Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5711, del 26-02-2008 (2008/2342)

RESOLUCIÓ de 4 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis del Verger, Els Poblets, Denia Benissa, Cullera i Zona eòlica 7.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5711

Data del DOGV
:   26-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/2342

CVE


Data del document
:   04-02-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Poblets, els](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Benissa](javascript:void(0))
    * [Cullera](javascript:void(0))
    * [Verger, el](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis del Verger, Els Poblets, Denia Benissa, Cullera i Zona eòlica 7. [2008/2342]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 172/05-AIA El Verger, Els Poblets, Denia, 280/04-AIA Benissa, 240/05-AIA Cullera, i 029/02-AIA Zona eòlica 7, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 4 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 172/05-AIA  
Títol: Projecte de la línia elèctrica a 132 kV, doble circuit, entre la ST Verger i la S T Dénia  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: La línia discorre pels termes municipals de: el Verger, els Poblets, i Dénia (província d'Alacant, Comunitat Valenciana)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una línia elèctrica d'alta tensió (LAT) a 132 kV des de la subestació (ST) Verger fins a la futura ST Dénia, a través els municipis del Verger, els Poblets i Dénia. La longitud estimada de la línia serà de 6,1 km.  
La LAT serà de 1ª categoria, en doble circuit, amb potència màxima per circuit de 131,33 MW. Discorre soterrada des de la ST Verger fins al límit del terme municipal dels Poblets (1.934,46 m), on se situa un pas de subterrani a aeri. El tram aeri (4.139,91 m) es construeix sobre suports metàl·lics de perfils angulars en gelosia doble.   
Temporalment, i mentre es pose en servei la nova ST Dénia, de manera provisional, s'envairà el tram projectat a 20 kV.  
El projecte ve justificat per la necessitat de donar subministrament al municipi de Dénia, ja que les línies que actualment proveeixen el municipi es troben saturades.  
2. Alternatives  
El punt de partida i el de destinació de la línia estan condicionats a la ubicació de les ST, per la qual cosa són fixos. S'ha valorat la construcció de la línia en subterrani o aeri. S'ha seleccionat el traçat subterrani en les zones urbanes i urbanitzables i no urbanitzable protegit, mentre que a Dénia, com discorre per sòl no urbanitzable no protegit, el traçat és aeri. En l'esmentat tram, en no tenir cotes i rasants, seria perillós soterrar-la. A més, el cost de la línia és molt major si se soterra.  
Afeccions legals  
El traçat de la línia està condicionat les distàncies de seguretat establides respecte a les carreteres, a altres línies elèctriques i a habitatges, entre altres.  
Així mateix, s'ha de complir el que s'ha establit per a les zones de servitud i policia pel Reglament de domini públic hidràulic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, en els encreuaments del riu Girona i els barrancs de l'Alberca, Fusta i de l'Alter.  
La línia creua zones afectades pel PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre la prevenció del risc d'inundacions a la Comunitat Valenciana), aprovat per acord del Consell de 28 de gener de 2003.  
També s'encreuen diversos camins ramaders, per la qual cosa s'haurà d'atendre el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Els elements ambientals principalment afectats seran el sòl, per l'ocupació i servitud creada per la infraestructura i l'alteració per desbrossament i fonamentacions i el paisatge, per l'alteració que comporta la instal·lació de les torres i les línies.   
Secundàriament, la seua proximitat pot comportar riscos per a la salut per camps electromagnètics. No obstant això, diversos estudis justifiquen la baixa afecció generada per aquest tipus d'infraestructures.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou, com a aspectes rellevants, un exhaustiu inventari ambiental i un estudi de l'impacte visual de la línia en el seu tram aeri. No hi ha afecció directa a espais naturals protegides o forests d'utilitat pública.  
El traçat aeri afecta principalment sòl agrícola, encara que els suports se situen en punts pròxims als camins existents, per a reduir l'afecció als cultius. En menor grau, afecta zones enjardinades i riberes. La vegetació, és l'associada als esmentats mitjans. No obstant això, s'indica que el riu Girona i els barrancs que s'encreuen alberguen hàbitats prioritaris, segons la Directiva 92/43/CEE.  
Respecte a la fauna de la zona, es tracta majoritàriament d'espècies ubiqüistes. No obstant això, a causa de la proximitat de diversos espais protegits (el Montgó, la Serra Segaria i un poc més lluny, la Marjal de Pego-Oliva), s'indica que pot constituir una zona de campeig per a determinades aus. S'indica l'existència d'algunes espècies d'interés especial, encara que amb àmplia distribució a la península Ibèrica i Europa.  
A manera de resum, els impactes potencials més significatius són:  
- Durant la construcció dels suports, es considera compatible l'impacte sobre el sòl degut als aplecs de materials i si és el cas, millora puntual d'algun accés.  
- Durant aquest període s'haurà d'evitar qualsevol abocament accidental, per la qual cosa no es considera significatiu l'impacte sobre els sòls o aqüífers.  
- Es generaran servitud de pas i ocupació de terrenys, com també alteració d'usos i en alguns casos augmentarà la compactació del sòl, impactes que es consideren compatibles en el traçat aeri i nuls en el subterrani.  
- L'impacte sobre els camins ramaders travessats serà nul, ja que se'n garanteix la funcionalitat.  
- Com a efecte positiu, es reforça la infraestructura de subministrament elèctric.  
L'Ajuntament Dénia al·lega la possible afecció a sòl protegit i a elements del Catàleg de béns i espais protegits. Respecte d'això, cal indicar que la qualificació actual dels terrenys travessats per la línia del municipi de Dénia és no urbanitzable comú, i que el Catàleg esmentatt no està contingut en el Pla d'urgència de Dénia, i en la DIA d'aquest últim es requereix que es justifiquen amb major estudi i motivació les característiques singulars que facen aquests mereixedors de protecció.  
Com a principal mesura preventiva es presenta l'elecció del traçat tal que sent viable des del punt de vista tècnic, porte associats els impactes ambientals de menor magnitud.  
Com a mesures que cal adoptar durant la construcció de la línia s'hi exposen:  
- Aprofitar al màxim de la xarxa de camins existent i evitar-hi danys.  
- Minimitzar les zones de recollida de materials.  
- Manteniment adequat de la maquinària i en zones adequades.  
- Retirada de les restes generades.  
- Evitar les pràctiques que puguen comportar risc d'abocament.  
- El tram subterrani d'encreuament amb el riu Girona es farà amb un talp, per a no provocar afeccions sobre el llit.  
- Ús de maquinària amb reduït nivell de soroll.  
- Per a evitar afecció innecessària a la vegetació, se senyalitzaran de les zones de pas de maquinària i es tindrà especial atenció en les labors de muntatge i la hissada de suports.  
- Si durant les obres apareix qualsevol tipus de resta d'interés arqueològic o històric, s'haurà d'informar la conselleria competent en cultura.  
El programa de vigilància ambiental que es proposa consisteix en:  
- Es comprovarà la senyalització dels talls d'obra i les zones de moviment de maquinària.  
- Supervisió del traçat de la línia, controlant que s'eviten afeccions innecessàries a la vegetació.  
- En finalitzar les obres, es revisarà la línia controlant la correcta neteja de les restes d'obra en els talls instant, si és el cas, a la retirada dels abocaments i restauració dels sòls.  
- Revisions periòdiques que verifiquen el bon estat del lloc i controlar si és necessari adoptar algun tipus de mesura correctora.  
- S'emetrà un informe final de seguiment de les obres i un altre a l'any de funcionament de la instal·lació.  
Tramitació administrativa  
Amb data entrada en aquesta conselleria el 12 de juliol de 2005, la Unitat Territorial d'Energia d'Alacant va remetre, a l'efecte de la seua avaluació d'impacte ambiental, la documentació següent:  
- Projecte de la línia elèctrica a 132 kV, doble circuit, entre la ST Verger i la S T Dénia  
- Estudi d'impacte ambiental de la línia, acompanyat del preceptiu document de síntesi.  
- Al·legacions presentades durant el període d'informació pública, publicat en el BOP i en DOGV.  
La documentació presentada pel promotor adjunta els informes següents:  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, autoritzant l'encreuament del riu Girona i altres barrancs, i estableix determinades condicions als encreuaments.  
- Informe de la conselleria d'Infraestructures i Transport, autoritzant un encreuament de carretera.  
- Informe de l'Ajuntament dels Poblets, establint determinades condicions al dimensionament de les rases.  
- Informe de l'Ajuntament del Verger, mostrant el seu acord amb la línia i indicant la necessitat de compatibilitzar el projecte de la línia amb els projectes d'urbanització previstos.  
- Informe de l'Ajuntament de Dénia, mostrant el seu desacord davant de diversos aspectes.  
Les al·legacions remeses corresponen a l'Ajuntament de Dénia i a diversos propietaris particulars. S'adjunta, així mateix, la resposta del promotor a aquestes.  
Amb data 17 de febrer de 2006, es va sol·licitar al promotor que aclarira diversos aspectes del projecte, i es va remetre així mateix comunicació i còpia al Servei Territorial d'Energia perquè en prenguera coneixement.  
Amb data entrada el 6 de març de 2006 en aquesta conselleria, el promotor va presentar informe aclarint els aspectes requerits.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal·lació de línia elèctrica aèria d'alta tensió de 132 kV, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU i que discorre pels termes municipals del Verger, els Poblets i Dénia, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que cal complir s'hi estableixen les següents:  
1. Hauran de col·locar-se dispositius salvaocells en tot el tram aeri del traçat (Dénia), a fi d'evitar l'afecció a les aus la zona de campeig de les quals puga veure's alterada.  
2. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 280/2004-AIA.  
Promotor: Helena Schurkes Zwart  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benissa  
Objecte projecte: Legalització de camí forestal.  
Localització: A la partida Pioco núm. 5 al terme municipal de Benissa (Alacant).  
Descripció del projecte  
La descripció es fa d'acord amb la informació proporcionada per l'estudi d'impacte ambiental:  
L'objecte del projecte és la legalització de camí forestal d'accés a habitatge.   
Característiques del camí:  
- Longitud 150 m  
- Amplària: 5 m  
Els treballs realitzats han consistit en el desbrossament i la neteja del terreny, farciment i estesa de llast, pavimentació.  
Tramitació administrativa  
La Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria es va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental que havia sigut remés per l'Ajuntament de Benissa.  
Es va sol·licitar al promotor a través de l'Ajuntament ampliació de la documentació presentada en el sentit d'aclarir la legalitat de l'habitatge construït a la qual dóna accés el camí, plànols a escala adequada i justificació de l'amplària del camí.  
Es va efectuar consulta a l'Ajuntament, que informa indicant que l'habitatge unifamiliar al qual dóna accés el camí disposa de llicència municipal en data 23 de juliol de 2001, com també autorització prèvia de la conselleria d'Obres Públiques de 10 d'octubre de 2000, i consten escrits posteriors a la concessió de la llicència d'obres relatius a modificacions del projecte, sent l'últim de 28 de juny de 2002, certificató final d'obra de data 2 d'octubre de 2003 i informe favorable per a l'expedició de cèdula d'habitabilitat per a l'habitatge de data 18 d'abril de 2005.  
Per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria es va remetre una còpia d'expedient sancionador D-26/2002 corresponent al referit camí. Es destaca el següent:  
- Resolució del director general de Recursos Forestals d'aquesta conselleria de data 23 d'agost de 2002 en la qual es dóna per finalitzat el procediment imposant l'obligació de restaurar el terreny forestal mitjançant la reforestació d'espècies semblants afectades. El fet sancionat és l'obertura de camí de 190 m x 3 m dels quals 80 m tenen un pendent de 80%, comunicant el camí amb zona on es pretén construir habitatge en què s'ha realitzat desmunt de 350 m³ i una transformació de 240 m² de forest.   
S'ha procedit a la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, mitjançant la publicació d'aquest en el DOGV núm. 4986, de 15-04-2005, i s'ha produït una al·legació com certifica la secretària de l'Ajuntament de Benissa.  
L'al·legació és de Aureli Rodríguez Muñoz en representació del Col·lectiu El Runar que sol·licita que es demanen responsabilitats al titular del projecte i, en cas d'haver-hi danys i perjudicis, els indemnitze. Que es detallen les mesures correctores i que s'hi especifique com s'ha de substituir, la pantalla vegetal formada actual, per espècies autòctones, que es determine el programa de vigilància ambiental i, si és necessari, que es demanen fiances per a garantir-ne l'execució.  
Per representant del promotor es va respondre a la sol·licitud d'ampliació de la documentació, aclarint entre altres coses que la pavimentació ve justificada per la forta pendent del camí, i per a evitar que si fóra de terra es depositara pols sobre elles.  
Per l'Àrea Jurídica d'aquesta conselleria es ratifica la procedència de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental la legalització del camí referit.  
Es va sol·licitar al promotor que estudiara també altres alternatives d'accés, de manera que aquest indica que respecte al camí d'accés existent que arriba molt pròxim al seu habitatge és de titularitat privada i si bé la seua intenció era la utilització d'aquest en ser la mesura més lògica i econòmica no va ser possible arribar a un acord amb el titular.  
Respecte a la possibilitat d'un traçat a través de diferents bancals que jalonen la vessant, s'afectaria la pinada existent com també la formació de matoll en relatiu bon estat.  
Respecte al traçat triat i executat, la intenció ha sigut preservar la pinada de manera que el camí discorreguera per l'extrem septentrional a través d'una zona sense arbratge. Si bé el pendent és acusat i elevat l'impacte visual s'han establit mesures correctores amb la incorporació de vegetació a un costat i a l'altre del camí formant una pantalla vegetal que amortisca el brusc canvi en la successió de línies naturals.  
Es va sol·licitar informe dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria:  
- Informe de la Secció Forestal:  
- Que el camí obert consta de dos trams. El primer se separa del camí general públic té uns 60 metres per tres d'ample, és pràcticament recte i discorre pràcticament per la corba de nivell. Es troba amb paviment asfàltic i molt dissimulat per l'arbratge. Probablement existia algun camí o senda sobre aquest primer tram. El segon tram arranca del primer i ascendeix en línia de màxima pendent fins a l'habitatge per un estret corredor que conforma la parcel·la 211 afectada. Té una longitud de 50 x 2,5 m d'amplària i es troba formigonat. Els talussos d'aquest han sigut dissimulats i revegetats, i disposen de reg localitzat.  
- El camí pel qual en el passat s'accedia a la parcel·la 211 discorre cavaller sobre el límit de l'esmentada parcel·la i de la 199. Fa un parell d'anys es va construir en aquesta parcel·la 199 i es va tancar i va tancar l'accés al camí. D'acord amb la forma de la parcel·la l'habitatge no tindria accés a través de la mateixa si no és amb l'actual traçat, i pot dissimular l'aspecte del formigó, amb alguna pintada d'aquest en tons verds o color terra.  
- El context on se situa el camí correspon a sòl no urbanitzable comú entre Benissa i la costa, en el qual s'ha generalitzat l'ús residencial de baixa intensitat, i hi ha multitud d'habitatges i camins més o menys semblants, en un terreny en què alternen alguns cultius i taques de pineda.  
- Atés el pendent del corredor de la parcel·la 211 l'estabilització del ferm del camí mitjançant formigó o bituminosa es fa imprescindible.  
- El tècnic de protecció d'espècies emet informe desfavorable i no considerant justificable la necessitat obertura d'un camí en terrenys forestals per un problema d'accés a finques. El territori té una valoració ambiental elevada amb pineda densa adulta. S'indica que les conduccions d'aigua, xarxes de telèfon i electricitat, estan sotmeses a avaluació de l'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. La zona on s'ha d'actuar està constituïda per un vessant majoritàriament abancalat amb orientació oest que forma part d'un relleu muntanyós margós. El relleu muntanyós està ocupat per cultius de secà amb alguna taca de pineda, i en concret en la zona afectada hi ha una pineda de pi blanc (Pinus halepensis) de densitat mitjana-alta en què s'intercalen, exemplars joves o d'edat intermèdia i adults sobre matoll de densitat mitjana tipus romeral-albaidar amb alguns exemplars de llentiscle (Pistacia lentiscus) i altres espècies arbustives d'etapes més avançades de la successió vegetal de la zona.   
La zona afectada s'emmarca en un ambient caracteritzat per zones de cultiu fonamentalment de secà amb taques de terrenys forestals amb pinedes en què hi ha habitatges unifamiliars aïllats amb multitud de camins d'accés.  
La valoració ambiental de la zona on s'emmarca l'actuació és mitjana.  
2. L'ús per a l'accés d'un altre camí existent no és possible pel fet de no arribar a un acord amb un altre propietari, de manera que el traçat per a accedir al seu habitatge, tal com indica la Secció Forestal tenint en compte les característiques de la seua parcel·la, havia de ser tal com es va traçar. El traçat ascendint per la vessant a través de bancals hauria afectat la pinada i zona de matoll i no s'hauria ajustat a la seua parcel·la.  
El servei d'avaluació de l'impacte ambiental considera que el traçat executat ha afectat una superfície xicoteta, tractant-se d'una xicoteta taca forestal en un entorn agrícola de secà en què hi ha habitatges unifamiliars, i s'afecta la pinada principalment en el tram inicial. L'impacte des del punt de vista de la vegetació i fauna es considera que ha sigut moderat o moderat -baix tenint en compte tant les característiques d'aquesta com la superfície afectada. L'impacte més rellevant, moderat-sever, considerem que és sobre el paisatge, ocasionat pel tram final de major pendent que ha sigut formigonat, sent no obstant corregible o reductible adoptant mesures adequades amb aquest fi. Es considera que la creació de pantalla vegetal a mitjà-llarg termini aconseguirà una reducció de l'impacte paisatgístic, sent no obstant fonamental la seua creació, el seu ràpid desenvolupament en la mesura que siga possible i adequada conformació, així mateix el pintat amb color terrós del formigó pot facilitar també la integració, quedant no obstant aquesta actuació condicionada a prova prèvia.  
L'formigonat i part de l'asfaltat del tram de major pendent es considera justificat, i respecte al tram inicial asfaltat quasi sense pendent no es considera necessari tenint en compte el trànsit que suporta i que discorre per terreny forestal quasi sense pendent. No es considera justificat per l'entorn forestal la il·luminació del camí amb fanals.  
3. L'habitatge disposa de llicència municipal i autorització prèvia de la conselleria d'Obres Públiques, i disposa de certificat final d'obra i informe favorable de cèdula d'habitabilitat segons informa l'Ajuntament. Aquesta ha afectat una superfície forestal relativament reduïda al final del camí executat i de característiques semblants a les descrites, havent-se executat un desmunt per a la seua ubicació. La pineda existent en facilita la integració.   
4. Respecte a les conduccions d'aigua, telefonia i electricitat per a l'habitatge unifamiliar cas de discórrer actualment soterrades pel traçat del camí executat o pel seu marge es considera que en avaluar el camí s'avaluen aquestes. Igualment respecte a les conduccions de xarxa per goteig que discorren pel marge del camí per a les plantacions efectuades en talús de tram formigonat. En qualsevol altre cas si es troben en els supòsits establits en aquesta legislació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's a aquest procediment.  
5. Es considera necessari detallar les mesures correctores fonamentalment per a aconseguir una adequada integració en el paisatge de l'actuació com també desenvolupar un programa de vigilància ambiental per a efectuar un seguiment del compliment d'aquestes, havent de concretar-se en document que haurà de ser aprovat pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria. La supervisió del compliment d'aquestes s'efectuarà pels serveis tècnics referits que podran introduir modificacions, cas de ser necessari.  
Es considera necessari notificar a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria i a l'Àrea d'Inspecció del Territori aquesta declaració a l'efecte oportú en relació amb l'al·legació presentada que indicava que l'estudi s'ha fet amb data posterior a l'execució del projecte no complint l'ordre de tramitacions establida en el Reglament d'impacte ambiental autonòmic, havent de tenir en compte a pesar que ja es va instruir i va concloure un procediment sancionador per la direcció territorial a què es fa referència en aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 1 «i» del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució e la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é e la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tramites prevists en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'Impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes  
Resolc  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la legalització del camí d'accés en la partida Pioco núm. 5 al terme municipal de Benissa (Alacant) la promotora del qual és la Sra. Helena Schurkes Schwartz, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, i sempre que es complisquen els condicionants establits en el punt segon d'aquesta declaració.  
Segon   
Condicionants:  
1. S'hauran de retirar les plantacions efectuades als marges del camí amb espècies exòtiques Acàcia sp., procedint-se a la plantació amb espècies autòctones pròpies de la zona, fonamentalment arbòries però també arbustives que permeten reduir l'impacte paisatgístic i millorar la integració en l'entorn del tram del camí amb major pendent tram formigonat. Espècies que cal utilitzar: principalment pi blanc Pinus halepensis, acompanyat de llentiscle Pistacia lentiscus, arç negre Rhamnus lycioides i càdec Juniperus oxycedrus. Les densitats, espècies, edats de plançons, mètode de plantació, regs, reposició de malls, etc. hauran de concretar-se en document.  
2. Es mantindrà el formigonat del tram de major pendent i l'asfaltat adjunt a aquest. Respecte al tram formigonat, s'efectuaran xicotets cavallons oblics a l'eix del camí i que desvien l'aigua cap als laterals.   
Respecte a la pintada del tram formigonat amb color terrós s'efectuarà prova d'acord amb allò que establisquen els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, i es durà a terme cas que resulte positiva i ho estimen convenient els esmentats serveis.  
3. Es procedirà a la retirada dels fanals d'il·luminació del camí, i respecte a part de l'asfaltat que afecta el tram inicial (sense pendent) se'n procedirà a la retirada i condicionament amb llasts llevat que pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant se n'estimara convenient el manteniment.  
4. S'elaborarà un document en què es detallen i concreten les mesures correctores indicades en el condicionat d'aquesta declaració i la seua forma d'execució, com també en el document citat es desenvoluparà un programa de vigilància ambiental per a efectuar el seguiment d'aquestes i comprovar-ne l'eficàcia, que haurà de ser aprovat pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria. L'execució de les mesures correctores haurà de supervisar-se pels serveis tècnics referits que podran introduir les modificacions que estimen convenients com també del seguiment el programa de vigilància ambiental.  
5. Es mantindrà l'amplària del camí executada.  
6. Respecte a les conduccions d'aigua, telefonia i electricitat per a l'habitatge unifamiliar cas de discórrer actualment soterrades pel traçat del camí executat o pel seu marge es considera que en avaluar el camí s'avaluen aquestes. Igualment respecte a les conduccions de xarxa per degoteig que discorren pel marge del camí per a les plantacions efectuades en talús de tram formigonat. Independentment de les autoritzacions sectorials que han d'obtenir-se. En qualsevol altre cas si es troben en els supòsits establits en aquesta legislació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's a avaluació de l'impacte ambiental.  
Tercer  
Notificar aquesta declaració d'impacte ambiental a l'Àrea d'Inspecció del Territori d'aquesta conselleria.  
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 240/2005-AIA  
Títol: Adequació i reforma d'indústria de desballestament  
Promotor: Desguace García CB  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: C/ Favara núm. 42, Cullera (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és l'adequació i reforma (ja que és existent i consta inscrita en el Registre industrial des de 1990) d'una indústria de desballestament de vehicles al final de la seua vida útil (VFU), sense trituració de ferralla.   
L'activitat de la indústria consisteix en la pròpia d'un centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús: la recepció, descontaminació de VFU, separació de peces reutilitzables i emmagatzemament de residus, peces i materials. Com a conseqüència, es generen residus (obviant l'enumeració i classificació LER, els associats a la descontaminació de VFU) que han de ser convenientment gestionats.  
La indústria se situa en sòl no urbanitzable comú, (ús compatible) per la qual cosa s'ha tramitat la declaració d'interés comunitari, que ha estat concedida mitjançant una resolució de 29 de març de 2005, del conseller de Territori i Habitatge, amb un termini de vigència de 30 anys.  
Els terrenys sobre els quals se situa la indústria tenen actualment una superfície de 4.295 m², dels quals 437,49 m² queden fora d'ordenació per estar afectats pel sistema general de xarxa viària, ja que afronten amb el carrer Favara (antiga CV-502, cedida actualment al municipi).   
El proveïment d'aigua prové d'un pou amb motobomba. Té subministrament d'energia elèctrica en baixa tensió per connexió a la xarxa. No té connexió a la xarxa de sanejament.   
Es dediquen a l'activitat uns 2.800 m². La distribució en planta de la indústria (en la superfície que està dins d'ordenació), serà la següent:  
- 238 m² per a recepció de VFU  
- 119 m² de nau coberta per a descontaminació i gestió de residus perillosos   
- 16 m² per a emmagatzemament de pneumàtics  
- 20 m² de zona d'aparcament   
- 2.485 m² per a l'emmagatzemament de vehicles descontaminats i ferralla  
2. Alternatives proposades  
Es tracta d'una activitat existent, i no es proposen alternatives. Únicament es consideren diferents possibilitats de gestió de les aigües residuals.  
Afeccions legals  
L'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix una operació de gestió de residus perillosos (160104\* vehicles al final de la seua vida útil). Com a tal, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En particular, aquest tipus d'activitat està regulada pel Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. Així mateix, ha de sotmetre's al RD 1619/2005, de 30 de desembre, sobre gestió de pneumàtics fora d'ús.   
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl. El titular de l'activitat ha de comprovar-ne la inclusió en l'esmentat annex i si és el cas, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria haurà de disposar d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
Els terrenys sobre els quals se situa la indústria estan altament antropitzats, atés que es tracta d'una activitat ja implantada. A més, afronta al front amb el carrer Favara, (antiga carretera CV-502) i al fons amb camps de cultiu. En el fons de la parcel·la, hi ha una zona que no ha sigut transformada i en la qual encara es mantenen cultius.  
S'aporta un complet inventari ambiental, en el qual s'indica que la vegetació existent en l'entorn són horts de tarongers i espècies associades a aquests i als camins. Així mateix, la fauna existent és principalment l'associada a cultius.  
En tot cas, l'activitat que cal desenvolupar és la gestió de residus perillosos, ja que els vehicles al final de la seua vida útil (VFU) es consideren residus d'aquestes característiques (codi LER 16 01 04\*). Les accions que s'han de dur a terme per a la descontaminació dels VFU, com també l'emmagatzemament d'aquests a la seua recepció en les instal·lacions i dels residus perillosos generats amb la descontaminació poden afectar greument el sòl i els aqüífers, tot això agreujat pel caràcter inundable de la zona, afectada pel risc de desbordament del marge dret del Xúquer.  
En menor grau, pot veure's afectat el medi atmosfèric (soroll i partícules o gasos) i el paisatge, encara que aquest últim ja es troba alterat per l'existència de l'activitat.  
No es preveu afecció al medi sociocultural per la separació existent amb el nucli urbà, que és major d'1 km.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'impacte més important dels tractats en l'estudi, és l'associat amb un abocament incontrolat de residus perillosos, i la infiltració de lixiviats dels esmentats residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja o fins i tot per inundació. En aquest cas s'afectaria tant el sòl com a la hidrologia subterrània. També s'indica en l'estudi la possible afecció a les cadenes tròfiques.  
El soroll generat per la instal·lació es considera poc significatiu per l'absència de maquinària de trituració. Serà únicament l'associat al moviment de maquinària i càrrega o descàrrega.  
Atés globalment l'impacte de l'activitat i amb les mesures correctores que s'introdueixen, es considera que és moderat  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst, entre altres, les mesures correctores següents, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista:  
- Tots els terrenys en què hi ha activitat de tractament de VFU o magatzem (exclosa per tant la terra campa de cultiu) estaran a una alçària de 55 cm sobre la cota del terreny.  
- La línia de desbordament de les cubetes de residus perillosos (RP) haurà d'estar elevada 80 cm sobre la cota del terreny. Les cubetes hauran de ser independents i estanques i accessibles per a la recollida d'aquestes per gestors autoritzats.  
- S'adoptaran les mesures correctores contraincendis necessàries, en especial, les corresponents a la zona d'emmagatzemament de pneumàtics.  
- Per a reduir l'impacte visual, es mantindrà una alçària màxima d'emmagatzemament de vehicles de 3 cotxes apilats i s'instal·larà una pantalla perimetral natural. Es proposa que estiga formada per tanques de baladre i una altra espècie com salze o tabac de jardi.  
- Tots els terrenys en què està previst que es realitzen operacions de recepció i descontaminació de VFU, com també les zones d'emmagatzemament de vehicles descontaminats, tindrà una solera impermeable de formigó de 20 cm de grossària. L'esmentada solera tindrà un pendent del 2% cap al centre de la parcel·la, de manera que les aigües es recullen i es dirigisquen cap a les instal·lacions de depuració.  
- Les aigües de procés es canalitzen cap a un filtre arenera de recollida de gruixuts, arqueta sifònica, una cambra separadora d'olis i greixos i s'emmagatzema en una fossa sèptica amb un aljub per a buidatge regular mitjançant cisterna.  
El programa de vigilància ambiental incorporat en l'estudi proposa:  
- Comprovació de l'eficàcia i adequada execució de les mesures correctores.  
- Vigilar els impactes la total correcció dels quals no siga possible.  
- Vigilar impactes imprevists.  
- S'estableixen una sèrie d'indicadors per al seguiment de les mesures proposades en el projecte.  
Tramitació administrativa  
En data 2 de novembre de 2005, va tenir entrada en els Serveis Centrals d'aquesta conselleria l'expedient d'activitat qualificada 1787/2005 remés per la Direcció Territorial, adjuntant la documentació necessària per a sotmetre el projecte a avaluació d'impacte ambiental. En particular, es va remetre:  
- Expedient per a la qualificació d'activitat, el qual inclou la resolució de 29 de març de 2005, del conseller de Territori i Habitatge, concedint la declaració d'interés comunitari per a l'activitat considerada amb un termini de vigència de 30 anys.  
- Projecte d'adequació i reforma d'indústria de desballestament.  
- Annex al projecte d'adequació i reforma d'indústria de desballestament.  
- Projecte (estudi) d'impacte ambiental d'una activitat dedicada a la indústria de desballestament.  
Segons certificat de l'Ajuntament de Cullera, en l'expedient no figura que s'hi hagen presentat al·legacions durant el període d'informació pública.   
Revisada la documentació associada a l'expedient de declaració d'interés comunitari, s'ha comprovat que es van emetre dos informes rellevants a l'efecte del contingut d'aquesta declaració d'impacte ambiental:  
- Informe favorable de la Secció de Planificació Territorial de 2 de desembre de 2004, respecte al compliment del Pla d'acció territorial de risc d'Inundacions PATRICOVA, d'acord amb les condicions exposades en la memòria tècnica presentada.  
- Informe favorable del Servei de Residus Industrials de 6 de juliol de 2004, respecte del compliment del pla integral de residus. S'indica així mateix que els aspectes tècnics de la instal·lació i les operacions de tractament de VFU seran informats de manera detallada en la tramitació del procediment preceptiu d'autorització administrativa.  
Amb data 30 de gener de 2006, es va sol·licitar aclariment al promotor sobre determinats aspectes, i es va rebre resposta el 10 de març de 2006. Com a dades rellevants de la resposta, s'exposa que s'està tramitant l'autorització del pou i del depòsit impermeable davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que la superfície ocupada per l'activitat coincideix exactament amb la representada en els plànols i el nombre de vehicles que cal descontaminar per dia s'estima en un.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 6-c.1. de l'annex I del Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'adequació i reforma d'indústria de desballestament, promogut per Desguace García CB, localitzat al carrer Favara, 42 del terme municipal de Cullera (València), sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Les cubetes de seguretat per a evitar els vessaments en la zona d'emmagatzemament de residus perillosos hauran de ser capaces de contenir, com a mínim, el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (el major d'aquests dos volums). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, comporte un augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
2. S'haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals, com també de la preceptiva autorització d'aprofitament d'aigües subterrànies.   
3. La instal·lació de recollida d'aigües de procés serà estanca sense que hi haja la possibilitat d'abocament accidental al sòl.  
4. El programa de vigilància ambiental, comportarà el control mensual per part del titular mateix de l'estat dels sistemes de recollida de vessaments, absència d'abocaments al sòl i absència de líquids en les cubetes de recollida, com també el seguiment de les condicions d'emmagatzemament dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge). També es procedirà al control dels nivells sonors de l'activitat a la posada en marxa d'aquesta i posteriorment, amb la periodicitat establida en la reglamentació vigent.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 029/2002 AIA  
Promotor: Energía y Recursos Ambientales, SA (EYRA)   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transports. Direcció General d'Energia.  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 7 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: Termes municipals d'Ademuz, Alpuente, Andilla, Aras de los Olmos, Chelva, i La Yesa.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte   
L'objecte de l'actuació és el projecte de les instal·lacions per al desenvolupament de la zona 7 del Pla eòlic valencià (PEV) aprovat per Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, i les infraestructures necessàries d'aquest, incloent l'evacuació de l'energia elèctrica generada. Els documents presentats per a l'execució i desenvolupament de la zona 7 són els plans especials, l'estudi d'impacte ambiental de zona i de línies, avantprojectes de parcs eòlics, subestacions i línia, com també la documentació complementària entregada durant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Localització  
Parcs eòlics  
Es projecta la instal·lació de cinc parcs eòlics que es troben situats als municipis d'Aras de los Olmos, Alpuente, La Yesa i Ademuz, situats a les comarques dels Serrans i el Racó d'Ademús.  
L'àmbit territorial, i per tant l'assignació pretesa del nou ús per als parcs, és el comprés en la poligonal que ha sigut determinada per a cadascun dels parcs en els documents del pla especial.  
En el cas dels camins i les rases s'associa la compatibilitat amb l'ús eòlic en superfícies rectangulars amb valors de 35 metres des de l'eix del camí.  
La qualificació dels terrenys afectats per la instal·lació dels parcs és de sòl no urbanitzable en tots els casos:  
- Parc Muela de Santa Catalina: sòl no urbanitzable amb protecció  
- Parc Cerro Negro: sòl no urbanitzable sense protecció  
- Parc Viudo I: sòl no urbanitzable sense protecció  
- Parc Viudo II: sòl no urbanitzable sense protecció  
- Parc El Cerrellar: sòl no urbanitzable sense protecció  
Línies aèries d'evacuació  
- Es preveu la construcció de dues subestacions, transformadores de tensió 20/132 KV amb connexió aèria de 132 KV. Una de 50 MVA per als parcs de Muela de Santa Catalina i Cerro Negro, i una altra de 66 MVA per a Viudo I i II. Al parc El Cerrellar s'evacua mitjançant línia de 20 KV a la subestació situada a Ademuz.  
- L'evacuació de l'energia dels parcs Muela de Santa Catalina, Cerro Negro i Viudo I i II, es realitzarà mitjançant línia aèria d'alta tensió de 132 KV que eixirà des de la subestació de Santa Catalina (Alpuente) passa per la subestació de Viudo I i II (La Yesa) i es dirigeix, després de discórrer en un xicotet tram pel terme municipal de Chelva, cap a l'entroncament amb la línia de la zona 8, al terme municipal d'Andilla.  
- A partir d'aquest punt es projecta una línia aèria d'alta tensió de 132 KV compartida per a les zones 7 i 8 del PEV, que discorreria inicialment entre els termes municipals de Chelva i Andilla, per a continuar pels d'Higueruelas, el Villar del Arzobispo, Llíria, Casinos, Pedralba, i Benaguasil, fins a connectar amb la subestació transformadora ja existent, situada a Villamarxant, que constitueix el punt d'enganxada amb la xarxa elèctrica general.  
- En el cas del parc El Cerrellar la línia d'evacuació serà de 20 KV des del centre de repartiment, i la destinació d'aquesta serà la subestació del municipi d'Ademuz, discorrent íntegrament per aquest terme municipal.  
Alternatives i justificació de la solució proposada  
Parcs eòlics  
En el primer estudi d'impacte ambiental, presentat a l'octubre de 2002, preveia dues alternatives d'ubicació dels parcs.  
Parc Alternativa 1 Alternativa 2  
Cerrellar 17 16  
Santa Catalina 42 35  
Loma de Higuero -- 10  
El Viso 54 --  
El Viudo -- 15  
L'anàlisi d'alternatives utilitza com a criteris per a l'elecció de les zones: l'estudi del recurs eòlic, criteris de caràcter ambiental, les infraestructures, l'ordenació territorial i els possibles models d'aerogenerador. En aquesta fase es descarta l'emplaçament El Viso, segons els resultats obtinguts en l'estudi d'impacte ambiental i el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
D'aquesta manera se selecciona la segona alternativa que disposa d'un total de 76 aerogeneradors instal·lats en quatre parcs, sent inferior el nombre d'aerogeneradors i la potència de referència al màxim abastable per a aquesta zona segons el PEV.  
Per modificació del pla energètic en una primera addenda a l'estudi d'impacte ambiental, també presentada a l'octubre de 2002, s'inclou una nova opció que consisteix en l'ampliació del parc El Viudo i la incorporació d'un nou parc eòlic, Cerro Negro. Finalment es presenta una segona addenda, datada a l'octubre de 2002, incloent els parcs d'El Cerrellar, Muela de Santa Catalina, El Viudo I, El Viudo II i Loma del Higuero-Cerro Negro, de manera que s'aconseguien els 120 MW previstos per a la zona. Les poligonals d'aquests parcs van ser les sotmeses a informació pública. La configuració de cadascun dels parcs és la següent:  
Parc Núm. d'aerogeneradors MW  
El Cerrellar 4 3,4  
Muela Sta. Catalina 20 33,4  
El Viudo I 17 28,39  
El Viudo II 17 28,39  
Loma del Higuero - Cerro Negro 16 26,72  
Total 74 120,3  
A l'octubre de 2004 es van presentar les modificacions als avantprojectes, plans especials i estudis d'impacte ambiental que van obtenir l'aprovació provisional del pla especial. Aquesta modificació només afecta la posició dels aerogeneradors i no introdueix variacions a les alternatives de parcs eòlics.  
Després del requeriment d'ampliació d'informació realitzat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural a l'octubre de 2005, el promotor presenta el Document de núm. 1: Anàlisi d'alternatives, en data 21 de febrer de 2006. En aquest document s'explica, de manera sistemàtica, el procés de selecció seguit i les alternatives considerades per a la ubicació dels parcs.  
El punt de partida d'aquesta anàlisi són les zones amb recurs eòlic dins de la zona 7 del PEV. Per a l'elecció posterior de les àrees capaces d'albergar les instal·lacions dels parcs eòlics i assumir l'impacte que aquestes generen sobre els diversos factors del medi, s'apliquen restriccions de diversa naturalesa. D'aquesta manera es descarten territoris afectats per restriccions territorials (ordenació territorial, usos i aprofitament actual, elements culturals, recursos per a la defensa contra incendis), restriccions mediambientals (criteris d'exclusió com ara: parcs naturals, ZEPA, reserves nacionals de caça, zones humides...) i restriccions tècniques (conflictes amb altres explotacions, accessibilitat, etc.).  
Com a resultat de tot l'anterior, se seleccionen les àrees mostrades a continuació com a zones viables per a albergar els parcs eòlics de la zona 7, o almenys on situar alineacions o bé aerogeneradors que servisquen de suport als parcs principals:  
Emplaçaments principals:  
1. Viudo I: al sud-est d'El Cantar.  
2. Viudo II: Alto de las Cruces, Pinada del Viudo, Ombria de Valluguer.  
3. Viudo II: Ceja o Montalbán, Loma de Mogorrita.  
4. El Viso: Los Ances, Alto del Viso, a l'oest de Mojón Blanco.  
5. Cerro Negra (Loma de la Moratilla)  
6. Muela del Buitre  
7. Muela de Santa Catalina (inclou barranc de la Muela)  
8. Hontanar (Pata de Yegua, La Pacheca)  
Emplaçaments auxiliars:  
9. Corcolilla  
10. Loma de Mompedroso  
11. La Herrada  
12. Dehesa de la Hoya  
13. La Pedriza  
Es va segregar de l'anàlisi la zona d'Ademuz, en la qual se situa el parc eòlic d'El Cerrellar, a causa dels condicionants trobats com ara: el precari estat de les infraestructures elèctriques existents, conflictes de competències amb altres comunitats autònomes, limitació de la capacitat d'evacuació a 5 MW a través de la línia de 20 KV que passa per la localitat d'Ademuz; la qual cosa fa que no hi haja altres alternatives d'emplaçament per a aquest parc.  
Si es comparen les zones viables que s'han obtingut amb l'àmbit dels plans especials dels parcs eòlics de la zona 7, aprovats provisionalment al desembre de 2004, s'observa que d'acord a l'anàlisi prèvia efectuat i des del punt de vista tècnic i ambiental, els emplaçaments proposats fins al moment en Muela de Santa Catalina, Cerro Negre i Viudo II són plenament viables. En canvi, en el perímetre del Viudo I les zones viables s'entremesclen amb zones no viables, sense conformar una superfície contínua de suficient extensió per a obtenir la potència prevista en aquest parc fins al moment (38 MW). Per tant s'ha de reduir el nombre d'aerogeneradors que s'ha d'instal·lar a fi que les labors de construcció de les instal·lacions eòliques no afecten els valors del medi que es pretén preservar.  
Per aquest motiu, finalment es proposen com a emplaçament dels parcs eòlics, els emplaçaments principals: Viudo II, Cerro Negro i Santa Catalina. Pel que fa a l'emplaçament del Viudo I, en funció dels resultats dels estudis de detall que s'han de realitzar, es determinarà el nombre d'aerogeneradors que s'han d'instal·lar en aquest emplaçament i s'estudiarà la possibilitat de reubicar-los en El Hontanar o en el Viudo II en zona no apta dins de l'àmbit territorial del pla especial sotmés a informació pública.  
En el document núm. 3.1 Estudi d'afecció a la vegetació i a la xarxa Natura 2000, (juny 2006) s'estudien en detall i es comparen diverses alternatives d'accés a cada un els parcs i d'ubicació dels aerogeneradors per a reduir l'impacte ambiental de l'actuació. En el document núm. 6. Documentació complementària, (juliol de 2006) també es comparen les alternatives d'accés als parcs.  
Entre aquestes alternatives cal destacar que en el document núm. 6 i en el document núm. 5: Estudi de paisatge, es plantegen dues alternatives per a implantar 4 aerogeneradors d'una potència de 2 Mw cadascun, mitjançant 2 opcions:  
- Opció Viudo: S'emplaçarien els 4 aerogeneradors en els parcs Viudo I i II, en zona no apta segons la cartografia del PEV, però viable ambientalment segons els informes sectorials i els estudis aportats pel promotor, ampliant així la grandària del parc fins als 33 aerogeneradors.  
- Opció Hontanar: Instal·lació d'un nou parc eòlic amb 4 aerogeneradors, al sud-oest de Cerro Negro, en zona apta segons el PEV, que a més podria comportar la instal·lació d'una nova subestació que recollira l'energia produïda per Cerro Negro i aquest parc.  
Com es justifica en els esmentats documents, s'escull la primera opció, per presentar menor impacte sobre la vegetació, menor afecció superficial i volum d'obra civil i, com es desprén de l'estudi de paisatge, la instal·lació d'aerogeneradors a Hontanar amplia la conca visual dels parcs de la zona 7 cap a noves zones al sud dels termes de Titaguas i Alpuente, com també al nord dels termes municipals de Tuéjar i Chelva.  
Línies d'evacuació  
En els estudis d'impacte ambiental inicials dels parcs eòlics s'analitzen dues alternatives de traçat als termes municipals d'Alpuente i La Yesa, fins al punt d'entroncament amb la línia d'evacuació de la zona 8, associades a les distintes disposicions possibles dels parcs.  
En els estudis d'impacte ambiental de les línies elèctriques, en la primera documentació presentada no s'analitzen alternatives de traçat, excepte en el cas de la línia d'evacuació del Cerrellar, on es proposen dues alternatives amb dos dels seus tres trams comuns i un de diferenciat.  
En la primera alternativa la línia descendeix des del parc per l'Umbría de la Sagra, mantenint una trajectòria recta amb direcció oest fins a creuar el llit del Túria. Després continua per l'altra vora paral·lela i pròxima a la carretera N-330 fins a Ademuz.  
En l'alternativa 2, la línia parteix del mateix lloc que l'1 però descendeix per l'Umbría de la Sagra amb direcció sud-sud-oest, dirigint-se cap a Las Clochas. En aquest punt gira, prenent direcció sud-oest cap a Los Planos, on la direcció de la línia canvia de nou a nord-oest. Després d'un xicotet recorregut paral·lel al riu, el creua i continua en paral·lel per l'altra vora fins a Ademuz.  
Aquestes alternatives, amb lleugeres modificacions de detall, es tornen a valorar i comparar en el document 3.2: Estudi d'afecció a la xarxa Natura 2000. Línia El Cerrellar. L'alternativa escollida és la 2 en ambdós casos.   
  
\* \* \* \* \*  
Pel que fa al tram de línia compartit, pel fet que la zona 8 evacuava anteriorment a Requena, el traçat inicial discorria des de la subestació d'Andilla fins a Gestalgar. En aquest punt, la línia d'evacuació de la zona 7 continuava en solitari cap a l'est, fins a la subestació de Villamarxant. Els principals impactes ambientals d'aquest traçat es devien a la major longitud de traçat, a l'encreuament del riu Túria en una zona d'alt valor ecològic i el pas pel paratge de les Rodanes.  
En el Document núm. 4: Anàlisi d'alternatives de les línies d'evacuació, es busca una alternativa a la línia d'evacuació sense compartir infraestructures amb la zona 8. Per a sistematitzar el procés d'anàlisi s'aplica un model digital que valora el cost global que causaria en el territori la línia. Els factors que s'inclouen en el model són de caràcter ambiental, tècnic i paisatgístic. A partir dels resultats obtinguts del model es comparen distintes alternatives. El traçat teòric de menor impacte es modifica lleugerament a com a conseqüència de les visites de camp per a, finalment, realitzar una proposta de corredor des de la subestació de La Yesa fins a la subestació de Villamarxant.  
Finalment, en el Document núm. 7: Anàlisi ambiental del traçat de la línia elèctrica d'evacuació, s'indica, finalment, que els promotors de la zona 7 i 8 comparteixen la línia i evacuen ambdós en la subestació de Villamarxant. En aquest document es realitza una avaluació ambiental de la línia d'evacuació conjunta de les zones 7 i 8, el traçat de la qual coincideix bàsicament amb el resultat del document núm. 4 i les modificacions puntuals del qual atenen a la minimització d'impactes sobre l'avifauna.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Després del procediment d'avaluació d'impacte ambiental seguit, a continuació es resumeixen les característiques bàsiques del projecte en la solució finalment proposada (Document núm. 6: Documentació complementària, setembre de 2006):  
Les característiques dels aerogeneradors són les següents:  
Aerogenerador de rotor tripala a sobrevent, regulat sistemàticament de canvi de pas i amb sistema d'orientació actiu, amb sistema de control capaç d'adaptar l'aerogenerador per a operar en grans intervals de velocitat de rotor.  
S'instal·laran 3 aerogeneradors d'1.5 MW al parc del Cerrellar i la resta seran de 2 MW. L'alçària varia en funció del fabricant sent l'estàndard entre els 65 i 80 metres d'alçària de boixa. Els diàmetres de   
  
\* \* \* \* \*  
rotor variaran entre els 80 i 90 metres. La longitud de les pales varia entre els 39 i els 44 metres de longitud i estan realitzats de material compost de matriu orgànica amb reforç de vidre.  
Les sabates varien entre els 12 i 14 metres de costat per a sabates quadrades i una secció transversal entre 1,5 i 2 metres.  
Les dimensions de les plataformes de muntatge són de 44 x 44 metres segons el fabricant, si bé el promotor explica que es pot muntar amb plataformes de 40 x 40.  
Pel que fa als accessos, l'accés al parc d'El Cerrellar és diferent de la resta dels parcs, s'accedeix des de la A-3, seguint la N 330 fins a Ademuz. Per a accedir a la resta dels parcs que se situen en la comarca dels Serrans s'accedeix per la CV-35, passant per Chelva fins a Titaguas. Una vegada a Titaguas és necessari desviar-se cap a La Yesa, adequant el bypass d'Alpuente. A continuació, per a accedir a Cerro Negro des del cementiri s'utilitzarà un camí en bon estat, i per a accedir a Muela de Santa Catalina s'emprarà el camí d'accés a la mina de Loma del Higuero actualment en explotació. Per als parcs Viudo I i II, es rodejarà el nucli de La Yesa pel nord. En tots els vials serà necessari condicionar diferents zones realitzant sobreamples en les revoltes, ampliacions en els encreuaments, etc.  
En el cas dels camins d'accés als parcs i camins interiors s'utilitzen sempre que és possible, camins existents, encara que aquests necessiten modificacions. A continuació s'indiquen les longituds dels camins de nova execució i de les modificacions que s'han de realitzar per a cada parc.  
L'amplària mínima del vial d'accés al parc serà de 5 metres útils. En revoltes tancades i en pendent l'ample s'amplia a 8 metres útils. El radi de gir mínim en l'interior de les revoltes és de 40 metres. Els pendents màxims són del 10 - 12%, encara que en alguns punts s'arriba al 16%, en aquests casos es formigonarà aquest tram, considerant-se més viable ambientalment aquesta solució que l'obra civil que permetria reduir el pendent.  
Referent als moviments de terres necessaris, es detallen els volums de terres en desmunt, en terraplé i el total d'ocupació per a cadascun dels vials que s'han d'executar en cadascun dels parcs. Així mateix s'indica que el volum de terres que es mou resulta equilibrat, sent els desequilibris menors a l'1% del volum total.  
En el quadre següent es resumeixen els moviments de terra previstos per a la construcció de cada parc:  
Les instal·lacions auxiliars d'obra no es troben descrites en l'última documentació aportada si bé estan grafiades en els plànols dels documents núm. 3.1 i 6, juntament amb els terrenys on se situarien les zones d'abassegament de material i els parcs de maquinària, i plantes de formigó.  
L'evacuació de l'energia produïda es realitzarà en subterrani fins a la subestació que transformarà aquesta de 20 a 132 KV. S'instal·laran dues subestacions transformadores que ocuparan parcel·les amb una superfície al voltant de 50 x 80 m dels quals estaran construïts uns 300 m². Aquestes se situaran en les proximitats del parc Muela de Santa Catalina (ST. Alpuente) i dels parcs Viudo I i II (ST. La Yesa). Al parc d'El Cerrellar no s'instal·larà subestació encara que sí s'instal·la un centre de control on se situen totes les proteccions del parc.  
   
Les línies d'evacuació discorreran pel corredor definit en el document núm. 4: Anàlisi d'alternatives de les línies d'evacuació, com a alternativa B, i en el document núm. 7: Anàlisi ambiental del traçat de la línia elèctrica d'evacuació. No es troba definit el traçat definitiu amb la ubicació dels suports ni redactat el projecte constructiu, per la qual cosa s'hauran d'incorporar a aquests les mesures o condicions que s'indiquen en aquesta declaració.   
A l'efecte de la tramitació ambiental del projecte, es considera comprés en aquesta declaració el tram de corredor que discorre des de la subestació d'Alpuente fins a l'entroncament amb la línia procedent de la zona 8, al terme municipal d'Andilla (tram 1 del document núm. 7). La resta del corredor fins a la subestació de Villamarxant es considera que ha patit modificacions substancials respecte als traçats sotmesos a informació pública, i almenys, haurà de ser sotmés de nou a aquest procés. Per tant, queden fora de l'abast d'aquesta declaració, els trams denominats 2 i 3.  
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat de forma conjunta per a les 15 zones eòliques corresponents al Pla eòlic valencià, el 21 de gener de 2002, data en què la Direcció General d'Indústria i Energia remet a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la documentació corresponent als estudis d'impacte ambiental de les empreses preadjudicatàries en la reunió de la Comissió de Selecció de projectes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, celebrada l'11 de gener de 2002, a fi de revisar i esmenar les deficiències documentals.  
Al juliol de 2002, i de manera expressa per a la zona 7, es requereix a la Direcció General d'Indústria i Energia la necessitat ampliar l'estudi d'impacte ambiental atés que aquest no compleix amb els continguts mínims que se li exigeixen.  
Al febrer de 2004 es rep el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi i el resultat de la informació pública dels projectes de les línies d'evacuació de la zona 7. Les al·legacions presentades van ser 6 per a la línia Bugarra - Vilamarxant, 1 per a la línia d'Alpuente - La Yesa i cap al·legació en la línia del Cerrellar.  
Amb data octubre de 2004 es presenta una nova documentació en què es modifica la documentació presentada anteriorment. Segons s'indica, aquesta modificació es realitza considerant les dificultats a què hauria de fer front el promotor per a la seua tramitació. Aquesta és la documentació que obté aprovació provisional del pla especial.  
El dia 13 de desembre de 2004 la Direcció General d'Energia remet la resolució d'aprovació provisional del pla especial i informe sobre al·legacions o suggeriments corresponents a la zona 7 del PEV.  
El 27 de desembre de 2004 són remesos els avantprojectes i l'estudi d'impacte ambiental dels parcs El Cerrellar, Santa Catalina, Loma del Higuero - Cerro Negro, El Viudo I i El Viudo II.  
El 21 d'octubre de 2005 es remet Àrea d'Energia un complet requeriment de documentació perquè s'amplie o justifique aspectes bàsics de la documentació aportada fins a la data.  
El 20 de novembre de 2006, es rep en la conselleria de Territori i Habitatge, escrit del Sr. José I. González Zúñiga, en nom i representació de la societat Energía y Recursos Ambientales, SA, (EYRA), amb domicili en carrer La Paz 23, 2n B, i amb CIF:A-81798787, com a representant d'aquesta, on exposa que amb data 27 de setembre de 2006, per resolució del conseller d'Infraestructures i Transport s'autoritza la transmissió a favor d'Energía y Recursos Ambientales, SA (EYRA) dels drets que ostenta Nevasa i Vent, Sol i Energia, SA sobre les zones 7 i 14 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, adjuntant l'esmantada resolució. Per aquest motiu sol·licita que, tenint per presentat aquest escrit, se servisca admetre'l com a notificació amb caràcter general dels canvis de titularitat dels drets a favor d'EYRA, SA sobre les zones 7 i 14 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, amb especial consideració per a la pròxima declaració d'impacte ambiental de la zona 7.  
Documentació complementària  
En resposta al requeriment de data 21 d'octubre de 2005, l'empresa promotora ha presentant els documents següents:  
- Document núm. 1: Anàlisi d'alternatives. Presentat el 21 de febrer de 2006. S'hi avaluen diferents alternatives d'ubicació tenint en compte el recurs eòlic existent a la zona 7 i les principals restriccions territorials, ambientals i tècniques.  
- Document núm. 2: Estudi de fauna. Presentat el 12 de maig de 2006. Recull els resultats de l'estudi d'avifauna d'un any de duració per a tres dels parcs i avalua el possible impacte dels parcs en fauna terrestre i quiròpters. Aquest estudi es continua realitzant per al present any i per a tots els parcs proposats.  
- Document núm. 3: Presentat el 17 de juliol de 2006. En els tres documents presentats s'estudien diverses alternatives d'ubicació d'aerogeneradors, plataformes de muntatge, d'accessos als parcs i de vials interiors.  
- Document 3.1: Estudi d'afecció a la vegetació i a la xarxa Natura 2000.  
- Document 3.2: Estudi d'afecció a la xarxa Natura 2000. Línia El Cerrellar.  
- Document 3.3: Estudi d'afecció xarxa Natura a la fauna.  
- Document núm. 4: Anàlisi d'alternatives de les línies d'evacuació. Presentat el 5 de juny de 2006. Estudi mitjançant un model digital de l'estimació del corredor de menor cost ambiental per a les línies d'evacuació.  
- Document núm. 5: Estudi de paisatge. Presentat el 18 juliol de 2006. S'hi analitza l'afecció visual de cada parc i del conjunt d'aquests.  
- Document núm. 6: Documentació complementària. Presentat el 27 de juliol de 2006. Recull la descripció i la planta final de l'actuació, i els estudis, justificacions i anàlisi d'alternatives no presentats anteriorment, com són els estudis acústics i els estudis d'afecció per ombres.  
- Document núm. 7: Anàlisi ambiental del traçat de la línia elèctrica d'evacuació. Presentat el 20 de setembre de 2006. S'analitza la línia d'evacuació fins a Villamarxant, distingint el primer tram d'evacuació de la zona 7 (tram 1), el de la zona 8 (tram 2) i el tram compartit de les zones 7 i 8 (tram 3). Es presenta una anàlisi ambiental de la traça finalment consensuada per totes les parts.  
Informació pública  
El pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la Zona 7 del PEV van ser sotmesos a informació pública mitjançant una resolució de 28 de juliol de 2003 del Servei Territorial d'Indústria i es publica en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4605, de 10 d'octubre de 2003  
- El diari El Mundo del dia 10 de setembre de 2003  
- El Butlletí Oficial de la Província de València núm. 192, de 14 d'agost de 2003  
La documentació corresponent a la línia aèria d'alta tensió per a evacuació del Parc Eòlic El Cerrellar va ser sotmesa al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'energia mitjançant la publicació en:  
El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de 30 de setembre de 2003  
El periòdic ABC del dia 11 de setembre de 2003  
El Butlletí Oficial de la Província de València, de 26 de setembre de 2003  
La documentació corresponent a la línia aèria d'alta tensió amb origen en les subestacions elèctriques dels parcs eòlics i final al municipi de La Yesa va ser sotmesa al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'energia mitjançant la publicació en:  
El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de 25 de setembre de 2003  
El periòdic Las Provincias del dia 12 de setembre de 2003  
El Butlletí Oficial de la Província de València, de 26 de setembre de 2003  
La documentació corresponent a l'últim tram de la línia, amb origen en la línia compartida amb Renomar (municipi de Gestalgar) i final en la subestació de Vilamarxant, va ser sotmesa al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Energia mitjançant la publicació en:  
El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de 30 de setembre de 2003  
El periòdic Las Provincias del dia 15 de setembre de 2003  
El Butlletí Oficial de la Província de València, de 27 de setembre de 2003  
Durant el període d'informació pública a què ha sigut sotmés el pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 7 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, s'han presentat 31 escrits entre al·legacions particulars, informes d'organismes i empreses de servei públic o serveis d'interés general, com també dictàmens d'ajuntaments.  
L'aprovació provisional es va produir mitjançant la Resolució de 19 de novembre de 2004 del conseller d'Infraestructures i Transport incloent l'estimació o desestimació de les al·legacions, la introducció de les modificacions i rectificacions d'acord a l'informe annex a aquesta i la incorporació de suggeriments formulats pels diversos organismes públics intervinents.  
Resum de les al·legacions  
Parcs eòlics  
Segons l'informe sobre les al·legacions o suggeriments particulars efectuades al pla especial, avantprojectes de parcs eòlics i estudi d'impacte ambiental de la zona 7 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, remés per la Direcció General de l'Energia a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, amb data 15 de novembre de 2004, es resumeixen alguns dels aspectes de caràcter ambiental tractats en les al·legacions:  
- Els projectes de les línies hauran de complir les correccions ambientals establides en el pla eòlic.  
- Reforma completa del pla eòlic per a excloure zones LIC.  
- Rebuig dels 9 aerogeneradors de Cerro Negro per l'elevat impacte paisatgístic.  
- Desplaçament dels aerogeneradors T03-09 i 09 per comportar un impacte paisatgístic molt negatiu per al municipi del Hontanar.  
- La línia elèctrica hauria de traçar-se sobre zones sense restriccions.  
- Que es desestimen les implantacions en llocs determinats en l'estudi d'impacte ambiental com de fort impacte paisatgístic.  
- No ha sigut tinguda en compte la qualificació del sòl afectat pel parc de Santa Catalina, qualificat en el Pla general d'Aras de los Olmos com a no urbanitzable d'especial protecció aqüífera, paisatgística i en menor grau d'especial protecció del savinar.  
- Haurà de presentar-se els estudis arqueològics relatius a la possible repercussió de les obres en el jaciment de Castillejo de la Muela.  
- Destrucció estètica i paisatgística en general així també la pèrdua de la vegetació d'alta muntanya.  
- Afecció a aqüífers i brolladors, alteració dels corrents naturals de l'aire, disminució de la caça, emissió de soroll continu i contaminació per camps electromagnètics.  
- Destrucció que comportarà la construcció de línies elèctriques.  
L'informe conté: les rectificacions al pla especial de la zona 7 proposades per la Direcció General de l'Energia, resum de les modificacions proposades pel promotor en la documentació entregada el 27 d'octubre de 2004 i la proposició d'aprovació provisional per part del director general de l'Energia.  
En el cas de les al·legacions presentades als projectes de les línies elèctriques, no consta en l'expedient la resposta a les esmentades al·legacions.  
Llista de consultes  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Informes sectorials  
Servei de Conservació de la Biodiversitat  
Al llarg del procés d'avaluació ambiental, aquest servei ha anat remetent al servei d'avaluació ambiental diversos informes, el resultat i conclusions del qual es resumeixen a continuació:  
Informe de 5 de juliol de 2004 sobre el projecte d'evacuació d'energia de la zona eòlica 7 en el qual s'indiquen les possibles afeccions al paisatge, a la flora i hàbitats prioritaris, i a la fauna de la zona. Es proposen mesures per a pal·liar aquestes afeccions i un canvi de traçat en la línia d'evacuació del parc eòlic El Cerrellar a Ademuz.   
Informe d'1 de desembre de 2005 relatiu a l'afecció sobre la vegetació de les diferents possibles ubicacions dels parcs eòlics de la zona 7. A fi d'establir, d'una manera general i sense possibilitat d'avaluar l'impacte concret de cada parc, en quines zones es considera o no viable des del punt de vista d'afecció a la flora i a la vegetació, la instal·lació d'aerogeneradors, es va realitzar visita a la zona les impressions de la qual van ser:  
- Loma de Santa Catalina (Aras de los Olmos): La impressió general és que la instal·lació d'aerogeneradors no causaria un greu impacte sobre la flora i vegetació d'interés en l'àrea, sempre que es decidira cuidadosament la ubicació d'aquesta, com també els camins que s'han d'utilitzar i el traçat de les línies d'evacuació d'energia subterrànies.  
- Cerro Negro-Loma Higuero (Alpuente): Pel fet que la vegetació predominant a Cerro Negro està constituïda per pineda de repoblació, hi ha la possibilitat de la ubicació d'aerogeneradors. En canvi, la possibilitat d'utilitzar la Loma Higuero es descarta a causa de l'existència d'una pedrera en explotació pròxima a la cima d'aquesta.  
- Muela del Buitre (Alpuente): La dominància de formacions de xicotets matolls li atorga un acceptable paper a l'hora de situar els aerogeneradors. Hauran de respectar-se al màxim les repoblacions de pi silvestre, on han resultat viables.  
- Zona d'El Viso, Viudo I i Viudo II (La Yesa): Aquests parcs se situen sobre zona designada com a LIC del savinar d'Alpuente. A més les localitzacions d'El Viudo I i El Viso, se situen sobre hàbitat catalogat com a prioritari per la Directiva d'hàbitats de la Unió Europea.  
Es desaconsella totalment la instal·lació d'aerogeneradors tant en la Loma de Sancho i la resta de la zona d'El Viso, com també la implantació de l'alineació més occidental prevista en el parc eòlic El Viudo I i l'ampliació d'El Viudo I.  
A partir del barranc de Vallunquera, en la zona corresponent a la resta del parc eòlic El Viudo I, com també El Viudo II i l'ampliació d'El Viudo II, com a conseqüència d'haver patit un incendi en els anys noranta, la vegetació existent correspon a un espartar al costat de matoll camefític, per la qual cosa aquesta zona es qualifica com la més adequada per a la instal·lació dels aerogeneradors en compte dels corresponents a la Loma de Sancho.   
- El Hontanar: L'estudi botànic de 3 de març de 2006, mostra que la zona es troba ocupada per pineda de repoblació (Pinus sylvestris i Pinus nigra var. austríaca) de 20 anys d'antiguitat. No es troba cap tipus de flora rara o amenaçada, tan sols cal destacar la presència de l'endemisme iberollevantí Scabiosa turolensis, però que no presenta cap tipus de protecció ni amenaça per a la supervivència d'aquest.  
Com a conseqüència de l'anteriorment descrit, no es troba cap objecció a la instal·lació dels aerogeneradors en aquesta zona ja que no afecta cap tipus d'hàbitat prioritari ni cap espècie endèmica protegida.  
Informe de 13 de juny de 2006 relatiu a l'estudi presentat d'afecció a fauna del projecte Plans especials de la zona 7. En primer lloc cal destacar que els estudis de fauna preoperacionals només s'han realitzat sobre els parcs de Viudo I, II i Santa Catalina, revelant-se insuficients per a conéixer amb detall el risc concret de cada aerogenerador pel fet que la ubicació exacta dels aerogeneradors pot variar en funció dels estudis de detall que sobre l'afecció a la vegetació s'estan realitzant. L'informe proposa incloure en el condicionat ambiental la necessitat de realitzar estudis de detall sobre espècies d'aus presents en la zona com són: la miloca, l'àguila reial, l'àguila de panxa blanca i el voltor comú; una vegada fixada la ubicació dels aerogeneradors.  
Informe de 5 de juliol de 2006 sobre l'anàlisi d'alternatives de línies d'evacuació de la zona 7. En l'informe es considera adequat l'estudi realitzat i l'alternativa seleccionada, si bé es recorda la necessitat extremar les precaucions als voltants de La Yesa per a evitar afeccions a espècies vegetals d'interés i adaptar-se en la mesura que siga possible als tallafocs existents en el tram entre la subestació de La Yesa i la carretera de La Yesa a Alpuente.  
Informe de 22 de setembre de 2006 sobre l'estudi de vegetació (document núm. 3.1). S'hi conclou que una vegada examinada la documentació, i vist que les afeccions a la flora i vegetació no són molt importants, és preferible el desenvolupament del parc Viudo II enfront del de Hontanar, tal com es proposa en el document presentat.  
Informe de 3 de novembre de 2006 relatiu a les línies d'evacuació (document núm. 7). L'informe es refereix al tram 1 de la línia que correspon al tram en què s'evacua només l'energia generada per la zona 7, si bé es donen algunes indicacions respecte al tram 3 corresponent a l'evacuació comuna de les zones 7 i 8. Respecte al traçat de la línia s'indica que el corredor dissenyat és l'alternativa més convenient per a evitar diverses afeccions, si bé proposa la reubicació de la subestació de Santa Catalina a la zona plana situada entre Castillo del Poyo i Solana Vizcota. Igualment es proposa estudiar la possibilitat de situar en una zona més baixa, darrere de la pinada situada al nord de la població, la subestació de Viudo I i II, com també extremar les precaucions per a no afectar el LIC en cas de mantenir-se l'opció triada.  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
Informe d'1 desembre de 2005 relatiu a la possible afecció al LIC Sabinar de Alpuente i més concretament als diferents hàbitats d'interés comunitari i hàbitats prioritaris que es troben en la zona. Després de la visita a la zona i la consulta de la informació disponible, exposa el següent:  
- Santa Catalina: A falta d'una descripció més detallada de la vegetació de la zona no es troba cap impediment de la seua viabilitat ambiental.  
- Cerro Negro: Des del punt de vista d'afecció a espais pertanyents a la xarxa Natura 2000, no es troba cap impediment de la viabilitat ambiental d'aquest.  
- Muela del Buitre: Malgrat situar-se dins de l'àmbit territorial del LIC Sabinar de Alpuente, no es van trobar, a falta d'una descripció més detallada de la vegetació de la zona, raons d'impediment de la seua viabilitat ambiental.  
- Alto del Viso: Es constatà la presència de l'hàbitat prioritari 9560, boscos mediterranis endèmics de Juniperus spp. cosa que la converteix en una zona inviable des del punt de vista d'afecció a la xarxa Natura 2000.  
- Viudo I: Presència d'hàbitat prioritari 9560, bosco mediterranis endèmics de Juniperus spp. i hàbitat d'interés comunitari pastos de muntanya basòfils i xeròfils (6213). Inviable des de la perspectiva d'afecció a la xarxa Natura 2000.  
- Viudo II: Malgrat situar-se dins de l'àmbit territorial del LIC Sabinar de Alpuente, no es van trobar, a falta d'una descripció més detallada de la vegetació de la zona, raons d'impediment de la seua viabilitat ambiental.  
- Zona a l'est d'El Viudo II: Zona la vegetació del qual ve condicionada per un incendi de l'any 1993, la vegetació predominant està constituïda per un pastiu-erm, la qual cosa la converteix en una zona ambientalment viable.  
Es conclou per part del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi que, a falta d'una descripció més detallada de les característiques ambientals dels llocs on es projecta la ubicació dels parcs eòlics de la zona 7, són ambientalment aptes les zones següents:   
- Santa Catalina  
- Cerro Negro  
- Muela del Buitre  
- Viudo II  
- Zona a l'est de Viudo II.  
Informe de 14 de novembre de 2006 respecte dels emplaçaments ambientalment viables i de les línies d'evacuació. S'indica que els emplaçaments escollits finalment no afecten les zones millor conservades del LIC on se situen.  
Respecte a les línies d'evacuació, es considera més adequada l'alternativa 2 d'evacuació definida per al parc eòlic El Cerrellar. En el cas de les línies d'evacuació de la resta dels parcs es considera adequada la proposta definida pel Servei de Conservació de la Biodiversitat, així mateix s'indica una proposta alternativa en el cas que fóra inviable l'opció escollida.  
S'emet informe favorable amb una sèrie de recomanacions als emplaçaments i algunes propostes referents al traçat de les línies d'evacuació, aquestes són:  
Parcs eòlics:  
- Necessitat de realitzar estudis rigorosos sobre l'ús de l'espai de la fauna, especialment l'avifauna, de manera que s'obtinguen dades sobre les poblacions sedentàries i migradores: estudi la duració de les quals no hauria de ser inferior a un any.  
- Parades tècniques dels aerogeneradors en situacions de desplaçament important d'aus.  
- Augment de la velocitat mínima d'engegada.  
- Senyalització adequada dels línies elèctriques.  
- Ús'exclusiu dels vials oberts per part de personal tècnic, per a evitar que la presència humana siga constant en llocs fins ara poc transitats.  
Línies d'evacuació  
- La línia d'evacuació del parc El Cerrellar s'haurà de situar a més de 30 metres de les xopades i els salzes i els seus suports se situaran com a mínim a 30 metres del llit.  
- En la línia corresponent a la resta dels parcs es proposa la reubicació de la subestació dels parcs Viudo I i II, i el soterrament de la línia que connecta aquesta subestació amb els parcs Viudo I i II, sempre que no hi haja impediments tècnics.  
Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal  
Parcs eòlics  
Dels Informes emesos el 4/11/2004 i 25/10/2006 es pot destacar els aspectes que es descriuen a continuació, i que proposen una sèrie de mesures correctores generals per a la fase d'execució i d'explotació que es resumixen en:  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la de la Generalitat Valenciana.   
- En les diverses zones de treball, i en lloc visible, s'hauran de col·locar cartells informatius dels nivells de risc d'incendis diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment de pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment s'hauran de mantenir en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectats pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En fase d'explotació:  
La instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció i aeris d'extinció en l'entorn d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que en cas d'incendi poden estar ocults pel fum, per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans per a compensar la disminució de l'efectivitat. Així, en els parcs:  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que poden entorpir el camp visual d'aquests.  
- S'haurà de reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància.  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn de dipòsits d'aigua amb possibilitats de càrrega d'helicòpters.  
- Haurà de primar la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.   
- S'haurà de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors disposaran de senyals i abalisaments que faciliten la detecció d'aquests pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diverses torres de cada agrupació d'aerogeneradors hauran de disposar, en el cas de no estar executades, d'àrees tallafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs hauran de tenir, amb caràcter general, una amplària total igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, l'amplària d'aquestes no podrà sobrepassar els 60 metres. L'esmentada amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en les quals es practicarà un desbrossament total i, si és el cas, l'eliminació d'arbratge, i finalment, dues bandes exteriors a les anteriors en les quals es practicarà un desbrossament parcial i si és el cas l'adevesament i poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll es realitzarà amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta al voltant del 20%. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantenir-se periòdicament perquè conserven la seua efectivitat.  
- En cadascun dels parcs, a raó d'una per quilòmetre, s'hauran d'habilitar zones desbrossades faltades d'arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre aerogeneradors s'hauran de mantenir en bon estat de conservació permetent la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les seues cunetes s'hauran de mantenir netes de vegetació.  
- A més s'incideix en la necessitat de crear una xarxa de punts d'aigua de manera que es facilite la recàrrega dels mitjans d'extinció terrestres.  
- Totes les mesures preventives referides, hauran d'estar executades prèviament a la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Línies d'evacuació  
Amb data 22/07/05, i 25/10/2006 concreta els aspectes següents:  
- Respecte a la instal·lació de cadascuna de les torres que configuren cada traçat, s'haurà de realitzar el traçat de la línia elèctrica preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins, per a evitar en la mesura que es puga l'eliminació innecessària de la vegetació.  
- En el cas que per motius justificats de construcció, el traçat de les línies d'evacuació haja de passar per terrenys forestals, s'hauran de complir la legislació i normativa vigent pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de l'estesa.  
Durant la instal·lació de les torres s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals o voltants. Així mateix hauran de complir el que estipula l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel que s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal, de la Comunitat Valenciana, en el qual s'indica el següent:  
Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica hauran de mantenir netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques de provada seguretat, la conselleria podrà establir altres mesures preventives alternatives.  
L'ús de proteccions especials que confereixen a la línia les característiques de línies de provada seguretat, així declarades per la conselleria competent, permetrà que aquestes queden exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbusts a fi de mantenir net l'ample del carrer, com també de fitar la inflamabilitat i combustibilitat d'aquestes. Sí que seran necessàries aquelles tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incompleixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment.  
Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
Informes de data: 17 i 25 d'octubre de 2005, 15 de novembre de 2005, 3 de gener de 2006, i 24 i 28 de febrer de 2006; relatius a l'afeccions d'índole paleontològic de: parc eòlic Santa Catalina, parc eòlic Viudo II, parc eòlic Viudo I, parc eòlic El Cerrellar, línia elèctrica d'evacuació de la zona 7 i parc eòlic de Loma - Higuero - Cerro Negro.  
Tots els informes referents als parcs conclouen que no s'has detectat afeccions d'índole paleontològic i que no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a salvaguardar aquest tipus de patrimoni, sense prejudici de justificar el compliment que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació.  
No obstant això, en el cas de la línia d'evacuació es diu que si bé es comprova la no-existència de registres de jaciments paleontològics en l'entorn directe de l'actuació, no és descartable l'existència de possibles enclavaments paleontològics d'interés patrimonial al llarg del traçat projectat per la qual cosa es considera imprescindible la realització d'un seguiment paleontològic de les obres d'enginyeria civil que impliquen moviments de terres. El projecte de seguiment haurà de ser sotmés a la prèvia i preceptiva autorització d'aquesta administració tutelar.  
Afeccions legals  
S'aplicarà l'acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. Així mateix, el referit pla estableix l'obligatorietat de complir el que s'ha especificat en l'estudi d'impacte ambiental d'aquest.  
En primer lloc es destaca que en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental seguit s'ha determinat quines zones aptes del PEV (com ara Viudo I) han de ser considerades inviables des del punt de vista ambiental, i que en canvi, es consideren com a emplaçaments ambientalment viables, zones no aptes del PEV, com ara Viudo II, Muela del Buitre i part de la Muela de Santa Catalina.  
La possibilitat de modificació del planejament indicatiu de l'aptitud del sòl, que no de les normes del pla eòlic, està prevista en les mateixes normes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, en l'article 19.2:   
«Les modificacions del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es podran dur a terme en el mateix instrument de desenvolupament en ocasió de la formulació, elaboració i aprovació del qual s'hagen detectat les desviacions respecte de les previsions del pla eòlic de conformitat amb el que estableix l'article 55 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística. En aquests supòsits l'adaptació del pla eòlic als canvis es durà a terme, si es tracta de meres addicions, mitjançant l'annexió dels nous documents a aquest, i si es tracta de rectificacions a determinacions adoptades, mitjançant la reformulació o refosa d'aquestes.-»  
Sempre que, les desviacions s'hagen detectat segons indica l'article 18.2:  
«Com a conseqüència del major detall i precisió en l'anàlisi i el diagnòstic o en la pormenorització de les determinacions que correspon adoptar als instruments de desplegament i execució del pla eòlic, inclosos els corresponents estudis d'impacte ambiental».  
Siga com siga serà l'administració competent la que determine la validesa o els mecanismes necessaris per a efectuar l'esmentada modificació.  
D'altra banda, pel fet que els parcs proposats se situen en part en zones aptes amb compliment de prescripcions, a més de ser acords amb la normativa vigent hauran de complir l'apartat 4.4.2 de l'esmentat estudi d'impacte ambiental, pel que fa a restriccions i estudis de detall que s'han de realitzar. Aquestes mateixes restriccions s'hauran d'aplicar en les zones no aptes del PEV on es projecten instal·lacions eòliques.  
Espais naturals protegits  
En l'àrea d'estudi no apareixen espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, definits segons la Llei 11/1994, de 27 de desembre. Per tant, no s'afecta parcs naturals, paratges naturals, paratges naturals municipals, reserves naturals, paisatges protegits ni zones humides registrades en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. No obstant això, s'han iniciat els tràmits per a la declaració del Parc Natural del Túria que podria veure's afectat per la línia aèria d'alta tensió que entrega en la subestació de Villamarxant l'energia generada pels parcs eòlics de les zones 7 i 8.  
En tot cas, l'abast d'aquesta declaració, pel que fa a les línies elèctriques aèries d'alta tensió se cenyeix al corredor de la línia elèctrica corresponent al tram 1, amb origen en la subestació de Santa Catalina i final en l'entroncament amb la línia d'evacuació de la zona 8 a Andilla.  
Xarxa Natura 2000  
La totalitat dels aerogeneradors dels parcs eòlics de Viudo I i II, i Opció Viudo es troben situats dins del lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Savinar de Alpuente, mentre que el parc eòlic de Muela de Santa Catalina, encara que se situa molt pròxim, no té cap aerogenerador ni instal·lació associada dins del LIC, a excepció d'alguns trams del camí d'accés.  
Els hàbitats prioritaris presents en el lloc d'interés comunitari són els boscos mediterranis endèmics de Juniperus spp. (9560), els prats calcaris càrstics Alysso - Sedion Albi (6110) i les pinedes mediterrànies de pins negres endèmics (9530). L'àrea forma part dels contraforts de la serra de Javalambre i està poblada per grans extensions de savina turífera Juniperus thurifera, savina de muntanya Juniperus savina i pi negre Pinus nigra ssp salzmanii.  
Pel que fa a les línies d'evacuació dels parcs, la corresponent als parcs del Viudo I i II, i opció Viudo discorre en el seu inici pel ja esmentat LIC Sabinar de Albuente, mentre que la línia aèria d'evaquació de 20 Kv del parc del Cerrellar discorre al llarg de 400 m pel LIC Rius del Racó d'Ademús. La principal característica d'aquest LIC és que es tracta d'una zona fluvial d'elevada qualitat que manté una bona cobertura de boscos riberencs i els rius de la qual resulten de gran interés com a hàbitat de la llúdria i altres espècies de fauna aquàtica.  
En la zona d'actuació no apareixen zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) designades segons la Directiva d'aus, integrada en la xarxa Natura 2000.  
Microreserves de flora  
No hi ha afecció sobre cap de les microreserves de flora declarades mitjançant una ordre per la conselleria de Territori i Habitatge.  
Cavitats i coves  
En la zona d'afecció dels parcs i les línies d'evacuació no s'ha localitzat cap cavitat o cova.  
Forests d'utilitat pública  
La Llei valenciana estableix que, per a l'autorització d'ocupacions, la constitució de servituds, concessions, i drets reials que graven els béns inscrits en el Catàleg d'utilitat pública, sense prejudici del que estableix la legislació bàsica estatal, es requerirà l'autorització prèvia de l'administració, la qual l'atorgarà si són compatibles amb la naturalesa i funció dels béns.  
D'altra banda, el pla eòlic estableix, pel que fa a limitacions del territori de la Comunitat Valenciana per a la implantació d'instal·lacions eòliques, pel que fa a les de caràcter ambiental, dins dels criteris d'observança de prescripcions (criteri núm. 10):  
  
\* \* \* \* \*  
«Existència d'espais compresos en el Catàleg de forests d'utilitat pública. L'aprofitament de l'energia eòlica també és una activitat declarada com d'utilitat pública, per la qual cosa el caràcter excloent per raó de pertinença d'un espai a aquest catàleg, no pertoca. En els estudis d'impacte ambiental de les implantacions eòliques concretes s'acreditarà la compatibilitat ambiental de l'activitat en aquests espais."  
Forests afectades per l'actuació:  
Domini públic hidràulic  
Per la zona 7 discorren o la delimiten el riu Túria, el riu Tuéjar i el riu Arcos. Existeixen a més en la zona gran quantitat de barrancs i rambles que conformen les conques d'aquests cursos principals.  
Camins ramaders  
Els camins ramaders que podrien veure's afectats pel parcs són:  
- Dins del parc eòlic del Cerrellar, l'assagador de Los Carriles es troba situat en l'inici de l'accés al parc encara que no es veurà afectat ja que la N-330 ja creua actualment l'assagador.  
- Dins del parc El Viudo I i II, un tram d'aproximadament 1.300 m de l'assagador de Alpuente es veurà afectat temporalment pel trànsit de maquinària. Així mateix, fora del camí ramader assagador de Castilla, però sobre els 75 m d'ample que preveu la Llei 3/95, de camins ramaders, es projecten actuacions que comportaran ocupacions temporals com ara una planta de formigó i presència de plataformes de muntatge.  
Pel que fa a les línies d'evacuació, el traçat de la línia elèctrica d'evacuació, en el tram 1 d'aquesta, travessa els camins ramaders assagador de Alpuente i assagador de Los Planos, ambdós al terme municipal de La Yesa. En el 2 tram, la línia d'evacuació travessa: assagador Reial d'Aragó a Andilla, assagador Reial d'Aragó, assagador de la Senda del Campo o del Mestre i assagador del Camí Reial de Chelva a Villar del Arzobispo, de nou l'assagador Reial d'Aragó a Llíria i Casinos i l'assagador de Mareta a Benaguasil.  
Patrimoni cultural  
La conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats en la zona d'actuació diversos béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i que té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
Referent a les prospeccions arqueològiques, s'afirma que s'han sol·licitat els corresponents permisos de prospecció, tant dels parcs eòlics com de les línies, però no consta en la documentació presentada.   
Sí que consten les consultes realitzades a l'Àrea de Patrimoni Cultural per a determinar l'impacte sobre el patrimoni paleontològic. En elles es conclou que als parcs no és necessària cap actuació, mentre que sobre les línies serà necessària la vigilància durant les obres. No obstant això, qualsevol troballa d'interés rellevant haurà de comunicar-se amb immediatesa a l'esmentada Administració o als ajuntaments implicats.  
Atés que el traçat de la línia (tram 1) és diferent del traçat que va servir per a realitzar la consulta sobre les afeccions al patrimoni paleontològic es considera que s'ha de tornar a realitzar consulta sobre aquesta afecció utilitzant la traça del projecte definitiu.  
Resulten preceptius els informes definitius de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Classificació i qualificació urbanística:  
El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, el qual té caràcter de pla d'acció territorial estableix que els terrenys que se seleccionen per a la instal·lació dels parcs eòlics hauran d'estar classificats com a sòl no urbanitzable, comú o d'especial protecció, ja que es considera que l'aprofitament energètic del recurs eòlic no planteja problemes de caràcter urbanístic i és perfectament assumible pel territori.  
Consideracions ambientals  
Extraient les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental, com també de les successives entregues de documentació complementària, es destaca el següent:  
La totalitat dels parcs Viudo I i II com també parcialment el de Muela de Santa Catalina es troben situats en el LIC Sabinar de Alpuente, els valors principals del qual són la presència de savinars, representar l'hàbitat de quiròpters associats a aquest tipus de vegetació i, finalment, la presència de rapaces rupícoles i forestals. També cal destacar que la línia d'evacuació del parc eòlic d'El Cerrellar travessa el LIC Rius del Racó d'Ademús.  
Com a resultat del detallat estudi de la vegetació i dels hàbitats d'interés comunitari existents realment en l'àmbit d'estudi, s'ha redissenyat la ubicació final dels aerogeneradors, plataformes de muntatge, parcs de maquinària i camins d'accés i interiors, per a minimitzar les afeccions produïdes per la implantació dels parcs, la qual cosa ha fet necessari, seguint els propis criteris d'exclusió del Pla eòlic valencià, l'ocupació de zones no aptes de la cartografia del PEV, com també descartar zones aptes per la inviabilitat ambiental d'aquestes. Cal tenir en compte que la cartografia del PEV es va elaborar amb escassa escala de detall a causa de l'extens àmbit d'estudi, partint de cartografies temàtiques actualment obsoletes.  
D'aquesta manera, s'han projectat els parcs Viudo I i II en l'àrea deforestada com a conseqüència de l'incendi succeït l'any 93. D'altra banda s'ha evitat situar instal·lacions o infraestructures en les zones denses de pineda o savinar, mentre que en les formacions amb savines o carrasques disperses s'ha realitzat un replantejament de detall per a minimitzar afeccions a les espècies rellevants. Pel que fa a les rases subterrànies, per les quals discorren les línies, discorren paral·leles als camins i, en els llocs amb major rellevància, es dissenyen per sota d'aquests minimitzant així l'afecció sobre la vegetació.  
Pel que fa al traçat de les línies, en aquesta fase del projecte, s'han definit els corredors pels quals haurà de discórrer la línia elèctrica, i posteriorment s'haurà de definir detalladament el traçat definitiu i les ubicacions dels suports, de manera que es reduïsca al màxim l'impacte d'aquesta.  
Cal fer especial insistència en els punts següents:  
- En el camí d'accés al parc eòlic de Santa Catalina, en l'estret que uneix La Muela de Santa Catalina amb La Muela del Buitre, s'hauran d'aplicar les mesures preventives i protectores necessàries (entre aquestes les establides en el document núm. 3.1) per a evitar l'afecció a una taca de savinar (savines negres i turíferes i ginebres) que constitueixen fragments dels hàbitats 9560 i 5210.  
- En el territori en què s'instal·len els parcs de Viudo I i II i l'Opció Viudo, en les zones més altes que no van ser afectades per l'incendi, apareixen formacions de savina de muntanya juntament amb savines turíferes que constitueixen hàbitats prioritaris per la qual cosa, amb l'objectiu de conservar aquestes zones, en cap cas se situaran aerogeneradors ni altres instal·lacions associades al parc que puguen afectar de manera important les esmentades formacions. En l'entorn d'aquestes formacions només es podran situar instal·lacions en camins, cultius o cultius abandonats, àrees degradades i tallafocs, com a alternativa a la construcció del parc eòlic de l'Hontanar.  
- En aquestes zones hi ha també repoblacions recents executades per la Generalitat Valenciana l'afecció de les quals haurà de ser minimitzada o compensada.  
- En l'entorn del parc de Cerro Negro la principal afecció sobre la vegetació ve produïda pels importants moviments de terra necessaris per a l'adequació dels camins. Aquests desmunts i terraplens hauran de ser convenientment revegetats.  
- Referent al parc eòlic del Cerrellar, els suports de la línia d'evacuació se situaran el més allunyats possible del llit (com a mínim a 30 metres) per a evitar l'afecció a la vegetació de ribera.  
Pel que fa a la fauna present en l'entorn dels parcs, destaca la presència de grans rapaces com ara àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila marcenca europea (Circaetus gallicus), l'astor (Accipiter gentilis), l'àguila calçada (Hieratus pennatus) o el buc (Bufo bufo), carronyeres com ara el voltor comú (Gyps fulvus) o l'escàs en la nostra comunitat autònoma, aufrany (Neophron percnopterus). Els punts de nidificació de l'àguila cuabarrada (Hieratus fasciatus), malgrat estar a 5 km de l'àmbit d'estudi adquireixen gran importància a causa del grau de protecció legal d'aquesta i que es tracta d'una espècie especialment sensible a l'alteració de l'hàbitat i a les molèsties durant l'època de cria. La possible presència d'alosa becuda (Chersophilus duponti) en zones pròximes als parcs eòlics Viudo I i II té especial rellevància atés el grau de protecció de l'espècie. El promotor ha realitzat -i actualment continua realitzant- un estudi i inventari sobre la fauna existent en els parcs eòlics de la zona 7. Pel que fa a les aus, l'inventari recull la presència, nidificació i nombre de parelles, de les espècies més rellevants, existents en els parcs i les proximitats d'aquests. Independentment de les mesures recollides en aquests estudis, també s'hauran de dur a terme seguiments detallats de les parelles d'aufrany, àguila reial, àguila cuabarrada i moviments dels voltors que utilitzen la zona.  
La possible afecció de les línies d'evacuació se centra fonamentalment en l'avifauna, per la qual cosa l'estudi corresponent s'ha centrat i desenvolupat sobre aquesta classe. Les àrees de reproducció més afectades corresponen majoritàriament a les d'àguila calçada. Les zones en què s'hauran d'extremar les mesures preventives corresponents a l'impacte sobre la fauna són l'assagador de Sodomingo, la rambla d'Artaj-Bodegas de Pardanchinos, Peña Roya-Cueva Ahumada, alt de Zalagardos-Cabezo del Castellar i La Pea.   
També s'estudia la presència de mamífers, i hi destaquen els carnívors. Pel que fa a l'afecció a les espècies de quiròpters, s'haurà de continuar estudiant, sobretot en els parcs eòlics de Muela de Santa Catalina i Viudo I i II, especialment per les cites existents en àrees relativament pròximes (Losilla de Aras, riu Arcos) d'espècies rellevants com ara la rata penada de Bechstein (Myotis bechsteinii) com a primera cita a la Comunitat Valenciana, o la rata penada de bosc (Barbastella barbastellus), espècie escassa a la Comunitat Valenciana.  
En l'estudi de paisatge, es defineix entre altres factors, la visibilitat de cadascun dels parcs i es conclou:  
- El parc de Muela de Santa Catalina té una incidència visual nul·la en el 58% de l'àmbit d'estudi però la incidència sobre el nucli urbà d'Aras de los Olmos i l'aldea de Losilla es considera alta.  
- El parc de Cerro Negro té una incidència en quasi el 60% del territori analitzat, havent-se caracteritzat com a molt elevada des de les aldees de Vizcota, Benacatázara i Baldobar i alta des de la carretera que uneix Campo de Arriba amb La Yesa i una ermita existent en l'àmbit d'estudi.  
- El parc eòlic El Cerrellar té una incidència visual nul·la en més del 45% de l'àmbit d'estudi, però resulta visible des de la majoria dels nuclis urbans situats dins dels 8 km estudiats, especialment els nuclis urbans de Torrebaja, Los Santos, Ademuz i Casas Bajas. Sobre la carretera N-330, amb una IMD de 2.000-5.000, presenta un grau de visibilitat alt.  
- Els parcs d'El Viudo I i II, presenten una incidència visual nul·la des del 40% del territori analitzat però és molt elevada des del nucli de La Yesa i des de la carretera CV-345 des d'on es veu tot el parc.  
El promotor planteja dues possibles opcions: desenvolupar un parc eòlic format per quatre aerogeneradors en la zona de l'Hontanar o instal·lar-los a la zona situada a l'oest del barranc de Vallunquera, denominada Opció Viudo. Els aspectes ambientals que han portat a seleccionar aquesta última opció són fonamentalment: una menor afecció superficial sobre la vegetació; una menor afecció generada pels accessos, menor moviment de terres, i finalment, no ampliar, en més de 2.864 ha, la conca visual que comportaria la instal·lació del parc de l'Hontanar. La no-instal·lació d'aquest parc eòlic permet, a més, reduir a 2 les subestacions de la zona 7, sent aquestes les situades a la vora del parc Muela de Santa Catalina (ST. Alpuente) i a la vora dels parcs Viudo I i II (ST. La Yesa).  
Pel que fa als riscos que presenta la zona 7, el risc a la contaminació dels aqüífers en el parc del Cerrellar, situat al terme municipal d'Ademuz, és alt per als tres aerogeneradors existents.  
D'altra banda, al parc Cerro Negro hi ha un aerogenerador situat molt pròxim a una zona amb risc alt de lliscament. Es tracta de l'aerogenerador situat més al sud, identificat amb el codi CN-01, per la qual cosa s'haurà d'estudiar aquest aspecte en els informes geotècnics pertinents i extremar les precaucions en aquest sentit. Els majors riscos de lliscament per a la instal·lació de les línies d'evacuació es donen en zones del municipi d'Andilla. Així mateix, a excepció del parc eòlic de Muela de Santa Catalina, tots els parcs eòlics es troben en zones amb elevat risc d'erosió per la qual cosa serà necessari dur a terme un eficient programa de restauració i revegetació de camins i plataformes de cada parc.  
Pel que fa al risc d'incendis en els parcs eòlics de la zona 7, els parcs de Cerro Negro, Hontanar, Muela de Santa Catalina, Viudo I i II, i opció Viudo se situen en zones amb risc potencial forestal moderat i alt. Convé recordar que l'àrea sobre la qual s'assenten els parcs eòlics del Viudo i opción Viudo ja va patir un greu incendi l'any 93.  
En la zona 7, les instal·lacions proposades no afecten els tallafocs però sí que podrien disminuir l'eficàcia de dos dipòsits d'aigua en l'entorn dels parcs: un de cobert situat en la forest de Vallunquer dins del límit dels parcs eòlics Viudo I i II, i un altre de descobert per a càrrega mitjançant helicòpter al parc eòlic de Muela de Santa Catalina.  
També s'ha realitzat el corresponent estudi d'ombres, en el qual es conclou que no hi ha afecció, ja que les úniques edificacions sobre les quals hi ha una possible incidència són: L'ermita situada en l'ascensió a la Muela de Santa Catalina l'afecció de la qual és molt puntual, l'observatori astronòmic, d'ús nocturn per al qual l'afecció és nul·la i, finalment, un xalet fora d'ordenació, que no és la residència habitual del propietari.  
Des del punt de vista de valoració de l'impacte s'entén que, després de les aportacions de documentació complementària, les modificacions introduïdes al projecte i la solució finalment adoptada es minimitzen notablement els impactes derivats del plantejament inicial.  
El segon estadi del procés d'avaluació ambiental s'ha encaminat a la disminució dels impactes ambientals mitjançant la proposta de mesures preventives, correctores i compensatòries amb la finalitat d'evitar o minimitzar els impactes generats per la implantació dels parc eòlics de la zona 7 com també de la seua corresponent línia d'evacuació. Aquestes mesures recollides en l'estudi d'impacte ambiental i en la documentació complementària es consideren adequades encara que és necessari, en alguns casos, matisar-les i complementar-les amb les mesures descrites al llarg d'aquesta declaració i especialment en el condicionat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 7 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, inclosa la seua infraestructura d'evacuació fins a l'entroncament amb la línia d'evacuació de la zona 8 al terme municipal d'Andilla; el promotor del qual és Energía y Recursos Ambientales, SA (EYRA), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Emplaçament de les instal·lacions eòliques  
1.1. La ubicació d'aerogeneradors, el traçat de les rases i els vials d'accés, tant interiors com exteriors, com també les posicions de reserva d'aerogeneradors i l'accés a aquests seran, els grafiats en els plànols del document núm. 6: Documentació complementària.  
1.2. No es podrà instal·lar, ni ara ni en un futur, cap aerogenerador a la zona de l'Hontanar com a contrapartida a la instal·lació dels quatre aerogeneradors al parc de Viudo I a l'oest del barranc de Vallunquera.  
1.3. El sistema d'evacuació de la zona 7 haurà de discórrer bàsicament pel corredor proposat en el document núm. 4: Alternatives de les línies d'evacuació. El corredor es torna a presentar en el document núm. 7: Anàlisi ambiental del traçat de la línia elèctrica d'evacuació, i comprén des de la subestació de Santa Catalina fins al punt de connexió amb la línia provinent de la zona 8 al terme municipal d'Andilla (tram 1). A partir d'aquest punt (tram 3) l'anàlisi ambiental del seu traçat haurà, almenys, de ser sotmés a informació pública.  
Dit l'anterior, l'abast d'aquesta declaració, pel que fa al traçat de les línies elèctriques aèries d'alta tensió, és només el denominat tram 1.  
La subestació de Santa Catalina es reubicarà en una zona plana situada entre Castillo del Pollo i la Solana Vizcota, fora de la visual des de Vizcota, a fi de desplaçar l'inici de la línia elèctrica aèria d'alta tensió i que aquesta no travesse la capçalera del barranc d'Agua Buena. Des de l'esmentada subestació la traça de la línia seguirà el corredor proposat i s'allunyarà tant com puga de la falda del Cerro Negro i el nucli de Corcolilla. Al seu pas pel LIC Sabinar de Alpuente s'hauran d'extremar les precaucions perquè no afecte els hàbitats protegits, tant en la col·locació dels suports com evitant que els conductors sobrevolen zones de vegetació arbòria que implicaren la tala d'aquestes.  
1.4. Es presentaran davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, els projectes d'execució de la totalitat dels parcs, incloent les subestacions i línies d'evacuació. Haurà de quedar definit el conjunt d'actuacions d'acord amb els següents criteris generals:  
- Màxima adaptació dels vials, plataformes de muntatge i fonamentacions a la topografia de l'entorn. En concret no es podran sobrepassar talussos majors de 4 metres d'alçària.  
- Reducció de la superfície afectada per cadascuna de les infraestructures necessàries al mínim possible. Especialment en aquelles zones que es troben incloses en el LIC Sabinar de Alpuente o conformen algun dels hàbitats prioritaris existents.  
2. En el projecte definitiu de la línia elèctrica (tram 1) a escala adequada, s'haurà d'incloure la ubicació dels suports, els vials d'accés tant els de nou traçat com a condicionament dels existents, tot això acompanyat d'un annex ambiental que reculla l'afecció de cada suport com també dels vials d'accés. El projecte definitiu i el resultat de la informació pública corresponent a la seua tramitació administrativa s'hauran de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica.  
3. En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) haurà de procedir-se a les modificacions següents:  
3.1. L'àmbit del pla especial per als aerogeneradors i subestació (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques), independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, estarà inclòs en l'amplària dels 1.000 metres que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla eòlic valencià, aprovat mitjançant un acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 26 de juliol de 2001, i exclourà en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, a excepció d'aquells emplaçaments que han sigut declarats com ambientalment viables durant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental seguit, i que hagen sigut sotmesos prèviament al tràmit d'informació pública tant en l'estudi d'impacte ambiental com en els plans especials de la zona 7.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent dels municipis afectats.  
- Els camins ramaders classificats limítrofs amb les alineacions o amb la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats, o determinada per l'òrgan competent després de les corresponents prospeccions arqueològiques.  
3.2. S'haurà d'eliminar la norma que declara fora d'ordenació els usos actuals o qualsevol edificació aïllada de caràcter no industrial preexistent, dins del perímetre de 1.000 metres declarat com a zona vulnerable (article 16 règim transitori) ja que per a la ubicació de les infraestructures eòliques no s'ha considerat manifestament incompatible l'existència dels esmentats usos o edificacions.  
3.3. S'haurà d'incloure en la documentació amb eficàcia normativa l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant en la fase de construcció (impacte temporal) com en la fase de funcionament (impacte permanent) per a aquelles àrees en què l'ús d'aprofitament eòlic se superpose amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana, i a la resolució de 26 d'abril de 1988 de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual es dóna norma per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.  
4. S'hauran de presentar les autoritzacions corresponents referides a les afeccions a llits públics per part de l'organisme de conca tal com s'indica en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. S'hauran de complir totes les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental de la zona 7, amb data entrada 26 de juny de 2002, en l'avantprojecte de mesures correctores amb data entrada 26 de juny de 2002 i en l'apartat corresponent del document núm. 6: Documentació complementària, presentat el 27 de juliol de 2006, les incloses en la resta de documents complementaris presentats durant 2006, com també les previstes en els apartats 5.1 i 5.2 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que hauran de ser complementades amb els diferents aspectes que es detallen a continuació:  
5.1. Mesures de protecció de la qualitat de l'aire i prevenció del soroll  
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, hauran de circular amb les caixes cobertes amb una lona.  
- S'hauran de complir les mesures referents al reg de camins.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció:  
- Pel que fa al moviment de maquinària s'haurà d'assegurar el compliment del Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a l'ús a l'aire lliure de determinades màquines.  
- S'haurà d'efectuar un manteniment periòdic.  
- En cas de ser necessari l'ús de voladures com a mètode d'excavació, aquest s'haurà d'emprar de manera puntual i sempre que no existisquen tècniques alternatives a aquest.  
- Pel que fa als nivells sonors admissibles en la zona d'afecció dels parcs eòlics en la fase d'explotació, s'haurà d'aplicar la Llei 7/2002, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb les activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En la taula 1 de l'annex II de la llei figuren els distints nivells de recepció externs, tant per al període diürn com el nocturn per a cada un dels usos dominants; els valors d'acord amb l'esmentada taula per a l'ús residencial són 55 dB(A) dia i 45 dB(A) nit de Leq.  
Després d'analitzar l'estudi acústic presentat, es conclou que un total de 7 construccions, 6 al parc Muela de Santa Catalina i 1 al parc eòlic de Cerro Negro, es troben dins d'un radi de 1.000 m al voltant dels aerogeneradors. S'hauran de realitzar mesuraments dels nivells d'immissió de soroll una vegada instal·lats els aerogeneradors, que permeten conéixer i avaluar els nivells afecció reial i adoptar les mesures correctores necessàries, en cas de detectar-se situacions desfavorables.  
5.2. Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic  
- El promotor haurà de presentar, previ a l'inici de les obres, la inscripció en el registre de xicotets productors de residus de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus perillosos que s'haja de fer càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com de funcionament.  
- En la ubicació dels suports de la línia d'evacuació s'hauran d'evitar els barrancs que s'encreuen amb el traçat d'aquesta.  
5.3. Protecció dels valors geològics i geomorfològics  
- S'haurà de realitzar un seguiment de les obres a fi de detectar qualsevol formació càrstica d'interés (coves, dolines, avencs, etc). Qualsevol troballa haurà de ser comunicada mitjançant un informe especial a aquesta Secretaria Autonòmica a fi de valorar i informar de la importància d'aquest, atenent al que estableix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- Després de detectar-se zones amb riscos geològics, s'hauran d'aportar estudis particulars d'aquestes zones prèviament a la realització de qualsevol actuació.  
5.4. Protecció de la fauna  
- Els resultats dels estudis d'avifauna i de les mesures addicionals que se'n deriven, hauran de ser supervisats per aquesta Secretaria Autonòmica.  
- L'execució de les obres dels parcs eòlics i línies d'evacuació de la zona 7 que es troben pròximes a les àrees de nidificació de rapaces, recollits en l'estudi d'avifauna, quedaran restringides a aquelles èpoques que es troben fora del període reproductiu d'aquestes aus.  
- S'hauran de continuar els estudis ja iniciats dels passos primaveral i tardorenc per tota l'àrea afectada, i estendre els d'identificació de punts de nidificació de rapaces forestals a totes les ubicacions previstes atés que l'estudi només s'ha realitzat als parcs Viudo I i II, i Muela de Santa Catalina, havent d'entregar el promotor les bases de dades completes (en particular, els camps d'altures de vol i aerogeneradors entre els quals es realitza l'encreuament) en format digital adequat corresponents a nius, hostalers i territoris de campeig de rapaces nidificants, localització d'estacions seguiment, trajectòries de vol i ubicacions definitives d'aerogeneradors i línia d'evacuació, a fi que puga realitzar-se una anàlisi adequada i comparable al d'altres zones eòliques.  
- Pel fet que amb els estudis presentats no és possible conéixer totes les possibles afeccions a la fauna, s'hauran de realitzar els estudis de detall següents:  
- Seguiment detallat dels moviments de parelles d'aufrany que utilitzen la zona durant l'època reproductora. Aquest estudi haurà d'iniciar-se tan ràpidament com siga possible. Haurà de referir-se no sols a les parelles nidificants a la Comunitat, sinó també a aquelles altres que puguen ocupar zones limítrofes de les províncies de Conca i Terol.  
   
- Identificació de les àrees de campeig d'àguila reial i cuabarrada que utilitzen la zona. La metodologia més correcta seria la utilització de radioemissors. No obstant això, és necessari identificar en primer lloc quines són les parelles que utilitzen la zona, quin és el seu lloc de nidificació i les seues zones de campeig al llarg de l'any, abans d'iniciar, en cas de considerar-se necessari, la segona fase de l'estudi.  
- Determinació dels moviments de la població sedentària de voltor comú. És necessari localitzar totes les zones de nidificació pròximes, com també els menjadors i les pautes habituals de desplaçament segons èpoques de l'any. De la mateixa manera, serà necessari realitzar proves de desplaçament de punts d'alimentació a fi de comprovar si s'aconsegueix modificar les seues pautes de vol.   
- Referent a la possible presència d'alosa becuda a la zona del parc Viudo II, en la pròxima primavera haurà de realitzar-se un estudi específic utilitzant reclam; en cas de detectar-se l'espècie haurà de comunicar-se la dada a la major brevetat a aquesta Secretaria Autonòmica.  
- S'hauran de programar parades tècniques dels aerogeneradors per situacions de desplaçament important d'aus.  
- Les línies elèctriques (tram 1) disposaran de sistemes de protecció enfront de col·lisió i electrocució segons els corresponents estudis d'avifauna.  
5.5. Protecció del sòl i la vegetació  
- Durant la fase de construcció, les amplàries màximes de plataforma en el condicionament dels camins d'accés als parcs i els vials interiors, és a dir, exceptuant les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària no hauran de sobrepassar els 5 metres d'ample.  
- En cap cas els vials interiors tindran un ample superior als vials d'accés principals.   
- Una vegada finalitzada la fase d'execució de les obres, l'amplària dels camins que s'hagen preparat s'haurà de reduir a 3.5 m.  
- Les dimensions de les plataformes de muntatge, fonamentacions d'aerogeneradors, rases de la xarxa subterrània, zones d'abassegament de materials, planta d'formigonat, etc. S'hauran de reduir al mínim necessari per a l'execució de l'obra i compliment de les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.  
- Els accessos necessaris per a la instal·lació dels suports de la línia elèctrica hauran de realitzar-se d'acord amb els criteris següents:  
- Com a norma general no es permet l'obertura de nous camins.  
- S'hauran d'utilitzar els camins existents o camins ramaders per a accedir al punt més pròxim al suport, a partir del qual s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada sense afectar exemplars arboris.  
- En el cas que el rodament superficial es realitze sobre una zona abancalada, cada bancal s'haurà d'utilitzar de plataforma de camins, executant en els extrems dels bancals rampes d'unió per a permetre l'accés.  
- En els vials de nova obertura per a accedir a les instal·lacions eòliques que no tinguen servitud de pas, l'accés estarà restringit al personal tècnic.  
- En la restauració vegetal s'hauran de tenir en compte els aspectes següents:  
- Es procedirà al desmantellament i restauració de totes les infraestructures temporals executades, de manera immediata després de finalitzar l'ús d'aquestes.  
- S'hauran d'emprar espècies i densitats de plantació semblants a les característiques de l'entorn de cada parc, o que formen part dels hàbitats presents. Les espècies hauran de ser autòctones o endèmiques del lloc.  
- La mescla emprada en la hidrosembra estarà formada per espècies de la flora local.  
- En la restauració dels talussos dels camins i de les plataformes de muntatge s'hauran d'emprar espècies arbòries, arbustives i herbàcies, mentre que al voltant dels aerogeneradors s'hauran d'emprar espècies herbàcies.  
- La revegetació mitjançant hidrosembra s'haurà d'aplicar sobre els talussos residuals d'inclinació major de 3H:1V dels camins i explanacions permanents, i immediatament després del perfilat de la morfologia final d'aquests. En el cas de talussos menors o iguals a 3H:1V s'haurà de realitzar, en cas d'estimar-se necessari, sembra en sec.  
- S'hauran de dur a terme plantacions en totes les superfícies de restauració. No obstant això, s'hauran de tenir en compte les limitacions existents a causa de l'aplicació de la legislació vigent i en particular pel que fa als camins ramaders, tallafocs, faixes auxiliars de camins i faixa de servitud de línies aèries.  
- S'hauran d'aplicar els regs necessaris per a garantir l'arrelament de la vegetació, per a obtenir la retenció del sòl i la integració paisatgística.  
- La revegetació s'haurà de realitzar en l'època adequada (tardor - hivern) immediata a la finalització de les obres.  
- En les superfícies d'afecció per la instal·lació de la línia elèctrica i de les subestacions, s'hauran d'emprar els mateixos criteris que als parcs eòlics, emprant com a espècies de plantació les existents en l'entorn dels suports.  
- S'hauran de restaurar i revegetar els terrenys afectats per les obres conservant en la mesura que siga possible el sòl existent.  
- En cas de ser necessari l'ús de materials (tant àrids com terra vegetal) no procedents de la pròpia excavació de l'obra, per resultar aquests insuficients o inadequats, s'hauran d'obtenir de pedreres autoritzades, mentre que l'eliminació dels materials sobrants s'haurà de realitzar en abocador inert legalitzat. En cas de no existir pedreres o abocadors autoritzats en l'entorn de l'obra i recórrer-se a emplaçaments nous, s'haurà de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament per al desenvolupament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i l'Ordre 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge que estableix els continguts mínims dels estudis d'impacte ambiental.   
- Atés que segons la documentació hi ha dèficit de terres dels parcs eòlics de Muela de Santa Catalina, Viudo I i II, i El Cerrellar i hi ha terres sobrants del parc del Cerro Negro, aquestes hauran de gestionar-se adequadament, intentant complir la mesura correctora proposada de restaurar pedreres existents en la zona. S'haurà d'incorporar a la documentació el corresponent pla de restauració de l'esmentada pedrera i els permisos i llicències pertinents.  
- S'haurà de sol·licitar a aquesta Secretaria Autonòmica autorització prèvia a les actuacions de moviment de terres, desbrossament o trasplantament de les espècies vegetals incloses en els annexos II i III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
5.6. Protecció contra incendis  
- S'haurà de presentar, previ a l'execució de les obres, un projecte que incorpore i concrete les mesures preventives o correctores generals proposades en l'informe sectorial del Servei de Prevenció d'Incendis a la zona eòlica 7 i els seus sistemes d'evacuació, tant per a la fase de construcció com la de funcionament, com també les mesures indicades en el document núm. 6: Informació complementària, que inclourà la xarxa de densificació de punts d'abastiment d'aigua per als mitjans d'extinció terrestres, com també la reubicació dels dos dipòsits d'aigua existents en l'entorn dels parcs si així s'estima oportú.  
5.7. Protecció del patrimoni històric, artístic i cultural  
- Segons s'indica en el PEV, la zona 7 disposa d'un elevat interés paleontològic. S'haurà de realitzar consulta sobre la possible afecció d'aquesta índole per la línia d'evacuació (tram 1) a la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
- Es considera necessari supeditar l'execució de l'obra a l'obtenció dels preceptius informes favorables respecte a la no-afecció al patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic emesos per l'administració tutelar en la matèria.  
- En relació a la protecció dels camins ramaders existents en l'àmbit d'estudi, no podran en cap cas ser ocupats en l'amplària legal d'aquests per instal·lacions permanents (subestacions, aerogeneradors, edificis de control, suports de les línies elèctriques...), sense autorització expressa de l'òrgan competent. Per a la seua comprovació es presentarà un plànol amb els camins ramaders juntament amb el seu ample legal on es mostre la no-afecció permanent a aquests i s'indiquen, si és el cas, les afeccions temporals.  
5.8. Si en el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en l'avaluació d'impacte ambiental, es procedirà al seu estudi i correcció, en coordinació amb aquesta Secretaria Autonòmica.  
6. Projecte de desmantellament  
En el projecte de desmantellament s'especificarà que en la revegetació de les plataformes de muntatge s'empraran, no sols espècies arbustives, sinó també espècies arbòries representatives de l'hàbitat existent en l'entorn de cada un dels parcs.  
En el projecte de desmantellament haurà de constar que els vials i camins que uneixen els aerogeneradors, que el Servei de Prevenció d'Incendis no considere necessaris a mantenir, hauran de ser restaurats i revegetats amb espècies autòctones presents en l'entorn.  
7. Programa de vigilància ambiental (PVA)  
7.1. El responsable del PVA haurà de disposar per a aquesta labor d'una assistència ambiental d'obres i recuperació ambiental. Les atribucions i funcions d'aquesta assistència seran les indicades en el document núm. 7: Anàlisi ambiental del traçat de les línies. Aquesta assistència s'haurà de desenvolupar al llarg de totes les obres, tant la construcció dels parcs com la instal·lació de les línies. Normalment aquesta assistència ambiental serà exercida per un tècnic que serà reforçada per un altre en els moments de major intensitat o simultaneïtat d'obres.  
7.2. S'haurà de realitzar un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis urbans com de les edificacions aïllades existents, com també de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i en particular sobre el turisme rural.  
7.3. En els processos de desbrossament i moviments de terra, necessaris en la instal·lació de les infraestructures associades als parcs (subestacions, fonamentacions, plataformes, camins i rases, etc.) que es desenvolupen en el LIC Sabinar de Alpuente i hàbitats prioritaris, serà necessària la presència de tècnic ambiental la finalitat de la qual serà la de minimitzar les afeccions produïdes sobre la vegetació d'interés existent.  
7.4. Una vegada els parcs es troben en funcionament, es realitzarà un control mensual durant el primer any de funcionament sobre la mortaldat provocada per cada un dels aerogeneradors com també les línies d'evacuació, elaborant un informe que haurà de ser remés a aquesta Secretaria Autonòmica per a adoptar les mesures que crega oportunes.  
7.5. Durant el primer any de funcionament dels parcs eòlics, s'haurà de realitzar el control d'afecció per soroll i per ombres en l'àrea perimetral establida com a zona vulnerable (1.000 metres) a fi de comprovar els valors teòrics presentats en la documentació. Es realitzaran mesuraments acústics en totes les edificacions habitades situades en la zona vulnerable.  
7.6. S'haurà de comprovar la idoneïtat dels exemplars vegetals que s'han de trasplantar i del lloc de destinació i que es realitzen les operacions prèvies (podes, aplicació de productes cicatritzants, etc.). S'haurà de verificar que les operacions es realitzen en el menor temps possible.  
7.7. El pla haurà d'incloure l'elaboració i remissió a aquesta Secretaria Autonòmica dels informes següents:  
- Abans de l'inici de les obres  
- Pla de vigilància i seguiment ambiental per a la fase d'obres, indicant expressament els recursos humans i materials assignats.  
- Pla d'assegurament de la qualitat, pel que fa a qualitat ambiental, presentat pel contractista que execute les obres, que indique els recursos humans i materials assignats.  
- Fase d'obres  
- Informe ordinari mensual (des de l'acta de replantejament), sobre el desenvolupament i l'execució de les mesures preventives i correctores exigides per aquesta declaració i incloses en el projecte definitiu.  
- Informe extraordinari previ a l'acta de recepció de les obres.  
- Informes especials de caràcter urgent que siguen necessaris, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
En els esmentats informes haurà de quedar reflectit el desenvolupament i l'execució de totes les mesures protectores i correctores.  
- Fase de garantia de les obres  
- Informe semestral ordinari (des de la firma de l'acta de recepció de les obres).  
- Informe extraordinari previ a la finalització del període de garantia de les obres.  
- Informe final.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
Es determinaran les afeccions dels parcs eòlics i infraestructures associades sobre el medi, comprovant l'adequació d'aquests a l'estudi d'impacte ambiental. En cas de detectar afeccions no previstes s'hauran de prendre les mesures necessàries per a la correcció d'aquestes.  
S'haurà de comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores projectades. En particular, sobre l'estat i efectivitat de les mesures de protecció del sistema hidrogeològic, dels nivells sonors, fauna i estat i progrés de les àrees de les plantacions i hidrosembres realitzades.  
- Fase de funcionament:  
- Informe anual.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
S'haurà de comprovar l'efectivitat de les mesures preventives i correctores projectades. En cas de detecció d'afeccions no previstes a llarg termini, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
El contingut mínim dels informes serà el recollit en l'apartat 6 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
De la revisió d'aquesta documentació per part d'aquesta Secretaria Autonòmica podran derivar-se modificacions de les actuacions previstes, a fi d'una millor consecució dels objectius d'aquesta declaració.  
8. Mesures compensatòries ambientals  
En el termini de sis mesos des de la notificació d'aquesta declaració, s'haurà de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, tal com queda establit en l'article 16 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. El projecte de mesures compensatòries ambientals haurà d'incloure, així mateix, un programa per al control del desenvolupament d'aquestes i efectivitat amb l'estructura, continguts i informes del programa de vigilància ambiental presentat.  
9. Documentació prèvia a l'execució  
En conseqüència amb allò que s'ha exposat en els apartats anteriors, l'inici de les obres queda supeditat a la presentació en aquesta Secretaria Autonòmica de la documentació següent que serà objecte de resolució complementària:  
9.1.  
- Projectes d'execució dels parcs eòlics, subestacions i línies elèctriques aèries d'alta tensió. Aquestes infraestructures hauran de complir amb els criteris generals expressats en l'apartat 1.3.  
A més, els projectes de les línies hauran d'incloure un annex ambiental i es remetran juntament amb el resultat de la informació pública, tal com s'indica en el punt 2.  
- Autoritzacions relacionades en el punt 4.  
- Projecte de mesures preventives o correctores d'acord amb el punt 5. Les mesures preventives o correctores referents a: protecció de la fauna (5.4), protecció contra incendis (5.6) i protecció del patrimoni històric, artístic i cultural (5.7) s'hauran d'editar en volum a part.  
- Projecte de desmantellament a què es fa referència en el punt 6.  
- Programa de vigilància d'acord amb el punt 7.  
- Els preceptius informes favorables a la totalitat d'actuacions: parcs, subestacions i línies; respecte de la no-afecció al patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic, emesos per la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
9.2. Abans de sis mesos, des de la notificació d'aquesta declaració, s'haurà de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, d'acord amb el que estableix el punt 8.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5711, del 26-02-2008 (2008/2342)

RESOLUCIÓN de 4 de febrero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de El Verger, Els Poblets, Denia, Benissa, Cullera y Zona eólica 7.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5711

Fecha DOGV
:   26-02-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/2342

CVE


Fecha del documento
:   04-02-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Poblets, els](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Benissa](javascript:void(0))
    * [Cullera](javascript:void(0))
    * [Verger, el](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de febrero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de El Verger, Els Poblets, Denia, Benissa, Cullera y Zona eólica 7. [2008/2342]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 172/05-AIA El Verger, Els Poblets, Denia, 280/04-AIA Benissa, 240/05-AIA Cullera y 029/02-AIA Zona eólica 7, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 4 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 172/05-AIA  
Título: Proyecto de la línea eléctrica a 132 kV, doble circuito, entre la S.T. Verger y la S. T. Denia  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U.   
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: La línea discurre por los términos municipales de: El Verger, Els Poblets, y Denia (provincia de Alicante, Comunidad Valenciana)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la instalación de una línea eléctrica de alta tensión (LAT) a 132 kV desde la subestación (ST) Verger hasta la futura ST Denia, a través los municipios de El Verger, Els Poblets y Denia. La longitud estimada de la línea será de 6,1 km.  
La LAT será de 1ª categoría, en doble circuito, con potencia máxima por circuito de 131,33 MW. Discurre enterrada desde la ST Verger hasta el límite del término municipal de Els Poblets (1.934,46 m), en donde se sitúa un paso de subterráneo a aéreo. El tramo aéreo (4.139,91 m) se construye sobre apoyos metálicos de perfiles angulares en celosía doble.   
Temporalmente, y mientras se ponga en servicio la nueva ST Denia, de forma provisional, se invadirá el tramo proyectado a 20 kV.  
El proyecto viene justificado por la necesidad de dar suministro al municipio de Denia, puesto que las líneas que actualmente abastecen al municipio se encuentran saturadas.  
2. Alternativas  
El punto de partida y el de destino de la línea están condicionados a la ubicación de las ST, por lo que son fijos. Se ha valorado la construcción de la línea en subterráneo o aéreo. Se ha seleccionado el trazado subterráneo en las zonas urbanas y urbanizables y no urbanizable protegido, mientras que en Denia, como discurre por suelo no urbanizable no protegido, el trazado es aéreo. En dicho tramo, al carecer de cotas y rasantes, sería peligroso enterrarla. Además, el coste de la línea es mucho mayor si se entierra.  
Afecciones legales  
El trazado de la línea está condicionado las distancias de seguridad establecidas respecto a las carreteras, a otras líneas eléctricas y a viviendas, entre otras.  
Asimismo, se debe cumplir lo establecido para las zonas de servidumbre y policía por el Reglamento de dominio público hidráulico, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, en los cruces del río Girona y los barrancos de la Alberca, Fusta y del Alter.  
La línea cruza zonas afectadas por el PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre la prevención del Riesgo de Inundaciones en la Comunidad Valenciana), aprobado por acuerdo del Consell de 28 de enero de 2003.  
También se cruzan diversas vías pecuarias, por lo que se deberá atender a lo establecido por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Los elementos ambientales principalmente afectados serán el suelo, por la ocupación y servidumbre creada por la infraestructura y la alteración por desbroce y cimentaciones y el paisaje, por la alteración que supone la instalación de las torres y las líneas.   
Secundariamente, su cercanía puede suponer riesgos para la salud por campos electromagnéticos. No obstante, diversos estudios justifican la baja afección generada por este tipo de infraestructuras.  
El estudio de impacto ambiental incluye, como aspectos relevantes, un exhaustivo inventario ambiental y un estudio del impacto visual de la línea en su tramo aéreo. No existe afección directa a espacios naturales protegidos o montes de utilidad pública.  
El trazado aéreo afecta principalmente a suelo agrícola, aunque los apoyos se sitúan en puntos cercanos a los caminos existentes, para reducir la afección a los cultivos. En menor medida, afecta a zonas ajardinadas y riberas. La vegetación, es la asociada a dichos medios. No obstante, se indica que el río Girona y los barrancos que se cruzan albergan hábitats prioritarios, según la directiva 92/43/CEE.  
Respecto a la fauna de la zona, se trata mayoritariamente de especies ubicuistas. No obstante, debido a la proximidad de diversos espacios protegidos (El Montgó, la Serra Segaria y un poco más lejos, la Marjal de Pego-Oliva), se indica que puede constituir una zona de campeo para ciertas aves. Se indica la existencia de algunas especies de interés especial, aunque con amplia distribución en la península Ibérica y Europa.  
A modo de resumen, los impactos potenciales más significativos son:  
- Durante la construcción de los apoyos, se considera compatible el impacto sobre el suelo debido a los acopios de materiales y en su caso, mejora puntual de algún acceso.  
- Durante dicho período se evitará cualquier vertido accidentas, por lo que no se considera significativo el impacto sobre los suelos o acuíferos.  
- Se generarán servidumbre de paso y ocupación de terrenos, así como alteración de usos y en algunos casos aumentará la compactación del suelo, impactos que se consideran compatibles en el trazado aéreo y nulos en el subterráneo.  
- El impacto sobre las vías pecuarias atravesadas será nulo, puesto que se garantiza la funcionalidad de la vía.  
- Como efecto positivo, se refuerza la infraestructura de suministro eléctrico.  
El Ayuntamiento Dénia alega la posible afección a suelo protegido y a elementos del Catálogo de bienes y espacios protegidos. A este respecto cabe indicar que la calificación actual de los terrenos atravesados por la línea del municipio de Denia es no urbanizable común, y que el Catálogo mencionado no está contenido en el Plan de urgencia de Denia, requiriéndose en la DIA de este último que se justifique con mayor estudio y motivación las características singulares que hagan de los mismos merecedores de protección.  
Como principal medida preventiva se presenta la elección del trazado tal que siendo viable desde el punto de vista técnico, lleve asociados los impactos ambientales de menor magnitud.  
Como medidas a adoptar durante la construcción de la línea se exponen:  
- Aprovechar al máximo de la red de caminos existente y evitar daños a estos.  
- Minimizar las zonas de acopio de materiales.  
- Mantenimiento adecuado de la maquinaria y en zonas adecuadas.  
- Retirada de los restos generados.  
- Evitar las prácticas que puedan suponer riesgo de vertido.  
- El tramo subterráneo de cruce con el río Girona se hará con un topo, para no provocar afecciones obre el cauce.  
- Uso de maquinaria con reducido nivel de ruido.  
- Para evitar afección innecesaria a la vegetación, se señalizarán de las zonas de paso de maquinaria y se tendrá especial cuidado en las labores de montaje e izado de apoyos.  
- Si durante las obras apareciese cualquier tipo de resto de interés arqueológico o histórico, se pondrá en conocimiento del la conselleria competente en cultura.  
El programa de vigilancia Ambiental que se propone consiste en:  
- Se comprobará la señalización de los tajos de obra y las zonas de movimiento de maquinaria.  
- Supervisión del trazado de la línea, controlando que se evitan afecciones innecesarias a la vegetación.  
- Al finalizar las obras, se revisará la línea controlando la correcta limpieza de los restos de obra en los tajos instando, en su caso, a la retirada de los vertidos y restauración de los suelos.  
- Revisiones periódicas que verifiquen el buen estado del lugar y controlar si es necesario adoptar algún tipo de medida correctora.  
- Se emitirá un informe final de seguimiento de las obras y otro al año de funcionamiento de la instalación.  
Tramitación administrativa  
Con fecha de entrada en esta conselleria el 12 de julio de 2005, la Unidad Territorial de Energía de Alicante remitió, a efectos de su evaluación de impacto ambiental, la siguiente documentación:  
- Proyecto de la línea eléctrica a 132 kV, doble circuito, entre la S.T. Verger y la S. T. Denia  
- Estudio de Impacto Ambiental de la línea, acompañado del preceptivo documento de síntesis.  
- Alegaciones presentadas durante el período de información pública, publicado en el BOP y en DOGV.  
La documentación presentada por el promotor adjunta los siguientes informes:  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, autorizando el cruce del río Girona y otros barrancos, y establece ciertas condiciones a los cruces.  
- Informe de la conselleria de Infraestructuras y Transporte, autorizando un cruce de carretera.  
- Informe del Ayuntamiento de Els Poblets, estableciendo ciertas condiciones al dimensionado de las zanjas.  
- Informe del Ayuntamiento de El Verger, mostrando su acuerdo con la línea e indicando la necesidad de compatibilizar el proyecto de la línea con los proyectos de urbanización previstos.  
- Informe del Ayuntamiento de Denia, mostrando su desacuerdo ante diversos aspectos.  
Las alegaciones remitidas corresponden al Ayuntamiento de Denia y a diversos propietarios particulares. Se adjunta asimismo la respuesta del promotor a las mismas.  
Con fecha 17 de febrero de 2006, se solicitó al promotor aclarase diversos aspectos del proyecto, remitiéndose asimismo comunicación y copia al Servicio Territorial de Energía para su conocimiento.  
Con fecha de entrada el 6 de marzo de 2006 en esta conselleria, el promotor presentó informe aclarando los aspectos requeridos.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de instalación de línea eléctrica aérea de alta tensión de 132 kV, promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U. y que discurre por los términos municipales de El Verger, Els Poblets y Denia, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Deberán colocarse dispositivos salvapájaros en todo el tramo aéreo del trazado (Denia), con objeto de evitar la afección a las aves cuya zona de campeo pueda verse alterada.  
2. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 10 de marzo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 280/2004-AIA.  
Promotor: Helena Schurkes Zwart  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benissa  
Objeto proyecto: Legalización de camino forestal.  
Localización: En la partida Pioco nº 5 en el término municipal de Benissa (Alicante).  
Descripción del proyecto  
La descripción se hace de acuerdo con la información proporcionada por el estudio de impacto ambiental:  
El objeto del proyecto es la legalización de camino forestal de acceso a vivienda.   
Características del camino:  
· Longitud 150 m.  
· Anchura: 5 m.  
Los trabajos realizados han consistido en el desbroce y limpieza del terreno, relleno y extendido de zahorra, pavimentación.  
Tramitación administrativa  
Por la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria se remitió el correspondiente estudio de impacto ambiental que había sido remitido por el Ayuntamiento de Benissa.  
Se solicitó al promotor a través del ayuntamiento ampliación de la documentación presentada en el sentido de aclarar la legalidad de la vivienda construida a la que da acceso el camino, planos a escala adecuada y justificación de la anchura del camino.  
Se efectuó consulta al Ayuntamiento, que informa indicando que la vivienda unifamiliar a la que da acceso el camino dispone de licencia municipal en fecha 23 de julio de 2001, así como autorización previa de la conselleria de Obras Públicas de 10 de octubre de 2000, constando escritos posteriores a la concesión de la licencia de obras relativos a modificaciones del proyecto, siendo el último de 28 de junio de 2002, certificación final de obra de fecha 2 de octubre de 2003 e informe favorable para la expedición de cédula de habitabilidad para la vivienda de fecha 18 de abril de 2005.  
Por la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria se remitió copia de expediente sancionador D-26/2002 correspondiente al referido camino. Se destaca lo siguiente:  
· Resolución del director general de Recursos Forestales de esta conselleria de fecha 23 de agosto de 2002 en la que se da por finalizado el procedimiento imponiendo la obligación de restaurar el terreno forestal mediante la reforestación de especies similares afectadas. El hecho sancionado es la apertura de camino de 190 m x 3 m. de los cuales 80 m. tienen una pendiente de 80%, comunicando el camino con zona donde se pretende construir vivienda en la que se ha realizado desmonte de 350 m³ y una transformación de 240 m² de monte.   
Se ha procedido a la información pública del estudio de impacto ambiental, mediante su publicación en el DOGV nº 4986 de 15\_04\_2005, habiéndose producido una alegación como certifica la secretaria del Ayuntamiento de Benissa.  
La alegación es de Aureli Rodríguez Muñoz en representación del Col·lectiu El Runar que solicita se pidan responsabilidades al titular del proyecto y en caso de haber ocasionado daños y perjuicios los indemnice. Que se detallen las medidas correctoras y que se especifique cómo se ha de sustituir, la pantalla vegetal formada actual, por especies autóctonas, que se determine el programa de vigilancia ambiental y si es necesario se pidan fianzas para garantizar su ejecución.  
Por representante del promotor se respondió a la solicitud de ampliación de la documentación, aclarando entre otras cosas que la pavimentación viene justificada por la fuerte pendiente del camino, y para evitar que si fuera de tierra se depositase polvo sobre ellas.  
Por el Área Jurídica de esta conselleria se ratifica la procedencia de someter a evaluación de impacto ambiental la legalización del camino referido.  
Se solicitó al promotor que estudiase también otras alternativas de acceso, de manera que el mismo indica que respecto al camino de acceso existente que llega muy próximo a su vivienda es de titularidad privada y si bien su intención era su utilización al ser la medida más lógica y económica no fue posible alcanzar un acuerdo con el titular.  
Respecto a la posibilidad de un trazado a través de diferentes bancales que jalonan la ladera, se afectaría a la pinada existente así como a la formación de matorral en relativo buen estado.  
Respecto al trazado elegido y ejecutado, la intención ha sido preservar la pinada de manera que el camino discurriera por el extremo septentrional a través de una zona sin arbolado. Si bien la pendiente es acusada y elevado el impacto visual se han establecido medidas correctoras con la incorporación de vegetación a ambos lados del camino formando una pantalla vegetal que amortigüe el brusco cambio en la sucesión de líneas naturales.  
Se solicitó informe de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria:  
· Informe de la Sección Forestal:  
· Que el camino abierto consta de dos tramos. El primero se separa del camino general público tiene unos 60 metros por tres de ancho, es prácticamente recto y discurre prácticamente por la curva de nivel. Se encuentra con pavimento asfáltico y muy disimulado por el arbolado. Probablemente existía algún camino o senda sobre este primer tramo. El segundo tramo arranca del primero y asciende en línea de máxima pendiente hasta la vivienda por un estrecho pasillo que conforma la parcela 211 afectada. Tiene una longitud de 50 x 2,5 m. de anchura y se encuentra hormigonado. Los taludes del mismo han sido disimulados y revegetados, y disponen de riego localizado.  
· El camino por el que en el pasado se accedía a la parcela 211 discurre caballero sobre la linde de la citada parcela y de la 199. Hace un par de años se construyó en esa parcela 199 y se valló y cerró el acceso al camino. De acuerdo con la forma de la parcela la vivienda no tendría acceso a través de la misma si no es con el actual trazado, pudiéndose disimular el aspecto del hormigón, con algún coloreado del mismo en tonos verdes o color tierra.  
· El contexto donde se ubica el camino corresponde a suelo no urbanizable común entre Benissa y la costa, en el que se ha generalizado el uso residencial de baja intensidad, existiendo multitud de viviendas y caminos más o menos similares, en un terreno en el que alternan algunos cultivos y manchas de pinar.  
· Dada la pendiente del pasillo de la parcela 211 la estabilización del firme del camino mediante hormigón o bituminosa se hace imprescindible.  
· Por el técnico de protección de especies se informa desfavorablemente no considerando justificable la necesidad de apertura de un camino en terrenos forestales por un problema de acceso a fincas. El territorio tiene una valoración ambiental elevada con pinar denso adulto. Se indica que las conducciones de agua, redes de teléfono y electricidad, están sometidas a evaluación del impacto ambiental.  
Consideraciones ambientales  
1. La zona donde se actuó está constituida por una ladera en su mayor parte abancalada con orientación oeste que forma parte de un relieve montañoso margoso. El relieve montañoso está ocupado por cultivos de secano con alguna mancha de pinar, y en concreto en la zona afectada existe un pinar de pino carrasco (Pinus halepensis) de densidad media-alta en el que se intercalan, ejemplares jóvenes o de edad intermedia y adultos sobre matorral de densidad media tipo romeral-albaidar con algunos ejemplares de lentisco Pistacia lentiscus y otras especies arbustivas de etapas más avanzadas de la sucesión vegetal de la zona.   
La zona afectada se enmarca en un ambiente caracterizado por zonas de cultivo fundamentalmente de secano con manchas de terrenos forestales con pinares en el que existen viviendas unifamiliares aisladas con multitud de caminos de acceso.  
La valoración ambiental de la zona donde se enmarca la actuación es media.  
2. El uso para el acceso de otro camino existente no es posible al no llegar a acuerdo con otro propietario, de manera que el trazado para acceder a su vivienda, tal y como indica la Sección Forestal teniendo en cuenta las características de su parcela, tenía que ser tal y como se trazó. El trazado ascendiendo por la ladera a través de bancales habría afectado a la pinada y zona de matorral y no se habría ajustado a su parcela.  
El servicio de evaluación del impacto ambiental considera que el trazado ejecutado ha afectado a una superficie pequeña, tratándose de una pequeña mancha forestal en un entorno agrícola de secano en el que existen viviendas unifamiliares, afectándose a la pinada principalmente en el tramo inicial. El impacto desde el punto de vista de la vegetación y fauna se considera que ha sido moderado o moderado -bajo teniendo en cuenta tanto las características de la misma como la superficie afectada. El impacto más relevante, moderado-severo, consideramos que es sobre el paisaje, ocasionado por el tramo final de mayor pendiente que ha sido hormigonado, siendo no obstante corregible o reducible adoptando medidas adecuadas para ello. Se considera que la creación de pantalla vegetal a medio-largo plazo conseguirá una reducción del impacto paisajístico, siendo no obstante fundamental su creación, su rápido desarrollo en la medida de lo posible y adecuada conformación, así mismo el coloreado con color terroso del hormigón puede facilitar también la integración, quedando no obstante esta actuación condicionada a prueba previa.  
El hormigonado y parte del asfaltado del tramo de mayor pendiente se considera justificado, y respecto al tramo inicial asfaltado casi sin pendiente no se considera necesario teniendo en cuenta el tráfico que soporta y que discurre por terreno forestal casi sin pendiente. No se considera justificado por el entorno forestal la iluminación del camino con farolas.  
3. La vivienda dispone de licencia municipal y autorización previa de la conselleria de Obras Públicas, disponiendo de certificación final de obra e informe favorable de cédula de habitabilidad según informa el ayuntamiento. La misma ha afectado a una superficie forestal relativamente reducida al final del camino ejecutado y de características similares a las descritas, habiéndose ejecutado un desmonte para su ubicación. El pinar existente facilita su integración.   
4. Respecto a las conducciones de agua, telefonía y electricidad para la vivienda unifamiliar caso de discurrir actualmente enterradas por el trazado del camino ejecutado o por su margen se considera que al evaluar el camino se evalúan las mismas. Igualmente respecto a las conducciones de red por goteo que discurren por el margen del camino para las plantaciones efectuadas en talud de tramo hormigonado. En otro caso si se encuentran en los supuestos establecidos en la presente legislación de impacto ambiental deberán someterse a este procedimiento.  
5. Se considera necesario detallar las medidas correctoras fundamentalmente para conseguir una adecuada integración en el paisaje de la actuación así como desarrollar un programa de vigilancia ambiental para efectuar un seguimiento del cumplimiento de las mismas, debiendo concretarse en documento que deberá ser aprobado por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esa conselleria. La supervisión del cumplimiento de las mismas se efectuará por los servicios técnicos referidos que podrán introducir modificaciones caso de ser necesario.  
Se considera necesario notificar a la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria y al Área de Inspección del Territorio la presente Declaración a los efectos oportunos en relación con la alegación presentada que indicaba que el estudio se ha hecho con fecha posterior a la ejecución del proyecto no cumpliendo el orden de tramitaciones establecido en el Reglamento de impacto ambiental autonómico, debiéndose tener en cuenta no obstante que ya se instruyó y concluyó un procedimiento sancionador por la dirección territorial al que se hace referencia en la presente Declaración.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 1 "i" del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º e la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas,   
Resuelvo  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la legalización del camino de acceso en la partida Pioco nº 5 en el término municipal de Benissa (Alicante) cuya promotora es Helena Schurkes Schwartz, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean de aplicación, y siempre que se cumplan los condicionantes establecidos en el punto segundo de esta declaración.   
Segundo  
Condicionantes:  
1. Se retirarán las plantaciones efectuadas en los márgenes del camino con especies exóticas Acacia sp., procediéndose a la plantación con especies autóctonas propias de la zona, fundamentalmente arbóreas pero también arbustivas que permitan reducir el impacto paisajístico y mejorar la integración en el entorno del tramo del camino con mayor pendiente tramo hormigonado. Especies a utilizar: principalmente pino carrasco Pinus halepensis, acompañado de lentisco Pistacia lentiscus, espino negro Rhamnus lycioides y enebro de miera o cade Juniperus oxycedrus. Las densidades, especies, edades de plantones, método de plantación, riegos, reposición de marras, etc. deberán concretarse en documento.  
2. Se mantendrá el hormigonado del tramo de mayor pendiente y el asfaltado adjunto al mismo. Respecto al tramo hormigonado, se efectuarán pequeños caballones oblicuos al eje del camino y que desvíen el agua hacia los laterales.   
Respecto al coloreado del tramo hormigonado con color terroso se efectuará prueba de acuerdo con lo que establezcan los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria, y se llevará a cabo caso de que resulte positiva y lo estimen conveniente lo citados servicios.  
3. Se procederá a la retirada de las farolas de iluminación del camino, y respecto a parte del asfaltado que afecta al tramo inicial (sin pendiente) se procederá a su retirada y acondicionamiento con zahorras salvo que por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante se estimara conveniente su mantenimiento.  
4. Se elaborará un documento en el que se detallen y concreten las medidas correctoras indicadas en el condicionado de la presente declaración y su forma de ejecución, así como en el documento citado se desarrollará un programa de vigilancia ambiental para efectuar el seguimiento de las mismas y comprobar su eficacia, que deberá ser aprobado por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria. La ejecución de las medidas correctoras deberá supervisarse por los servicios técnicos referidos que podrán introducir las modificaciones que estimen convenientes así como del seguimiento el programa de vigilancia ambiental.  
5. Se mantendrá la anchura del camino ejecutada.  
6. Respecto a las conducciones de agua, telefonía y electricidad para la vivienda unifamiliar caso de discurrir actualmente enterradas por el trazado del camino ejecutado o por su margen se considera que al evaluar el camino se evalúan las mismas. Igualmente respecto a las conducciones de red por goteo que discurren por el margen del camino para las plantaciones efectuadas en talud de tramo hormigonado. Independientemente de las autorizaciones sectoriales que deben obtenerse. En otro caso si se encuentran en los supuestos establecidos en la presente legislación de impacto ambiental deberán someterse a evaluación del impacto ambiental.  
Tercero  
Notificar la presente declaración de impacto ambiental al Área de Inspección del Territorio de esta conselleria.  
Cuarto  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Quinto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia 20 de marzo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 240/2005-AIA  
Título: Adecuación y Reforma de Industria de Desguace  
Promotor: Desguace García C.B.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: C/ Favara nº 42, Cullera (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la adecuación y reforma (puesto que es existente y consta inscrita en el Registro Industrial desde 1990) de una industria de desguace de vehículos al final de su vida útil (VFUs), sin trituración de chatarra.   
La actividad de la industria consiste en la propia de un centro autorizado de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso: la recepción, descontaminación de VFUs, separación de piezas reutilizables y almacenamiento de residuos, piezas y materiales. Como consecuencia, se generan residuos (obviando la enumeración y clasificación LER, los asociados a la descontaminación de VFU) que deben ser convenientemente gestionados.  
La industria se sitúa en suelo no urbanizable común, (uso compatible) por lo que se ha tramitado la Declaración de interés comunitario, habiendo sido concedida mediante resolución de 29 de marzo de 2005, del conseller de Territorio y Vivienda, con un plazo de vigencia de 30 años.  
Los terrenos sobre los que se ubica la industria tienen actualmente una superficie de 4.295 m², de los cuales 437,49 m² quedan fuera de ordenación por estar afectados por el sistema general de red viaria, ya que lindan con la calle Favara (antigua CV-502, cedida actualmente al municipio).   
El abastecimiento de agua proviene de un pozo con moto-bomba. Tiene suministro de energía eléctrica en baja tensión por conexión a la red. Carece de conexión a la red de saneamiento.   
Se dedican a la actividad unos 2.800 m². La distribución en planta de la industria (en la superficie que está dentro de ordenación), será la siguiente:  
- 238 m² para recepción de VFUs  
- 119 m² de nave cubierta para descontaminación y gestión de residuos peligrosos   
- 16 m² para almacenamiento de neumáticos  
- 20 m² de zona de aparcamiento   
- 2.485 m² para el almacenamiento de vehículos descontaminados y chatarra  
2. Alternativas propuestas.  
Se trata de una actividad existente, y no se proponen alternativas. Únicamente se consideran diferentes posibilidades de gestión de las aguas residuales.  
Afecciones legales  
La actividad de tratamiento de vehículos al final de su vida útil constituye una operación de gestión de residuos peligrosos (160104\* vehículos al final de su vida útil). Como tal, está sometido al régimen de autorización administrativa por el órgano competente en materia medioambiental, de acuerdo con la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos y por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana. En particular, este tipo de actividad está regulada por el Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil. Asimismo, debe someterse al RD 1619/2005, de 30 de diciembre, sobre gestión de neumáticos fuera de uso.   
El RD 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo. El titular de la actividad debe comprobar su inclusión en dicho anexo y en su caso, estará obligado a remitir un informe preliminar de situación al órgano autonómico competente, según se recoge en el artículo 3.1. de dicha norma.  
Según se regula en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, por el que se desarrolla ésta, la industria contará con un libro de control en el que figurarán los informes correspondientes a las auditorías acústicas periódicas.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Los terrenos sobre los que se ubica la industria están altamente antropizados, dado que se trata de una actividad ya implantada. Además, linda al frente con la calle Favara, (antigua carretera CV-502) y al fondo con campos de cultivo. En el fondo de la parcela, existe una zona que no ha sido transformada y en la que todavía se mantienen cultivos.  
Se aporta un completo inventario ambiental, en el que se indica que la vegetación existente en el entorno son huertos de naranjos y especies asociadas a estos y a los caminos. Asimismo, la fauna existente es principalmente la asociada a cultivos.  
En cualquier caso, la actividad a desarrollar es la gestión de residuos peligrosos, pues los vehículos al final de su vida útil (VFUs) se consideran residuos de estas características (código LER 16 01 04\*). Las acciones a llevar a cabo para la descontaminación de los VFUs, así como el almacenamiento de estos a su recepción en las instalaciones y de los residuos peligrosos generados con la descontaminación pueden afectar gravemente al suelo y los acuíferos, todo ello agravado por el carácter inundable de la zona, afectada por el riesgo de desbordamiento del margen derecho del Júcar.  
En menor medida, puede verse afectado el medio atmosférico (ruido y partículas o gases) y el paisaje, aunque este último ya se encuentra alterado por la existencia de la actividad.  
No se prevé afección al medio sociocultural por la separación existente con el núcleo urbano, que es mayor de 1 km.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
El impacto más importante de los tratados en el Estudio, es el asociado con un vertido incontrolado de residuos peligrosos, y la infiltración de lixiviados de dichos residuos por el arrastre del agua de lluvia o incluso por inundación. En este caso se afectaría tanto al suelo como a la hidrología subterránea. También se indica en el estudio la posible afección a las cadenas tróficas.  
El ruido generado por la instalación se considera poco significativo por la ausencia de maquinaria de trituración. Será únicamente el asociado al movimiento de maquinaria y carga o descarga.  
Considerando globalmente el impacto de la actividad y con las medidas correctoras que se introducen, se considera que es moderado  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado entre otras las siguientes medidas correctoras, las cuales se encaminan a minimizar los impactos derivados de la actuación prevista:  
- Todos los terrenos en los que existe actividad de tratamiento de VFUs o almacén (excluida por tanto la tierra campa de cultivo) estarán a una altura de 55 cm sobre la cota del terreno.  
- La línea de desborde de los cubetos de residuos peligrosos (RP) estará elevada 80 cm sobre la cota del terreno. Los cubetos serán independientes y estancos y accesibles para su recogida por gestores autorizados.  
- Se adoptarán las medidas correctoras contraincendios necesarias, en especial, las correspondientes a la zona de almacenamiento de neumáticos.  
- Para reducir el impacto visual, se mantendrá una altura máxima de almacenamiento de vehículos de 3 coches apilados y se instalará una pantalla perimetral natural. Se propone que esté formada por setos de baladre y otra especie como sauce o gandul.  
- Todos los terrenos en los que está previsto que se realicen operaciones de recepción y descontaminación de VFUs, así como las zonas de almacenamiento de vehículos descontaminados, tendrá una solera impermeable de hormigón de 20 cm de espesor. Dicha solera tendrá una pendiente del 2% hacia el centro de la parcela, de modo que las aguas se recojan y se dirijan hacia las instalaciones de depuración.  
- Las aguas de proceso se canalizan hacia un filtro arenero de recogida de gruesos, arqueta sifónica, una cámara separadora de aceites y grasas y se almacena en una fosa séptica con un algibe para vaciado regular mediante cuba.  
El programa de vigilancia ambiental incorporado en el estudio propone:  
- Comprobación de la eficacia y adecuada ejecución de las medidas correctoras.  
- Vigilar los impactos cuya total corrección no sea posible.  
- Vigilar impactos imprevistos.  
- Se establecen una serie de indicadores para el seguimiento de las medidas propuestas en el proyecto.  
Tramitación administrativa  
En fecha 2 de noviembre de 2005, tuvo entrada en los Servicios Centrales de esta conselleria el expediente de actividad calificada 1787/2005 remitido por la Dirección Territorial, adjuntando la documentación necesaria para someter el proyecto a evaluación de impacto ambiental. En particular, se remitió:  
- Expediente para la calificación de actividad, el cual incluye la resolución de 29 de marzo de 2005, del conseller de Territorio y Vivienda, concediendo la Declaración de Interés Comunitario para la actividad considerada con un plazo de vigencia de 30 años.  
- Proyecto de adecuación y reforma de industria de desguace.  
- Anexo al Proyecto de adecuación y reforma de industria de desguace.  
- Proyecto (estudio) de impacto ambiental de una actividad dedicada a la industria de desguace.  
Según certificación del Ayuntamiento de Cullera, en el expediente no figura que se hayan presentado alegaciones durante el periodo de información pública.   
Revisada la documentación asociada al expediente de declaración de interés comunitario, se ha comprobado que se emitieron dos informes relevantes a efectos del contenido de la presente declaración de impacto ambiental:  
- Informe favorable de la Sección de Planificación Territorial de 2 de diciembre de 2004, respecto al cumplimiento del Plan de acción territorial de riesgo de inundaciones PATRICOVA, de acuerdo con las condiciones expuestas en la memoria técnica presentada.  
- Informe favorable del Servicio de Residuos Industriales de 6 de julio de 2004, respecto del cumplimiento del plan integral de residuos. Se indica asimismo que los aspectos técnicos de la instalación y las operaciones de tratamiento de VFUs serán informados de manera detallada en la tramitación del procedimiento preceptivo de autorización administrativa.  
Con fecha 30 de enero de 2006, se solicitó aclaración al promotor sobre ciertos aspectos, recibiéndose respuesta el 10 de marzo de 2006. Como datos relevantes de la respuesta, se expone que se está tramitando la autorización del pozo y del depósito impermeable ante la Confederación Hidrográfica del Júcar, que la superficie ocupada por la actividad coincide exactamente con la representada en los planos y el número de vehículos a descontaminar por día se estima en uno.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el epígrafe 6-c.1. del anejo I del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de adecuación y reforma de industria de desguace, promovido por Desguace García CB, localizado en la calle Favara, 42 del término municipal de Cullera (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los cubetos de seguridad para evitar los derrames en la zona de almacenamiento de residuos peligrosos deberán ser capaces de contener, como mínimo, el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (el mayor de estos dos volúmenes). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga un aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
2. Se deberá disponer de la preceptiva autorización de vertido de aguas residuales, así como de la preceptiva autorización de aprovechamiento de aguas subterráneas.   
3. La instalación de recogida de aguas de proceso será estanca sin que exista la posibilidad de vertido accidental al suelo.  
4. El Programa de vigilancia ambiental, supondrá el control mensual por parte del propio titular del estado de los sistemas de recogida de derrames, ausencia de vertidos al suelo y ausencia de líquidos en los cubetos de recogida, así como el seguimiento de las condiciones de almacenamiento de los residuos (separación por tipo, envasado y etiquetado). También se procederá al control de los niveles sonoros de la actividad a su puesta en marcha y posteriormente, con la periodicidad establecida en la reglamentación vigente.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 23 de marzo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 029/2002 AIA  
Promotor: Energia y Recursos Ambientales, SA. (EYRA)   
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transportes. Dirección General de Energía.  
Objeto del proyecto: Instalaciones eólicas de la zona 7 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana.  
Localización: Términos municipales de Ademuz, Alpuente, Andilla, Aras de los Olmos, Chelva, y La Yesa.  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto   
El objeto de la actuación es el proyecto de las instalaciones para el desarrollo de la Zona 7 del Plan eólico Valenciano (PEV) aprobado por Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano, y sus infraestructuras necesarias, incluyendo la evacuación de la energía eléctrica generada. Los documentos presentados para la ejecución y desarrollo de la zona 7 son los planes especiales, el estudio de impacto ambiental de zona y de líneas, Anteproyectos de parques eólicos, subestaciones y línea, así como la documentación complementaria entregada durante el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Localización  
Parques eólicos  
Se proyecta la instalación de cinco parques eólicos que se encuentran ubicados en los municipios de Aras de los Olmos, Alpuente, La Yesa y Ademuz, situados en las comarcas de Los Serranos y El Rincón de Ademuz.  
El ámbito territorial, y por tanto la asignación pretendida del nuevo uso para los parques, es el comprendido en la poligonal que ha sido determinada para cada uno de los parques en los documentos del plan especial.  
En el caso de los caminos y las zanjas se asocia la compatibilidad con el uso eólico en superficies rectangulares con valores de 35 metros desde el eje del camino.  
La calificación de los terrenos afectados por la instalación de los parques es de suelo no urbanizable en todos los casos:  
- Parque Muela de Santa Catalina: Suelo no urbanizable con protección  
- Parque Cerro Negro: Suelo no urbanizable sin protección  
- Parque Viudo I: Suelo no urbanizable sin protección  
- Parque Viudo II: Suelo no urbanizable sin protección  
- Parque El Cerrellar: Suelo no urbanizable sin protección  
Líneas aéreas de evacuación  
- Se prevé la construcción de dos subestaciones, transformadoras de tensión 20/132 KV con acometida aérea de 132 KV. Una de 50 MVA para los parques de Muela de Santa Catalina y Cerro Negro, y otra de 66 MVA para Viudo I y II. En el Parque El Cerrellar se evacua mediante línea de 20 KV a la subestación ubicada en Ademuz.  
- La evacuación de la energía de los parques Muela de Santa Catalina, Cerro Negro y Viudo I y II, se realizará mediante línea aérea de alta tensión de 132 KV que partirá desde la subestación de Santa Catalina (Alpuente) pasa por la subestación de Viudos I y II (La Yesa) y se dirige, tras discurrir en un pequeño tramo por el término municipal de Chelva, hacia el entronque con la línea de la Zona 8, en el término municipal de Andilla.  
- A partir de este punto se proyecta una línea aérea de alta tensión de 132 KV compartida para las zonas 7 y 8 del PEV, que discurriría inicialmente entre los términos municipales de Chelva y Andilla, para continuar por los de Higueruelas, Villar del Arzobispo, Lliria, Casinos, Pedralba, y Benaguasil, hasta conectar con la subestación transformadora ya existente, situada en Villamarxant, que constituye el punto de enganche con la red eléctrica general.  
- En el caso del Parque El Cerrellar la línea de evacuación será de 20 KV desde el centro de reparto, y su destino será la subestación del municipio de Ademuz, discurriendo íntegramente por este término municipal.  
Alternativas y justificación de la solución propuesta  
Parques eólicos  
En el primer estudio de impacto ambiental, presentado en octubre de 2002, contemplaba dos alternativas de ubicación de los parques.  
Parque Alternativa 1 Alternativa 2  
Cerrellar 17 16  
Santa Catalina 42 35  
Loma de Higuero -- 10  
El Viso 54 --  
El Viudo -- 15  
El análisis de alternativas utiliza como criterios para la elección de las zonas: el estudio del recurso eólico, criterios de carácter medioambiental, las infraestructuras, la ordenación territorial y los posibles modelos de aerogenerador. En esta fase se descarta el emplazamiento de El Viso, a tenor de los resultados obtenidos en el Estudio de Impacto Ambiental y el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
De este modo se selecciona la segunda alternativa que cuenta con un total de 76 aerogeneradores instalados en cuatro parques, siendo inferior el número de aerogeneradores y la potencia de referencia al máximo alcanzable para esta zona según el PEV.  
Por modificación del Plan Energético en una primera adenda al estudio de impacto ambiental, también presentada en octubre de 2002, se incluye una nueva opción que consiste en la ampliación del parque El Viudo y la incorporación de un nuevo parque eólico, Cerro Negro. Finalmente se presenta una segunda adenda, fechada en octubre de 2002, incluyendo los parques de El Cerrellar, Muela de Santa Catalina, El Viudo I, El Viudo II y Loma del Higuero-Cerro Negro, de forma que se alcanzaban los 120 MW previstos para la Zona. Las poligonales de estos parques fueron las sometidas a información pública. La configuración de cada uno de los parques es la siguiente:  
Parque Núm. de aerogeneradores MW  
El Cerrellar 4 3,4  
Muela Sta. Catalina 20 33,4  
El Viudo I 17 28,39  
El Viudo II 17 28,39  
Loma del Higuero - Cerro Negro 16 26,72  
Total 74 120,3  
En octubre de 2004 se presentaron las modificaciones a los anteproyectos, planes especiales y estudios de impacto ambientales que obtuvieron la aprobación provisional del Plan Especial. Esta modificación solamente afecta a la posición de los aerogeneradores no introduciendo variaciones a las alternativas de parques eólicos.  
Tras el requerimiento de ampliación de información realizado por la Dirección General de Gestión del Medio Natural en octubre de 2005, el promotor presenta el documento de nº 1: Análisis de alternativas en fecha 21 en febrero de 2006. En este documento se explica, de forma sistemática, el proceso de selección seguido y las alternativas consideradas para la ubicación de los parques.  
El punto de partida de este análisis son las zonas con recurso eólico dentro de la Zona 7 del PEV. Para la elección posterior de las áreas capaces de albergar las instalaciones de los parques eólicos y asumir el impacto que éstas generan sobre los distintos factores del medio, se aplican restricciones de distinta naturaleza. De este modo se descartan territorios afectados por restricciones territoriales (ordenación territorial, usos y aprovechamiento actual, Elementos culturales, Recursos para la defensa contra incendios), restricciones medioambientales (criterios de exclusión como: Parques naturales, ZEPA's, reservas nacionales de caza, zonas húmedas...) y restricciones técnicas (conflictos con otras explotaciones, accesibilidad, etc.).  
Como resultado de todo lo anterior, se seleccionan las áreas mostradas a continuación como zonas viables para albergar los parques eólicos de la zona 7, o al menos dónde ubicar alineaciones o bien aerogeneradores que sirvan de apoyo a los parques principales:  
Emplazamientos Principales:  
1. Viudo I: al sudeste del El Cantar.  
2. Viudo II: Alto de las Cruces, Pinada del Viudo, Umbría de Valluguer.  
3. Viudo II: Ceja o Montalbán, Loma de Mogorrita.  
4. El Viso: Los Ances, Alto del Viso, al oeste de Mojón Blanco.  
5. Cerro Negro (Loma de la Moratilla)  
6. Muela del Buitre  
7. Muela de Santa Catalina (incluye barranco de la muela)  
8. Hontanar (Pata de Yegua, La Pacheca)  
Emplazamientos auxiliares:  
9. Corcolilla  
10. Loma de Mompedroso  
11. La Herrada  
12. Dehesa de la Hoya  
13. La Pedriza  
Se segregó del análisis la zona de Ademuz, en la que se ubica el parque eólico del Cerrellar, debido a los condicionantes encontrados como: el precario estado de las infraestructuras eléctricas existentes, conflictos de competencias con otras Comunidades Autónomas, limitación de la capacidad de evacuación a 5 MW a través de la línea de 20 KV que pasa por la localidad de Ademuz; lo que hace que no existan otras alternativas de emplazamiento para ese parque.  
Si se comparan las zonas viables que se han obtenido con el ámbito de los planes especiales de los parques eólicos de la zona 7, aprobados provisionalmente en diciembre de 2004, se observa que de acuerdo al análisis previo efectuado y desde el punto de vista técnico y ambiental, los emplazamientos propuestos hasta el momento en Muela de Santa Catalina, Cerro Negro y Viudo II son plenamente viables. En cambio, en el perímetro del Viudo I las zonas viables se entremezclan con zonas no viables, sin conformar una superficie continua de suficiente extensión para obtener la potencia prevista en este parque hasta el momento (38 MW). Por tanto se debe reducir el número de aerogeneradores a instalar con el fin de que las labores de construcción de las instalaciones eólicas no afecten a los valores del medio que se pretende preservar.  
Por este motivo, finalmente se proponen como emplazamiento de los parques eólicos, los emplazamientos principales: Viudo II, Cerro Negro y Santa Catalina. En cuanto al emplazamiento del Viudo I, en función de los resultados de los estudios de detalle a realizar, se determinará el número de aerogeneradores a instalar en ese emplazamiento y se estudiará la posibilidad de reubicarlos en El Hontanar o en el Viudo II en zona no apta dentro del ámbito territorial del plan especial sometido a Información Pública.  
En el documento nº 3.1 Estudio de afección a la vegetación y a la Red Natura 2000 (junio 2006) se estudian en detalle y se comparan diversas alternativas de acceso a cada uno los parques y de ubicación de los aerogeneradores para reducir el impacto ambiental de la actuación. En el Documento Nº 6. Documentación Complementaria (julio de 2006) también se comparan las alternativas de acceso a los parques.  
Entre estas alternativas, cabe destacar que en el Documento nº 6 y en el Documento nº 5: Estudio de Paisaje se plantean dos alternativas para implantar 4 aerogeneradores de una potencia de 2 Mw cada uno, mediante 2 opciones:  
- Opción Viudo: Se emplazarían los 4 aerogeneradores en los Parques Viudo I y II, en zona no apta según la cartografía del PEV, pero viable ambientalmente según los informes sectoriales y los estudios aportados por el Promotor, ampliando así el tamaño del parque hasta los 33 aerogeneradores.  
- Opción Hontanar: Instalación de un nuevo parque eólico con 4 aerogeneradores, al suroeste de Cerro Negro, en zona apta según el PEV, que además podría suponer la instalación de una nueva subestación que recogiera la energía producida por Cerro Negro y este parque.  
Como se justifica en dichos documentos, se elige la primera opción, por presentar menor impacto sobre la vegetación, menor afección superficial y volumen de obra civil y, como se desprende del estudio de paisaje, la instalación de aerogeneradores en Hontanar amplía la cuenca visual de los parques de la zona 7 hacia nuevas zonas al sur de los términos de Titaguas y Alpuente, así como al norte de los términos municipales de Tuéjar y Chelva.  
Líneas de evacuación  
En los estudios de impacto ambiental iniciales de los parques eólicos se analizan dos alternativas de trazado en los t.m. de Alpuente y La Yesa, hasta el punto de entronque con la línea de evacuación de la zona 8, asociadas a las distintas disposiciones posibles de los parques.  
En los estudios de impacto ambiental de las líneas eléctricas, en la primera documentación presentada no se analizan alternativas de trazado, salvo en el caso de la línea de evacuación del Cerrellar, donde se proponen dos alternativas con dos de sus tres tramos comunes y uno diferenciado.  
En la primera alternativa la línea desciende desde el parque por la Umbría de la Sagra, manteniendo una trayectoria recta con dirección oeste hasta cruzar el cauce del Turia. Luego continúa por la otra orilla paralela y próxima a la carretera N-330 hasta Ademuz.  
En la alternativa 2, la línea parte del mismo lugar que la 1 pero desciende por la Umbría de la Sagra con dirección Sur-suroeste, dirigiéndose hacia las Clochas. En este punto gira, tomando dirección sudoeste hacia los Planos, donde la dirección de la línea cambia de nuevo a noroeste. Tras un pequeño recorrido paralelo al río, lo cruza y continúa en paralelo por la otra orilla hasta Ademuz.  
Estas alternativas, con ligeras modificaciones de detalle, se vuelven a valorar y comparar en el documento 3.2: Estudio de afección a la Red natura 2000. Línea El Cerrellar. La alternativa elegida es la 2 en ambos casos.   
  
\* \* \* \* \*  
En cuanto al tramo de línea compartido, debido a que la Zona 8 evacuaba anteriormente en Requena, el trazado inicial discurría desde la subestación de Andilla hasta Gestalgar. En este punto, la línea de evacuación de la Zona 7 continuaba en solitario hacia el este, hasta la subestación de Villamarxant. Los principales impactos ambientales de este trazado se debían a la mayor longitud de trazado, al cruce del río Túria en una zona de alto valor ecológico y el paso por el Paraje de Les Rodanes.  
En el Documento nº 4: Análisis de alternativas de las líneas de evacuación se busca una alternativa a la línea de evacuación sin compartir infraestructuras con la zona 8. Para sistematizar el proceso de análisis se aplica un modelo digital que valora el coste global que causaría en el territorio la línea. Los factores que se incluyen en el modelo son de carácter ambiental, técnico y paisajístico. A partir de los resultados obtenidos del modelo se comparan distintas alternativas. El trazado teórico de menor impacto se modifica ligeramente a como consecuencia de de las visitas de campo para, finalmente, realizar una propuesta de corredor desde la subestación de La Yesa hasta la subestación de Villamarxant.  
Por último, en el Documento nº 7: Análisis Ambiental del Trazado de la Línea Eléctrica de Evacuación se indica que finalmente que los promotores de la zona 7 y 8 comparten la línea y evacuan ambos en la subestación de Villamarxant. En este documento se realiza una evaluación ambiental de la línea de evacuación conjunta de las zonas 7 y 8, cuyo trazado coincide básicamente con el resultado del Documento nº 4 y cuyas modificaciones puntuales atienden a la minimización de impactos sobre la avifauna.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Tras el procedimiento de evaluación de impacto ambiental seguido, a continuación se resumen las características básicas del proyecto en la solución finalmente propuesta (Documento nº 6: documentación complementaria, septiembre de 2.006):  
Las características de los aerogeneradores son las siguientes:  
Aerogenerador de rotor tripala a barlovento, regulado por sistema de cambio de paso y con sistema de orientación activo, con sistema de control capaz de adaptar el aerogenerador para operar en grandes intervalos de velocidad de rotor.  
Se instalarán 3 aerogeneradores de 1.5 MW en el parque del Cerrellar y el resto serán de 2 MW. La altura varía en función del fabricante siendo el estándar entre los 65 y 80 metros de altura de buje. Los diá  
  
\* \* \* \* \*  
metros de rotor variarán entre los 80 y 90 metros. La longitud de las palas varía entre los 39 y los 44 metros de longitud y están realizados de material compuesto de matriz orgánica con refuerzo de vidrio.  
Las zapatas varían entre los 12 y 14 metros de lado para zapatas cuadradas y una sección transversal entre 1.5 y 2 metros.  
Las dimensiones de las plataformas de montaje son de 44 x 44 metros según el fabricante, si bien el promotor explica que se puede montar con plataformas de 40 x 40.  
En cuanto a los accesos, el acceso al parque de El Cerrellar es distinto al resto de los parques, se accede desde la A-3, siguiendo la N 330 hasta Ademuz. Para acceder al resto de los parques que se sitúan en la comarca de los Serranos se accede por la CV-35, pasando por Chelva hasta Titaguas. Una vez en Titaguas es necesario desviarse hacia La Yesa, adecuando el by-pass de Alpuente. A continuación, para acceder a Cerro Negro desde el cementerio se utilizará un camino en buen estado, y para acceder a Muela de Santa Catalina se empleará el camino de acceso a la mina de Loma del Higuero actualmente en explotación. Para los parques Viudo I y II, se rodeará el núcleo de La Yesa por el norte. En todos los viales será necesario acondicionar diferentes zonas realizando sobreanchos en las curvas, ampliaciones en los cruces, etc.  
En el caso de los caminos de acceso a los parques y caminos interiores se utilizan siempre que es posible, caminos existentes, aunque éstos precisen de modificaciones. A continuación se indican las longitudes de los caminos de nueva ejecución y de las modificaciones a realizar para cada parque.  
La anchura mínima del vial de acceso al parque será de 5 metros útiles. En curvas cerradas y en pendiente el ancho se amplía a 8 metros útiles. El radio de giro mínimo en el interior de las curvas es de 40 metros. Las pendientes máximas son del 10 - 12%, aunque en algunos puntos se llega al 16%, en esos casos se hormigonará ese tramo, considerándose más viable ambientalmente esta solución que la obra civil que permitiría reducir la pendiente.   
Referente a los movimientos de tierras necesarios, se detallan los volúmenes de tierras en desmonte, en terraplén y el total de ocupación para cada uno de los viales a ejecutar en cada uno de los parques. Así mismo se indica que el volumen de tierras que se mueve resulta equilibrado, siendo los desequilibrios menores al 1% del volumen total.   
En el siguiente cuadro se resumen los movimientos de tierra previstos para la construcción de cada parque:  
Las instalaciones auxiliares de obra no se encuentran descritas en la última documentación aportada si bien están grafiadas en los planos de los documentos Nº 3.1 y 6, junto con los terrenos donde se ubicarían las zonas de acopio de material y los parques de maquinaria, y plantas de hormigón.  
La evacuación de la energía producida se realizará en subterráneo hasta la subestación que transformará ésta de 20 a 132 KV. Se instalarán dos subestaciones transformadoras que ocuparán parcelas de alrededor de 50 x 80 m de los cuales estarán construidos unos 300 m². Éstas se ubicarán en las proximidades del Parque Muela de Santa Catalina (ST Alpuente) y de los parques Viudo I y II (ST La Yesa). En el parque de El Cerrellar no se instalará subestación aunque sí se instala un centro de control donde se ubican todas las protecciones del parque.  
Las líneas de evacuación discurrirán por el corredor definido en el documento nº 4: Análisis de alternativas de las líneas de evacuación, como alternativa B, y en el documento nº 7: Análisis ambiental del trazado de la línea eléctrica de evacuación. No se encuentra definido el trazado definitivo con la ubicación de los apoyos ni redactado el proyecto constructivo, por lo que se deberán incorporar a éstos las medidas o condiciones que se indican en la presente declaración.  
A efectos de la tramitación ambiental del proyecto, se considera comprendido en la presente declaración el tramo de corredor que discurre desde la subestación de Alpuente hasta el entronque con la línea procedente de la zona 8, en el término municipal de Andilla (tramo 1 del documento nº 7). El resto del corredor hasta la subestación de Villamarxant se considera que ha sufrido modificaciones sustanciales respecto a los trazados sometidos a información pública, y al menos, deberá ser sometido de nuevo a este proceso. Por lo tanto, queda fuera del alcance de la presente declaración, los tramos denominados 2 y 3.  
Tramitación Administrativa  
El expediente fue incoado de forma conjunta para las 15 zonas eólicas correspondientes al Plan eólico valenciano, el 21 de enero de 2002, fecha en la que la Dirección General de Industria y Energía remite a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la documentación correspondiente a los estudios de impacto ambiental de las empresas preadjudicatarias en la reunión de la Comisión de Selección de proyectos del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, celebrada el 11 de enero de 2002, con el fin de revisar y subsanar las deficiencias documentales.  
En julio de 2002, y de forma expresa para la zona 7, se requiere a la Dirección General de Industria y Energía la necesidad de ampliar el estudio de impacto ambiental dado que el mismo no cumple con los contenidos mínimos que se le exigen.  
En febrero de 2.004 se recibe el proyecto, el estudio de impacto ambiental, el documento de síntesis y el resultado de la información pública de los proyectos de las líneas de evacuación de la zona 7. Las alegaciones presentadas fueron 6 para la línea Bugarra - Villamarchante, 1 para la línea de Alpuente la Yesa y ninguna alegación en la línea del Cerrellar.  
Con fecha de octubre de 2.004 se presenta una nueva documentación en la que se modifica la documentación presentada anteriormente. Según se indica, esta modificación se realiza considerando las dificultades a las que tendría que hacer frente el promotor para su tramitación. Esta es la documentación que obtiene aprobación provisional del plan especial.  
El día 13 de diciembre de 2.004 la Dirección General de Energía remite la resolución de aprobación provisional del Plan especial e informe sobre alegaciones o sugerencias correspondientes a la zona 7 del PEV.  
El 27 de diciembre de 2.004 son remitidos los anteproyectos y el estudio de impacto ambiental de los parques El Cerrellar, Santa Catalina, Loma del Higuero - Cerro Negro, El Viudo I y El Viudo II.  
El 21 de octubre de 2005 se remite Área de Energía un completo requerimiento de documentación para que se amplíe y/o justifique aspectos básicos de la documentación aportada hasta la fecha.  
El 20 de noviembre de 2006, se recibe en la conselleria de Territori i Habitatge, escrito de Jose I. González Zúñiga, en nombre y representación de la sociedad Energia y Recursos Ambientales, SA, (EYRA), con domicilio en Calle La Paz 23, 2º B, y con CIF: A-81798787, como representante de la misma, donde expone que con fecha 27 de septiembre de 2006, por Resolución del conseller de Infraestructuras y Transporte se autoriza la transmisión a favor de Energia y Recursos Ambientales, SA (EYRA) de los derechos que ostenta Nevasa y Vent, Sol i Energia SA, sobre las zonas 7 y 14 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana, adjuntando dicha resolución. Por tal motivo solicita que, teniendo por presentado este escrito, se sirva admitirlo como notificación a todos los efectos de los cambios de titularidad de los derechos a favor de EYRA, SA, sobre las zonas 7 y 14 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana, con especial consideración para la próxima declaración de impacto ambiental de la zona 7.  
Documentación complementaria  
En respuesta al requerimiento de fecha 21 de octubre de 2005, la empresa promotora ha ido presentando los siguientes documentos:  
- Documento nº 1: Análisis de alternativas. Presentado el 21 de febrero de 2006. En él se evalúan diferentes alternativas de ubicación teniendo en cuenta el recurso eólico existente en la Zona 7 y las principales restricciones territoriales, ambientales y técnicas.  
- Documento nº 2: Estudio de fauna. Presentado el 12 de mayo de 2006. Recoge los resultados del estudio de avifauna de un año de duración para tres de los parques y evalúa el posible impacto de los parques en fauna terrestre y quirópteros. Este estudio se continúa realizando para el presente año y para todos los parques propuestos.  
- Documento nº 3: Presentado el 17 de julio de 2006. En los tres documentos presentados se estudian diversas alternativas de ubicación de aerogeneradores, plataformas de montaje, de accesos a los parques y de viales interiores.  
- Documento 3.1: Estudio de afección a la vegetación y a la red Natura 2000.  
- Documento 3.2: Estudio de afección a la red Natura 2000. Línea El Cerrellar.  
- Documento 3.3: Estudio de afección red Natura a la Fauna.  
- Documento nº 4: Análisis de alternativas de las líneas de evacuación. Presentado el 5 de junio de 2006. Estudio mediante un modelo digital de la estimación del pasillo de menor coste ambiental para las líneas de evacuación.  
- Documento nº 5: Estudio de paisaje. Presentado el 18 julio de 2006. En él se analiza la afección visual de cada parque y del conjunto de los mismos.  
- Documento nº 6: Documentación complementaria. Presentado el 27 de julio de 2006. Recoge la descripción y la planta final de la actuación, y los estudios, justificaciones y análisis de alternativas no presentados anteriormente, como son los estudios acústicos y los estudios de afección por sombras.  
- Documento nº 7: Análisis ambiental del trazado de la línea eléctrica de evacuación. Presentado el 20 de septiembre de 2006. Se analiza la línea de evacuación hasta Villamarxant, distinguiendo el primer tramo de evacuación de la zona 7 (tramo 1), el de la zona 8 (tramo 2) y el tramo compartido de las zonas 7 y 8 (tramo 3). Se presenta un análisis ambiental de la traza finalmente consensuada por todas las partes.  
Información pública  
El Plan Especial, los Anteproyectos de los parques eólicos y el Estudio de Impacto Ambiental de la Zona 7 del PEV fueron sometidos a información pública mediante resolución de 28 de julio de 2.003 del Servicio Territorial de Industria publicándose en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 4.605 de 10 de octubre de 2.003  
- El Diario El Mundo del día 10 de septiembre de 2.003  
- El Boletín Oficial de la Provincia de Valencia nº 192 de 14 de agosto de 2.003  
La documentación correspondiente a la línea aérea de alta tensión para evacuación del Parque Eólico El Cerrellar fue sometida al trámite de información pública por el Servicio Territorial de energía mediante la publicación en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 30 de septiembre de 2.003  
- El periódico ABC del día 11 de septiembre de 2.003  
- El Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de 26 de septiembre de 2003  
La documentación correspondiente a la línea aérea de alta tensión con origen en las subestaciones eléctricas de los parques eólicos y final en el municipio de La Yesa fue sometida al trámite de información pública por el Servicio Territorial de energía mediante la publicación en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 25 de septiembre de 2.003  
- El periódico Las Provincias del día 12 de septiembre de 2.003  
- El Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de 26 de septiembre de 2003  
La documentación correspondiente al último tramo de la línea, con origen en la línea compartida con Renomar (municipio de Gestalgar) y final en la subestación de Villamarchante, fue sometida al trámite de información pública por el Servicio Territorial de energía mediante la publicación en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 30 de septiembre de 2.003  
- El periódico Las Provincias del día 15 de septiembre de 2.003  
- El Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de 27 de septiembre de 2003  
Durante el período de información pública al que ha sido sometido el Plan Especial, los Anteproyectos de los parques eólicos y el estudio de impacto ambiental de la zona 7 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana, se han presentado 31 escritos entre alegaciones particulares, informes de organismos y empresas de servicio público o servicios de interés general, así como dictámenes de Ayuntamientos.  
La aprobación provisional se produjo mediante resolución de 19 de noviembre de 2.004 del conseller de Infraestructuras y Transporte incluyendo la estimación o desestimación de las alegaciones, la introducción de las modificaciones y rectificaciones de acuerdo al informe anexo a la misma y la incorporación de sugerencias formuladas por los diversos organismos públicos intervinientes.  
Resumen de las alegaciones  
Parques eólicos  
Según el informe sobre las alegaciones o sugerencias particulares efectuadas al plan especial, anteproyectos de parques eólicos y estudio de impacto ambiental de la zona 7 del plan eólico de la Comunidad Valenciana, remitido por la Dirección General de la Energía a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, con fecha 15 de noviembre de 2004, se resumen algunos de los aspectos de carácter medioambiental tratados en las alegaciones:  
- Los proyectos de los tendidos deberán cumplir las correcciones medioambientales establecidas en el plan eólico.  
- Reforma completa del plan eólico para excluir zonas LIC.  
- Rechazo de los 9 aerogeneradores de Cerro Negro por el elevado impacto paisajístico.  
- Desplazamiento de los aerogeneradores T03-09 y 09 por suponer un impacto paisajístico muy negativo para el municipio del Hontanar.  
- La línea eléctrica debería trazarse sobre zonas sin restricciones.  
- Que se desestimen las implantaciones en lugares determinados en el estudio de impacto ambiental como de fuerte impacto paisajístico.  
- No ha sido tenida en cuenta la calificación del suelo afectado por el parque de Santa Catalina, calificado en el Plan general de Aras de los Olmos como no urbanizable de especial protección acuífera, paisajística y en menor medida de especial protección del sabinar.  
- Deberá presentarse los estudios arqueológicos relativos a la posible repercusión de las obras en el yacimiento de Castillejo de la Muela.  
- Destrucción estética y paisajística en general así como la pérdida de la vegetación de alta montaña.  
- Afección a acuíferos y manantiales, alteración de las corrientes naturales del aire, disminución de la caza, emisión de ruido continuo y contaminación por campos electromagnéticos.  
- Destrucción que supondrá la construcción de líneas eléctricas.  
El informe contiene: las rectificaciones al plan especial de la zona 7 propuestas por la Dirección General de la Energía, resumen de las modificaciones propuestas por el promotor en la documentación entregada el 27 de octubre de 2.004 y la proposición de aprobación provisional por parte del director general de la Energía.  
En el caso de las alegaciones presentadas a los proyectos de las líneas eléctricas, no consta en el expediente la respuesta a dichas alegaciones.  
Relación de Consultas  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
- Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal.  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
Informes sectoriales  
Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
A lo largo del proceso de evaluación ambiental, este servicio ha ido remitiendo al servicio de evaluación ambiental diversos informes, cuyo resultado y conclusiones se resumen a continuación:  
Informe de 5 de julio de 2004 sobre el proyecto de evacuación de energía de la zona eólica 7 en el que se indican las posibles afecciones al paisaje, a la flora y hábitats prioritarios, y a la fauna de la zona. Se proponen medidas para paliar estas afecciones y un cambio de trazado en la línea de evacuación del parque eólico El Cerrellar en Ademuz.   
Informe de 1 de diciembre de 2005 relativo a la afección sobre la vegetación de las diferentes posibles ubicaciones de los parques eólicos de la zona 7. Con el fin de establecer, de una manera general y sin posibilidad de evaluar el impacto concreto de cada parque, en qué zonas se considera o no viable desde el punto de vista de afección a la flora y a la vegetación, la instalación de aerogeneradores, se realizó visita a la Zona cuyas impresiones fueron:  
- Loma de Santa Catalina (Aras de los Olmos): La impresión general es que la instalación de aerogeneradores no causaría un grave impacto sobre la flora y vegetación de interés en el área, siempre que se decidiese cuidadosamente su ubicación, así como los caminos a utilizar y el trazado de las líneas de evacuación de energía subterráneas.  
- Cerro Negro-Loma Higuero (Alpuente): Debido a que la vegetación predominante en Cerro Negro está constituida por pinar de repoblación, cabe la posibilidad de la ubicación de aerogeneradores. En cambio, la posibilidad de utilizar la Loma Higuero se descarta debido a la existencia de una cantera en explotación cercana a su cima.  
- Muela del Buitre (Alpuente): La dominancia de formaciones de pequeños matorrales le otorga un aceptable papel a la hora de ubicar los aerogeneradores. Deberán respetarse al máximo las repoblaciones de pino silvestre, donde han resultado viables.  
- Zona del El Viso, Viudo I y Viudo II (La Yesa): Estos parques se sitúan sobre zona designada como L.I.C. de El Sabinar de Alpuente. Además las localizaciones de El Viudo I y El Viso, se sitúan sobre hábitat catalogado como prioritario por la Directiva Hábitats de la Unión Europea.  
Se desaconseja totalmente la instalación de aerogeneradores tanto en la Loma de Sancho y el resto de la zona de El Viso, así como la implantación de la alineación más occidental prevista en el P.E. El Viudo I y la ampliación del El Viudo I.  
A partir del barranco de Vallunquera, en la zona correspondiente al resto del P.E. El Viudo I, así como El Viudo II y la ampliación de El Viudo II, como consecuencia de haber sufrido un incendio en los años noventa, la vegetación existente corresponde a un espartal junto con matorral camefítico, por lo que esta zona se califica como la más adecuada para la instalación de los aerogeneradores en lugar de los correspondientes a la Loma de Sancho.   
- El Hontanar: El estudio botánico de 3 de marzo de 2006, muestra que la zona se encuentra ocupada por pinar de repoblación (Pinus sylvestris y Pinus nigra var. austriaca) de 20 años de antigüedad. No se encuentra ningún tipo de flora rara o amenazada, tan sólo cabe destacar la presencia del endemismo iberolevantino Scabiosa turolensis, pero que no presenta ningún tipo de protección ni amenaza para su supervivencia.  
Como consecuencia de lo anteriormente descrito, no se encuentra ninguna objeción a la instalación de los aerogeneradores en esta zona ya que no afecta a ningún tipo de hábitat prioritario ni a ninguna especie endémica protegida.  
Informe de 13 de junio de 2006 relativo al estudio presentado de afección a fauna del proyecto Planes Especiales de la zona 7. En primer lugar destacar que los estudios de fauna preoperacionales solamente se han realizado sobre los parques de Viudos I, II y Santa Catalina, revelándose insuficientes para conocer con detalle el riesgo concreto de cada aerogenerador debido a que la ubicación exacta de los aerogeneradores puede variar en función de los estudios de detalle que sobre la afección a la vegetación se están realizando. El informe propone incluir en el condicionado ambiental la necesidad de realizar estudios de detalle sobre especies de aves presentes en la zona como son: el alimoche, el águila real, el águila perdicera y el buitre leonado; una vez fijada la ubicación de los aerogeneradores.  
Informe de 5 de julio de 2006 sobre el análisis de alternativas de líneas de evacuación de la zona 7. En el informe se considera adecuado el estudio realizado y la alternativa seleccionada, si bien se recuerda la necesidad de extremar las precauciones en el entorno de La Yesa para evitar afecciones a especies vegetales de interés y adaptarse en la medida de lo posible a los cortafuegos existentes en el tramo entre la subestación de La Yesa y la carretera de La Yesa a Alpuente.  
Informe de 22 de septiembre de 2006 sobre el estudio de vegetación documento Nº 3.1. En él se concluye que una vez examinada la documentación, y visto que las afecciones a la flora y vegetación no son muy importantes, es preferible el desarrollo del parque Viudo II frente al de Hontanar, tal como se propone en el documento presentado.  
Informe de 3 de noviembre de 2006 relativo a las líneas de evacuación documento nº 7. El informe se refiere al tramo 1 de la línea que corresponde al tramo en que se evacúa solamente la energía generada por la zona 7, si bien se dan algunas indicaciones respecto al tramo 3 correspondiente a la evacuación común de las zonas 7 y 8. Respecto al trazado de la línea se indica que el pasillo diseñado es la alternativa más conveniente para evitar diversas afecciones, si bien propone la reubicación de la subestación de Santa Catalina a la zona llana situada entre Castillo del Poyo y Solana Vizcota. Igualmente se propone estudiar la posibilidad de situar en una zona más baja, detrás de la pinada situada al norte de la población, la subestación de Viudo I y II, así como extremar las precauciones para no afectar al LIC en caso de mantenerse la opción elegida.  
Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
Informe de 1 diciembre de 2005 relativo a la posible afección al LIC del Sabinar de Alpuente y más concretamente a los diferentes hábitats de interés comunitario y hábitats prioritarios que se encuentran en la zona. Tras la visita a la zona y la consulta de la información disponible, expone lo siguiente:  
- Santa Catalina: A falta de una descripción más detallada de la vegetación de la zona no se encuentra ningún impedimento de su viabilidad medioambiental.  
- Cerro Negro: Desde el punto de vista de afección a espacios pertenecientes a la Red Natura 2000, no se encuentra ningún impedimento de su viabilidad medioambiental.  
- Muela del Buitre: A pesar de ubicarse dentro del ámbito territorial del LIC del Sabinar de Alpuente, no se encontraron, a falta de una descripción más detallada de la vegetación de la zona, razones de impedimento de su viabilidad ambiental.  
- Alto del Viso: Se constato la presencia del hábitat prioritario 9560 bosques mediterráneos endémicos de Juniperus spp. lo que la convierte en una zona inviable desde el punto de vista de afección a la Red Natura 2000.  
- Viudo I: Presencia de Hábitat prioritario 9560 Bosques Mediterráneos endémicos de Juniperus spp. y hábitat de interés comunitario Pastos de montaña basófilos y xerófilos (6213). Inviable desde la perspectiva de afección a la Red Natura 2000.  
- Viudo II: A pesar de ubicarse dentro del ámbito territorial del LIC del Sabinar de Alpuente, no se encontraron, a falta de una descripción más detallada de la vegetación de la zona, razones de impedimento de su viabilidad ambiental.  
- Zona al Este del Viudo II: Zona cuya vegetación viene condicionada por un incendio del año 1993, la vegetación predominante está constituida por un pastizal-erizal, lo que la convierte en una zona medioambientalmente viable.  
Se concluye por parte del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio que, a falta de una descripción más detallada de las características medioambientales de los lugares donde se proyecta la ubicación de los parques eólicos de la zona 7, son medioambientalmente aptas las siguientes zonas:   
- Santa Catalina  
- Cerro Negro  
- Muela del Buitre  
- Viudo II  
- Zona al Este de Viudo II.  
Informe de 14 de noviembre de 2006 respecto de los emplazamientos medioambientalmente viables y de las líneas de evacuación. Se indica que los emplazamientos elegidos finalmente no afectan a las zonas mejor conservadas del LIC donde se ubican.  
Respecto a las líneas de evacuación, se considera más adecuada la alternativa 2 de evacuación definida para el parque eólico El Cerrellar. En el caso de las líneas de evacuación del resto de los parques se considera adecuada la propuesta definida por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad, asimismo se indica una propuesta alternativa en caso de que fuera inviable la opción elegida.  
Se informa favorablemente con una serie de recomendaciones a los emplazamientos y algunas propuestas referentes al trazado de las líneas de evacuación, estas son:  
Parques eólicos:  
- Necesidad de realizar estudios rigurosos sobre el uso del espacio de la fauna, especialmente la avifauna, de forma que se obtengan datos sobre las poblaciones sedentarias y migradoras: estudio cuya duración no debería ser inferior a un año.  
- Paradas técnicas de los aerogeneradores en situaciones de desplazamiento importante de aves.  
- Aumento de la velocidad mínima de arranque.  
- Señalización adecuada de los tendidos eléctricos.  
- Uso exclusivo de los viales abiertos por parte de personal técnico, para evitar que la presencia humana sea constante en lugares hasta ahora poco transitados.  
Líneas de evacuación  
- La línea de evacuación del parque El Cerrellar se situará a más de 30 metros de las choperas y los sauces y sus apoyos se situarán como mínimo a 30 metros del cauce.  
- En la línea correspondiente al resto de los parques se propone la reubicación de la subestación de los parques Viudo I y II, y el soterramiento de la línea que conecta esta subestación con los parques Viudo I y II, siempre y cuando no hubieran impedimentos técnicos.  
Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal  
Parques eólicos  
De los Informes emitidos el 4/11/2004 y 25/10/2006 cabe destacar los aspectos que se describen a continuación, y que proponen una serie de medidas correctoras generales para la fase de ejecución y de explotación que se resumen en:  
En la fase de ejecución:  
- En todas las actuaciones que se realicen en terreno forestal o en una franja de seguridad de 500 metros alrededor del mismo, se estará a lo establecido en el Manual de normas de seguridad en prevención de incendios forestales en ejecución de obras y trabajos realizados en terrenos forestales o en sus inmediaciones, aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la de la Generalitat Valenciana.   
- En las diferentes zonas de trabajo, y en lugar visible, se colocarán carteles informativos de los niveles de riesgo de incendios diarios establecidos por la Dirección General de Interior en cumplimiento de plan especial frente al riesgo de incendios forestales de la Comunidad Valenciana.  
- En todo momento se mantendrán en buen estado de conservación y libres de obstáculos los caminos y pistas forestales afectados por los trabajos, de tal manera que no se interrumpa el normal funcionamiento de los medios de prevención y extinción de incendios forestales.  
En fase de explotación:  
La instalación de aerogeneradores en terrenos forestales genera una disminución en la eficacia de los medios de prevención y aéreos de extinción en el entorno de los mismos, al tratarse de obstáculos de gran envergadura que en caso de incendio pueden estar ocultos por el humo, por lo que las medidas correctoras han de ir dirigidas fundamentalmente al refuerzo de estos medios para compensar la disminución de la efectividad. Así, en los parques:  
- Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de observatorios forestales que pueden entorpecer el campo visual de los mismos.  
- Se reforzará la vigilancia en la zona de influencia, bien mediante sistemas automáticos de detección de incendios forestales o mediante patrullas de vigilancia.  
- Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de depósitos de agua con posibilidades de carga de helicópteros.  
- Se primará la concentración de aerogeneradores, evitando dispersiones que dificulten aún más las labores de los medios de extinción.   
- Se dispondrá de un sistema de vigilancia y alerta de incendios integrado en un sistema que permita, en caso de incendio, la parada de los aerogeneradores y su orientación más adecuada en función de las características y localización del incendio. Asimismo, los aerogeneradores dispondrán de señales y balizamientos que faciliten su detección por los medios aéreos.  
- Los viales que comunican las diferentes torres de cada agrupación de aerogeneradores dispondrán, en el caso de no estar ejecutadas, de áreas cortafuegos de apoyo para los medios de extinción terrestres. Las áreas cortafuegos tendrán con carácter general una anchura total igual a 10 veces la altura media de la vegetación circundante. En cualquier caso, su anchura no podrá sobrepasar los 60 metros. Dicha anchura se dividirá en 5 bandas: una central decapada coincidente con el vial, dos bandas laterales a la anterior en las que se practicará un desbroce total y en su caso la eliminación de arbolado, y por último, dos bandas exteriores a las anteriores en las que se practicará un desbroce parcial y en su caso el adehesamiento y poda del arbolado. En vaguadas y cruces de caminos se incrementarán las anchuras establecidas en un 25%. En las bandas exteriores o de desbroce parcial, el adehesamiento del arbolado y el desbroce del matorral se realizará con una intensidad tal que resulte una superficie total cubierta del orden del 20%. Estas áreas cortafuegos habrán de mantenerse periódicamente para que conserven su efectividad.  
- En cada uno de los parques, a razón de una por kilómetro, se habilitarán zonas desbrozadas carentes de arbolado, fuera de la zona de influencia de los aerogeneradores, para el embarque y desembarque de brigadas helitransportadas.  
- Tanto los accesos a los parques como los viales de comunicación entre aerogeneradores se mantendrán en buen estado de conservación permitiendo la circulación de los vehículos de prevención y extinción de incendios forestales, y sus cunetas se mantendrán limpias de vegetación.  
- Además se incide en la necesidad de crear una red de puntos de agua de modo que se facilite la recarga de los medios de extinción terrestres.  
- Todas las medidas preventivas referidas, habrán de estar ejecutadas previamente a la instalación de las torres de los aerogeneradores.  
Líneas de evacuación  
Con fecha 22/07/05, y 25/10/2006 concreta los siguientes aspectos:  
- Respecto a la instalación de cada una de las torres que configuran cada trazado, se deberá realizar el trazado de la línea eléctrica preferiblemente en zonas agrícolas o en líneas paralelas a trazados de carreteras y caminos, para evitar en lo posible la eliminación innecesaria de la vegetación.  
- En caso de que por motivos justificados de construcción, el trazado de las líneas de evacuación deba pasar por terrenos forestales, se deberán cumplir la legislación y normativa vigente en lo referente a la anchura de limpieza de las calles en la proyección del tendido.  
Durante la instalación de las torres se cumplirá el Decreto 7/2004 de 23 de enero sobre normas de seguridad en prevención de incendios forestales o inmediaciones. Asimismo deberán cumplir lo estipulado en el artículo 153 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal, de la Comunidad Valenciana, en el que se indica lo siguiente:  
Los titulares de líneas aéreas de conducción eléctrica habrán de mantener limpias de vegetación las zonas de proyección de los conductores, de acuerdo con lo que establece la normativa vigente sobre esta materia. En caso de tendidos eléctricos de probada seguridad, la conselleria podrá establecer otras medidas preventivas alternativas.  
El empleo de protecciones especiales que confieren a la línea las características de líneas de probada seguridad, así declaradas por la conselleria competente, permitirá que éstas queden exentas de la actuación preventiva sobre matorrales y arbustos con el fin de mantener limpio el ancho de la calle, así como de acotar la inflamabilidad y combustibilidad de las mismas. Sí serán necesarias aquellas tareas correctoras que sean oportunas si se observa que se incumplen las distancias de seguridad durante alguna revisión o mantenimiento.  
Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano  
Informes de fecha: 17 y 25 de octubre de 2005, 15 de noviembre de 2005, 3 de enero de 2006, y 24 y 28 de febrero de 2006; relativos a la afecciones de índole paleontológico de: parque eólico Santa Catalina, p.e. Viudo II, p.e. Viudo I, p.e. El Cerrellar, línea eléctrica de evacuación de la zona 7 y p.e. de Loma - Higuero - Cerro Negro.  
Todos los informes referentes a los parques concluyen que no se has detectado afecciones de índole paleontológico y que no es necesario abordar ningún tipo de actuación previa para salvaguardar este tipo de patrimonio, sin prejuicio de justificar el cumplimiento que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación.  
Sin embargo, en el caso de la línea de evacuación se dice que si bien se comprueba la no existencia de registros de yacimientos paleontológicos en el entorno directo de la actuación, no es descartable la existencia de posibles enclaves paleontológicos de interés patrimonial a lo largo del trazado proyectado por lo que se considera imprescindible la realización de un seguimiento paleontológico de las obras de ingeniería civil que impliquen movimientos de tierras. El proyecto de seguimiento deberá ser sometido a la previa y preceptiva autorización de esta administración tutelar.  
Afecciones legales  
Será de aplicación el acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana. Asimismo, el referido plan establece la obligatoriedad de cumplimentar lo especificado en el EsIA del mismo.  
En primer lugar se destaca en el procedimiento de evaluación de impacto ambiental seguido se ha determinado que zonas aptas del PEV (como Viudo I) deben ser consideradas como inviables desde el punto de vista ambiental, y que en cambio, se consideran como emplazamientos ambientalmente viables, zonas no aptas del PEV, como Viudo II, Muela del Buitre y parte de la Muela de Santa Catalina.  
La posibilidad de modificación del planeamiento indicativo de la aptitud del suelo, que no de las normas del plan eólico, está contemplada en las propias normas del plan eólico de la Comunidad Valenciana, en su artículo 19.2:   
«Las modificaciones del Plan eólico de la Comunidad Valenciana se podrán llevar a cabo en el mismo instrumento de desarrollo con ocasión de cuya formulación, elaboración y aprobación se hayan detectado las desviaciones respecto de las previsiones del Plan eólico de conformidad con lo establecido en el artículo 55 de la Ley reguladora de la actividad urbanística. En tales supuestos la adaptación del Plan Eólico a los cambios se llevará a cabo, si se trata de meras adiciones, mediante la anexión de los nuevos documentos al mismo, y si se trata de rectificaciones a determinaciones adoptadas, mediante la reformulación o refundición de las mismas.-»  
Siempre y cuando, las desviaciones se hayan detectado según indica el artículo 18.2:  
«como consecuencia del mayor detalle y precisión en el análisis y diagnóstico o en la pormenorización de las determinaciones que corresponde adoptar a los instrumentos de desarrollo y ejecución del Plan eólico, incluidos sus correspondientes estudios de impacto ambiental».  
De cualquier modo será la administración competente la que determine la validez y/o los mecanismos necesarios para efectuar dicha modificación.  
Por otro lado, debido a que los parques propuestos se ubican en parte en zonas aptas con cumplimiento de prescripciones, además de ser acordes con la normativa vigente deberán cumplir el apartado 4.4.2 de dicho EsIA, en lo que se refiere a restricciones y estudios de detalle a realizar. Estas mismas restricciones se deberán aplicar en las zonas no aptas del PEV donde se proyectan instalaciones eólicas.  
Espacios naturales protegidos  
En el área de estudio no aparecen espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, definidos según la Ley 11/1994, de 27 de diciembre. Por tanto no se afecta a parques naturales, parajes naturales, parajes naturales municipales, reservas naturales, paisajes protegidos ni zonas húmedas registradas en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana. No obstante se han iniciado los trámites para la declaración del Parque Natural del Túria que podría verse afectado por la línea aérea de alta tensión que entrega en la subestación de Villamarxant la energía generada por los parques eólicos de las zonas 7 y 8.  
En cualquier caso, el alcance de la presente Declaración, en lo que respecta a las líneas eléctricas aéreas de alta tensión, se ciñe al corredor de la línea eléctrica correspondiente al tramo 1, con origen en la subestación de Santa Catalina y final en el entronque con la línea de evacuación de la Zona 8 en Andilla.  
Red Natura 2000  
La totalidad de los aerogeneradores de los parques eólicos de Viudo I y II, y Opción Viudo se encuentran ubicados dentro del Lugar de Interés Comunitario (LIC) denominado Sabinar de Alpuente, mientras que el Parque eólico de Muela de Santa Catalina, aunque se sitúa muy próximo, no tiene ningún aerogenerador ni instalación asociada dentro del LIC, a excepción de algunos tramos del camino de acceso.  
Los hábitats prioritarios presentes en el lugar de interés comunitario son los bosques mediterráneos endémicos de Juniperus spp. (9560), los prados calcáreos cársticos (Alysso - Sedion Albi) (6110) y los pinares mediterráneos de pinos negros endémicos (9530). El área forma parte de las estribaciones de la Sierra de Javalambre y está poblada por grandes extensiones de sabina albar Juniperus thurifera, sabina rastrera Juniperus sabina y pino negral Pinus nigra ssp salzmanii.   
En cuanto a las líneas de evacuación de los Parques, la correspondiente a los Parques de El Viudo I y II, y Opción Viudo discurre en su inicio por el ya mencionado LIC Sabinar de Alpuente, mientras que la línea aérea de evacuación de 20 kv del Parque del Cerrellar discurre a lo largo de 400 m por el LIC Rius del Racó d'Ademús. La principal característica de este LIC es que se trata de una zona fluvial de elevada calidad que mantiene una buena cobertura de bosques ribereños y cuyos ríos resultan de gran interés como hábitat de la nutria y otras especies de fauna acuática.  
En la zona de actuación no aparecen Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA) designadas según la Directiva Aves, integrada en la Red Natura 2000.  
Microrreservas de flora  
No existe afección sobre ninguna de las microrreservas de flora declaradas mediante Orden por la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Cavidades y Cuevas  
En la zona de afección de los parques y las líneas de evacuación no se ha localizado ninguna cavidad o cueva.  
Montes de Utilidad Pública  
La Ley valenciana establece que, para la autorización de ocupaciones, la constitución de servidumbres, concesiones, y derechos reales que graven los bienes inscritos en el Catálogo de utilidad pública, sin prejuicio de lo establecido en la legislación básica estatal, se requerirá la previa autorización de la administración, que la otorgará si son compatibles con la naturaleza y función de los bienes.  
Por otra parte, el plan eólico establece, en lo referente a Limitaciones del territorio de la Comunidad Valenciana para la implantación de instalaciones eólicas, en cuanto a las de carácter medioambiental, dentro de los criterios de observancia de prescripciones (Criterio nº 10):  
  
\* \* \* \* \*  
«Existencia de espacios comprendidos en el Catálogo de Montes de utilidad pública. El aprovechamiento de la energía eólica también es una actividad declarada como de utilidad pública, por lo cual el carácter excluyente por razón de pertenencia de un espacio a dicho catálogo, no ha lugar. En los Estudios de Impacto Ambiental de las implantaciones eólicas concretas se acreditará la compatibilidad medioambiental de la actividad en estos espacios.»  
Montes afectados por la actuación:  
Dominio Público Hidráulico  
Por la zona 7 discurren o la delimitan el río Turia, el río Tuéjar y el río Arcos. Existen además en la zona gran cantidad de barrancos y ramblas que conforman las cuencas de estos cursos principales.  
Vías pecuarias  
Las vías pecuarias que podrían verse afectadas por lo parques son:  
- Dentro del parque eólico del Cerrellar, el Cordel de los Carriles se encuentra situado en el inicio del acceso al parque aunque no se verá afectada ya que la N-330 ya cruza actualmente el cordel.  
- Dentro del Parque El Viudo I y II, un tramo de aproximadamente 1.300 m de la vereda de Alpuente se verá afectada temporalmente por el tránsito de maquinaria. Asimismo, fuera de la vía pecuaria cañada de Castilla pero sobre los 75 m de ancho que contempla la Ley 3/95 de Vías Pecuarias, se proyectan actuaciones que supondrán ocupaciones temporales como una planta de hormigón y presencia de plataformas de montaje.  
En cuanto a las líneas de evacuación, el trazado de la línea eléctrica de evacuación, en su tramo 1, atraviesa las vías pecuarias Vereda de Alpuente y Vereda de Los Planos, ambas en el término municipal de La Yesa. En el 2 tramo, la línea de evacuación atraviesa: Cañada Real de Aragón en Andilla, Cañada Real de Aragón, Colada de la Senda del Campo o del Maestre y Vereda del Camino Real de Chelva en Villar del Arzobispo, de nuevo la Cañada real de Aragón en Llíria y Casinos y la Cañada de Mareta en Benaguasil.  
Patrimonio Cultural  
La conselleria de Cultura, Educación y Deportes tiene inventariados en la zona de actuación distintos bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico o de cualquier otra naturaleza cultural, regulados por la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano y que tiene por objeto su protección, conservación, difusión, fomento, investigación y el acrecentamiento del patrimonio cultural valenciano.  
Referente a las prospecciones arqueológicas, se afirma que se ha solicitado los correspondientes permisos de prospección, tanto de los parques eólicos como de las líneas, pero no consta en la documentación presentada.   
Sí constan las consultas realizadas al Área de Patrimonio Cultural para determinar el impacto sobre el patrimonio paleontológico. En ellas se concluye que en los parques no es necesaria ninguna actuación, mientras que sobre las líneas será necesaria la vigilancia durante las obras. No obstante, cualquier hallazgo de interés relevante deberá comunicarse con inmediatez a dicha Administración o a los ayuntamientos implicados.  
Dado que el trazado de la línea (tramo 1) es diferente al trazado que sirvió para realizar la consulta sobre las afecciones al patrimonio paleontológico se considera que se debe volver a realizar consulta sobre esta afección utilizando la traza del proyecto definitivo.  
Resultan preceptivos los informes definitivos de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Clasificación y calificación urbanística:  
El Plan eólico de la Comunidad Valenciana, que tiene carácter de plan de acción territorial establece que los terrenos que se seleccionen para la instalación de los parques eólicos deberán estar clasificados como suelo no urbanizable, común o de especial protección, ya que se considera que el aprovechamiento energético del recurso eólico no plantea problemas de carácter urbanístico y es perfectamente asumible por el territorio.  
Consideraciones ambientales  
Extrayendo las conclusiones del EIA, así como de las sucesivas entregas de documentación complementaria, se destaca lo siguiente:  
La totalidad de los parques Viudo I y II así como parcialmente el de Muela de Santa Catalina se encuentran ubicados en el LIC del Sabinar de Alpuente, cuyos valores principales son la presencia de sabinares, representar el hábitat de quirópteros asociados a este tipo de vegetación y, finalmente, la presencia de rapaces rupícolas y forestales. También hay que destacar que la línea de evacuación del parque eólico de El Cerrellar atraviesa el LIC Rius del Racó d'Ademús  
Como resultado del pormenorizado estudio de la vegetación y de los hábitats de interés comunitario existentes realmente en el ámbito de estudio, se ha ido rediseñando la ubicación final de los aerogeneradores, plataformas de montaje, parques de maquinaria y caminos de acceso e interiores, para minimizar las afecciones producidas por la implantación de los parques, lo que ha hecho necesario, siguiendo los propios criterios de exclusión del Plan Eólico Valenciano, la ocupación de zonas no aptas de la cartografía del PEV, así como descartar zonas aptas por su inviabilidad ambiental. Hay que tener en cuenta que la cartografía del PEV se elaboró con escasa escala de detalle debido al extenso ámbito de estudio, partiendo de cartografías temáticas actualmente obsoletas.  
De esta forma, se han proyectado los parques Viudo I y II en el área deforestada como consecuencia del incendio acaecido en el año 93. Por otra parte se ha evitado ubicar instalaciones o infraestructuras en las zonas densas de pinar o sabinar, mientras que en las formaciones con sabinas o carrascas dispersas se ha realizado un replanteo de detalle para minimizar afecciones a las especies relevantes. En cuanto a las zanjas subterráneas, por las que discurren las líneas, discurren paralelas a los caminos y, en los lugares con mayor relevancia, se diseñan por debajo de los mismos minimizando así la afección sobre la vegetación.  
En cuanto al trazado de las líneas, en esta fase del proyecto, se han definido los corredores por los que deberá discurrir el tendido eléctrico, y posteriormente se deberá definir detalladamente el trazado definitivo y las ubicaciones de los apoyos de forma que se reduzca al máximo su impacto.  
Cabe hacer especial hincapié en los siguientes puntos:  
- En el camino de acceso al parque eólico de Santa Catalina, en el estrecho que une La Muela de Santa Catalina con la Muela del Buitre, se deberán aplicar las medidas preventivas y protectoras necesarias (entre ellas las establecidas en el documento Nº 3.1) para evitar la afección a una mancha de sabinar (sabinas negrales y albares y enebros) que constituyen fragmentos de los hábitats 9560 y 5210.  
- En el territorio en que se instalan los parques de Viudo I y II y la Opción Viudo, en las zonas más altas que no fueron afectadas por el incendio, aparecen formaciones de sabina rastrera junto con sabinas albares que constituyen hábitats prioritarios por lo que, con el objetivo de conservar estas zonas, en ningún caso se situarán aerogeneradores ni otras instalaciones asociadas al parque que puedan afectar de forma importante a dichas formaciones. En el entorno de estas formaciones sólo se podrán ubicar instalaciones en caminos, cultivos o cultivos abandonados, áreas degradadas y cortafuegos, como alternativa a la construcción del parque eólico del Hontanar.  
En estas zonas existen también repoblaciones recientes ejecutadas por la Generalitat Valenciana cuya afección deberá ser minimizada y/o compensada.  
- En el entorno del parque de Cerro Negro la principal afección sobre la vegetación viene producida por los importantes movimientos de tierra necesarios para la adecuación de los caminos. Estos desmontes y terraplenes deberán ser convenientemente revegetados.  
- Referente al parque eólico del Cerrellar, los apoyos de la línea de evacuación se situarán lo más alejados posible del cauce (como mínimo a 30 metros) para evitar la afección a la vegetación de ribera.  
En cuanto a la fauna presente en el entorno de los parques, destaca la presencia de grandes rapaces como Águila Real (Aquila chrysaetos), la Culebrera Europea (Circaetus gallicus), el Azor (Accipiter gentilis), el Aguililla Calzada (Hieratus pennatus) o el Búho Real (Bufo bufo), carroñeras como el Buitre Leonado (Gyps fulvus) o el, escaso en nuestra comunidad autónoma, Alimoche (Neophron percnopterus). Los puntos de nidificación del Águila Perdicera (Hieratus fasciatus), pese a distar a 5 km del ámbito de estudio adquieren gran importancia debido a su grado de protección legal y a que se trata de una especie especialmente sensible a la alteración del hábitat y a las molestias durante la época de cría. La posible presencia de Alondra de Dupont (Chersophilus duponti) en zonas próximas a los parques eólicos Viudo I y II tiene especial relevancia dado el grado de protección de la especie. El promotor ha realizado -y actualmente continúa realizando- un estudio e inventario sobre la fauna existente en los parques eólicos de la Zona 7. En cuanto a las aves, el inventario recoge la presencia, nidificación y número de parejas, de las especies más relevantes, existentes en los parques y sus proximidades. Independientemente de las medidas recogidas en estos estudios, también se deberán llevar a cabo seguimientos detallados de las parejas de alimoche, águila real, águila perdicera y movimientos de los buitres que utilizan la zona.  
La posible afección de las líneas de evacuación se centra fundamentalmente en la avifauna, por lo que el estudio correspondiente se ha centrado y desarrollado sobre esta clase. Las áreas de reproducción más afectadas corresponden en su mayoría a las de Aguililla calzada. Las zonas en las que se deberán extremar las medidas preventivas correspondientes al impacto sobre la fauna son la Cañada de Sodomingo, la Rambla de Artaj-Bodegas de Pardanchinos, Peña Roya-Cueva Ahumada, Alto de Zalagardos-Cabezo del Castellar y La Pea.   
También se estudia la presencia de mamíferos, destacando los carnívoros. En cuanto a la afección a las especies de quirópteros, se deberá continuar estudiando, sobre todo en los parques eólicos de Muela de Santa Catalina y Viudo I y II, especialmente por las citas existentes en áreas relativamente cercanas Losilla de Aras, Río Arcos de especies relevantes como Murciélago de Bechstein Myotis bechsteinii como primera cita en la Comunidad Valenciana, o el Murciélago de Bosque Barbastella barbastellus especie escasa en la Comunidad Valenciana.  
En el estudio de paisaje, se define entre otros factores, la visibilidad de cada uno de los parques concluyendo:  
- El Parque de Muela de Santa Catalina tiene una incidencia visual Nula en el 58% del ámbito de estudio pero la incidencia sobre el núcleo urbano de Aras de los Olmos y la aldea de Losilla se considera Alta.  
- El Parque de Cerro Negro tiene una incidencia en casi el 60% del territorio analizado, habiéndose caracterizado como Muy Elevada desde las aldeas de Vizcota, Benacatázara y Baldobar y Alta desde la carretera que une Campo de Arriba con La Yesa y una ermita existente en el ámbito de estudio.  
- El Parque eólico El Cerrellar tiene una incidencia visual Nula en más del 45% del ámbito de estudio, pero resulta visible desde la mayoría de los núcleos urbanos situados dentro de los 8 km estudiados, especialmente los núcleos urbanos de Torrebaja, Los Santos, Ademuz y Casas Bajas. Sobre la carretera N-330, con una IMD de 2.000-5.000, presenta un grado de visibilidad Alto.  
- Los Parques de El Viudo I y II, presentan una incidencia visual Nula desde el 40% del territorio analizado pero es Muy Elevada desde el núcleo de La Yesa y desde la carretera CV-345 desde donde se ve todo el parque.  
El promotor plantea dos posibles opciones: desarrollar un parque eólico formado por cuatro aerogeneradores en la zona del Hontanar o instalarlos en la zona situada al oeste del Barranco de Vallunquera, denominada Opción Viudo. Los aspectos medioambientales que han llevado a seleccionar esta última opción son fundamentalmente: una menor afección superficial sobre la vegetación; una menor afección generada por los accesos, menor movimiento de tierras, y finalmente, no ampliar, en más de 2.864 Ha, la cuenca visual que supondría la instalación del parque del Hontanar. La no instalación de éste parque eólico permite además reducir a 2 las subestaciones de la zona 7, siendo éstas las ubicadas junto al parque Muela de Santa Catalina (ST. Alpuente) y junto a los parques Viudo I y II (ST. La Yesa).  
En lo relativo a los riesgos que presenta la zona 7, el riesgo a la contaminación de los acuíferos en el Parque del Cerrellar, situado en el término municipal de Ademuz, es Alto para los tres aerogeneradores existentes.  
Por otra parte, en el Parque Cerro Negro existe un aerogenerador situado muy próximo a una zona con Riesgo Alto de deslizamiento. Se trata del aerogenerador situado más al sur, identificado con el código CN-01, por lo que se deberá estudiar este aspecto en los informes geotécnicos pertinentes y extremar las precauciones en este sentido. Los mayores riesgos de deslizamiento para la instalación de las líneas de evacuación se dan en zonas del municipio de Andilla. Asimismo, a excepción del parque eólico de Muela de Santa Catalina, todos los parques eólicos se encuentran en zonas con elevado riesgo de erosión por lo que será necesario llevar a cabo un eficiente programa de restauración y revegetación de caminos y plataformas de cada parque.  
En cuanto al riesgo de incendios en los parques eólicos de la zona 7, los parques de Cerro Negro, Hontanar, Muela de Santa Catalina, Viudo I y II, y Opción Viudo se sitúan en zonas con riesgo potencial forestal moderado y alto. Conviene recordar que el área sobre la que se asientan los parques eólicos del Viudo y Opción Viudo ya sufrió un grave incendio en el año 93.  
En la Zona 7, las instalaciones propuestas no afectan a los cortafuegos pero sí podrían disminuir la eficacia de dos depósitos de agua en el entorno de los parques: uno cubierto ubicado en el Monte de Vallunquer dentro del límite de los parques eólicos Viudo I y II, y otro descubierto para carga mediante helicóptero en el parque eólico de Muela de Santa Catalina.  
También se ha realizado el correspondiente estudio de sombras, en el que se concluye que no existe afección, ya que las únicas edificaciones sobre las que existe una posible incidencia son: La ermita situada en la ascensión a La Muela de Santa Catalina cuya afección es muy puntual, el observatorio astronómico, de uso nocturno por lo que la afección es nula y, finalmente, un chalet fuera de ordenación, que no es la residencia habitual del propietario.  
Desde el punto de vista de valoración del impacto se entiende que, tras los aportes de documentación complementaria, las modificaciones introducidas al proyecto y la solución finalmente adoptada se minimizan notablemente los impactos derivados del planteamiento inicial.  
El segundo estadío del proceso de evaluación ambiental se ha encaminado a la disminución de los impactos ambientales mediante la propuesta de medidas preventivas, correctoras y compensatorias con la finalidad de evitar o minimizar los impactos generados por la implantación de los parque eólicos de la zona 7 así como de su correspondiente línea de evacuación. Estas medidas recogidas en el EsIA y en la documentación complementaria se consideran adecuadas aunque es necesario, en algunos casos, matizarlas y complementarlas con las medidas descritas a lo largo de la presente declaración y especialmente en el condicionado.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de instalaciones eólicas de la zona 7 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana, incluida su infraestructura de evacuación hasta el entronque con la línea de evacuación de la zona 8 en el término municipal de Andilla; cuyo promotor es Energia y Recursos Ambientales, SA. (EYRA), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Emplazamiento de las instalaciones eólicas  
1.1. La ubicación de aerogeneradores, el trazado de las zanjas y los viales de acceso, tanto interiores como exteriores, así como las posiciones de reserva de aerogeneradores y el acceso a los mismos serán, los grafiados en los planos del documento nº 6: Documentación complementaria.  
1.2. No se podrá instalar, ni ahora ni en un futuro, ningún aerogenerador en la zona del Hontanar como contrapartida a la instalación de los cuatro aerogeneradores en el parque de Viudo I al oeste del barranco de Vallunquera.  
1.3. El sistema de evacuación de la zona 7 deberá discurrir básicamente por el pasillo propuesto en el Documento nº4: Alternativas de las líneas de evacuación. El pasillo se vuelve a presentar en el documento nº7: Análisis ambiental del trazado de la línea eléctrica de evacuación, y comprende desde la subestación de Santa Catalina hasta el punto de conexión con la línea proveniente de la Zona 8 en el término municipal de Andilla (tramo 1). A partir de ese punto (tramo 3) el análisis ambiental de su trazado deberá, al menos, ser sometido a Información Pública.  
Dicho lo anterior, el alcance de la presente Declaración, en lo que se refiere al trazado de las líneas eléctricas aéreas de alta tensión, es solamente el denominado tramo 1.  
La subestación de Santa Catalina se reubicará en una zona llana situada entre Castillo del Pollo y la Solana Vizcota, fuera de la visual desde Vizcota, con el fin de desplazar el inicio de la línea eléctrica aérea de alta tensión y que ésta no atraviese la cabecera del barranco de Agua Buena. Desde dicha subestación la traza de la línea seguirá el corredor propuesto y se alejará lo más posible de la falda del Cerro Negro y el núcleo de Corcolilla. A su paso por el LIC Sabinar de Alpuente se extremarán las precauciones para que no afecte a los Hábitats protegidos, tanto en la colocación de los apoyos como evitando que los conductores sobrevuelen zonas de vegetación arbórea que implicaran su tala.  
1.4. Se presentarán ante esta Secretaría Autonómica, los proyectos de ejecución de la totalidad de los parques, incluyendo las subestaciones y líneas de evacuación. Deberá quedar definido el conjunto de actuaciones de acuerdo a los siguientes criterios generales:  
- Máxima adaptación de los viales, plataformas de montaje y cimentaciones a la topografía del entorno. En concreto no se podrán sobrepasar taludes mayores de 4 metros de altura.  
- Reducción de la superficie afectada por cada una de las infraestructuras necesarias al mínimo posible. Especialmente en aquellas zonas que se encuentren incluidas en el LIC "Sabinar de Alpuente" o conformen alguno de los hábitats prioritarios existentes.  
2. En el proyecto definitivo de la línea eléctrica (tramo 1) a escala adecuada, se deberá incluir la ubicación de los apoyos, los viales de acceso tanto los de nuevo trazado como acondicionamiento de los existentes, todo ello acompañado de un anejo ambiental que recoja la afección de cada apoyo así como de los viales de acceso. El proyecto definitivo y el resultado de la información pública correspondiente a su tramitación administrativa se deberán presentar ante esta Secretaría Autonómica.  
3. En la documentación con eficacia normativa (tanto gráfica como escrita) deberá procederse a las siguientes modificaciones:  
3.1. El ámbito del Plan especial para los aerogeneradores y subestación (área en la que se declaran compatibles las instalaciones eólicas), independientemente de la extensión que arbitrariamente se fije, estará incluido en la anchura de los 1.000 metros que se declara de acuerdo con el artículo 25 de la Normativa del Plan eólico Valenciano, aprobado mediante acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 26 de julio de 2001, y excluirá en todo caso:  
- Las áreas declaradas no aptas en el Plan eólico de la Comunidad Valenciana, a excepción de aquellos emplazamientos que han sido declarados como ambientalmente viables durante el procedimiento de evaluación de impacto ambiental seguido, y que hayan sido sometidos previamente al trámite de información pública tanto en el estudio de impacto ambiental como en los planes especiales de la zona 7.  
- Cualquier superficie que se encuentre a menos de 1.000 m de suelo clasificado como urbano o urbanizable en el planeamiento urbanístico vigente de los municipios afectados.  
- Las vías pecuarias clasificadas colindantes con las alineaciones o con la subestación transformadora y/o que atraviesen las alineaciones de aerogeneradores.  
- La superficie incluida en el perímetro de protección de elementos patrimoniales de interés inventariados, y/o determinada por el órgano competente tras las correspondientes prospecciones arqueológicas.  
3.2. Se eliminará la norma que declara fuera de ordenación los usos actuales o cualquier edificación aislada de carácter no industrial preexistente, dentro del perímetro de 1.000 metros declarado como zona vulnerable (artículo 16 régimen transitorio) ya que para la ubicación de las infraestructuras eólicas no se ha considerado manifiestamente incompatible la existencia de dichos usos o edificaciones.  
3.3. Se incluirá en la documentación con eficacia normativa la obligación de solicitar la declaración de zonas de seguridad, tanto en la fase de construcción (impacto temporal) como en la fase de funcionamiento (impacto permanente) para aquellas áreas en las que el uso de aprovechamiento eólico se superponga con el uso cinegético preexistente, de acuerdo con lo previsto en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre de caza de la Comunidad Valenciana, y a la resolución de 26 de abril de 1988 de la Dirección General de Producción Agraria, por la que se da norma para la señalización de los terrenos sometidos a régimen especial de caza y pesca continental y vías pecuarias.  
4. Se deberán presentar las autorizaciones correspondientes referidas a las afecciones a cauces públicos por parte del Organismo de Cuenca tal y como se indica en el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
5. Se deberán cumplir todas las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental de la zona 7, con fecha de entrada 26 de junio de 2002, en el anteproyecto de medidas correctoras con fecha de entrada 26 de junio de 2002 y en el apartado correspondiente del documento nº6: documentación complementaria presentado el 27 de julio de 2006, las incluidas en el resto de Documentos complementarios presentados durante 2006, así como las contempladas en los apartados 5.1 y 5.2 del estudio de impacto ambiental del Plan eólico de la Comunidad Valenciana, que deberán ser complementadas con los diferentes aspectos que se detallan a continuación:  
5.1. Medidas de protección de la calidad del aire y prevención del ruido  
- Los vehículos de transporte de material, en la fase de construcción, circularán con las cajas cubiertas con una lona.  
- Se cumplirán las medidas referentes al riego de caminos.  
- Medidas de prevención de la contaminación acústica en la fase de construcción:  
- En cuanto al movimiento de maquinaria se asegurará el cumplimiento del Real Decreto 212/2002, de 22 de febrero, por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas al uso al aire libre de determinadas máquinas.  
- Se efectuará un mantenimiento periódico.  
- En caso de ser necesario el empleo de voladuras como método de excavación, este se empleará de forma puntual y siempre y cuando no existan técnicas alternativas al mismo.  
- En cuanto a los niveles sonoros admisibles en la zona de afección de los parques eólicos en la fase de explotación, será de aplicación la Ley 7/2002 de 3 de diciembre del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con las actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
En la tabla 1 del anexo II de la ley figuran los distintos niveles de recepción externos, tanto para el periodo diurno como el nocturno para cada uno de los usos dominantes; los valores de acuerdo a dicha tabla para el uso residencial son 55 dB(A) dia y 45 dB(A) noche de Leq.  
Tras analizar el estudio acústico presentado, se concluye que un total de 7 construcciones, 6 en el parque Muela de Santa Catalina y 1 en el parque eólico de Cerro Negro, se encuentran dentro de un radio de 1.000 m alrededor de los aerogeneradores. Se realizarán mediciones de los niveles de inmisión de ruido una vez instalados los aerogeneradores, que permitan conocer y evaluar los niveles afección real y adoptar las medidas correctoras necesarias, en caso de detectarse situaciones desfavorables.  
5.2. Protección del sistema hidrológico e hidrogeológico   
- El promotor presentará, previo al inicio de las obras, la inscripción en el registro de pequeños productores de residuos de la Comunidad Valenciana, así como el documento de aceptación del gestor autorizado de residuos peligrosos que se vaya a hacer cargo de cualquier residuo de esta naturaleza que se genere, tanto en la fase de construcción como de funcionamiento.   
- En la ubicación de los apoyos de la línea de evacuación se evitarán los barrancos que se cruzan con su trazado.  
5.3. Protección de los valores geológicos y geomorfológicos  
- Se realizará un seguimiento de las obras con objeto de detectar cualquier formación cárstica de interés (cuevas, dolinas, simas, etc). Cualquier hallazgo será comunicado mediante un informe especial a esta Secretaría Autonómica con el fin de valorar e informar de la importancia del mismo, atendiendo a lo establecido en el artículo 16 de la Ley 11/94 de 27 de diciembre de la Generalitat Valenciana de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
- Tras detectarse zonas con riesgos geológicos se deberán aportar estudios particulares de estas zonas previamente a la realización de cualquier actuación.  
5.4. Protección de la fauna  
- Los resultados de los estudios de avifauna y de las medidas adicionales que se deriven de ellos, deberán ser supervisados por esta Secretaría Autonómica.  
- La ejecución de las obras de los parques eólicos y líneas de evacuación de la zona 7 que se encuentren próximas a las áreas de nidificación de rapaces, recogidos en el estudio de avifauna, quedarán restringidas a aquellas épocas que se encuentren fuera del periodo reproductivo de estas aves.  
- Se deberán continuar los estudios ya iniciados de los pasos primaveral y otoñal por toda el área afectada, y extender los de identificación de puntos de nidificación de rapaces forestales a todas las ubicaciones previstas dado que el estudio sólo se ha realizado en los parques Viudo I y II, y Muela de Santa Catalina, debiendo entregar el promotor las bases de datos completas (en particular, los campos de alturas de vuelo y aerogeneradores entre los que se realiza el cruce) en formato digital adecuado correspondientes a nidos, posaderos y territorios de campeo de rapaces nidificantes, localización de estaciones seguimiento, trayectorias de vuelo y ubicaciones definitivas de aerogeneradores y línea de evacuación, con el fin de que pueda realizarse un análisis adecuado y comparable al de otras zonas eólicas.  
- Debido a que con los estudios presentados no es posible conocer todas las posibles afecciones a la fauna, se deberán realizar los siguientes estudios de detalle:  
- Seguimiento detallado de los movimientos de parejas de alimoche que utilizan la zona durante la época reproductora. Este estudio deberá iniciarse a la mayor brevedad posible. Deberá referirse no solo a las parejas nidificantes en la Comunidad sino también a aquellas otras que puedan ocupar zonas limítrofes de las provincias de Cuenca y Teruel.  
- Identificación de las áreas de campeo de águila real y perdicera que utilizan la zona. La metodología más correcta sería la utilización de radioemisores. Sin embargo, es necesario identificar en primer lugar cuales son las parejas que utilizan la zona, cuál es su lugar de nidificación y sus zonas de campeo a lo largo del año, antes de iniciar, en caso de considerarse necesario, la segunda fase del estudio.  
- Determinación de los movimientos de la población sedentaria de buitre leonado. Es necesario localizar todas las zonas de nidificación próximas, así como los comederos y las pautas habituales de desplazamiento según épocas del año. De la misma manera, será necesario realizar pruebas de desplazamiento de puntos de alimentación con el fin de comprobar si se consigue modificar sus pautas de vuelo.  
- Referente a la posible presencia de Alondra de Dupont en la zona del parque Viudo II, en la próxima primavera deberá realizarse un estudio específico utilizando reclamo; en caso de detectarse la especie deberá comunicarse el dato a la mayor brevedad a esta Secretaría Autonómica.  
- Se programarán paradas técnicas de los aerogeneradores por situaciones de desplazamiento importante de aves.  
- Los tendidos eléctricos (tramo 1) dispondrán de sistemas de protección frente a colisión y electrocución según los correspondientes estudios de avifauna.  
5.5. Protección del suelo y la vegetación  
- Durante la fase de construcción, las anchuras máximas de plataforma en el acondicionamiento de los caminos de acceso a los parques y los viales interiores, es decir, exceptuando las cunetas, los sobreanchos de las curvas y los ensanches para el cruce de maquinaria no sobrepasarán los 5 metros de ancho.  
- En ningún caso los viales interiores tendrán un ancho superior a los viales de acceso principales.   
- Una vez finalizada la fase de ejecución de las obras, la anchura de los caminos que se hayan acondicionado se reducirá a 3.5 m.  
- Las dimensiones de las plataformas de montaje, cimentaciones de aerogeneradores, zanjas de la red subterránea, zonas de acopio de materiales, planta de hormigonado, etc. Se reducirán al mínimo necesario para la ejecución de la obra y cumplimiento de las medidas de seguridad exigidas en la legislación sectorial.  
- Los accesos necesarios para la instalación de los apoyos de la línea eléctrica deberán realizarse de acuerdo a los siguientes criterios:  
- Como norma general no se permite la apertura de nuevos caminos.  
- Se utilizarán los caminos existentes y/o vías pecuarias para acceder al punto más próximo al apoyo, a partir del cual se efectuará una rodadura superficial con maquinaria apropiada sin afectar ejemplares arbóreos.  
- En caso de que la rodadura superficial se realice sobre una zona abancalada, cada bancal se utilizará de plataforma de caminos, ejecutando en los extremos de los bancales rampas de unión para permitir el acceso.  
- En los viales de nueva apertura para acceder a las instalaciones eólicas que no tengan servidumbre de paso, el acceso estará restringido al personal técnico.  
- En la restauración vegetal se deberán tener en cuenta los siguientes aspectos:  
- Se procederá al desmantelamiento y restauración de todas las infraestructuras temporales ejecutadas, de forma inmediata tras finalizar su uso.  
- Se emplearán especies y densidades de plantación similares a las características del entorno de cada parque, o que formen parte de los hábitats presentes. Las especies deberán ser autóctonas y/o endémicas del lugar.  
- La mezcla empleada en la hidrosiembra estará formada por especies de la flora local.  
- En la restauración de los taludes de los caminos y de las plataformas de montaje se emplearán especies arbóreas, arbustivas y herbáceas, mientras que alrededor de los aerogeneradores se emplearán especies herbáceas.  
- La revegetación mediante hidrosiembra se aplicará sobre los taludes residuales de inclinación mayor de 3H:1V de los caminos y explanaciones permanentes, e inmediatamente después del perfilado de su morfología final. En el caso de taludes menores o iguales a 3H:1V se realizará en caso de estimarse necesario, siembra en seco.  
- Se llevarán a cabo plantaciones en todas las superficies de restauración. No obstante, se tendrán en cuenta las limitaciones existentes debido a la aplicación de la legislación vigente y en particular en lo referente a las vías pecuarias, cortafuegos, fajas auxiliares de caminos y faja de servidumbre de líneas aéreas.  
- Se aplicarán los riegos necesarios para garantizar el arraigo de la vegetación, para obtener la retención del suelo y la integración paisajística.  
- La revegetación se realizará en la época adecuada (otoño - invierno) inmediata a la finalización de las obras.  
- En las superficies de afección por la instalación de la línea eléctrica y de las subestaciones, se emplearán los mismos criterios que en los parques eólicos, empleando como especies de plantación las existentes en el entorno de los apoyos.  
- Se deberán restaurar y revegetar los terrenos afectados por las obras conservando en la medida de lo posible el suelo existente.  
- En caso de ser necesario el empleo de materiales (tanto áridos como tierra vegetal) no procedentes de la propia excavación de la obra, por resultar ésta insuficiente o inadecuados, se obtendrán de canteras autorizadas, mientras que la eliminación de los materiales sobrantes se realizará en vertedero de inertes legalizado. En caso de no existir canteras o vertederos autorizados en el entorno de la obra y recurrirse a emplazamientos nuevos, se deberá tramitar el correspondiente estudio de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990 de 15 de octubre del Consell del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Reglamento para el desarrollo de la Ley 2/1989 de impacto ambiental y la Orden 3 de enero de 2005, de la conselleria de Territorio y Vivienda que establece los contenidos mínimos de los estudios de impacto ambiental.   
- Dado que según la documentación existe déficit de tierras de los parques eólicos de Muela de Santa Catalina, Viudo I y II, y El Cerrellar y existen tierras sobrantes del parque del Cerro Negro, estas deberán gestionarse adecuadamente, intentando cumplir la medida correctora propuesta de restaurar canteras existentes en la zona. Se incorporará a la documentación el correspondiente Plan de Restauración de dicha cantera y los permisos y licencias pertinentes.  
- Se deberá solicitar a esta Secretaría Autonómica autorización previa a las actuaciones de movimiento de tierras, desbroce o trasplante de las especies vegetales incluidas en los anejos II y III de la Orden de 20 de diciembre de 1985 sobre protección de especies endémicas o amenazadas.  
5.6. Protección contra incendios  
- Se presentará, previo a la ejecución de las obras, un proyecto que incorpore y concrete las medidas preventivas y/o correctoras generales propuestas en el informe sectorial del Servicio de Prevención de Incendios a la zona eólica 7 y sus sistemas de evacuación, tanto para la fase de construcción como la de funcionamiento, así como las medidas indicadas en el documento nº6: Información complementaria, que incluirá la red de densificación de puntos de abastecimiento de agua para los medios de extinción terrestres, así como la reubicación de los dos depósitos de agua existentes en el entorno de los parques si así se estimara oportuno.  
5.7. Protección del Patrimonio Histórico, Artístico y Cultural  
- Según se indica en el PEV, la zona 7 cuenta con un elevado interés paleontológico. Se deberá realizar consulta sobre la posible afección de esta índole por la línea de evacuación (tramo 1) a la Dirección General de Patrimonio Cultural.  
- Se considera necesario supeditar la ejecución de la obra a la obtención de los preceptivos informes favorables respecto a la no afección al patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico emitidos por la administración tutelar en la materia.  
- En relación a la protección de las vías pecuarias existentes en el ámbito de estudio, no podrán en ningún caso ser ocupadas en su anchura legal por instalaciones permanentes (subestaciones, aerogeneradores, edificios de control, apoyos de las líneas eléctricas...), sin autorización expresa del Órgano competente. Para su comprobación se presentará un plano con las vías pecuarias junto con su ancho legal donde se muestre la no afección permanente a las mismas y se indiquen, en su caso, las afecciones temporales.  
5.8. Si en el desarrollo de las obras o en la fase de funcionamiento de las actuaciones previstas se observaran daños a terceros o impactos no detectados en la evaluación de impacto ambiental, se procederá a su estudio y corrección, en coordinación con esta Secretaría Autonómica.  
6. Proyecto de desmantelamiento  
En el proyecto de desmantelamiento se especificará que en la revegetación de las plataformas de montaje se emplearán, no sólo especies arbustivas, sino también especies arbóreas representativas del hábitat existente en el entorno de cada uno de los parques.  
En el proyecto de desmantelamiento deberá constar que los viales y caminos que unen los aerogeneradores, que el Servicio de Prevención de Incendios no considere necesarios a mantener, deberán ser restaurados y revegetados con especies autóctonas presentes en el entorno.  
7. Programa de Vigilancia Ambiental (PVA)  
7.1. El responsable del PVA contará para esta labor con una asistencia ambiental de obras y recuperación ambiental. Las atribuciones y funciones de esta Asistencia serán las indicadas en el Documento nº7: Análisis ambiental del trazado de las líneas. Esta asistencia se desarrollará a lo largo de todas las obras, tanto la construcción de los Parques como la instalación de las líneas. Normalmente esta asistencia ambiental será ejercida por un técnico que será reforzada por otro en los momentos de mayor intensidad o simultaneidad de obras.  
7.2. Se deberá realizar un estudio sobre el grado de aceptación de las instalaciones eólicas por parte de la población, tanto de los núcleos urbanos como de las edificaciones aisladas existentes, así como de la incidencia sobre la socioeconomía de la zona y en particular sobre el turismo rural.  
7.3. En los procesos de desbroce y movimientos de tierra, necesarios en la instalación de las infraestructuras asociadas a los parques (subestaciones, cimentaciones, plataformas, caminos y zanjas, etc.) que se desarrollen en el LIC del Sabinar de Alpuente y Hábitats prioritarios, será necesaria la presencia de técnico ambiental cuya finalidad será la de minimizar las afecciones producidas sobre la vegetación de interés existente.  
7.4. Una vez los parques se encuentren en funcionamiento, se realizará un control mensual durante el primer año de funcionamiento sobre la mortandad provocada por cada uno de los aerogeneradores así como las líneas de evacuación, elaborando un informe que deberá ser remitido a esta Secretaría Autonómica para adoptar las medidas que estime oportunas.  
7.5. Durante el primer año de funcionamiento de los parques eólicos, se deberá realizar el control de afección por ruido y por sombras en el área perimetral establecida como zona vulnerable (1.000 metros) con el fin de comprobar los valores teóricos presentados en la documentación. Se realizarán mediciones acústicas en todas las edificaciones habitadas situadas en la zona vulnerable.  
7.6. Se comprobará la idoneidad de los ejemplares vegetales a trasplantar y del lugar de destino y que se realicen las operaciones previas (podas, aplicación de productos cicatrizantes, etc.). Se verificará que las operaciones se realicen en el menor tiempo posible.  
7.7. El plan incluirá la elaboración y remisión a esta Secretaría Autonómica de los siguientes informes:  
- Antes del inicio de las obras  
- Plan de vigilancia y seguimiento ambiental para la fase de obras, indicando expresamente los recursos humanos y materiales asignados.  
- Plan de aseguramiento de la calidad, en lo que se refiere a calidad ambiental, presentado por el contratista que ejecute las obras, indicando los recursos humanos y materiales asignados.  
- Fase de obras  
- Informe ordinario mensual (desde el acta de replanteo), sobre el desarrollo y la ejecución de las medidas preventivas y correctoras exigidas por esta declaración e incluidas en el proyecto definitivo.  
- Informe extraordinario previo al acta de recepción de las obras.  
- Informes especiales de carácter urgente que sean necesarios, cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
En dichos informes deberá quedar reflejado el desarrollo y ejecución de todas las medidas protectoras y correctoras.  
- Fase de garantía de las obras  
- Informe semestral ordinario (desde la firma del acta de recepción de las obras).  
- Informe extraordinario previo a la finalización del periodo de garantía de las obras.  
- Informe final.  
- Informes especiales, cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
Se determinarán las afecciones de los parques eólicos e infraestructuras asociadas sobre el medio, comprobando su adecuación al EIA. En caso de detectar afecciones no previstas se deberán tomar las medidas necesarias para su corrección.  
Se deberá comprobar la efectividad de las medidas protectoras y correctoras proyectadas. En particular, sobre el estado y efectividad de las medidas de protección del sistema hidrogeológico, de los niveles sonoros, fauna y estado y progreso de las áreas de las plantaciones e hidrosiembras realizadas.  
- Fase de funcionamiento:  
- Informe anual.  
- Informes especiales, cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
Se deberá comprobar la efectividad de las medidas preventivas y correctoras proyectadas. En caso de detección de afecciones no previstas a largo plazo, se adoptarán las medidas necesarias para evitarlas o corregirlas.  
El contenido mínimo de los informes será el recogido en el apartado 6 del EIA del Plan eólico de la Comunidad Valenciana.  
De la revisión de esta documentación por parte de esta Secretaría Autonómica podrán derivarse modificaciones de las actuaciones previstas, en aras de una mejor consecución de los objetivos de la presente declaración.  
8. Medidas compensatorias ambientales  
En el plazo de seis meses desde la notificación de la presente declaración, se presentará ante esta Secretaría Autonómica, una propuesta de medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural, tal como queda establecido en el artículo 16 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana. El proyecto de medidas compensatorias ambientales deberá incluir asimismo un programa para el control de su desarrollo y efectividad con la estructura, contenidos e informes del programa de vigilancia ambiental presentado.  
9. Documentación previa a la ejecución  
En consecuencia con lo expuesto en los apartados anteriores, el inicio de las obras queda supeditado a la presentación en esta Secretaría Autonómica de la siguiente documentación que será objeto de resolución complementaria:  
9.1.  
- Proyectos de ejecución de los parques eólicos, subestaciones y líneas eléctricas aéreas de alta tensión. Estas infraestructuras cumplirán con los criterios generales expresados en el apartado 1.3.  
Además los proyectos de las líneas deberán incluir un anejo ambiental y se remitirán junto con el resultado de la información pública, tal y como se indica en el punto 2.  
- Autorizaciones relacionadas en el punto 4.  
- Proyecto de medidas preventivas y/o correctoras de acuerdo con el punto 5. Las medidas preventivas y/o correctoras referentes a: protección de la fauna (5.4), protección contra incendios (5.6) y protección del patrimonio histórico, artístico y cultural (5.7) se editarán en volumen a parte.  
- Proyecto de desmantelamiento al que se hace referencia en el punto 6.  
- Programa de vigilancia de acuerdo con el punto 7.  
- Los preceptivos informes favorables a la totalidad de actuaciones: parques, subestaciones y líneas; respecto de la no afección al patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico, emitidos por la conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
9.2. Antes de seis meses, desde la notificación de la presente declaración, se presentará ante esta Secretaría Autonómica una propuesta de medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural, de acuerdo a lo establecido en el punto 8.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 11 de diciembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML