Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8130, del 19-09-2017 (2017/7889)

RESOLUCIÓ de 18 d'agost de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 26/17-AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8130

Data del DOGV
:   19-09-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/7889

CVE


Data del document
:   18-08-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 d'agost de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 26/17-AIA. [2017/7889]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 26/17-AIA.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 026/2017-AIA.  
Títol: Nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. Primera fase. Tram embassament del Toscar-Agost.  
Òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua.  
Promotor: Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes.  
Localització: Monòver, Novelda, Monforte del Cid, Agost i Petrer.  
  
Objecte  
L'objecte d'aquest projecte és la definició, justificació tècnica i valoració de les obres necessàries per a una nova conducció que distribuirà les aigües provinents del transvasament Xúquer-Vinalopó a les entitats de reg existents en el marge esquerre del Vinalopó. Els termes municipals afectats són Monòver, Novelda, Monforte del Cid, Agost i Petrer.  
La conducció compta amb:  
Conducció principal: canonada de 1.400 mm de diàmetre i 22.238,59 m de longitud que discorrerà des de la Bassa del Toscar a Monòver fins passats uns dos quilòmetres a l'est de les basses del Cid a Monforte. La profunditat mitjana a què anirà soterrada la canonada serà de 2,75 m. Els primers 2.800 m de la conducció (entre el Toscar i la carretera CV-830) constitueixen el tram «0». El material emprat és acer.  
Ramal de Monforte del Cid o de Las Águilas: canonada de 630 mm de diàmetre i 8.100,86 m de longitud que discorrerà de la bassa més gran del conjunt mencionat i denominat basses del Cid i finalitza en la bassa de Las Águilas. La profunditat mitjana a què anirà soterrada la canonada serà d'1,80 m i serà de canonada de PVC-Orientat.  
Ramal d'Agost: canonada de 700 mm de diàmetre i 5.680,99 m de longitud que discorrerà des de l'extrem final de la conducció principal fins a l'embassament de Casas. La profunditat mitjana a què anirà soterrada la canonada serà de 2 m i serà de canonada de fosa dúctil.  
Segons es vaja disposant de l'alçament del terreny i de les autoritzacions per a l'execució del projecte aniran realitzant-se sensibles variacions i ajustant la solució definitiva. No obstant això, es tracten de modificacions menors, de manera que la valoració ambiental serà molt semblant. En el moment d'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental està totalment definit i ajustat als condicionants de les autoritzacions el denominat tram «0».  
Derivacions i preses:  
Des de la conducció principal:  
- Presa de Percamp (C.R. Percamp, T.M. Monòver)  
- Presa de l'embassament de la Mola (C.R. de Novelda, T.M.Novelda)  
- Presa de l'embassament Montagut (C.R. Montagut, T.M. Novelda)  
- Presa de l'embassament Cid-Agost (C.R.Agost, T.M. Novelda)  
- Presa de l'embassament de San Pascual (SA.T. San Pascual, T.M. Monforte del Cid)  
- Presa de l'embassament del Cid (C.R.Monforte del Cid, T.M.Monforte del Cid)  
- Presa de la C.R. d'Agost (T.M. Agost)  
Des del ramal de Monforte del Cid:  
- Presa de l'embassament de Gil-Martínez (C.R.Monforte del Cid, T.M. Monforte del Cid).  
- Presa de l'embassament Sierra de las Águilas (C.R. Monforte del Cid, T.M. Monforte del Cid).  
Des del ramal d'Agost:  
- Presa de l'embassament Canalillo-Moclem (C.R. Agost, T.M. Agost)  
- Presa dels embassaments Caseta Mira i Pla Oliva (C.R.Agost,T.M. Agost)  
- Presa de l'embassament de Casas (C.R. Agost, T.M. d'Agost)  
Ximenera d'equilibri:  
Canonada de 1.200 mm de diàmetre i 981 m de longitud que discorrerà des de la Bassa del Toscar fins a la Lloma de la Buitrera. Es construirà amb canonada de formigó amb camisa de xapa d'acer.  
El terreny ha de presentar una superfície regular, horitzontal o amb un lleuger pendent transversal, sobre el qual poder excavar les rases, col·locar la canonada i procedir a emplenar-les i tapar-les. Serà necessària una plataforma de 14 -15 m, corresponent a les rases projectades (es requereixen 4 metres), als resguards en les vores de la rasa (1 metre a un costat i a l'altre de la rasa com a distància de seguretat), a l'ocupació de les terres excavades (es deixaran uns altres 4 metres), a l'ocupació dels tubs arreplegats (uns 2 metres) i al camí necessari per al treball i pas de la maquinària (aproximadament 3 metres). Encara que en l'estudi d'impacte ambiental que s'ha remés indica que aquestes dimensions de plataforma seran únicament necessàries per a la conducció principal, contrastat aquest punt amb els tècnics del Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes, serà molt semblant en els ramals d'Agost i Monforte.  
L'execució de les obres preveu en primer lloc el condicionament del terreny, consistent en neteja i desbrossament, així com, si és el cas, demolició de construccions. A continuació, es procedirà a l'excavació per a l'obertura de la rasa.  
Per a la conducció principal es poden resumir fonamentalment en els criteris següents:  
- Amplària de la rasa: en la base: 2,40 m per a l'acer.  
- Alçària de la rasa: variable (mínim 1,0 m sobre la clau de la canonada).  
- Talussos interiors de la rasa: 1H/5V.  
Per al ramal de Monforte:  
- Amplària de la rasa en la base: 1,30 m per a PVC-O (DN 630 mm)  
- Alçària de la rasa: variable (mínim 1,10 m sobre la clau de la canonada)  
- Talussos interiors de la rasa: 1H/5V  
Per al ramal d'Agost:  
- Amplària de la rasa en la base: 1,40 m per a la fosa diàmetre 700 mm  
- Alçària de la rasa: variable (mínim 1,0 m sobre la clau de la canonada)  
- Talussos interiors de la rasa: 1H/5V  
Per a la ximenera d'equilibri:  
- Amplària de la rasa: en la base: 2,54 m per al formigó i 2,40 m per a l'acer.  
- Alçària de la rasa: variable (mínim 1,0 m sobre la clau de la canonada).  
- Talussos interiors de la rasa: 1H/5V.  
Finalitzada l'excavació es procedirà a col·locar i muntar la canonada. Les unions dels distints tubs es realitzen a l'interior de la rasa, la qual cosa permet no ser molt estrictes amb l'ample de la plataforma i reduir l'amplària en aquells trams que calga.  
A continuació, es realitzarà l'emplenament de rases per mitjà de tres zones diferents:  
- Capa de suport: graveta provinent de pedrera.  
- Capa de protecció: balast seleccionar a 1» per mitjà d'insistència dels materials provinents de l'excavació de la rasa. Per a l'obtenció del balast, es transportarà el material excavat sobrant a dues zones d'arreplega (al costat de la traça i amb una distància mitjana de transport de 8 km) que comptaran amb una planta mòbil d'insistència per a fabricar tot el balast necessari per al farciment de protecció de les canonades i per a la reposició de camins.  
- Farciment de tapadora: material d'excavació de les rases eliminant elements grossos (majors de 15 cm).  
Posteriorment es compactaran.  
El sobrant de terres es deixarà en els dos punts d'arreplega per a una posterior utilització en l'execució d'altres obres, que està previst executar en la zona.  
Durant la fase d'explotació les úniques accions previstes seran les relatives a operacions puntuals de reparació i/o manteniment de les infraestructures. Per a aquestes operacions seran necessàries accions d'excavació, reparació o/i substitució del tram danyat i finalment el farciment de rases, compactació i transport de terres sobrants a abocador.  
  
El termini d'execució de les obres es fixa en 30 mesos.  
  
Marc normatiu  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LAA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
L'objecte del projecte Nova «conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. 1a fase. Tram Embassament del Toscar-Agost» està inclòs en l'annex I del Decret 162/1990, Grup 7, «Transports per canonada (aqüeductes, oleoductes i gasoductes) de nova construcció, l'itinerari del qual transcórrega íntegrament en el territori de la Comunitat Valenciana, quan discórreguen per terrenys seminaturals, naturals o incultes classificats com a sòl no urbanitzable, excepte en els casos que desenvolupen traçats arreplegats en instruments d'ordenació del territori amb declaració d'impacte ambiental», per això el procediment que li correspon és el d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària queda regulada en la secció primera, del capítol II del títol II de la LAA.  
  
  
Tramitació  
El dia 2 de març de 2016 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una nota de règim intern del director general de l'Aigua en què s'indica que prèviament a l'inici del procediment de licitació de les obres de «Nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. 1a Fase. Tram Embassament del Toscar-Agost» és necessària l'obtenció de la declaració d'impacte ambiental del projecte. Amb motiu de la comunicació esmentada, s'incoa l'expedient 027/2016-CON.  
En contestació a la consulta, en data 10 de març de 2016, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informa que per a iniciar l'avaluació d'impacte ambiental, l'òrgan substantiu haurà de realitzar la informació pública i les consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades, i s'indica que, com a mínim, han de considerar-se les següents administracions públiques afectades:  
- Ajuntaments de Monòver, de Novelda, Monforte del Cid, Agost i Petrer  
- Subdirecció General de Medi Natural (per la seua competència en vida silvestre i en ordenació i gestió forestal)  
- Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge (per la seua competència en matèria de paisatge i en riscos d'inundació)  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni (per la seua competència en patrimoni cultural)  
- Comunitats de regants afectades  
I persones interessades: Acció Ecologista - Agró; Aviana de Villena; Els Verds de Villena; Salvatierra Villena; Ecologistes en Acció i Grup Naturalista Helíaca de Monòver.  
En data 20 de febrer de 2017, el Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte «Nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. Primera fase: tram Embassament del Toscar-Agost», que afecta els termes municipals de Monòver, Novelda, Monforte del Cid, Agost i Petrer. El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental incoa l'expedient 026/2017-AIA.  
En data 22 de març de 2017, el Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes remet el resultat del certificat de la informació pública i el seu resultat i l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural.  
  
En data 2 de juny de 2017 es manté una reunió entre els tècnics de l'òrgan substantiu i òrgan ambiental, a fi de comunicar els principals problemes detectats en l'anàlisi ambiental de la documentació rebuda.  
  
En data 11 de juliol de 2017 la subdirectora general comunica a la Direcció General de l'Aigua que es continua a l'espera de la documentació tècnica per a poder procedir a l'emissió de la pertinent declaració d'impacte ambiental.  
En data 18 de juliol de 2017, el Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes aporta documentació tècnica addicional. Analitzada aquesta documentació, en data 25 de juliol de 2017, la subdirectora general requereix l'esmena d'una sèrie de deficiències tècniques apreciades.  
  
Informació pública i consulta a les administracions públiques afectades i a les persones interessades  
La Direcció General de l'Aigua va sotmetre el projecte de «Nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. 1a fase. Tram embassament del Toscar-Agost» a informació pública, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 22 d'abril de 2016, per un termini de 30 dies hàbils. Es va disposar còpia de la documentació tècnica en el Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, en l'Ajuntament de Monòver, en l'Ajuntament de Novelda, en l'Ajuntament de Monforte del Cid, en l'Ajuntament d'Agost i en l'Ajuntament de Petrer, així com en l'adreça web facilitada. Així consta en el certificat d'informació pública i el seu resultat, realitzat pel director general de l'Aigua, de data 23 de desembre de 2016.  
  
Informe de la Comunitat de Regants Montagut de Novelda (realitzat el 26.04.2016)  
«[...] la conducció proposada s'entrecreua en diversos punts amb les canonades generals de la xarxa de reg per degoteig d'aquesta comunitat de regants, per la qual cosa l'execució futura de les obres posttransvasament marge esquerre podrien produir talls en el subministrament d'aigua en períodes de reg substancials per al desenvolupament dels cultius.  
[?]considerant que l'execució de les obres pot suposar un període de temps prou llarg que pot produir danys i perjuís a aquesta comunitat en cas de ruptura de les canonades generals de reg, és per això que sol·licitem dins del termini i en la forma corresponent [?] que [?] l'execució d'aquest tram de conducció del marge esquerre es realitze fora de la campanya de reg, durant els mesos de novembre a febrer».  
  
  
Informe del Servei d'Ordenació del Territori (realitzat el 03.05.2016)  
«[...] L'actuació bàsicament tracta sobre el projecte de conducció principal, col·lectors, ramals i preses de la xarxa de distribució, que van soterrats en el terreny i que donen subministrament últim de l'aigua als distints punts del tram Toscar-Agost. [?] Atés que la secció tipus va soterrada al llarg del seu traçat, és obvi que no produeix afecció a tercers en els encreuaments amb zones inundables. No obstant això, s'haurà d'evitar realitzar en zones cartografiades com inundables, obres superficials, tipus arquetes o semblants, que puguen suposar una afecció a tercers.»  
  
Informe de la Secció Forestal (realitzat el 05.05.2016)  
«Afeccions: Vies pecuàries [?]  
Monòver: Assagador Reial de Velaire [...] Vereda de la Buitrera [?] Vereda de la Safra [?] Vereda de Matamoros [?]  
Novelda: Assagador Reial de Montagut [?] Assagador Reial del Camí de les Fonts d'Asp [?] Vereda del Barranc de Salinetes [?]  
Agost: Sendera de Tibi [?]  
Monforte del Cid: Vereda de Castella [?] Vereda del Cid [?] Vereda de los Frailes [?] Carrerada de la carretera de Novelda a Agost [?]  
Se sol·licitarà ocupació de domini públic pecuari [?]  
Forests gestionades: zona de la Serra de les Penyes de l'AL 123 «Conjunt de forests de Novelda» pertanyent a l'ajuntament. Se sol·licitarà ocupació de forest pública.  
Sòl forestal: hi ha afecció a distintes zones de sòl forestal en la trajectòria de l'obra. S'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
Hàbitats: hi ha afecció a distints hàbitats en la trajectòria de l'obra.  
  
Paratges naturals: paratge natural municipal Sierra de las Águilas i San Pascual, longitud de conducció de 244 m.  
No hi ha afeccions a paisatge protegit, LIC, ZEPAS, zones humides»  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (realitzat el 09.05.2016)  
«Les infraestructures per a la distribució dels recursos transferits del Xúquer al Vinalopó als usuaris situats en el marge esquerre del riu Vinalopó, arreplega en el programa de mesures del Pla hidrològic de la demarcació amb el nom Conducció Xúquer-Vinalopó. [?] és una obra estratègica que permetrà ampliar la capacitat de distribució dels recursos transvasats del riu Xúquer als usuaris del sistema Vinalopó-Alacantí. Aquests nous recursos permetran substituir part de les seues actuals captacions d'aigües subterrànies, la qual cosa és necessari per a assolir els objectius ambientals establits en les masses d'aigua d'aquest sistema d'explotació.  
Respecte a la possible afecció ambiental d'aquesta infraestructura, cal indicar que qualsevol actuació promoguda [?] haurà d'assegurar tant durant la fase de construcció com d'explotació el no deteriorament de l'estat de les masses d'aigua ni impedir la consecució del seu bon estat o el seu bon potencial ecològic. En el cas que l'òrgan promotor preveja que la realització d'aquest projecte pot ocasionar noves modificacions o alteracions en l'estat de masses d'aigua haurà d'observar-se allò que s'ha indicat en l'article 33 de la normativa del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer [?]»  
  
Informe de l'Ajuntament de Petrer (realitzat el 09.05.2016)  
«[...] no s'observen afeccions mediambientals quant al traçat de la conducció proposada, ja que aquesta transcorre en el terme municipal de Petrer pel traçat de la via verda d'Agost, amb la desviació lateral per a evitar el pas per l'interior del túnel i la col·locació de la conducció sobre el corredor lateral volat del viaducte per a salvar-lo.  
  
[?] en la fase d'execució de les obres, hauran de complir-se escrupolosament les mesures preventives, correctores i compensatòries i el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental a fi de minimitzar els impactes que puguen produir-se en aquesta fase del projecte»  
  
Informe de l'Ajuntament de Monforte del Cid (realitzat el 12.05.2016)  
«[...] la canalització discorre per sòl no urbanitzable comú sense cap protecció específica de caràcter mediambiental ni per presència de restes arqueològiques»  
  
Informe del Ministeri de Foment: (realitzat el 23.05.2016)  
«[...] Només es fa referència als encreuaments amb la línia d'alta velocitat i hauria de mencionar-se també la línia convencional. D'altra banda, ateses les limitacions que imposen les servituds definides per als terrenys immediats al ferrocarril, haurà de comptar-se amb autorització de l'Administrador d'Infraestructures (ADIF) per a executar el clavament de canonades previst per a salvar les infraestructures ferroviàries».  
  
  
Informe de la Subdirecció General d'Energia i Mines (realitzat el 30.05.2016)  
«En l'apartat [?] Punts singulars: encreuaments [?] hauran de tindre's en compte les servituds de pas, tant aeri com subterrani, de les infraestructures elèctriques [?]  
En l'apartat [?] Punts singulars: encreuaments [?] hauran de tindre's en compte les infraestructures de gas [?]  
En matèria de mineria, en l'actualitat hi ha registres miners que poden veure's afectats».  
  
Informe del Grup Naturalista Helíaca de Monòver (realitzat el 03.06.2016)  
«[...] Els oms (Ulmus minor) que es troben quasi al final de la rambla del Desexat han de respectar-se encara que alguns presenten grafiosis. En la restauració posterior es pot reforçar aquesta població amb exemplars lliures de grafiosis. També es tindrà en compte la possibilitat de derivar les aigües que passen al costat dels oms pel camí i finalment s'hi perden. La proposta és facilitar que les aigües discórreguen per la part sud de l'omeda per a no afectar el camí.  
En l'apartat [?] Vegetals [?] no es fa menció de la vegetació típica de rambles amb presència d'aigua ni al bosc de ribera del riu Vinalopó. En ambients semiàrids són formacions singulars que han de tindre's en compte a l'hora de valorar els impactes i proposar mesures correctores.  
  
En l'apartat de fauna [?] fins a tres espècies d'amfibis s'han observat en la rambla del Desexat: Bufo calamita, Pelophylax perezi i Alytes obstetricans.  
[?]Les poblacions d'amfibis són les més vulnerables, ja que les seues densitats són baixes i estan supeditats a la presència d'aigua. Per això durant els treballs s'ha de tindre en compte l'existència d'aquestes espècies.  
[...]Una rambla d'uns 500 m amb aigua permanent i amb vegetació associada d'espècies dels gèneres Nerium, Juncus, Arundo, Bova i Tamarix ha de considerar-se una zona humida, per la qual cosa en la fase de restauració aquestes espècies, si se n'exceptua Arundo, poden ser idònies per a reforçar les poblacions existents.  
Els treballs que es realitzen en el tram que recorre paral·lel a la part alta de la rambla del Desexat no han de superar cap afecció a la rambla, especialment els abocaments que puguen ocasionar una alteració al corrent d'aigua que hi discorre de forma permanent al llarg d'uns 250 m. En aquesta part de la rambla es troben hàbitats d'interés comunitari, concretament «Galeries i matolls riberencs termomediterranis», codi 92D0, que alberguen espècies com: Nerium oleander, Tamarix.  
  
En les actuacions que es duguen a terme en la rambla del Desexat que es troba a uns 300 m del riu Vinalopó i en concret a l'hora de travessar i transitar per les zones on hi ha corrent d'aigua, s'han de prendre les mesures necessàries perquè l'afecció es minimitze. Es tracta de l'única zona del terme en què discorre aigua en una longitud per damunt dels 100 m. En aquest cas supera els 500 m la presència d'aigua i aquest enclavament funciona com un reducte d'espècies de fauna i vegetació lligades a corrents d'aigua, que en el context d'un ambient semiàrid es pot considerar com d'alt valor ecològic per la seua singularitat i fragilitat. S'ha observat la presència d'invertebrats aquàtics com: Nepa, Gammarus, Melanopsis.  
En la rambla del Desexat en el marge esquerre hi ha afloraments d'algeps, especialment en el meandre que es troba aigües avall del pronunciat pendent, que han de ser tinguts en compte per tractar-se d'hàbitats prioritaris. Codi 1520 Vegetació gipsícola ibèrica.  
  
En la zona de la Rajols, abans de travessar la carretera de Novelda, al llarg d'uns 500 m el traçat coincideix amb una zona d'afloraments d'algeps on creixen entre altres espècies: Teucrium libanitis, Ononis tridentata, Helianthemum squamatum, Helianthemum syriacum, Herniaria fruticosa, Thymus moroderi, Atractylis humilis, Thymus zigis, Launaea fragilis. Aquests matolls gipsícoles ibèrics, codi: 1520, són considerats com a vegetació prioritària per la Directiva 92/43/CEE, per a la conservació de la qual cal designar zones d'especial conservació.  
  
L'afecció ha de ser mínima sobre aquests hàbitats, per la qual cosa la circulació de la maquinària s'ha de limitar a les zones necessàries, no són objecte de proposta d'aparcament dels vehicles, ni com a zona d'aplec de materials o de terra. En la fase de restauració es prioritzarà l'ús d'alguna d'aquestes espècies. Per exemple, Ononis tridentata és idònia per ser lleguminosa i afavorir un estrat arbustiu ben desenvolupat; H. squamatum i H. syriacum per recolonitzar amb rapidesa sòls remoguts».  
Informe de l'Ajuntament de Monòver (realitzat el 03.06.2016)  
«[...] Pel que fa al traçat en el terme municipal de Monòver, s'han localitzat uns quants encreuaments amb canonades d'aigua potable, tant de la xarxa d'abastiment municipal com d'altres xarxes de titularitat privada. Aquests punts hauran d'identificar-se amb tota exactitud durant la fase de replantejament de les obres.  
[?] Com a criteri general [?] aquest Ajuntament planteja la necessitat que la canonada de reg se situe ocupant camins o veredes de titularitat pública, evitant en la mesura que es puga travessar finques en les zones on hi haja algun camí pròxim i paral·lel a la traça.  
[?] Una vegada analitzada la documentació existent i les afeccions territorials, ambientals i paisatgístiques de l'entorn del traçat proposat [?] proposa [?] les qüestions següents:  
- Que es tinga en compte l'afecció a les vies pecuàries classificades afectades en el terme municipal de Monòver, i les reposen en la seua amplària legal i necessària corresponent.  
- Que es realitzen estudis d'inundabilitat de les rambles i barrancs afectats i que tenen la consideració de zones de risc d'inundabilitat geomorfològica, a fi de determinar la perillositat real i l'adequació d'aquesta infraestructura a les zones inundables existents en el terme municipal de Monòver.  
- Que es realitze un seguiment arqueològic i etnològic del traçat al seu pas pel terme municipal de Monòver, amb especial atenció als focus d'interés patrimonial.  
[?] Respecte a l'afecció arqueològica [?] hi ha dues zones de possibles afeccions. La primera i principal és la que s'ubica al final del camí dels Molins, al costat de la rambla del Salnitre, molt pròxim al límit del terme municipal amb Novelda. En aquest cas la conducció circula entre els jaciments de Sambo (edat del bronze i paleoandalusí) i el de la Cova de la Serreta Vella. [?] A més [?] no s'ha d'oblidar que el traçat transcorre per almenys dues zones d'un cert valor etnològic, la rambla del Safareig i el camí dels Molins.  
En conseqüència, seria oportú com a mesura cautelar el seguiment arqueològic de la traça al seu pas pel terme municipal de Monòver».  
  
  
Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (remés el 17 de febrer de 2017 directament al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental)  
«[...] Des de la consideració del patrimoni arquitectònic i arqueològic, els serveis tècnics d'aquesta direcció general informen que el projecte referit no planteja afecció als béns d'aquesta índole.  
  
Des de la consideració del patrimoni paleontològic, els serveis tècnics d'aquesta direcció general informen el següent:  
[?]s'adjunten les coordenades dels [...] jaciments perquè en prenguen coneixement durant la fase de construcció del projecte i s'adopten les mesures adequades per a evitar qualsevol impacte negatiu sobre aquests.  
Es transcriu únicament part de la taula facilitada en l'informe:  
El Mosquit:  
Coordenada X 705489  
Coordenada I 4253981  
El Negret  
Coordenada X 706819  
Coordenada I 4254830  
Espillera  
Coordenada X 704642  
Coordenada I 4252807  
[?]la incidència sobre el patrimoni paleontològic, no serà significativa. No obstant això, qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant que es realitze durant l'execució del projecte haurà de comunicar-se immediatament a aquest centre directiu o als ajuntaments implicats de conformitat amb el que disposa l'article 63 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, els serveis tècnics informen el següent:  
[?]En les conclusions indica: «La presència de 13 béns immobles de naturalesa etnològica i/o arquitectònica de divers origen i consideració. [?]  
A continuació proposen les següents mesures correctores:  
1. Mesures preventives generals  
1.a. La magnitud de les obres a desenvolupar aconsella la realització d'un seguiment arqueològic del desenvolupament de les obres de construcció i d'aquelles altres obres complementàries que siguen necessàries per a l'execució d'aquest projecte.  
1.b. El seguiment tindrà un caràcter intensiu en aquells llocs on s'haja documentat l'existència de béns integrants del patrimoni cultural valencià i que apareixen arreplegats en l'apartat de resultats de la present memòria.  
1.c. La modificació ostensible, més enllà dels 50 m de la banda de prospecció, requerirà una prospecció arqueològica prèvia del nou traçat, amb el consegüent informe patrimonial i l'evacuació del permís corresponent dels serveis territorials de la Conselleria de Cultura.  
  
2. Mesures correctores de caràcter específic:  
2.a. Quant al jaciment arqueològic documentat es proposa la realització de sondejos del tram afectat amb l'objectiu de testar la presència o no de restes arqueològiques, a desenvolupar al llarg de tota la banda de prevenció delimitada, segons el pla núm. 10 de localització de jaciments arqueològics. L'aparició de restes arqueològiques en els dits sondejos comportarà l'excavació integral de totes les restes que hagen de ser afectats.  
2.b. Quant a la resta de béns immobles de caràcter etnològic i arquitectònic s'evitarà l'afecció directa de les obres, sempre que les condicions tècniques del projecte així ho permeten, es modificarà la traça si és possible. Si algun dels béns és alterat o desmantellat, parcialment o totalment, per imperatius tècnics, s'executarà per la zona de menor valor patrimonial a determinar pel tècnic arqueòleg designat per al seguiment arqueològic. Així mateix, es procedirà prèviament a la documentació exhaustiva del bé, amb l'alçament de plantes i alçats, documentació fotogràfica i descriptiva que acompanyarà la corresponent memòria documental que es remetrà a la Direcció General de Patrimoni i Cultura. Una vegada finalitzades les obres en aquest tram es procedirà a reposició original de les parts afectades que es restituiran amb la mateixa tècnica i material original.  
2.c. En el cas concret dels marges de pedra seca, s'evitarà l'afecció dels evacuadors en detriment del marge de pedra seca, així com en el cas dels conjunts hidràulics s'evitarà l'afecció dels elements més notables, es considera de menor rellevància els canals o séquies secundàries de menor singularitat.  
2.d. En previsió que aquests béns siguen afectats per la plataforma de 15 m d'ample que necessita l'execució de la rasa com a espai auxiliar per a arreplega de terres, materials, etc. es procedirà a la seua senyalització i abalisament i s'evitarà que siguen afectats de cap manera.  
  
Es considera que pot existir afecció al patrimoni etnològic i que per tant són oportunes les mesures correctores proposades en la present memòria per a la seua execució durant les obres del projecte. Especialment s'haurà de tindre màxima cautela en l'element 9.5 Pont del Forn del Vidre. S'entén per la planimetria entregada del projecte que la conducció salva l'esmentat barranc passant pel pont esmentat, així doncs el projecte haurà d'estudiar mesures concretes per a la mínima afecció i impacte sobre l'esmentat element patrimonial.  
Per això, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, memòria de la prospecció i estudi patrimonial corresponent al projecte Obres de la nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. 1a Fase. Tram embassament del Toscar-Agost en els termes municipals de Monòver, Novelda, Monforte del Cid, Petrer i Agost sempre que es complisquen les mesures correctores establides en la memòria per a la seua execució durant les obres del projecte, especialment s'haurà de tindre màxima cautela en l'element 9.5 del Pont del Forn del Vidre. S'entén per la planimetria entregada del projecte que la conducció salva l'esmentat barranc passant pel pont esmentat, així doncs el projecte haurà d'estudiar mesures concretes per a la mínima afecció i impacte sobre l'element patrimonial esmentat.»  
  
  
Informe de la Subdirecció General de Medi Natural: (rebut el 22.03.2017)  
Part 1: Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
«[...] El ramal de Monforte del Cid [?] l'últim tram (en els seus últims 244 m) de la conducció afecta el paratge natural municipal de la Sierra de las Águilas i San Pascual (aprovat pel Decret 29/2012, de 3 de febrer, del Consell) [?]  
Les normes del paratge natural municipal de la Sierra de las Àguilas i San Pascual relatives a infraestructures s'arrepleguen en l'apartat 1 de l'article 62 Normes generals sobre les obres d'infraestructures de la part dispositiva del pla de protecció del paratge natural municipal Sierra de las Águilas i San Pascual, que disposa el següent:  
«Article 62. Normes generals sobre les obres d'infraestructures  
1. Per norma general, no es permet la instal·lació de noves infraestructures en l'àmbit del paratge, sense perjuí d'allò que estableix la Llei 10/2004, de 9 de desembre de la Generalitat, del sòl no urbanitzable. En el cas que siga necessària la realització de noves infraestructures que travessen el paratge natural municipal a causa de la seua particular fisonomia, com ara línies elèctriques, de telecomunicacions o infraestructures viàries, s'optarà per aquelles solucions que des del punt de vista ambiental causen menor impacte sobre l'espai, és necessària l'obtenció de l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial».  
  
Ja que cal realitzar l'obra d'infraestructura, el tram de la conducció que afecta queda exceptuada de la prohibició per norma general.  
  
En relació amb les normes particulars, cal mencionar que el tram de la conducció afecta la zona forestal del paratge natural municipal, on, en relació amb les infraestructures s'aplica a l'apartat 2.f de l'article 72 Limitacions d'ús de la part dispositiva de la declaració, el qual disposa el següent:  
«2. Queden específicament prohibits en aquests espais:  
[?]f) Infraestructures de qualsevol tipus, excepte les directament vinculades a la prevenció i control d'incendis forestals o destinades al servei d'edificacions o instal·lacions permeses, les previstes en les normatives sectorials, així com aquelles destinades a l'interés general[...]» La infraestructura sobre la qual s'informa en la present és d'interés general. La disposició esmentada no contradiu les normes generals, les quals no prohibeixen les infraestructures d'interés general en el paratge natural municipal de la Sierra de las Águilas i San Pascual.  
També cal mencionar que l'apartat 2 de l'article 62 de la part dispositiva de la declaració de paratge natural municipal estableix uns requisits genèrics que s'hauran de complir, a més de les normes sectorials que afecten l'execució del projecte, en la part del traçat de la conducció que afecta el paratge natural municipal a tindre en compte en l'execució del projecte:  
«2. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus haurà d'atindre's, a més de les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als següents requisits genèrics:  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o farciments d'aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics  
b) Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, hauran de procedir, a la terminació de les obres, a la restauració del terreny i a la coberta vegetal. Així mateix, s'evitarà la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'indiquen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtindre's, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.  
d) Queda estrictament prohibit el depòsit i abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de qualsevol infraestructura, siga quina siga la seua naturalesa i origen»  
Per tot allò que s'ha exposat informe favorablement sobre l'execució del tram que comprén els últims 244 m del ramal de Monforte del Cid, que afecta el paratge natural municipal de Monforte del Cid.  
D'altra banda, s'hauran de complir, a més de la normativa sectorial en l'execució del projecte, les següents condicions establides en l'article 62.2 de la part dispositiva de la declaració del paratge natural municipal.  
A més, d'acord amb l'article 3.1 del Decret 29/2012, de 3 de febrer, del Consell, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat Sierra de las Águilas i San Pascual, correspon a l'Ajuntament de Monforte del Cid la gestió del paratge natural municipal per això se li haurà de traslladar el projecte i còpia del present informe».  
  
  
Part 2: Informe del Servei de Vida Silvestre  
«[?]1. Espècies catalogades. Consultat el Banc de Dades de la Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, quant a espècies prioritàries que puguen veure's afectades significativament per aquest projecte són les següents:  
Gomet comú (lxobrychus minutus)  
Camallonga comuna (Himantopus himantopus)  
Espècies de l'annex I de la Directiva d'Aus, arreplegades en el Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial. Ambdues localitzades en àrea en què el traçat creua el riu Vinalopó, i lligades a l'ambient humit del riu.  
Fartet (Aphanius iberus)  
Espècie en perill d'extinció en el Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades. Encara que apareix en el Banc de Dades de Biodiversitat en aquesta zona les cites es refereixen a algunes basses per reintroducció veïnal, no es troba en el riu Vinalopó pel que no serà afectada per aquest projecte.  
Per a evitar afeccions a aquestes espècies s'han d'extremar les precaucions en l'encreuament del riu Vinalopó, afectant la menor superfície possible i deixant la plataforma d'ocupació temporal fora de l'entorn de la ribera del riu.  
2. Hàbitats d'interés comunitari. Hi ha algunes zones en el traçat en què apareixen hàbitats protegits per l'article 19 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació:  
1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
Entre els punts del traçat següents: del 8500 a 9000 amb baixa naturalitat, de l'11100 al 12300 amb alta naturalitat i del 12900 al 13400 també amb alta naturalitat. Ha d'evitar-se les afeccions a les comunitats millor conservades.  
Per ser un hàbitat protegit cal tindre en compte l'article 19.2 «Aquests hàbitats hauran de ser objecte d'atenció i tutela en els procediments d'avaluació d'impacte ambiental i avaluació ambiental de plans i programes. Quan els projectes d'obres o plans i programes avaluats pels procediments mencionats puguen afectar hàbitats protegits, hauran de dur l'informe de la direcció general competent en matèria de biodiversitat, que podrà exigir l'aplicació de mesures correctores o compensatòries.»  
El promotor ha de proposar aqueixes mesures correctores o compensatòries.  
En línies generals, per a minimitzar les afeccions als hàbitats gipsòfils, ha de procurar-se que el traçat en aqueixes zones vaja principalment per camins, els moviments de terres per a la creació de la plataforma han de ser també mínims per a no afectar l'escàs horitzó orgànic d'aquestes comunitats i, finalment, l'eliminació de les terres excavades sobrants ha de fer-se també sense afectar aqueix horitzó orgànic, de manera que la recuperació de la comunitat vegetal afectada siga més factible.  
  
3. Afeccions a la Xarxa Natura 2000. El traçat no afecta cap espai de la Xarxa Natura 2000»  
  
Informe de la Secció de Projectes de Carreteres (realitzat el 29.06.2017)  
«[?]S'emet un informe favorable des del punt de vista de planificació viària, ja que s'han estudiat els encreuaments individualment, i en paral·lelismes sempre que les circumstàncies no ho han impedit s'han eixit de la zona de protecció de les carreteres i, si és el cas, se n'han allunyat el màxim possible. No obstant això, es requerirà l'autorització expressa del Servei Territorial d'Obres Públiques d'Alacant per a l'execució tant dels encreuaments com paral·lelismes dins de les zones de protecció de carreteres abans de la seua execució i amb el tràmit establit per a això».  
  
  
Afeccions ambientals  
El traçat triat creua o se solapa amb les següents vies pecuàries: Assagador Reial de Velaire, Vereda de la Buitrera, Vereda de la Safra, Vereda de Matamoros, Assagador Reial de Montagut, Assagador Reial del Camí de les Fonts d'Asp, Carrerada del Barranc de Salinetes, Sendera de Tibi, Vereda de Castella, Vereda del Cid, Vereda de los Frailes i Carrerada de la carretera de Novelda a Agost.  
S'afecta sòl forestal arreplegat com a tal en la cartografia del PATFOR. Pròxim a l'embassament de Montagut, aproximadament en el PK 13+900 s'afecta la forest d'utilitat pública denominada «Conjunt de forests de Novelda».  
Els últims 244 del ramal de Monforte del Cid afecten el paratge natural municipal de la Sierra de las Águilas i San Pascual, en el terme municipal de Monforte del Cid. Atés que es tracta d'una infraestructura d'interés general, la infraestructura és compatible amb la normativa d'aquest, encara que obliga a la restauració del terreny i coberta vegetal després de les obres i prohibeix el depòsit i abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de les obres.  
Es creuen els següents barrancs i llits: rambla de Xinorla, rambla del Bull, rambla del Desexat, rambla de les Salinetes, riu Vinalopó, barranc dels Baladres, barranc de Bonital i barranc del Vidre.  
  
Al costat de la rambla del Desexat, hi ha un conjunt d'uns quants oms (en coordenades UTM aproximades X 690860, I 4255418).  
En creuar el riu Vinalopó poden veure's afectades les espècies de gomet comú (lxobrychus minutus) i camallonga comuna (Himantopus himantopus), per això s'han d'extremar les precaucions, afectant la menor superfície possible i deixant la plataforma d'ocupació temporal fora de l'entorn de la ribera del riu.  
Hi ha zones en què pot afectar-se l'hàbitat d'interés comunitari 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica. En concret, entre els PK 8+500 i 9+000 amb baixa naturalitat, entre els PK 11+100 al 12+300 amb alta naturalitat i entre els PK 12+900 al 13+400 també amb alta naturalitat. Han d'evitar-se les afeccions a les comunitats millor conservades. S'han de proposar una sèrie de mesures per a minimitzar les afeccions a aquests hàbitats. En línies generals, per a minimitzar les afeccions als hàbitats gipsòfils, ha de procurar-se que el traçat en aqueixes zones vaja principalment per camins, els moviments de terres per a la creació de la plataforma han de ser també mínims per a no afectar l'escàs horitzó orgànic d'aquestes comunitats i, finalment, l'eliminació de les terres excavades sobrants ha de fer-se també sense afectar aqueix horitzó orgànic, de manera que la recuperació de la comunitat vegetal afectada siga més factible. Encara que no apareix reflectit en l'informe del Servei de Vida Silvestre, pel fet que la zona està cartografiada a escala 1:50.000, hi ha una altra zona amb hàbitats gipsícoles que pot ser afectada pel traçat. Aquesta zona ha sigut identificada en l'informe realitzat pel Grup Naturalista Helíaca de Monòver i s'ha contrastat amb els tècnics del Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes, que coincideixen en la seua existència. La seua existència està entre els PK 6+600 i 7+500.  
  
De la intervenció arqueològica desenvolupada amb motiu del projecte en les Obres de la nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. 1a Fase. Tram embassament del Toscar-Agost (Monòver, Novelda, Monforte del Cid, Petrer i Agost), es desprén:  
1. La presència de restes arqueològiques mobles en la parcel·la 27 del polígon 41 del cadastre de rústica d'Agost, d'escassa caracterització, no associat a restes d'estructures constructives visibles.  
2. La presència de 13 béns immobles de naturalesa etnològica i/o arquitectònica de divers origen i consideració (encara que 5 d'aquests béns pertanyen a una mateixa infraestructura, l'actual Via Verda Agost-Maigmó)  
3. L'absència de béns d'interés paleontològic  
  
Consideracions ambientals  
És objecte de la present declaració d'impacte ambiental la conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó, en el tram entre l'embassament del Toscar i Agost, en línies generals, i en el projecte, el tram 0, entre el PK 0 i el 2+800.  
La següent valoració es realitza considerant el traçat de les conduccions facilitat en data 20 de febrer de 2017, excepte el tram 0, des del PK 0 al 2+800, que es realitza amb el traçat definitiu presentat en data 18 de juliol de 2017, i la seua modificació presentada en data 24 de juliol de 2017. Atés que segons consta en la nota de règim intern de 18 de juliol de 2017, el traçat definitiu en els trams successius en què es desglossa, a partir del PK 2+800, pot patir sensibles variacions, l'aprovació definitiva de cada un dels dits trams i, en conseqüència, la seua corresponent licitació quedarà supeditada a una resolució complementària a la present declaració d'impacte ambiental, que serà formulada per l'òrgan ambiental. Per a l'emissió de les dites resolucions complementàries l'òrgan substantiu presentarà en format pdf i paper amb les escales següents:  
- planta E 1/5.000  
€ perfil longitudinal E 1/500  
€ seccions transversals E 1/100, adjuntant les seccions transversals cada 50 m, així com la planta de la conducció (en què s'observen els PK) en format shape.  
En la definició definitiva de la resta de tram, s'haurà d'evitar l'afecció a:  
- ribera del riu Vinalopó  
- forest d'utilitat pública «Conjunt de forests de Novelda»  
- oms ubicats en la rambla del Desexat  
- hàbitats d'interés comunitari 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica, entre els PK: 6+600 a 7+500; 8+500 a 9+000; 11+100 a 12+300; i 12+900 a 13+400  
€ restes arqueològiques, etnològics o arquitectònics  
En el cas que en els dits trams siga inevitable l'afecció als elements anteriorment detallats, s'establiran les mesures correctores i protectores adequades.  
La major part de la conducció es fa coincidir amb camins existents. Després del període d'informació al públic i les consultes a les administracions públiques afectades, el promotor ha procedit a revisar-ne el traçat, atenent el contingut de les al·legacions presentades. En la mesura que siga possible, s'ha intentat situar la traça de la nova conducció ocupant camins o veredes de titularitat pública i evitant travessar finques particulars, tenint en compte que no es permeten radis de curvatura inferiors a 170 m i 230 m en els casos de trams de longitud de canonada de 8,80 m i 12 m respectivament i que l'amplària de la plataforma de treball ha de ser d'uns 15 m d'amplària (valor que excedeix l'amplària dels camins).  
Es proposa un jalonament en el perímetre de la zona d'obres contigu amb la vegetació natural. No obstant això, es recomana que aquest jalonament es realitze al llarg de tot el traçat, amb l'objectiu d'evitar el trasbals de maquinària i operaris a zones externes a l'obra (condicionant 1.1 del punt tercer d'aquesta resolució)  
Durant l'execució de l'obra, en l'encreuament dels barrancs i llits s'ha optat per continuar mantenint la infraestructura subterrània i realitzar els encreuaments perpendicularment als llits. Els moviments de terra necessaris per a configurar la plataforma, així com la maquinària necessària, augmentarà la terbolesa de l'aigua. És també possible que es produïsquen abocaments accidentals que afecten la qualitat de l'aigua. El tram 0 entre els PK 2+770 i 2+800 creua la rambla de Xinorla.  
Per a protegir els llits d'aigua, l'estudi d'impacte ambiental estableix que l'excavació dels llits de rius, barrancs i rambles es realitzarà preferentment quan aquests es troben secs, que s'evitarà el pas de vehicles especialment de maquinària pesant pel llit i, que en els casos que es presumisquen riscos d'erosió, es disposaran barreres de retenció de sediments en les proximitats dels llits travessats, que permetran la retenció dels sediments arrossegats per l'escolament. Aquestes barreres seran retirades en finalitzar la construcció. No obstant això, es considera necessària l'ocupació d'aquestes barreres en tots els encreuaments de llits, no sols en aquells que es presumisquen riscos d'erosió. Així doncs l'ocupació d'aquestes mesures haurà de fer-se extensible i amb caràcter general a tots els llits identificats (condicionant 1.2 del punt tercer d'aquesta resolució). En el tram 0, en l'encreuament amb la rambla de Xinorla hauran d'emprar-se.  
Com a conseqüència del pas de maquinària i del moviment de terres es produirà un augment de sòlids en suspensió en l'atmosfera. El soroll vindrà produït, fonamentalment, pel funcionament de la maquinària i els vehicles d'obra.  
Respecte de la contaminació atmosfèrica i acústica s'han establit les mesures més freqüents en projectes d'infraestructures, açò és: reg periòdic amb aigua de les superfícies de trànsit, pistes d'accés i zones de carreteig (per mitjà de cisternes a raó de 2,5 l/m²); cobriment de materials i camions i de material apilat; per al trànsit per carreteres es llavaran les rodes dels camions; es reduirà la velocitat de circulació i als voltants de l'obra per a evitar l'alçament de pols; selecció de maquinària amb característiques ambientals favorables, s'estableix el primer control sobre les emissions de la maquinària d'obra; seguiment de la reglamentació sobre la inspecció tècnica de vehicles (ITV) establida per la Direcció General de Trànsit, atenent acuradament la data límit establida per a cada vehicle.  
  
Els principals impactes que poden produir-se sobre el sòl són la seua alteració (per la formació de la plataforma i excavació-cobriment de la rasa), compactació (per pas del trànsit de maquinària) i contaminació (per abocaments accidentals). Per al tram «0» els excedents de l'excavació resulten un volum de 4.200 m³.  
  
En les seccions transversals corresponents al tram 0 s'aprecia que, amb caràcter general, es disposa dels 15 m lliures que permeten l'execució de la rasa, marges de seguretat, el pas de la maquinària, l'arreplega del tub i de la terra extreta per a aquesta. En la secció transversal del PK 1+100 es realitza un desmunt i es preveu la reposició del mur actual. En la secció transversal del PK 2+730 és necessari un farciment de terra vegetal.  
Haurà de procedir-se amb la màxima atenció extraient-se les capes del sòl, sense mesclar-se, per a després situar-les en la seua estratigrafia original. En tots els casos es respectarà la fisonomia inicial del curs afectat i el seu comportament hidrològic, i es mantindrà el flux de l'aigua en condicions semblants a les que presentava amb anterioritat al pas de la conducció.  
Respecte de la gestió de terres, amb el material excavat i el sobrant de l'explanació es fabricarà el material granular necessari per al farciment de protecció de les canonades i per a la reposició de camins.  
  
El material sobrant final (4.200 m³) haurà de ser transportat fins a les zones d'arreplega on es condicionarà per mitjà de retroexcavadora per a la seua posterior utilització en l'execució d'altres obres que tinguen lloc en la zona. Atés que no es determina en el projecte quines seran les zones on es depositaran les terres sobrants, es considera adequat que en el programa de vigilància ambiental, durant la fase d'execució de les obres, es determine amb exactitud els llocs on es realitzaran aquests abocaments i es procedisca al seguiment i restauració ambiental.  
  
Durant la fase de desbrossament i rebuig de la pista de treball es produirà un impacte directe sobre la vegetació.  
En els trams en què hi ha formacions arbòries limítrofes, hi ha un risc d'afecció a branques i copes que es projecten sobre la zona d'obra a causa del moviment de la maquinària. Per a la prevenció de danys mecànics a branques i copes per aquesta causa, es preveu l'execució, abans de l'inici de les obres i de forma puntual, de podes degudament justificades de les branques que presenten un major risc d'afecció per la maquinària d'obra. Les podes seran realitzades únicament per personal especialitzat en la matèria.  
En el sòl forestal, els treballs hauran d'ajustar-se a les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. En el tram 0, entre el PK 2+080-2+200 i 2+280-2+800 s'afecta terreny forestal segons la cartografia de l'Inventari Forestal i segons el PATFOR, per la qual cosa s'hauran de complir les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals (condicionant 1.3 del punt tercer d'aquesta resolució)  
  
En el PK 13+900 s'afecta la forest d'utilitat pública denominada «Conjunt de forests de Novelda», per això, abans de l'inici de les obres, se sol·licitarà l'ocupació de la forest pública «Conjunt de forests de Novelda».  
En els punts d'encreuament de la infraestructura amb les vies pecuàries, segons l'informe del Servei Territorial d'Alacant, abans de l'inici de les obres s'haurà de sol·licitar ocupació del domini públic pecuari. Es considera adequat que en el programa de vigilància ambiental s'aporten les dites sol·licituds i ocupacions pertinents (veja el condicionant 2 del punt tercer d'aquesta resolució).  
S'estableix que quan s'afecte exemplars arboris, una vegada concloses les obres, es procedirà a replantar aquestes espècies vegetals en el seu lloc d'origen.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa com a mesura l'adequat tractament de marges per a facilitar el creixement de la vegetació de ribera i evitar l'erosió per mitjà de l'ocupació de geotèxtils o materials semblants que permeten fixar la vegetació.  
Es durà a terme la restauració ambiental de l'àrea afectada. Es restaurarà la cobertura vegetal en tota la zona d'afecció, especialment en els marges dels llits, talussos i terraplens així com zona forestal per a evitar l'erosió del terreny. Per a això s'utilitzarà espècies adequades a les condicions edafoclimàtiques de la zona i en general, que requerisquen un baix manteniment. Les espècies emprades conservaran el paisatge tradicional i en el cas de zones forestals s'empraran espècies amb capacitat de rebrot després d'incendis.  
El projecte no afecta béns arquitectònics o arqueològics. Des de la consideració del patrimoni paleontològic, aquesta no serà significativa. Des de la consideració del patrimoni etnològic, hi ha 13 béns immobles de naturalesa etnològica i/o arquitectònica de divers origen i consideració. No obstant això, s'han d'incloure les següents mesures de protecció del patrimoni paleontològic i etnològic que consten en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (condicionant 1.4 d'aquesta resolució):  
- Seguiment arqueològic del desenvolupament de les obres de construcció.  
- Sondejos en la proximitat del jaciment arqueològic documentat.  
  
- En cas d'afecció a béns immobles de caràcter etnològic i arquitectònic s'evitarà l'afecció directa de les obres, i en cas que no siga possible, es procedirà prèviament a la documentació exhaustiva del bé, amb l'alçament de plantes i alçats, documentació fotogràfica i descriptiva que acompanyarà a la corresponent memòria documental que es remetrà a la Direcció General de Patrimoni i Cultura, i, una vegada finalitzades les obres en aquest tram, es procedirà a reposició original de les parts afectades restituint-les amb la mateixa tècnica i material original.  
  
- En cas d'afecció als marges de pedra seca, s'evitarà l'afecció dels evacuadors en detriment del marge de pedra seca, així com en el cas dels conjunts hidràulics s'evitarà l'afecció dels elements més notables, es consideren de menor rellevància els canals o séquies secundàries de menor singularitat. Si s'afecten aquests béns, es procedirà a la seua senyalització i abalisament i s'evitarà que siguen afectats de cap manera.  
- S'haurà de tindre màxima cautela en l'element 9.5 Pont del Forn del Vidre i estudiar mesures concretes per a la mínima afecció i impacte sobre l'esmentat element patrimonial.  
Amb la posada en funcionament de la infraestructura s'espera que l'ocupació de l'aigua rebuda per la conducció permeta reduir les captacions d'aigües subterrànies i, en conseqüència, millorar la qualitat dels recursos en els aqüífers i assolir els objectius ambientals.  
Encara que es tracta d'una rasa soterrada, l'impacte paisatgístic durant la fase d'ús de la infraestructura ve determinat pel manteniment lliure de la superfície davall la qual es troba la rasa, per a poder realitzar labors de manteniment i conservació de la conducció.  
  
S'han previst activitats de vigilància ambiental durant la fase d'execució d'obres i durant la fase d'explotació de la infraestructura.  
  
S'estableix a continuació com haurà de realitzar-se el seguiment ambiental per part de l'òrgan substantiu (condicionant 2 del punt tercer d'aquesta resolució):  
- L'òrgan substantiu notificarà a l'òrgan ambiental l'inici de la fase d'execució de cada un dels trams.  
- Al final de l'execució de cada un dels trams l'òrgan substantiu notificarà el final de la fase d'execució i adjuntarà un informe sobre el resultat de la vigilància ambiental durant l'execució del tram. L'informe contindrà, com a mínim:  
- una descripció de l'evolució de les obres  
- una descripció de les mesures correctores i protectores dutes a terme en el tram  
- reportatge fotogràfic sobre les mesures  
- relació de documents generats de caràcter ambiental (resultat del seguiment arqueològic, certificacions de maquinària; ocupacions de vies pecuàries, ocupacions de forest pública?)  
- atés que no es determina en el projecte quines seran les zones on es depositaran les terres sobrants, s'aportarà l'estudi d'alternatives per a la seua reutilització o abocament, indicant finalment la solució triada.  
  
- Així mateix, l'òrgan substantiu davant d'imprevistos de caràcter ambiental remetrà a l'òrgan ambiental, un informe sobre aquests fets concrets, que incloguen les mesures correctores i/o protectores que s'han establit i un seguiment dels resultats obtinguts.  
- L'òrgan substantiu notificarà a l'òrgan ambiental l'inici de la fase d'explotació de la conducció.  
- Al cap del primer any de la posada en servei de la conducció, l'òrgan substantiu adjuntarà un informe sobre el resultat de la vigilància ambiental durant aqueix període.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la declaració d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 41.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 73/2017, de 2 de juny) atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de «Nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. Primera fase. Tram embassament del Toscar-Agost», sempre que es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'epígraf segon i tercer d'aquesta declaració.  
  
Segon  
La licitació de cada un dels trams en què es pretenga executar la conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó quedarà supeditada a una resolució complementària a la present declaració d'impacte ambiental, per a cada un dels trams, en la que l'òrgan ambiental puga pronunciar-se sobre els efectes ambientals que es deriven del traçat definitiu.  
  
Tercer  
1. El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les següents mesures, detallades en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental, que hauran d'executar-se en la fase corresponent de la carretera (execució, garantia o funcionament):  
  
1.1. Es jalonarà tot el traçat de la conducció, per a evitar el trasbals de maquinària i operaris a zones externes a l'obra.  
1.2. Es disposaran barreres de retenció de sediments en les proximitats de tots els llits travessats per la conducció.  
1.3. En el sòl forestal, els treballs hauran d'ajustar-se a les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. En concret, en el tram 0, s'aplicaran entre els PK entre el PK 2+080-2+200 i 2+280-2+800  
  
1.4. Mesures en matèria de patrimoni:  
1. Mesures preventives generals  
1.a. La magnitud de les obres a desenvolupar aconsella la realització d'un seguiment arqueològic del desenvolupament de les obres de construcció i d'aquelles altres obres complementàries siguen necessàries per a l'execució d'aquest projecte.  
1.b. El seguiment tindrà un caràcter intensiu en aquells llocs on s'haja documentat l'existència de béns integrants del patrimoni cultural valencià i que apareixen arreplegats en l'apartat de resultats de la present memòria.  
1.c. La modificació ostensible, més enllà dels 50 m de la banda de prospecció, requerirà una prospecció arqueològica prèvia del nou traçat, amb el consegüent informe patrimonial i l'evacuació del permís corresponent dels serveis territorials de la Conselleria de Cultura.  
  
2. Mesures correctores de caràcter específic:  
2.a. Quant al jaciment arqueològic documentat es proposa la realització de sondejos del tram afectat amb l'objectiu de testar la presència o no de restes arqueològiques, a desenvolupar al llarg de tota la banda de prevenció delimitada, segons el pla núm. 10 de localització de jaciments arqueològics. L'aparició de restes arqueològiques en els sondejos comportarà l'excavació integral de totes les restes que hagen de ser afectades.  
2.b. Quant a la resta de béns immobles de caràcter etnològic i arquitectònic s'evitarà l'afecció directa de les obres, sempre que les condicions tècniques del projecte així ho permeten, i es modificarà la traça si és possible. Si algun dels béns és alterat o desmantellat, parcialment o totalment, per imperatius tècnics, s'executarà per la zona de menor valor patrimonial a determinar pel tècnic arqueòleg designat per al seguiment arqueològic. Així mateix, es procedirà prèviament a la documentació exhaustiva del bé, amb l'alçament de plantes i alçats, documentació fotogràfica i descriptiva que acompanyarà la corresponent memòria documental que es remetrà a la Direcció General de Patrimoni i Cultura. Una vegada finalitzades les obres en aquest tram es procedirà a la reposició original de les parts afectades restituint-les amb la mateixa tècnica i material original.  
2.c. En el cas concret dels marges de pedra seca, s'evitarà l'afecció dels evacuadors en detriment del marge de pedra seca, així com en el cas dels conjunts hidràulics s'evitarà l'afecció dels elements més notables, es consideren de menor rellevància els canals o séquies secundàries de menor singularitat.  
2.d. En previsió que aquests béns siguen afectats per la plataforma de 15 m d'ample que necessita l'execució de la rasa com a espai auxiliar per a arreplega de terres, materials, etc. es procedirà a la seua senyalització i abalisament i s'evitarà que siguen afectats de cap manera.  
   
Es considera que pot existir afecció al patrimoni etnològic i que per tant són oportunes les mesures correctores proposades en la present memòria per a la seua execució durant les obres del projecte. Especialment s'haurà de tindre màxima cautela en l'element 9.5 Pont del Forn del Vidre. S'entén per la planimetria entregada del projecte que la conducció salva l'esmentat barranc passant pel pont esmentat, així doncs el projecte haurà d'estudiar mesures concretes per a la mínima afecció i impacte sobre l'esmentat element patrimonial.  
  
2. El Programa de vigilància ambiental haurà d'incloure:  
- L'òrgan substantiu notificarà a l'òrgan ambiental l'inici de la fase d'execució de cada un dels trams.  
- Al final de l'execució de cada un dels trams l'òrgan substantiu notificarà el final de la fase d'execució i adjuntarà un informe sobre el resultat de la vigilància ambiental durant l'execució del tram. L'informe contindrà, com a mínim:  
- una descripció de l'evolució de les obres  
- una descripció de les mesures correctores i protectores dutes a terme en el tram  
- reportatge fotogràfic sobre les mesures  
- relació de documents generats de caràcter ambiental (resultat del seguiment arqueològic, certificacions de maquinària; ocupacions de vies pecuàries?)  
- atés que no es determina en el projecte quines seran les zones on es depositaran les terres sobrants, s'indicarà amb exactitud els llocs on es realitzaran aquests abocaments i es procedirà al seguiment i restauració ambiental.  
- Així mateix, l'òrgan substantiu davant d'imprevistos de caràcter ambiental remetrà a l'òrgan ambiental, un informe sobre aquests fets concrets, que incloguen les mesures correctores i/o protectores que s'han establit i un seguiment dels resultats obtinguts.  
- L'òrgan substantiu notificarà a l'òrgan ambiental l'inici de la fase d'explotació de la conducció.  
3. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, així com el seu programa de vigilància ambiental i les modificacions que s'hi han introduït.  
4. Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental (ja siga prèviament a l'inici de les obres, siga durant la seua execució o durant la seua explotació) i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental, que determinarà si és procedent l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si és el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Quart  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, pertoquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
  
València, 31 de juliol de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 18 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8130, del 19-09-2017 (2017/7889)

RESOLUCIÓN de 18 de agosto de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente número 26/17-AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8130

Fecha DOGV
:   19-09-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/7889

CVE


Fecha del documento
:   18-08-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de agosto de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente número 26/17-AIA. [2017/7889]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 26/17-AIA.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 026/2017-AIA.  
Título: Nueva conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó. Primera fase: tramo embalse del Toscar-Agost.  
Órgano sustantivo: Dirección General del Agua.  
Promotor: Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas.  
Localización: Monóvar, Novelda, Monforte del Cid, Agost y Petrer.  
  
Objeto  
El objeto de este proyecto es la definición, justificación técnica y valoración de las obras necesarias para una nueva conducción que distribuirá las aguas provenientes del trasvase Júcar-Vinalopó a las entidades de riego existentes en la Margen Izquierda del Vinalopó. Los términos municipales afectados son Monóvar, Novelda, Monforte del Cid, Agost y Petrer.  
La conducción cuenta con:  
Conducción principal: tubería de 1.400 mm de diámetro y 22.23859 m de longitud que discurrirá desde la Balsa del Toscar en Monóvar hasta pasados unos dos kilómetros al este de las balsas del Cid en Monforte. La profundidad media a la que irá enterrada la tubería será de 275 m. Los primeros 2.800 m de la conducción (entre el Toscar y la carretera CV-830) constituyen el tramo «0». El material empleado es acero.  
Ramal de Monforte del Cid o de las Águilas: tubería de 630 mm de diámetro y 8.10086 m de longitud que discurrirá de la balsa de mayor tamaño del conjunto mencionado y denominado balsas del Cid y finaliza en la balsa de las Águilas. La profundidad media a la que irá enterrada la tubería será de 1'80 m y será de tubería de PVC-Orientado.  
Ramal de Agost: tubería de 700 mm de diámetro y 5.680,99 m de longitud que discurrirá desde el extremo final de la conducción principal hasta el Embalse de Casas. La profundidad media a la que irá enterrada la tubería será de 2 m. y será de tubería de fundición dúctil.  
Según se vaya disponiendo del levantamiento del terreno y de las autorizaciones para la ejecución del proyecto se irán realizando sensibles variaciones y ajustando la solución definitiva. No obstante se tratan de modificaciones menores, de manera que la valoración ambiental será muy similar. En el momento de emisión de esta Declaración de Impacto Ambiental está totalmente definido y ajustado a los condicionantes de las autorizaciones el denominado tramo «0».  
Derivaciones y tomas:  
Desde la conducción principal:  
- Toma de Percamp (C.R. Percamp, T.M. Monóvar)  
- Toma del embalse de la Mola (C.R. de Novelda, T.M.Novelda)  
  
- Toma del embalse Monteagudo (C.R. Monteagudo, T.M. Novelda)  
- Toma del embalse Cid-Agost (C.R.Agost, T.M. Novelda)  
- Toma del embalse de San Pascual (SA.T. San Pascual, T.M. Monforte del Cid)  
- Toma embalses del Cid (C.R.Monforte del Cid, T.M.Monforte del Cid)  
- Toma de la C.R. de Agost (T.M. Agost)  
Desde el Ramal de Monforte del Cid:  
- Toma del embalse de Gil-Martínez (C.R.Monforte del Cid, T.M. Monforte del Cid).  
- Toma del embalse Sierra de las Águilas (C.R. Monforte del Cid, T.M. Monforte del Cid).  
Desde el Ramal de Agost:  
- Toma del embalse Canalillo-Moclem (C.R. Agost, T.M. Agost)  
- Toma de los embalses Caseta Mira y Pla Aceituna (C.R.Agost,T.M. Agost)  
- Toma del embalse de Casas (C.R. Agost, T.M. de Agost)  
Chimenea de equilibrio:  
Tubería de 1.200 mm de diámetro y 981 m de longitud que discurrirá desde la Balsa del Toscar hasta la Loma de la Buitrera. Se construirá con tubería de hormigón con camisa de chapa de acero.  
El terreno debe presentar una superficie regular, horizontal o con una ligera pendiente transversal, sobre la que poder excavar las zanjas, colocar la tubería y proceder al relleno y tapado de las mismas. Será necesaria una plataforma de 14 -15 m, correspondiente a las zanjas proyectadas (se requiere de 4 metros), a los resguardos en los bordes de la zanja (1 metro a ambos lados de la zanja como distancia de seguridad), a la ocupación de las tierras excavadas (se dejarán otros 4 metros), a la ocupación de los tubos acopiados (unos 2 metros) y al camino necesario para el trabajo y paso de la maquinaria (aproximadamente 3 metros). Aunque en el estudio de impacto ambiental que se ha remitido indica que estas dimensiones de plataforma serán únicamente necesarias para la conducción principal, contrastado este punto con los técnicos del Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas, será muy similar en los ramales de Agost y Monforte.  
  
La ejecución de las obras prevé en primer lugar el acondicionamiento del terreno, consistente en limpieza y desbroce, así como, en su caso, demolición de construcciones. A continuación, se procederá a la excavación para la apertura de la zanja.  
Para la conducción principal se pueden resumir fundamentalmente en los siguientes criterios:  
- Anchura de la zanja: en la base: 2,40 m para el acero.  
- Altura de la zanja: variable (mínimo 1,0 m sobre la clave de la tubería).  
- Taludes interiores de la zanja: 1H/5V.  
Para el ramal de Monforte:  
- Anchura de la zanja en la base: 1,30 m para PVC-O (DN 630 mm)  
- Altura de la zanja: variable (mínimo 1,10 m sobre la clave de la tubería)  
- Taludes interiores de la zanja: 1H/5V  
Para el ramal de Agost:  
- Anchura de la zanja en la base: 1,40 m para la fundición diámetro 700 mm  
- Altura de la zanja: variable (mínimo 1,0 m sobre la clave de la tubería)  
- Taludes interiores de la zanja: 1H/5V  
Para la chimenea de equilibrio:  
- Anchura de la zanja: en la base: 2,54 m para el hormigón y 2,40 m para el acero.  
- Altura de la zanja: variable (mínimo 1,0 m sobre la clave de la tubería).  
- Taludes interiores de la zanja: 1H/5V.  
Finalizada la excavación se procederá al colocado y montaje de la tubería. Las uniones de los distintos tubos se realizan en el interior de la zanja, lo que permite no ser muy estrictos con el ancho de la plataforma y reducir la anchura en aquellos tramos que sea necesario.  
Seguidamente, se realizará el relleno de zanjas mediante tres zonas diferentes:  
- Capa de apoyo: gravín proveniente de cantera.  
- Capa de protección: zahorra seleccionada a 1» mediante machaqueo de los materiales provenientes de la excavación de la zanja. Para la obtención de la zahorra, se transportará el material excavado sobrante a dos zonas de acopio (junto a la traza y con una distancia media de transporte de 8 km) que contarán con una planta móvil de machaqueo para fabricar toda la zahorra necesaria para el relleno de protección de las tuberías y para la reposición de caminos.  
- Relleno de cobertera: material de excavación de las zanjas eliminando elementos gruesos (mayores de 15 cm).  
Posteriormente se compactarán.  
El sobrante de tierras se dejará en los dos puntos de acopio para una posterior utilización en la ejecución de otras obras, que está previsto ejecutar en la zona.  
Durante la fase de explotación las únicas acciones previstas serán las relativas a operaciones puntuales de reparación y/o mantenimiento de las infraestructuras. Para estas operaciones serán necesarias acciones de excavación, reparación o/y sustitución del tramo dañado y por último el relleno de zanjas, compactación y transporte de tierras sobrantes a vertedero.  
El plazo de ejecución de las obras se fija en 30 meses.  
  
Marco normativo  
La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, de Impacto Ambiental de la Generalitat Valenciana, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA).  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental.  
El objeto del proyecto «Nueva conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó. 1.ª fase. Tramo Embalse del Toscar-Agost» está incluido en el anexo I del Decreto 162/1990, grupo 7, «Transportes por tubería (acueductos, oleoductos y gaseoductos) de nueva construcción, cuyo itinerario transcurra íntegramente en el territorio de la Comunitat Valenciana, cuando discurran por terrenos seminaturales, naturales o incultos clasificados como suelo no urbanizable, salvo en los casos que desarrollen trazados recogidos en instrumentos de ordenación del territorio con declaración de impacto ambiental», por lo que el procedimiento que le corresponde es el de evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria queda regulada en la Sección Primera, del Capítulo II del Título II de la LEA.  
  
Tramitación  
El día 2 de marzo de 2016 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental una nota de régimen interno del director general del Agua en la que se indica que previo al inicio del procedimiento de licitación de las obras de «Nueva conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó. 1.ª Fase. Tramo Embalse del Toscar-Agost» es necesaria la obtención de la declaración de impacto ambiental del proyecto. Con motivo de dicha comunicación, se incoa el expediente 027/2016-CON.  
En contestación a dicha consulta, en fecha 10 de marzo de 2016, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental informa que para iniciar la evaluación de impacto ambiental, el órgano sustantivo deberá realizar la información pública y las consultas a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas, indicándose que, como mínimo, deben considerarse las siguientes administraciones públicas afectadas:  
- Ayuntamientos de Monóvar, de Novelda, Monforte del Cid, Agost y Petrer  
- Subdirección General de Medio Natural (por su competencia en vida silvestre y en ordenación y gestión forestal)  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante  
- Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje (por su competencia en materia de paisaje y en riesgos de inundación)  
- Confederación Hidrográfica del Júcar  
- Dirección General de Cultura y Patrimonio (por su competencia en patrimonio cultural)  
- Comunidades de regantes afectadas  
y personas interesadas: Acció Ecologista - Agró; Aviana de Villena; Los Verdes de Villena; Salvatierra Villena; ecologistas en acción y grupo naturalista Heliaca de Monóvar.  
En fecha 20 de febrero de 2017, el Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solicitud de inicio de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto «Nueva conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó. Primera fase: tramo embalse del Toscar-Agost», que afecta a los términos municipales de Monóvar, Novelda, Monforte del Cid, Agost y Petrer. El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental incoa el expediente 026/2017-AIA.  
En fecha 22 de marzo de 2017, el Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas remite el resultado del certificado de la información pública y resultado de la misma y el informe de la Subdirección General de Medio Natural.  
En fecha 2 de junio de 2017 se mantiene una reunión entre los técnicos del órgano sustantivo y órgano ambiental, a fin de comunicar los principales problemas detectados en el análisis ambiental de la documentación recibida.  
En fecha 11 de julio de 2017 la Subdirectora General comunica a la Dirección General del Agua que se continúa a la espera de la documentación técnica para poder proceder a la emisión de la pertinente Declaración de Impacto Ambiental.  
En fecha 18 de julio de 2017, el Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas aporta documentación técnica adicional. Analizada esta documentación, en fecha 25 de julio de 2017, la subdirectora general requiere la subsanación de una serie de deficiencias técnicas apreciadas.  
  
  
Información pública y consulta a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas  
La Dirección General del Agua sometió el proyecto de «Nueva conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó. 1.ª fase. Tramo embalse del Toscar-Agost» a información pública, mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 22 de abril de 2016, por un plazo de 30 días hábiles. Se dispuso copia de la documentación técnica en el Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, en el Ayuntamiento de Monóvar, en el Ayuntamiento de Novelda, en el Ayuntamiento de Monforte del Cid, en el Ayuntamiento de Agost y en el Ayuntamiento de Petrer, así como en la dirección web facilitada. Así consta en el certificado de información pública y resultado de la misma, realizado por el director general del Agua, de fecha 23 de diciembre de 2016.  
  
Informe de la Comunidad de Regantes Monteagudo de Novelda (realizado el 26.04.2016)  
«[...] la conducción propuesta se entre cruza en diversos puntos con las tuberías generales de la red de riego por goteo de esta Comunidad de regantes, por lo que la ejecución futura de las obras postrasvase margen izquierda podrían producir cortes en el suministro de agua en períodos de riego sustanciales para el desarrollo de los cultivos.  
[?] considerando que la ejecución de dichas obras puede suponer un periodo de tiempo lo suficientemente largo como para producir daños y perjuicios a esta Comunidad en caso de rotura de las tuberías generales de riego, es por lo que solicitamos en tiempo y forma [?] que [?] la ejecución de este tramo de conducción de la margen izquierda se realice fuera de la campaña de riego, durante los meses de noviembre a febrero».  
  
Informe del Servicio de Ordenación del Territorio (realizado el 03.05.2016)  
«[...] La actuación básicamente trata sobre el proyecto de conducción principal, colectores, ramales y tomas de la red de distribución, que van soterrados en el terreno y que dan suministro último del agua a los distintos puntos del tramo Toscar-Agost. [?] Dado que la sección tipo va enterrada a lo largo de su trazado, es obvio que no produce afección a terceros en los cruces con zonas inundables. No obstante, se deberá evitar realizar en zonas cartografiadas como inundables, obras superficiales, tipos arquetas o similares, que puedan suponer una afección a terceros.»  
  
Informe de la Sección Forestal (realizado el 05.05.2016)  
«Afecciones: vías pecuarias [?]  
Monóvar: Cañada Real de Velaire [...] Vereda de la Buitrera [?] Vedera de la Zafra [?] Colada de Matamoros [?]  
Novelda: Cañada Real de Monteagudo [?] Cañada Real del Camino de las Fuentes de Aspe [?] Colada del Barranco de Salinetes [?]  
Agost: Sendera de Tibi [?]  
Monforte del Cid: Vereda de Castilla [?] Vereda del Cid [?] Vereda de los Frailes [?] Cordel de la Carretera de Novelda a Agost [?]  
Se solicitará ocupación de dominio público pecuario [?]  
Montes gestionados: Zona de la Serra de les Penyes del AL 123 «conjunto de montes de Novelda» perteneciente al ayuntamiento. Se solicitará ocupación de monte público.  
Suelo forestal: hay afección a distintas zonas de suelo forestal en la trayectoria de la obra. Se deberá cumplir el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
Hábitats: Hay afección a distintos hábitats en la trayectoria de la obra.  
Parajes naturales: Paraje Natural Municipal «Sierra de las Águilas y San Pascual» longitud de conducción de 244 m.  
No hay afecciones a paisaje protegido, LICs, ZEPAS, humedales»  
  
  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (realizado el 09.05.2016)  
«Las infraestructuras para la distribución de los recursos transferidos del Júcar al Vinalopó a los usuarios situados en la margen izquierda del río Vinalopó, recogida en el programa de medidas del Plan Hidrológico de la Demarcación bajo el nombre Conducción Júcar-Vinalopó. [?] es una obra estratégica que permitirá ampliar la capacidad de distribución de los recursos trasvasados del río Júcar a los usuarios del sistema Vinalopó-Alacantí. Estos nuevos recursos permitirán sustituir parte de sus actuales captaciones de aguas subterráneas, lo que es necesario para alcanzar los objetivos ambientales establecidos en las masas de agua de este sistema de explotación.  
Respecto a la posible afección ambiental de esta infraestructura, cabe indicar que cualquier actuación promovida [?] deberá asegurar tanto durante la fase de construcción como de explotación el no deterioro del estado de las masas de agua ni impedir el logro de su buen estado o su buen potencial ecológico. En el caso que el Órgano promotor previera que la realización de este proyecto pudiera ocasionar nuevas modificaciones o alteraciones en el estado de masas de agua debería observarse lo indicado en el artículo 33 de la normativa del Plan Hidrológico de la Demarcación Hidrográfica del Júcar [?]»  
  
Informe del Ayuntamiento de Petrer (realizado el 09.05.2016)  
«[...] no se observan afecciones medioambientales en cuanto al trazado de la conducción propuesta, en tanto en cuanto el mismo transcurre en el término municipal de Petrer por el trazado de la vía verde de Agost, con el desvío lateral para evitar el paso por el interior del túnel y la colocación de la conducción sobre el pasillo lateral volado del viaducto para salvar este.  
[?] en la fase de ejecución de las obras, deberá cumplirse escrupulosamente las medidas preventivas, correctoras y compensatorias y el programa de vigilancia ambiental del Estudio de Impacto Ambiental a fin de minimizar los impactos que puedan producirse en esta fase del proyecto»  
  
Informe del Ayuntamiento de Monforte del Cid (realizado el 12.05.2016)  
«[...] la canalización discurre por suelo no urbanizable común sin ninguna protección específica de carácter medioambiental ni por presencia de restos arqueológicos»  
  
Informe del Ministerio de Fomento (realizado el 23.05.2016)  
«[...] Sólo se hace referencia a los cruzamientos con la línea de Alta Velocidad y debería mencionarse también la línea convencional. Por otro lado, dadas las limitaciones que imponen las servidumbres definidas para los terrenos inmediatos al ferrocarril, deberá contarse con autorización del Administrador de Infraestructuras (ADIF) para ejecutar el hincado de tuberías previsto para salvar las infraestructuras ferroviarias».  
  
Informe de la Subdirección General de Energía y Minas (realizado el 30.05.2016)  
«En el apartado [?] Puntos singulares: cruzamientos [?] deberán tenerse en cuenta las servidumbres de paso, tanto aéreo como subterráneo, de las infraestructuras eléctricas [?]  
En el apartado [?] Puntos singulares: cruzamientos [?] deberán tenerse en cuenta las infraestructuras de gas [?]  
En materia de minería, en la actualidad existen registros mineros que puedan verse afectados».  
  
Informe del Grupo Naturalista Heliaca de Monóvar (realizado el 03.06.2016)  
«[...]Los olmos (Ulmus minor) que se encuentran casi al final de la rambla del Desexat deben respetarse aunque algunos presentan grafiosis. En la restauración posterior se puede reforzar esta población con ejemplares libres de grafiosis. También se tendrá en cuenta la posibilidad de derivar las aguas que pasan junto a los olmos por el camino y finalmente se pierden en él. La propuesta es facilitar que las aguas discurran por la parte sur de la olmeda para no afectar al camino.  
En el apartado [?] Vegetales [?] no se hace mención a la vegetación típica de ramblas con presencia de agua ni al bosque de ribera del río Vinalopó. En ambientes semiáridos son formaciones singulares que deben tenerse en cuenta a la hora de valorar los impactos y proponer medidas correctoras.  
En el apartado de fauna [?] hasta tres especies de anfibios se han observado en la rambla del Desexat: Bufo calamita, Pelophylax perezi y Alytes obstetricans.  
[?] Las poblaciones de anfibios son las más vulnerables ya que sus densidades son bajas y están supeditados a la presencia de agua. Por ello durante los trabajos se debe tener en cuenta la existencia de estas especies.  
[...]Una rambla de unos 500 m con agua permanente y con vegetación asociada de especies de los géneros Nerium, Juncus, Arundo, Enea y Tamarix debe considerarse un humedal, Por lo que en la fase de restauración estas especies, si se exceptúa Arundo, pueden ser idóneas para reforzar las poblaciones existentes.  
Los trabajos que se realicen en el tramo que recorre paralelo a la parte alta de la rambla del Desexat no deben superar afección alguna a la rambla, especialmente los vertidos que puedan ocasionar una alteración a la corriente de agua que por ella discurre de forma permanente a lo largo de unos 250 m. En esta parte de la rambla se encuentran hábitats de interés comunitario, concretamente «Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos», código 92D0, que albergan especies como: Nerium oleander, Tamarix.  
En las actuaciones que se lleven a cabo en la rambla del Desexat que se encuentra a unos 300 m del río Vinalopó y en concreto a la hora de atravesar y transitar por las zonas en las que existe corriente de agua, se deben tomar las medidas necesarias para que la afección se minimice. Se trata de la única zona del término en la que discurre agua en una longitud por encima de los 100 m. En esta caso supera los 500 m la presencia de agua y este enclave funciona como un reducto de especies de fauna y vegetación ligadas a corrientes de agua, que en el contexto de un ambiente semiárido se puede considerar como de alto valor ecológico por su singularidad y fragilidad. Se ha observado la presencia de invertebrados acuáticos como: Nepa, Gammarus, Melanopsis.  
En la rambla del Desexat en su margen izquierda existen afloramientos de yesos, especialmente en el meando que se encuentra aguas abajo de la pronunciada pendiente, que deben ser tenidos en cuenta por tratarse de hábitats prioritarios. Código 1520 Vegetación gipsícola ibérica.  
En la zona de la Rajols, antes de cruzar la carretera de Novelda, a lo largo de unos 500 m el trazado coincide con una zona de afloramientos de yesos en los que crecen entre otras especies: Teucrium libanitis, Ononis tridentata, Helianthemum squamatum, Helianthemum syriacum, Herniaria fruticosa, Thymus moroderi, Atractylis humilis, Thymus zigis, Launaea fragilis. Estos matorrales gipsícolas ibéricos código: 1520, son considerados como vegetación prioritaria por la Directiva 92/43/CEE, para cuya conservación es necesario designar zonas de especial conservación.  
La afección debe ser mínima sobre estos hábitats, por lo que la circulación de la maquinaria se debe limitar a las zonas precisas, no siendo objeto de propuesta de aparcamiento de los vehículos, ni como zona de acopio de materiales o de tierra. En la fase de restauración se priorizará el empleo de alguna de estas especies. Por ejemplo, Ononis tridentata es idónea por ser leguminosa y favorecer un estrato arbustivo bien desarrollado; H. squamatum y H. syriacum por recolonizar con rapidez suelos removidos».  
Informe del Ayuntamiento de Monóvar (realizado el 03.06.2016)  
«[...] En lo que hace referencia al trazado en el término municipal de Monóvar, se han localizado varios cruces con tuberías de agua potable, tanto de la red de abastecimiento municipal como de otras redes de titularidad privada. Estos puntos deberán identificarse con toda exactitud durante la fase de replanteo de las obras.  
[?] Como criterio general [?] este Ayuntamiento plantea la necesidad de que la tubería de riego se sitúe ocupando caminos o veredas de titularidad pública, evitando en lo posible atravesar fincas en las zonas donde exista algún camino próximo y paralelo a la traza.  
[?] Una vez analizada la documentación existente y las afecciones territoriales, ambientales y paisajísticas del entorno del trazado propuesto [?] propone [?] las siguientes cuestiones:  
- Que se tenga en cuenta tanto la afección a las vías pecuarias clasificadas afectadas en el término municipal de Mónovar, reponiendo las mismas en su anchura legal y necesaria correspondiente  
- Que se realicen estudios de inundabilidad de las ramblas y barrancos afectados y que tienen la consideración de zonas de riesgo de inundabilidad geomorfológica, con el fin de determinar la peligrosidad real y la adecuación de esta infraestructura a las zonas inundables existentes en el término municipal de Monóvar  
- Que se realice un seguimiento arqueológico y etnológico del trazado a su paso por el término municipal de Mónovar, con especial atención a los focos de interés patrimonial  
[?] Respecto a la afección arqueológica [?] existen dos zonas de posibles afecciones. La primera y principal es la que se ubica al final del camino de los Molinos, junto a la rambla del Salitre, muy próximo al límite del término municipal con Novelda. En este caso la conducción circula entre los yacimientos de Sambo (edad del Bronce y Paleoandalusí) y el de la Cueva de la Serreta Vella. [?] Además [?] no hay que olvidar que el trazado transcurre por al menos dos zonas de cierto valor etnológico, la rambla del Safareig y el camino de Els Molins.  
En consecuencia, sería oportuno como medida cautelar el seguimiento arqueológico de la traza a su paso por el término municipal de Monóvar».  
  
Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (remitido el 17 de febrero de 2017 directamente al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental)  
«[...] Desde la consideración del patrimonio arquitectónico y arqueológico, los Servicios Técnicos de esta Dirección General informan que el proyecto referido no plantea afección a los bienes de esta índole.  
Desde la consideración del patrimonio paleontológico, los Servicios Técnicos de esta Dirección General informan lo siguiente:  
[?] se adjuntan las coordenadas de los [...] yacimientos para su conocimiento durante la fase de construcción del proyecto y se adopten las medidas adecuadas para evitar cualquier impacto negativo sobre los mismos.  
Se transcribe únicamente parte de la tabla facilitada en el informe:  
El Mosquito:  
Coordenada X 705489  
Coordenada Y 4253981  
El Negret  
Coordenada X 706819  
Coordenada Y 4254830  
Espejera  
Coordenada X 704642  
Coordenada Y 4252807  
[?] la incidencia sobre el patrimonio paleontológico, no va a ser significativa. No obstante cualquier hallazgo paleontológico de interés relevante que se realizase durante la ejecución del proyecto deberá comunicarse de inmediato a este Centro Directivo o a los ayuntamientos implicados de conformidad con lo que dispone el artículo 63 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico, los Servicios Técnicos informan lo siguiente:  
[?] En las conclusiones indica: «La presencia de 13 bienes inmuebles de naturaleza etnológica y/o arquitectónica de diverso origen y consideración. [?]  
A continuación proponen las siguientes medidas correctoras:  
1. Medidas Preventivas Generales  
1.a. La magnitud de las obras a desarrollar aconseja la realización de un seguimiento arqueológico del desarrollo de las obras de construcción y de cuantas otras obras complementarias sean necesarias para la ejecución de este proyecto.  
1.b. Dicho seguimiento tendrá un carácter intensivo en aquellos lugares donde se haya documentado la existencia de bienes integrantes del Patrimonio Cultural Valenciano y que aparecen recogidos en el apartado de resultados de la presente memoria.  
1.c. La modificación ostensible, más allá de los 50 m de la banda de prospección, requerirá de una prospección arqueológica previa del nuevo trazado, con el consiguiente informe patrimonial y la evacuación del permiso correspondiente de los servicios territoriales de la Conselleria de Cultura.  
2. Medidas Correctoras de carácter específico:  
2.a. En cuanto al yacimiento arqueológico documentado se propone la realización de sondeos del tramo afectado con el objetivo de testar la presencia o no de restos arqueológicos, a desarrollar a lo largo de toda la banda de prevención delimitada, según el plano nº10 de localización de yacimientos arqueológicos. La aparición de restos arqueológicos en dichos sondeos llevará consigo la excavación integral de todos los restos que vayan a ser afectados.  
2.b. En cuanto al resto de bienes inmuebles de carácter etnológico y arquitectónico se evitará la afección directa de las obras, siempre que las condiciones técnicas del proyecto así lo permitan, modificando la traza si así fuera posible. Si alguno de los bienes fuera alterado o desmantelado, parcial o totalmente, por imperativos técnicos, se ejecutará por la zona de menor valor patrimonial a determinar por el técnico arqueólogo designado para el seguimiento arqueológico. Asimismo, se procedería previamente a la documentación exhaustiva del bien, con el levantamiento de plantas y alzados, documentación fotográfica y descriptiva que acompañará a la correspondiente memoria documental que se remitirá a la Dirección General de Patrimonio y Cultura. Una vez finalizadas las obras en este tramo se procederá a reposición original de las partes afectadas restituyéndolas con la misma técnica y material original.  
2.c. En el caso concreto de los márgenes de piedra en seco, se evitará la afección de los evacuadores en detrimento del margen de piedra en seco, así como en el caso de los conjuntos hidráulicos se evitará la afección de los elementos más notables, considerando de menor relevancia los canales o acequias secundarias de menor singularidad.  
2.d. En previsión de que estos bienes fueran afectados por la plataforma de 15 m de ancho que precisa la ejecución de la zanja como espacio auxiliar para acopio de tierras, materiales, etc. se procederá a la señalización y balizado de los mismos evitando que sean afectados en modo alguno.  
Se considera que puede existir afección al patrimonio etnológico y que por tanto son oportunas las medidas correctoras propuestas en la presente memoria para su ejecución durante las obras del proyecto. Especialmente se deberá de tener máxima cautela en el elemento 9.5 Pont del Forn del Vidre. Se entiende por la planimetría entregada del proyecto que la conducción salva el citado barranco pasando por el citado puente, así pues el proyecto deberá de estudiar medidas concretas para la mínima afección e impacto sobre el citado elemento patrimonial.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, Memoria de la Prospección y Estudio Patrimonial correspondiente al proyecto Obras de la Nueva conducción de la Margen Izquierda del Postrasvase Júcar-Vinalopó. 1.ª fase. Tramo embalse del Toscar-Agost en los TTMM de Monóvar, Novelda, Monforte del Cid, Petrer y agosto siempre que se cumplan las medidas correctoras establecidas en la Memoria para su ejecución durante las obras del proyecto, especialmente se deberá de tener máxima cautela en el elemento 9.5 del Pont del Forn del Vidre. Se entiende por la planimetría entregada del proyecto que la conducción salva el citado barranco pasando por el citado puente, así pues el proyecto deberá de estudiar medidas concretas para la mínima afección e impacto sobre el citado elemento patrimonial.»  
  
Informe de la Subdirección General de Medio Natural: (recibido el 22.03.2017)  
Parte 1: Informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos  
«[...] El Ramal de Monforte del Cid [?] el último tramo (en sus últimos 244 m) de la conducción afecta al Paraje Natural Municipal de la Sierra de las Águilas y San Pascual (aprobado por el Decreto 29/2012, de 3 de febrero, del Consell) [?]  
Las normas del paraje natural municipal de la Sierra de las Águilas y San Pascual relativas a infraestructuras se recogen en el apartado 1 del artículo 62 Normas generales sobre las obras de infraestructuras de la parte dispositiva del plan de protección del paraje natural municipal Sierra de las Águilas i San Pascual, que dispone lo siguiente:  
«Artículo 62. Normas generales sobre las obras de infraestructuras  
1. Por norma general, no se permite la instalación de nuevas infraestructuras en el ámbito del Paraje, sin perjuicio de lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable. En el caso de que fuera necesaria la realización de nuevas infraestructuras que atraviesen el Paraje Natural Municipal debido a su particular fisonomía, tales como tendidos eléctricos, de telecomunicaciones o infraestructuras viarias, se optará por aquellas soluciones que desde el punto de vista ambiental causen menor impacto sobre el espacio, siendo necesaria la obtención del informe favorable previo de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos, sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial».  
Puesto que es necesario realizar la obra de infraestructura, el tramo de la conducción que afecta queda exceptuada de la prohibición por norma general.  
En relación a las normas particulares, cabe mencionar que el tramo de la conducción afecta a la zona forestal del paraje natural municipal, donde, en relación a las infraestructuras se aplica al apartado 2.f del artículo 72 Limitaciones de uso de uso de la parte dispositiva de la declaración, el cual dispone lo siguiente:  
«2. Quedan específicamente prohibidos en estos espacios:  
[?] f) Infraestructuras de cualquier tipo, salvo las directamente vinculadas a la prevención y control de incendios forestales o destinadas al servicio de edificaciones o instalaciones permitidas, las contempladas en las normativas sectoriales, así como aquellas destinadas al interés general [...]» La infraestructura sobre la que se informa en la presente es de interés general. La disposición citada no contradice las normas generales, las cuales no prohíben las infraestructuras de interés general en el paraje natural municipal de la Sierra de las Águilas y San Pascual.  
También cabe mencionar que el apartado 2 del artículo 62 de la parte dispositiva de la declaración de paraje natural municipal estableces unos requisitos genéricos que se deberá cumplir, además de las normas sectoriales que afecten a la ejecución del proyecto, en la parte del trazado de la conducción que afecta al paraje natural municipal a tener en cuenta en la ejecución del proyecto:  
«2. La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas o rellenos de las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos  
b) Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y a la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.  
c) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de la licencia urbanística.  
d) Queda estrictamente prohibido el depósito y vertido de residuos, tanto líquidos como sólidos, durante la realización de cualquier infraestructura, sea cual fuere su naturaleza y origen»  
Por todo lo expuesto informo favorablemente sobre la ejecución del tramo que comprende los últimos 244 m del ramal de Monforte del Cid, que afecta al paraje natural municipal de Monforte del Cid.  
Por otra parte, se deberá cumplir, además de la normativa sectorial en la ejecución del proyecto, las siguientes condiciones establecidas en el artículo 62.2 de la parte dispositiva de la declaración del paraje natural municipal.  
Además, de acuerdo con el artículo 3.1 del Decreto 29/2012, de 3 de febrero, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado Sierra de las Águilas y San Pascual, corresponde al Ayuntamiento de Monforte del Cid la gestión del Paraje Natural Municipal por lo que se deberá dar traslado del proyecto y copia del presente informe».  
  
Parte 2: Informe del Servicio de Vida Silvestre  
«[?] 1. Especies catalogadas. Consultado el Banco de Datos de la Biodiversidad de la Comunitat Valenciana, en cuanto a especies prioritarias que puedan verse afectadas significativamente por este proyecto son las siguientes:  
Avetorillo común (lxobrychus minutus)  
Cigüeñuela común (Himantopus himantopus)  
Especies del anexo I de la Directiva de Aves, recogidas en el Listado de Especies Silvestres en Régimen de Protección Especial. Ambas localizadas en área en la que el trazado cruza el río Vinalopó, y ligadas al ambiente húmedo del río.  
Fartet (Aphanius iberus)  
Especie en peligro de extinción en el Catálogo Español de Especies Amenazadas. Aunque aparece en el Banco de Datos de Biodiversidad en esta zona las citas se refieren a algunas balsas por reintroducción vecinal, no se encuentra en el río Vinalopó por lo que no será afectada por este proyecto.  
Para evitar afecciones a estas especies se deben extremar los cuidados en el cruce del río Vinalopó, afectando la menor superficie posible, dejando la plataforma de ocupación temporal fuera del entorno de la ribera del río.  
2. Hábitats de interés comunitario. Existen algunas zonas en el trazado en los que aparecen hábitats protegidos por el art.19 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación:  
1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia)  
Entre los puntos del trazado siguientes: del 8500 a 9000 con baja naturalidad, del 11100 al 12300 con alta naturalidad y del 12900 al 13400 también con alta naturalidad. Ha de evitarse las afecciones a las comunidades mejor conservadas.  
Al ser un hábitat protegido hay que tener en cuenta el artículo 19.2 «Estos hábitats deberá ser objeto de atención y tutela en los procedimientos de evaluación de impacto ambiental y evaluación ambiental de planes y programas. Cuando los proyectos de obras o planes y programas evaluados por los procedimientos mencionados pudieran afectar a hábitats protegidos, deberán ser informados por la dirección general competente en materia de biodiversidad, que podrá exigir la aplicación de medidas correctoras o compensatorias.»  
El promotor ha de proponer esas medidas correctoras o compensatorias.  
En líneas generales, para minimizar las afecciones a los hábitats gipsófilos, debe procurarse que el trazado en esas zonas vaya principalmente por caminos, los movimientos de tierras para la creación de la plataforma han de ser también mínimos para no afectar al escaso horizonte orgánico de estas comunidades y, por último, la eliminación de las tierras excavadas sobrantes ha de hacerse también sin afectar a ese horizonte orgánico, de manera que la recuperación de la comunidad vegetal afectada sea más factible.  
3. Afecciones a la red natura 2000. El trazado no afecta a ningún espacio de la Red Natura 2000»  
  
Informe de la Sección de Proyectos de carreteras (realizado el 29.06.2017)  
«[?] Se emite informe favorable desde el punto de vista de planificación viaria, ya que se han estudiado los cruces individualmente, y en paralelismos siempre que las circunstancias no lo han impedido se han salido de la zona de protección de las carreteras y en su caso alejándose lo máximo posible. No obstante, se requerirá la autorización expresa del Servicio Territorial de Obras Públicas de Alicante para la ejecución tanto de los cruzamientos como paralelismos dentro de las zonas de protección de carreteras antes de la ejecución de los mismos y con el trámite establecido para ello».  
  
  
Afecciones ambientales  
El trazado elegido cruza o se solapa con las siguientes vías pecuarias: Cañada Real de Velaire, Vereda de la Buitrera, Vereda de la Zafra, Colada de Matamoros, Cañada Real de Monteagudo, Cañada Real del Camino de las fuentes de Aspe, Colada del Barranco de Salinetes, Sendera de Tibi, Vereda de Castilla, Vereda del Cid, Vereda de los Frailes y Cordel de la Carretera de Novelda a Agost.  
Se afecta a suelo forestal recogido como tal en la cartografía del PATFOR. Próximo al embalse de Monteagudo, aproximadamente en el PK 13+900 se afecta al Monte de Utilidad Pública denominado «Conjunto de Montes de Novelda».  
Los últimos 244 del ramal de Monforte del Cid afectan al Paraje Natural Municipal de la Sierra de las Águilas y San Pascual, en el término municipal de Monforte del Cid. Dado que se trata de una infraestructura de interés general, la infraestructura es compatible con la normativa del mismo, aunque obliga a la restauración del terreno y cubierta vegetal con posterioridad a las obras y prohíbe el depósito y vertido de residuos, tanto líquidos como sólidos, durante la realización de las obras.  
Se cruzan los siguientes barrancos y cauces: Rambla de Xinorla, Rambla del Bull, Rambla del Desexat, Rambla de les Salinetes, Riu Vinalopó, Barranc dels Baladres, Barranc de Bonital y Barranc del Vidre.  
Junto a la rambla del Desexat, existe un conjunto de varios olmos (en coordenadas UTM aproximadas X 690860, Y 4255418).  
Al cruzar el Riu Vinalopó pueden verse afectadas las especies de Avetorillo común (lxobrychus minutus) y Cigüeñuela común (Himantopus himantopus), por lo que se deben extremar los cuidados, afectando la menor superficie posible, dejando la plataforma de ocupación temporal fuera del entorno de la ribera del río.  
Existen zonas en las que puede afectarse al hábitat de interés comunitario 1520\* Vegetación gipsícola ibérica. En concreto, entre los Pks 8+500 y 9+000 con baja naturalidad, entre los Pks 11+100 al 12+300 con alta naturalidad y entre los Pks 12+900 al 13+400 también con alta naturalidad. Ha de evitarse las afecciones a las comunidades mejor conservadas. Se debe proponer una serie de medidas para minimizar las afecciones a estos hábitats. En líneas generales, para minimizar las afecciones a los hábitats gipsófilos, debe procurarse que el trazado en esas zonas vaya principalmente por caminos, los movimientos de tierras para la creación de la plataforma han de ser también mínimos para no afectar al escaso horizonte orgánico de estas comunidades y, por último, la eliminación de las tierras excavadas sobrantes ha de hacerse también sin afectar a ese horizonte orgánico, de manera que la recuperación de la comunidad vegetal afectada sea más factible. Aunque no aparece reflejado en el informe del Servicio de Vida Silvestre, debido a que la zona está cartografiada a escala 1:50.000, existe otra zona con hábitats gipsícolas que puede ser afectada por el trazado. Esta zona ha sido identificada en el informe realizado por el Grupo Naturalista Heliaca de Monóvar y se ha contrastado con los técnicos del Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas, que coinciden en su existencia. Su existencia está entre los Pks 6+600 y 7+500.  
De la intervención arqueológica desarrollada con motivo del proyecto en las Obras de la Nueva Conducción de la Margen Izquierda del Postrasvase Júcar-Vinalopó. 1.ª Fase. Tramo Embalse del Toscar-Agost (Monóvar, Novelda, Monforte del Cid, Petrer y Agost), se desprende:  
  
1. La presencia de restos arqueológicos muebles en la parcela 27 del polígono 41 del Catastro de Rústica de Agost, de escasa caracterización, no asociado a restos de estructuras constructivas visibles.  
2. La presencia de 13 bienes inmuebles de naturaleza etnológica y/o arquitectónica de diverso origen y consideración (aunque 5 de estos bienes pertenecen a una misma infraestructura, la actual Vía Verde Agost-Maigmó).  
3. La ausencia de bienes de interés paleontológico.  
  
Consideraciones ambientales  
Es objeto de la presente Declaración de Impacto Ambiental la conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó, en el tramo entre el embalse del Toscar y Agost, en líneas generales, y a nivel de proyecto, el tramo 0, entre el Pk 0 y el 2+800.  
La siguiente valoración se realiza considerando el trazado de las conducciones facilitado en fecha 20 de febrero de 2017, salvo el tramo 0, desde el PK 0 al 2+800, que se realiza con el trazado definitivo presentado en fecha 18 de julio de 2017, y su modificación presentada en fecha 24 de julio de 2017. Dado que según consta en la nota de régimen interno de 18 de julio de 2017, el trazado definitivo en los tramos sucesivos en que se desglose, a partir del Pk 2+800, puede sufrir sensibles variaciones, la aprobación definitiva de cada uno de dichos tramos y, en consecuencia, su correspondiente licitación quedará supeditada a una Resolución complementaria a la presente Declaración de Impacto Ambiental, que será formulada por el órgano ambiental. Para la emisión de dichas Resoluciones complementarias el órgano sustantivo presentará en formato pdf y papel con las siguientes escalas:  
- planta E 1/5.000  
€ perfil longitudinal E 1/500  
€ secciones transversales E 1/100, adjuntando las secciones transversales cada 50 m, así como la planta de la conducción (en la que se observen los Pks) en formato shape.  
En la definición definitiva del resto de tramo, se deberá evitar la afección a:  
- ribera del río Vinalopó  
- monte de utilidad pública «Conjunto de Montes de Novelda»  
- olmos ubicados en la Rambla del Desexat  
- hábitats de interés comunitario 1520\* Vegetación gipsícola ibérica, entre los Pks: 6+600 a 7+500; 8+500 a 9+000; 11+100 a 12+300; y 12+900 a 13+400  
€ restos arqueológicos, etnológicos o arquitectónicos  
En caso de que en dichos tramos sea inevitable la afección a los elementos anteriormente detallados, se establecerán las medidas correctoras y protectoras adecuadas.  
La mayor parte de la conducción se hace coincidir con caminos existentes. Tras el período de información al público y las consultas a las administraciones públicas afectadas, el promotor ha procedido a revisar el trazado del mismo, atendiendo al contenido de las alegaciones presentadas. En la medida de lo posible, se ha intentado situar la traza de la nueva conducción ocupando caminos o veredas de titularidad pública y evitando atravesar fincas particulares, teniendo en cuenta que no se permiten radios de curvatura inferiores a 170 m y 230 m en los casos de tramos de longitud de tubería de 8,80 m y 12 m respectivamente y que la anchura de la plataforma de trabajo ha de ser de unos 15 m de anchura (valor que excede la anchura de los caminos).  
Se propone un jalonamiento en el perímetro de la zona de obras colindante con la vegetación natural. No obstante, se recomienda que este jalonamiento se realice a lo largo de todo el trazado, con el objetivo de evitar el trasiego de maquinaria y operarios a zonas externas a la obra (condicionante 1.1 del punto tercero de esta Resolución)  
Durante la ejecución de la obra, en el cruce de los barrancos y cauces se ha optado por seguir manteniendo la infraestructura subterránea y realizar los cruces perpendicularmente a los cauces. Los movimientos de tierra necesarios para configurar la plataforma, así como la maquinaria necesaria, aumentará la turbidez del agua. Es también posible que se produzcan vertidos accidentales que afecten a la calidad del agua. El Tramo 0 entre los Pks 2+770 y 2+800 cruza la Rambla de Xinorla.  
Para proteger a los cauces de agua, el estudio de impacto ambiental establece que la excavación de los cauces de ríos, barrancos y ramblas se realizará preferentemente cuando estos se encuentren secos, que se evitará el paso de vehículos especialmente de maquinaria pesada por el cauce y, que en los casos que se presuman riesgos de erosión, se dispondrán barreras de retención de sedimentos en las cercanías de los cauces atravesados, que permitirán la retención de los sedimentos arrastrados por la escorrentía. Estas barreras serán retiradas al finalizar la construcción. No obstante, se considera necesario el empleo de estas barreras en todos los cruces de cauces, no solo en aquellos que se presuman riesgos de erosión. Así pues el empleo de estas medidas deberá hacerse extensible y con carácter general a todos los cauces identificados (condicionante 1.2 del punto tercero de esta Resolución). En el tramo 0, en el cruce con la Rambla de Xinorla deberán emplearse.  
Como consecuencia del paso de maquinaria y del movimiento de tierras se producirá un aumento de sólidos en suspensión en la atmósfera. El ruido vendrá producido, fundamentalmente, por el funcionamiento de la maquinaria y los vehículos de obra.  
Respecto de la contaminación atmosférica y acústica se han establecido las medidas más frecuentes en proyectos de infraestructuras, esto es: riego periódico con agua de las superficies de tránsito, pistas de acceso y zonas de acarreo (mediante cisternas a razón de 2,5 l/m²); cubrición de materiales y camiones y de material apilado; para el tráfico por carreteras se lavarán las ruedas de los camiones; se reducirá la velocidad de circulación y en las inmediaciones de la obra para evitar el levantamiento de polvo; selección de maquinaria con características ambientales favorables, se establece el primer control sobre las emisiones de la maquinaria de obra; seguimiento de la reglamentación sobre la Inspección Técnica de Vehículos (I.T.V.) establecido por la Dirección General de Tráfico, atendiendo cuidadosamente a la fecha límite establecida para cada vehículo.  
Los principales impactos que pueden producirse sobre el suelo son la alteración del mismo (por la formación de la plataforma y excavación-cubrición de la zanja), compactación del mismo (por paso del tránsito de maquinaria) y contaminación del mismo (por vertidos accidentales). Para el tramo «0» los excedentes de la excavación resultan un volumen de 4200 m³.  
En las secciones transversales correspondientes al tramo 0 se aprecia que, con carácter general, se dispone de los 15 m libres que permitan la ejecución de la zanja, márgenes de seguridad, el paso de la maquinaria, el acopio del tubo y de la tierra extraída para la misma. En la sección transversal del PK 1+100 se realiza un desmonte y se prevé la reposición del muro actual. En la sección transversal del PK 2+730 es necesario un relleno de tierra vegetal.  
Deberá procederse con sumo cuidado extrayéndose las capas del suelo, sin mezclarse, para luego situarlas en su estratigrafía original. En todos los casos se respetará la fisonomía inicial del curso afectado y su comportamiento hidrológico, manteniendo el flujo del agua en condiciones similares a las que presentaba con anterioridad al paso de la conducción.  
Respecto de la gestión de tierras, con el material excavado y el sobrante de la explanación se fabricará el material granular necesario para el relleno de protección de las tuberías y para la reposición de caminos.  
El material sobrante final (4200 m³) deberá ser transportado hasta las zonas de acopio donde se acondicionará mediante retroexcavadora para su posterior utilización en la ejecución de otras obras que tengan lugar en la zona. Dado que no se determina en el proyecto cuáles serán las zonas en las que se depositarán las tierras sobrantes, se considera adecuado que en el Programa de Vigilancia Ambiental, durante la fase de ejecución de las obras, se determine con exactitud los lugares donde se realizarán estos vertidos y se proceda al seguimiento y restauración ambiental.  
Durante la fase de desbroce y despeje de la pista de trabajo se producirá un impacto directo sobre la vegetación.  
En los tramos en que existen formaciones arbóreas limítrofes, existe un riesgo de afección a ramas y copas que se proyecten sobre la zona de obra debido al movimiento de la maquinaria. Para la prevención de daños mecánicos a ramas y copas por esta causa, se prevé la ejecución, antes del inicio de las obras y de forma puntual, de podas debidamente justificadas de las ramas que presenten un mayor riesgo de afección por la maquinaria de obra. Las podas serán realizadas únicamente por personal especializado en la materia.  
En el suelo forestal, los trabajos deberán ajustarse a las prescripciones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones. En el tramo 0, entre el PK 2+080-2+200 y 2+280-2+800 se afecta a terreno forestal según la cartografía del Inventario Forestal y según el PATFOR, por lo que se deberán cumplir las normas de seguridad en prevención de incendios forestales (condicionante 1.3 del punto tercero de esta Resolución)  
En el PK 13+900 se afecta al Monte de Utilidad Pública denominado «Conjunto de Montes de Novelda», por lo que, antes del inicio de las obras, se solicitará la ocupación del Monte Público «Conjunto de Montes de Novelda».  
En los puntos de cruce de la infraestructura con las vías pecuarias, según el informe del Servicio Territorial de Alicante, antes del inicio de las obras se deberá solicitar ocupación del dominio público pecuario. Se considera adecuado que en el Programa de Vigilancia Ambiental se aporten dichas solicitudes y ocupaciones pertinentes (véase el condicionante 2 del punto tercero de esta Resolución).  
Se establece que cuando se afecte a ejemplares arbóreos, una vez concluidas las obras, se procederá a replantar estas especies vegetales en su lugar de origen.  
El Estudio de Impacto Ambiental propone como medida el adecuado tratamiento de márgenes para facilitar el crecimiento de la vegetación de ribera y evitar la erosión mediante el empleo de geotextiles o materiales similares que permitan fijar la vegetación.  
Se llevará a cabo la restauración ambiental del área afectado. Se restaurará la cobertura vegetal en toda la zona de afección, especialmente en los márgenes de los cauces, taludes y terraplenes así como zona forestal para evitar la erosión del terreno. Para ello se utilizará especies adecuadas a las condiciones edafoclimáticas de la zona y en general, que requieran un bajo mantenimiento. Las especies empleadas conservarán el paisaje tradicional y en el caso de zonas forestales se emplearán especies con capacidad de rebrote después de incendios.  
El proyecto no afecta a bienes arquitectónicos o arqueológicos. Desde la consideración del patrimonio paleontológico, esta no va a ser significativa. Desde la consideración del patrimonio etnológico, existen 13 bienes inmuebles de naturaleza etnológica y/o arquitectónica de diverso origen y consideración. No obstante, se deben incluir las siguientes medidas de protección del patrimonio paleontológico y etnológico que constan en el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (condicionante 1.4 de esta Resolución):  
- seguimiento arqueológico del desarrollo de las obras de construcción  
- sondeos en la proximidad del yacimiento arqueológico documentado  
- en caso de afección a bienes inmuebles de carácter etnológico y arquitectónico se evitará la afección directa de las obras, y en caso de no ser posible, se procedería previamente a la documentación exhaustiva del bien, con el levantamiento de plantas y alzados, documentación fotográfica y descriptiva que acompañará a la correspondiente memoria documental que se remitirá a la Dirección General de Patrimonio y Cultura, y, una vez finalizadas las obras en este tramo, se procederá a reposición original de las partes afectadas restituyéndolas con la misma técnica y material original.  
- en caso de afección a los márgenes de piedra en seco, se evitará la afección de los evacuadores en detrimento del margen de piedra en seco, así como en el caso de los conjuntos hidráulicos se evitará la afección de los elementos más notables, considerando de menor relevancia los canales o acequias secundarias de menor singularidad. Si se afectaran estos bienes, se procederá a la señalización y balizado de los mismos evitando que sean afectados en modo alguno.  
- se deberá de tener máxima cautela en el elemento 9.5 Pont del Forn del Vidre y estudiar medidas concretas para la mínima afección e impacto sobre el citado elemento patrimonial.  
Con la puesta en funcionamiento de la infraestructura se espera que el empleo del agua recibida por la conducción permita reducir las captaciones de aguas subterráneas y, en consecuencia, mejorar la calidad de los recursos en los acuíferos y alcanzar los objetivos ambientales.  
Aunque se trata de una zanja enterrada, el impacto paisajístico durante la fase de uso de la infraestructura viene determinado por el mantenimiento libre de la superficie bajo la que se encuentra la zanja, para poder realizar labores de mantenimiento y conservación de la conducción.  
Se han previsto actividades de vigilancia ambiental durante la fase de ejecución de obras y durante la fase de explotación de la infraestructura.  
Se establece a continuación cómo deberá realizarse el seguimiento ambiental por parte del órgano sustantivo (condicionante 2 del punto tercero de esta Resolución):  
- el órgano sustantivo notificará al órgano ambiental el inicio de la fase de ejecución de cada uno de los tramos  
- al final de la ejecución de cada uno de los tramos el órgano sustantivo notificará el final de la fase de ejecución y adjuntará un informe sobre el resultado de la vigilancia ambiental durante la ejecución del tramo. Dicho informe contendrá, como mínimo:  
- una descripción de la evolución de las obras  
- una descripción de las medidas correctoras y protectoras llevadas a cabo en el tramo  
- reportaje fotográfico sobre las medidas  
- relación de documentos generados de carácter ambiental (resultado del seguimiento arqueológico, certificaciones de maquinaria; ocupaciones de vías pecuarias, ocupaciones de monte público?)  
- dado que no se determina en el proyecto cuáles serán las zonas en las que se depositarán las tierras sobrantes, se aportará el estudio de alternativas para su reutilización o vertido, indicando finalmente la solución elegida  
- Asimismo, el órgano sustantivo ante imprevistos de carácter ambiental remitirá al órgano ambiental, un informe sobre estos hechos concretos, que incluyan las medidas correctoras y/o protectoras que se han establecido y un seguimiento de los resultados obtenidos.  
- el órgano sustantivo notificará al órgano ambiental el inicio de la fase de explotación de la conducción  
- al cabo del primer año de la puesta en servicio de la conducción, el órgano sustantivo adjuntará un informe sobre el resultado de la vigilancia ambiental durante ese período.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la declaración de impacto ambiental ordinaria, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 41.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Sección 1.ª del Capítulo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (modificado por el Decreto 73/2017, de 2 de junio) atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia sobre evaluación ambiental de planes y programas y de proyectos.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Nueva conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó. Primera fase: tramo embalse del Toscar-Agost » siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el epígrafe segundo y tercero de esta declaración.  
  
Segundo  
La licitación de cada uno de los tramos en los que se pretenda ejecutar la conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó quedará supeditada a una resolución complementaria a la presente declaración de impacto ambiental, para cada uno de los tramos, en la que el órgano ambiental pueda pronunciarse sobre los efectos ambientales precisos que se deriven del trazado definitivo.  
  
Tercero  
1. El proyecto y la propuesta de medidas correctoras y protectoras deberá completarse con las siguientes medidas, detalladas en el cuerpo de esta Declaración de Impacto Ambiental, que deberán ejecutarse en la fase correspondiente de la carretera (ejecución, garantía o funcionamiento):  
1.1. Se jalonará toda el trazado de la conducción, para evitar el trasiego de maquinaria y operarios a zonas externas a la obra  
1.2 se dispondrán barreras de retención de sedimentos en las cercanías de todos los cauces atravesados por la conducción.  
1.3. En el suelo forestal, los trabajos deberán ajustarse a las prescripciones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones. En concreto, en el tramo 0, se aplicarán entre los Pks entre el PK 2+080-2+200 y 2+280-2+800  
1.4. Medidas en materia de Patrimonio:  
1. Medidas Preventivas Generales  
1.a. La magnitud de las obras a desarrollar aconseja la realización de un seguimiento arqueológico del desarrollo de las obras de construcción y de cuantas otras obras complementarias sean necesarias para la ejecución de este proyecto.  
1.b. Dicho seguimiento tendrá un carácter intensivo en aquellos lugares donde se haya documentado la existencia de bienes integrantes del Patrimonio Cultural Valenciano y que aparecen recogidos en el apartado de resultados de la presente memoria.  
1.c. La modificación ostensible, más allá de los 50 m de la banda de prospección, requerirá de una prospección arqueológica previa del nuevo trazado, con el consiguiente informe patrimonial y la evacuación del permiso correspondiente de los servicios territoriales de la Conselleria de Cultura.  
2. Medidas Correctoras de carácter específico:  
2.a. En cuanto al yacimiento arqueológico documentado se propone la realización de sondeos del tramo afectado con el objetivo de testar la presencia o no de restos arqueológicos, a desarrollar a lo largo de toda la banda de prevención delimitada, según el plano nº10 de localización de yacimientos arqueológicos. La aparición de restos arqueológicos en dichos sondeos llevará consigo la excavación integral de todos los restos que vayan a ser afectados.   
2.b. En cuanto al resto de bienes inmuebles de carácter etnológico y arquitectónico se evitará la afección directa de las obras, siempre que las condiciones técnicas del proyecto así lo permitan, modificando la traza si así fuera posible. Si alguno de los bienes fuera alterado o desmantelado, parcial o totalmente, por imperativos técnicos, se ejecutará por la zona de menor valor patrimonial a determinar por el técnico arqueólogo designado para el seguimiento arqueológico. Asimismo, se procedería previamente a la documentación exhaustiva del bien, con el levantamiento de plantas y alzados, documentación fotográfica y descriptiva que acompañará a la correspondiente memoria documental que se remitirá a la Dirección General de Patrimonio y Cultura. Una vez finalizadas las obras en este tramo se procederá a reposición original de las partes afectadas restituyéndolas con la misma técnica y material original.  
2.c. En el caso concreto de los márgenes de piedra en seco, se evitará la afección de los evacuadores en detrimento del margen de piedra en seco, así como en el caso de los conjuntos hidráulicos se evitará la afección de los elementos más notables, considerando de menor relevancia los canales o acequias secundarias de menor singularidad.  
2.d. En previsión de que estos bienes fueran afectados por la plataforma de 15 m de ancho que precisa la ejecución de la zanja como espacio auxiliar para acopio de tierras, materiales, etc. se procederá a la señalización y balizado de los mismos evitando que sean afectados en modo alguno.  
Se considera que puede existir afección al patrimonio etnológico y que por tanto son oportunas las medidas correctoras propuestas en la presente memoria para su ejecución durante las obras del proyecto. Especialmente se deberá de tener máxima cautela en el elemento 9.5 Pont del Forn del Vidre. Se entiende por la planimetría entregada del proyecto que la conducción salva el citado barranco pasando por el citado puente, así pues el proyecto deberá de estudiar medidas concretas para la mínima afección e impacto sobre el citado elemento patrimonial.  
  
2. El Programa de Vigilancia Ambiental deberá incluir:  
- el órgano sustantivo notificará al órgano ambiental el inicio de la fase de ejecución de cada uno de los tramos  
- al final de la ejecución de cada uno de los tramos el órgano sustantivo notificará el final de la fase de ejecución y adjuntará un informe sobre el resultado de la vigilancia ambiental durante la ejecución del tramo. Dicho informe contendrá, como mínimo:  
- una descripción de la evolución de las obras  
- una descripción de las medidas correctoras y protectoras llevadas a cabo en el tramo  
- reportaje fotográfico sobre las medidas  
- relación de documentos generados de carácter ambiental (resultado del seguimietno arqueológico, certificaciones de maquinaria; ocupaciones de vías pecuarias?)  
- dado que no se determina en el proyecto cuáles serán las zonas en las que se depositarán las tierras sobrantes, se indicará con exactitud los lugares donde se realizarán estos vertidos y se proceda al seguimiento y restauración ambiental.  
- Asimismo, el órgano sustantivo ante imprevistos de carácter ambiental remitirá al órgano ambiental, un informe sobre estos hechos concretos, que incluyan las medidas correctoras y/o protectoras que se han establecido y un seguimiento de los resultados obtenidos.  
- el órgano sustantivo notificará al órgano ambiental el inicio de la fase de explotación de la conducción  
3. El proyecto y el estudio de impacto ambiental incluirán en su presupuesto todas las medidas correctoras y/o protectoras contempladas en el Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto Ambiental, así como su Programa de Vigilancia Ambiental y las modificaciones en él introducidas.  
4. Cualquier cambio del proyecto que tenga lugar tras la emisión de esta Declaración de Impacto Ambiental (ya sea previa al inicio de las obras, ya sea durante su ejecución o durante su explotación) y pueda suponer una modificación sustancial desde el punto de vista de las afecciones ambientales, deberá ser comunicada al órgano ambiental, que determinará si procede la evaluación de sus efectos en el medio ambiente y el establecimiento, en su caso, de medidas correctoras y/o protectoras.  
  
Cuarto  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, no cabe recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Quinto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
València, 31 de julio de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 18 de agosto de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML