- Con las asociaciones de vecinos.   
- Con las peñas deportivas.   
- Con el resto de entidades ciudadanas.   
Consultas expresas y petición de informes:   
- Con los organismos y agencias públicas.   
- Con el Ayuntamiento de Yátova.   
- Con los ayuntamientos colindantes.   
Exposición de la documentación de la actuación:   
- En las dependencias de la Generalitat Valenciana que se determinen durante la tramitación.   
- En las dependencias del Ayuntamiento de Yátova.   
- En las dependencias del promotor / inversor privado.   
Durante el período que dure la consulta pública, que en cualquier caso no podrá ser inferior a 45 días, se podrán presentar cuantas sugerencias o comentarios se consideren oportunos en relación con la propuesta. Los lugares, horarios y formato de presentación de dichas sugerencias se indicarán de forma expresa en los anuncios en los que se informe del inicio de la consulta pública.  
6. Identificación de los documentos urbanísticos y estándares aplicables   
La Ley 1/2012 habilita un régimen jurídico especial para la Actuación Territorial Estratégica de forma que no le son de inmediata aplicación las disposiciones de la legislación urbanística valenciana, todo ello sin perjuicio de la necesaria observancia de la legislación básica estatal, constituida entre otras por el Real Decreto Ley 2/2008 por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo y legislación de contratación pública, así como demás normativa sectorial de obligado cumplimiento. En consecuencia, cada declaración de Actuación Territorial Estratégica debe identificar cuáles serán los instrumentos urbanísticos y los estándares exigibles para la gestión de la misma.   
La propuesta Desarrollo turístico y deportivo del valle del río Mijares se plantea sobre el término municipal de Yátova, cuyo planeamiento fue aprobado definitivamente en el año 1992. La revisión del Plan General se encuentra en tramitación y para el ámbito de esta propuesta de ATE contempla el desarrollo urbanístico de la anterior propuesta de sector R4 La Paridera, para la cual se ha emitido el Documento de Referencia por la conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.   
La propuesta plantea diversas actuaciones de uso y aprovechamiento sobre suelo no urbanizable, sin alterar la clasificación del mismo.   
La documentación preliminar para la misma tendrá en cuenta las siguientes consideraciones urbanísticas, junto con las advertidas en los informes emitidos a las consultas formuladas, indicadas en el apartado 4 de este informe:   
6.1. Contenido formal del documento urbanístico.   
- Documento sin eficacia normativa.   
· Documento de información: memoria y planos.   
· Memoria justificativa.  
- Documento con eficacia normativa.   
· Normas urbanísticas que deberá incluir la reglamentación de la edificación vinculada al medio rural.   
· Planos de bienes y espacios protegidos o justificación de su innecesariedad  
- Planos de ordenación  
- Normas mínimas a las que hayan de ajustarse los proyectos técnicos cuando se trate de desarrollar obras de infraestructuras.  
- Anejo respecto de viviendas consolidadas:   
· Memoria que identifique la situación actual, parcelas catastrales, construcciones existentes, usos y características de los servicios. Relación de propietarios afectados.   
· Plano del estado actual de la parcelación, grado de urbanización, grado de edificación, relación con las actividades calificadas y con la red de infraestructuras y servicios existentes.   
· Plano de identificación de las viviendas y sus parcelas.   
Además, el documento deberá acompañarse de los restantes estudios exigidos por la normativa sectorial.   
6.2. Consideraciones urbanísticas.   
La documentación preliminar para la misma tendrá en cuenta las siguientes consideraciones urbanísticas:   
- Clasificación del suelo. Dadas las características de la actuación, el suelo mantendrá la clasificación de no urbanizable, con la calificación que actualmente le otorgan las Normas Subsidiarias, si bien se zonificará permitiendo los usos previstos en esta propuesta de Actuación Territorial Estratégica dentro de su ámbito de actuación. Se identificarán, al menos, los siguientes usos que son los que cualifican el proyecto:   
· Forestal.   
· Terciario hotelero y hostelero.   
· Terciario recreativo.   
· Terciario deportivo.   
· Dotacional equipamiento.   
· Dotacional viales.   
· Residencial, definido mediante la delimitación de un núcleo rural en el que se localice.   
- Edificabilidad. La declaración del Consell autorizará una edificabilidad máxima total de 48.000 m² de techo, en la que están incluidas todas las edificabilidades ya existentes dentro del ámbito de actuación, que ascienden a 5.520 m². El porcentaje de edificabilidad máxima asignada a cada uso será la siguiente:   
· Terciario hotelero: 40%   
· Terciario deportivo: 30%   
· Residencial: 12%   
· Agrícola: 9%   
· Dotacional privado: 3%  
Como se afirma en el preámbulo de la Ley 1/2012, y el artículo 1.1 de la misma, la figura de la ATE es una actuación que declara el Consell en desarrollo de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana. En este sentido, la Directriz 114 de la misma se refiere a las características que deben cumplir este tipo de proyectos asimilables a las ATE, exigiendo no superar el 25% del total del techo edificatorio cubierto por la ATE.   
- Compensación a las administraciones públicas. La implantación de la actuación conlleva una compensación económica por las plusvalías generadas. Para esta propuesta de ATE, y en función de sus especiales características, esta compensación se estima en el equivalente al 5% del valor del incremento de edificabilidad que se genera y que asciende a 190.000 euros. Dicha cantidad se integrará en el Patrimonio Público de Suelo de las Administraciones públicas actuantes, Generalitat Valenciana y Ayuntamiento de Yátova en la proporción de un 50% para cada una de ellas. Esta compensación se devengará con la aprobación de la Resolución aprobatoria, sin perjuicio de la posibilidad de su fraccionamiento en 5 anualidades.  
- Dotaciones. Con carácter general, la Actuación Territorial Estratégica no está sometida al cumplimiento estricto de los estándares dotacionales de la Ley Urbanística Valenciana y el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, ni a las limitaciones legalmente impuestas a las modificaciones de planeamiento. En el presente caso se considera exigible la creación de un mínimo de plazas de aparcamiento para turismos y autobuses, en una proporción de 1 plaza/100 m²t de uso terciario y residencial, pudiéndose implantar sobre suelo privado.   
- Recursos hídricos. El documento deberá justificar el cumplimiento de la suficiencia de estos recursos acompañando el Estudio de Recursos Hídricos tal y como exige el artículo 15 del RDL 2/2008 por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo.   
- Estudio de integración paisajística. De conformidad con los artículos 44.2.b y 57.12 del Reglamento del Paisaje de la Comunitat Valenciana deberán definirse las medidas de integración propuestas y programa de implementación que deberá materializarse en unas normas de integración paisajística como concreción de lo dispuesto en los artículos 19.2 y 22 del citado reglamento. Dichos programas de implementación contendrán una o varias de las medidas expuestas en el apartado 5 de este informe y el compromiso de su ejecución junto con la propuesta de ATE.   
- Estudio de movilidad. De conformidad con la Ley 6/2011 de Movilidad, el Plan deberá acompañarse del estudio completo de movilidad exigido en el artículo 10.5 de dicha norma que se someterá a lo exigido en el informe de la administración titular de la vía.   
- Identidad de los propietarios. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 70.ter.3 de la Ley 7/1985 deberá hacerse constar en el expediente la identidad de todos los propietarios o titulares de otros derechos reales sobre las fincas afectadas durante los cinco años anteriores a su iniciación, según conste en el Registro de la Propiedad.   
6.3. Proyecto de urbanización.  
El proyecto de urbanización se someterá a las condiciones impuestas por los informes sectoriales de aplicación, diferenciando entre las obras de urbanización privadas y públicas, entre las que se encuentran las necesarias para conectar con las redes de infraestructuras existentes. En general se dotará de un tratamiento blando de la urbanización, con el alcance y materiales adecuados al ámbito rústico en el que se desarrolla.   
En todo caso, la ejecución de la obra pública de urbanización se someterá, por el promotor, a lo dispuesto en la legislación básica estatal de contratación pública.   
6.4. Licencias de edificación y ambientales.  
Las licencias de edificación y ambientales para la materialización de la Actuación Territorial Estratégica se otorgarán por el órgano competente del Ayuntamiento de Yátova en el plazo de tres meses desde la presentación de toda la documentación necesaria en sede municipal.   
7. Secuencia de tramitación   
a) Declaración del Consell.  
b) Resolución del PAI Sector R4 La Paridera de Yátova, en el plazo de un mes desde la notificación de la declaración de actuación territorial estratégica.   
c) Constitución de la garantía provisional, en un plazo de 15 días a contar desde la notificación del acuerdo del Consell de declaración de actuación territorial estratégica.   
d) Elaboración de la versión preliminar del documento de ordenación, con el informe ambiental, y sometimiento por el órgano responsable al trámite de participación pública y consultas durante un periodo mínimo de 45 días, antes de haber transcurrido 3 meses a contar desde la notificación del acuerdo del Consell de declaración de actuación territorial estratégica.   
e) Presentación de la propuesta de los instrumentos de ordenación, del informe ambiental y del resultado de la participación pública, en un plazo máximo de 2 meses desde la finalización del trámite de participación pública y consultas.   
f) Emisión de la memoria ambiental y resolución aprobatoria, en un plazo de 3 meses a contar desde la presentación de toda la documentación a la que se refiere el apartado anterior.   
g) Suscripción de acuerdos y convenios requeridos y prestación de la garantía definitiva en un plazo de 15 días a contar desde la notificación de la resolución aprobatoria.   
h) Aprobación del proyecto de urbanización, diferenciando claramente entre las obras privadas y las públicas, incluyendo las necesarias para conectar con las redes generales de infraestructuras, pudiéndose ejecutar estas últimas mediante expropiación en favor del promotor designado conforme al artículo 4 de la Ley 1/2012.   
i) Inicio de la ejecución del proyecto, de acuerdo con los plazos establecidos en la Resolución aprobatoria y adecuándose a las siguientes fases:   
Fase previa. Obras de urbanización (viales, electrificación, saneamiento y abastecimiento de agua), que distinguirán claramente entre públicas y privadas.   
Fase I. Se distinguen tres etapas:   
- Etapa I.A. Plan de Autoprotección Contra Incendios, planta de biomasa y actividades de fácil y rápida construcción (tirolinas, paintball y centro hípico, senderismo).   
- Etapa I.B. Restauración de elementos existentes para su explotación inmediata (masía existente para hotel, restauración de capilla, bodega, restaurante y salón de celebraciones).   
- Etapa I.C. Ampliación de la oferta turística y deportiva con el resto de actuaciones (piscina, pistas deportivas, campo de fútbol, etc., salvo el campo de golf que se pospone a la última fase).   
Fase II. Se distinguen dos etapas:   
- Etapa II.A. Poblado de madera con cabañas (bungalows) y albergue juvenil.   
- Etapa II.B. Núcleo de interior con apartahotel, comercial y residencial.   
Fase III. Ordenación forestal y silvícola del monte, adecuación de las huertas existentes a huerta ecológica, recuperación y mejora de los viñedos, construcción de balneario y acondicionamiento del río, campo de golf de 9 hoyos, cubierta de la pista de hípica, restauración y acondicionamiento de viviendas existentes y restauración de los pilares del antiguo acueducto del barranco de los pilares).   
8. Órganos responsables de elaborar y tramitar los documentos urbanísticos y ambientales   
Los documentos urbanísticos y ambientales se elaborarán por el promotor atendiendo a lo dispuesto en este informe y sometidos a lo exigido en los informes sectoriales recabados al efecto.   
La tramitación y aprobación de los documentos de planificación urbanística que dan cobertura a la ATE, y de los documentos de evaluación ambiental y territorial se llevarán a efecto en la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente mediante resolución aprobatoria en la que se designará el promotor y se fijaran sus obligaciones, que incluirán ejecutar y sufragar las obras, proyectos y actuaciones que se especifiquen, incluyendo la conexión de la actuación y el suplemento de las infraestructuras precisas para su integración equilibrada en el territorio.   
Emitida la resolución aprobatoria penderá su eficacia de la constitución de la garantía definitiva, y de la suscripción de los acuerdos y convenios que sean pertinentes para el desarrollo de la actuación.   
La aprobación del Proyecto de Urbanización y de todos los instrumentos de gestión urbanística, así como el seguimiento de la contratación de las obras, la concesión de licencias de obras y ambiental y de ocupación y apertura se llevarán a cabo por el Ayuntamiento de Yátova, con el auxilio de la conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.   
9. Órganos responsables del seguimiento y control de la ejecución del proyecto   
El control y seguimiento de la ejecución del proyecto corresponde a la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Empleo.   
10. Garantías exigibles al promotor   
El promotor deberá prestar las siguientes garantías:   
a) Garantía Provisional: 1% del coste de la inversión prevista en las Fases Previa y I, dentro del plazo de quince días desde la notificación de la Declaración de Actuación Territorial Estratégica por el Consell.   
b) Garantía Definitiva: 3% del coste de la inversión prevista en las Fases Previa y I, dentro del plazo de quince días desde la notificación de la Resolución aprobatoria del Plan por la conselleria competente.   
Las garantías se constituirán en cualquiera de las formas admitidas en la legislación de contratación pública a favor de la Generalitat Valenciana.   
11. Responsabilidad social corporativa del promotor   
El promotor deberá realizar Planes de Prevención de Incendios Forestales y de Gestión Forestal para el total de las 400 hectáreas del ámbito de la actuación, con una inversión no inferior a 500.000 euros en actuaciones de mejora de la masa forestal y tratamientos silvícolas para cumplir con los objetivos establecidos por dichos planes, así como en otras actuaciones de regeneración ambiental y paisajística del entorno.   
12. Plazo  
El plazo total de ejecución de la actuación es de cinco años desde la resolución aprobatoria y licencias o autorizaciones pertinentes, sin perjuicio de las prórrogas y suspensión de plazos que fueren de aplicación en virtud de lo establecido en la Resolución aprobatoria y los acuerdos y convenios que se formulen.   
13. Renuncia e incumplimiento   
Una vez emitida la Declaración del Consell de Actuación Territorial Estratégica, el incumplimiento en plazo de cualquiera de las condiciones para su eficacia, dará lugar a la obligatoria notificación al promotor de la misma, por la conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, acerca de dicho incumplimiento, con el apercibimiento de que de no verse satisfecha en nuevo plazo se le dará por caducado el expediente y por desistida su solicitud, con incautación de la garantía provisional si esta ya se hubiere formalizado.   
Hasta la obtención de la resolución aprobatoria que atribuye la condición de promotor de la actuación, el proyecto objeto de la Declaración de Actuación Territorial Estratégica podrá ser objeto de transmisión, desistimiento o renuncia del solicitante inicial del mismo, con autorización de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. Las modificaciones en el proyecto por el que se obtuvo la Declaración del Consell requerirán de nueva Declaración de Actuación Territorial Estratégica, cuando supongan variaciones que desvirtúen significativamente la propuesta inicial.   
Una vez atribuida la condición de promotor mediante la resolución aprobatoria de la conselleria competente, la renuncia a dicha condición, o su transmisión, ha de ser autorizada por el órgano de la administración competente para el seguimiento de la actuación, al igual que cualesquiera otros cambios en las condiciones de gestión inicialmente previstas.   
  
El incumplimiento por el promotor de las condiciones y plazos de ejecución estipulados en la resolución aprobatoria determinará su sustitución o la caducidad de la Actuación Territorial Estratégica y la incautación de las garantías prestadas, previa audiencia del interesado.   
La declaración de caducidad conllevará la reversión, retroacción y reposición de bienes, actuaciones y obras, así como, en su caso, la derogación de previsiones del planeamiento, en los términos que resuelva la conselleria competente en territorio.   
  
Valencia, 11 de diciembre de 2012.- El subdirector general de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas: Vicente Doménech Gregori.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML