Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3888, del 29-11-2000 (2000/8965)

RESOLUCIÓ de 24 d'octubre de 2000, de la secretària general de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual inscriu l'adaptació a la llei dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3888

Data del DOGV
:   29-11-2000

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2000/8965

CVE


Data del document
:   24-10-2000

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [professió de l'urbanisme](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [reglament intern](javascript:void(0))
    * [col·legi professional](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 d'octubre de 2000, de la secretària general de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual inscriu l'adaptació a la llei dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana. [2000/M8965]
  
Vist l'expedient d'adaptació estatutària instruït a instància del senyor Alberto Peñín Ibáñez, com a degà del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana, inscrit amb el número 5 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en què sol·licita la inscripció i registre de l'adaptació dels seus Estatuts a la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, basant-se en els següents
  
Fets
  
1. Que el degà del mencionat col·legi va presentar el 26 d'abril de 2000 els Estatuts aprovats per l'Assemblea General Extraordinària, celebrada el dia 3 de març de 2000, per a la seua adequació a la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
2. Que en exercici del control de legalitat establit per l'article 11 de la mencionada llei autonòmica es va revisar el text estatutari, i es va indicar la conveniència de rectificar determinats punts d'aquests, i es va requerir l'aportació de la documentació necessària per a la inscripció registral, requeriment que ha sigut complimentat el passat dia 20 d'octubre.
  
3. El text annex dels preceptes, objecte d'adaptació estatutària, queda incorporat íntegrament a la present resolució, i es dóna ací per reproduït.
  
Fonaments de dret
  
1. Que els estatuts contenen totes les determinacions exigides en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals.
  
2. Que han sigut aprovats amb els requisits i formalitats establits en el dit article i en els mateixos estatuts del col·legi.
  
3. L'expedient ha sigut tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Secretaria General de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent perquè així ho disposa l'article 6.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, en virtut de les atribucions que té conferides pels decrets 13/1999 i 91/1999, de 30 de juliol, sobre assignació de competències a la Presidència i a les conselleries, i d'aprovació del Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, respectivament, i en relació amb el Decret 123/1986, de 20 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es crea el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Vistos l'article 36 de la Constitució i l'article 31.22 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics i altres disposicions complementàries, resolc:
  
Inscriure l'adaptació dels estatuts del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana.
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptador des de l'endemà al de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà al de la seua notificació. Tot això de conformitat amb allò que s'ha establit en els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en els articles 10 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjuí que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.
  
València, 24 d'octubre de 2000.- La secretària general: Carmen Galipienso Calatayud.
  
Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana
  
Estatut de Règim Interior i de Govern del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana
  
Adaptació del Reglament General de Règim Interior i de Govern de 1996 a la Llei 7/97, de 14 d'abril, de Mesures Alliberadores en Matèria de Sòl i de Col·legis Professionals i a la Llei 6/97, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, aprovat en l'Assemblea General Extraordinària de 3 de març de 2000, després dels informes emesos com a conseqüència de l'atorgament de visat per part del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes d'Espanya i de control de la legalitat per part de la Conselleria d'Administracions Públiques.
  
Diligència:
  
Per fer constar que aquest text, que en aquest original consta de 57 folis correlativament numerats de l'1 al 57, coincideix amb l'aprovat per l'Assemblea General del COACV en sessió extraordinària celebrada el dia 3 de març de 2000 i modificacions introduïdes, a requeriment del Servei d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, segons acord de la Junta de Govern del COACV, de 27 d'abril de 2000.
  
El que subscric a València, 19 d'octubre de 2000.
  
El secretari: Juan Ranchal Padilla.
  
Preàmbul
  
Els vigents estatuts dels Col·legis d'Arquitectes aprovats per Decret de 13 de juny de 1931 i desenrotllats pel Col·legi d'Arquitectes de València per Reglament Intern aprovat en Junta General del mateix any, van demostrar la seua plena validesa al llarg de tan dilatat període, si bé l'evolució de les circumstàncies imperants a l'hora de la seua promulgació i les successives normes dictades des d'aleshores, fan necessària una obra de revisió i adaptació, encara que procurant mantenir els nombrosos passatges no erosionats per l'acció del temps.
  
La constitucionalització dels col·legis professionals en l'article 36 de la Constitució Espanyola, junt amb l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana (Llei Orgànica d'1 de juliol de 1982) i Llei del Procés Autonòmic d'octubre de 1984, configuren un nou marc legislatiu que va justificar la modificació de la Llei de Col·legis Professionals de 1974, per la Llei Estatal 7/1997, de 14 d'abril, i en l'àmbit d'aquesta comunitat per la Llei 6/1997, de 4 de desembre, expressió de la competència exclusiva autonòmica plasmada en l'article 22 del nostre Estatut.
  
El procés de liberalització i la desregulació dels aspectes econòmics de l'exercici professional, iniciats tant en la Llei Estatal de Col·legis Professionals com en l'autonòmica, motiven una obligada adaptació del nostre Reglament General de Règim Interior i de Govern de 1996, d'ara endavant Estatut, i també una incorporació d'altres modificacions parcials, a fi de poder oferir un Text Refós i complimentar allò que s'ha prescrit en la disposició transitòria primera de la Llei Autonòmica de Col·legis Professionals («els col·legis professionals actualment existents en la Comunitat Valenciana adaptaran els seus estatuts i Reglaments de Règim Interior, si cal, a la present Llei, en el termini d'un any, comptador des de la seua entrada en vigor»).
  
El Col·legi d'Arquitectes d'aquesta comunitat en gran mesura es va anticipar a aquestes innovacions legislatives en el Reglament General de Règim Interior i de Govern que va ser aprovat i que avui és objecte d'aquesta adaptació que, fonamentalment, afecta les matèries relacionades amb el cobrament d'honoraris per haver sigut desregulada aquesta matèria en virtut de la Llei de Col·legis Professionals autonòmica i estatal i a la nova ordenació de la deontologia professional continguda en el Manual d'Exercici Professional de l'Arquitecte en la Comunitat Valenciana de 1999.
  
La Llei de Col·legis Professionals, de 13 de febrer de 1974, modificada per la Llei 74/1978, de 26 de desembre, la Constitució Espanyola promulgada en desembre de 1978 i altres normes sectorials de no menor transcendència com les que afecten plenament la formulació d'un nou text estatutari en què, a més a més, han d'incloure's les actuals aspiracions col·legials i el nou esquema territorial de l'estat espanyol i la seua manifestació en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, aprovat per Llei Orgànica d'1 de juliol de 1982, així com la Llei de Procés Autonòmic d'octubre de 1984, disposicions aquestes que reforcen la territorialització del col·legi d'arquitectes en coincidència amb el nou estat de les autonomies, al qual ha d'acomodar-se també l'estructura col·legial.
  
El Col·legi d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana no podia romandre insensible a tan transcendentals innovacions, i va tractar, en el Reglament, de propiciar un nou disseny organitzatiu tendent, en línies generals, a potenciar la representació interna i el funcionament sectorial dels òrgans centrals en tot l'àmbit col·legial i inspirar-se en els principis de desconcentració de funcions, amb la màxima autonomia, dins de la unitat col·legial. Es va detindre, però, en aquells punts en què, fins i tot sent convenient la seua revisió, això no era possible fins que no es revisaren prèviament els estatuts Generals dels Col·legis d'Arquitectes o s'aprove una llei de col·legis professionals pròpia de la comunitat autònoma.
  
L'Estatut de Règim Interior i de Govern del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana que es presenta té caràcter general i bàsic per a tota l'organització professional valenciana i està constituït pel text del Reglament General aprovat en 1986 i les modificacions que al seu contingut han sigut incorporades després del I Congrés d'Arquitectes del COACV de març de 1994, el model col·legial propugnat per l'antiga demarcació d'Alacant i successives comissions de treball i assemblees, que van finalitzar en l'Assemblea General Extraordinària, de 17 de desembre, i visat final d'aquesta per Acord del Consell Superior, de 23 de novembre de 1995, formalitzat pel president del Consell el 12 de gener de 1996, les modificacions puntuals introduïdes a aquest que afecten les dates i terminis així com al capítol VIII del Règim Disciplinari, i l'actual revisió, que es va prendre en consideració en l'Assemblea General Ordinària, de 21 de desembre de 1999, i es va sotmetre a debat i ulterior aprovació en l'Assemblea General Extraordinària, de 3 de març de 2000, amb les modificacions legals com a conseqüència de l'atorgament de visat per part del Consell Superior i de control per part de la Conselleria d'Administracions Públiques.
  
El col·legi tal i com es configura té personalitat jurídica única en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i disposa d'un òrgan de govern propi i una assemblea universal de col·legiats. S'estableix una àmplia autonomia per als col·legis territorials, les antigues demarcacions provincials, que constitueixen òrgans desconcentrats del col·legi autonòmic, que exerciten les atribucions delegades que li són conferides en el present Estatut, més les facultats que les seues juntes territorials de govern reben del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana per a la gestió dels béns i serveis adscrits a aquests. Poders que arriben, quant a responsabilitat, al límit econòmic resultant de dita adscripció, sense que, per tant, els resultats de la seua gestió afecten la resta de l'organització col·legial. Així, econòmicament i pressupostàriament, cada òrgan dels citats té, a través d'aquest Estatut, la seua competència i responsabilitat, i queda el tràmit pressupostari intervingut, quant a control de legalitat i garantia d'igualtat de drets i deures dels col·legiats, per l'Assemblea General i, quant a la seua coordinació i ajustaments, per l'Assemblea de Juntes.
  
Els col·legis territorials adaptaran la seua normativa interna a aquest Estatut, que té caràcter bàsic a aquests efectes, en el termini d'un any.
  
En aquest disseny orgànic es reserva al col·legi oficial i, en concret, a la seua Junta Autonòmica de Govern, no només les competències de representació i coordinació sinó altres de caràcter operatiu. Són aquestes, sense ser exhaustius, la regulació de l'exercici professional en la nostra comunitat, la fixació dels serveis col·legials mínims a prestar a tots els col·legiats, el control d'altes i baixes i l'habilitació professional, les activitats d'interés general, la potestat disciplinària (a través dels òrgans deontològics), la mediació obligada entre col·legis territorials o entre col·legiats, la tutela de la igualtat de drets i obligacions entre aquests i l'atenció a l'usuari, a més a més, de les citades competències de representació davant de tercers a escala autonòmica, estatal o internacional i de coordinació de les actuacions dels col·legis territorials.
  
Queden també sota la seua empara les agrupacions voluntàries de caràcter sectorial i les comissions i ponències que es constituïsquen.
  
Per la Junta de Govern
  
El degà
  
CAPÍTOL I
  
El Col·legi d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana
  
Article 1
  
1.1. Naturalesa
  
El Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana, d'ara endavant COACV, és una corporació de dret públic amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins. És únic en l'àmbit autonòmic, i constitueix com a tal la seu col·legial autonòmica.
  
El COACV està integrat pels arquitectes col·legiats en la Comunitat Valenciana. S'hi agrupen a efectes d'organització i coordinació, per a la millor consecució dels fins d'interés general, els col·legis territorials d'Alacant, Castelló i València, amb una estructura d'economia de mitjans.
  
Cadascun dels col·legis territorials realitzarà amb plena autonomia orgànica, funcional i econòmica els fins i funcions que tinguen assignats i li siguen propis, i per a aquesta finalitat els seus òrgans de govern han sigut apoderats pel col·legi oficial en els termes i abast d'aquest Estatut per a la gestió del patrimoni, béns i serveis del COACV que els han sigut adscrits.
  
1.2. Àmbit
  
L'àmbit territorial del COACV s'estén a tota la Comunitat Valenciana, i el dels col·legis territorials d'Alacant, Castelló i València, s'estén respectivament a les províncies d'Alacant, Castelló i València.
  
La creació o modificació dels àmbits i/o dels col·legis que integren el COACV, serà regulada reglamentàriament.
  
1.3. Fusió, absorció, segregació i dissolució
  
Qualsevol dels supòsits establits en l'article 8 de la Llei Autonòmica de Col·legis Professionals 6/1997, sobre fusió, absorció, segregació i dissolució del COACV, requerirà la prèvia aprovació pel col·legi autonòmic, d'acord amb els tràmits establits en l'article 29 d'aquests estatuts i sense perjuí del compliment de la resta de requisits consignats en el precitat article 8.
  
1.4. Domicili
  
El COACV té la seu a la ciutat de València com a capital autonòmica, carrer d'Hernán Cortés, número 11, sense perjuí de poder realitzar els seus fins i funcions en qualsevol lloc del seu àmbit territorial.
  
CAPÍTOL II
  
Fins i funcions
  
Article 2. Fins
  
2.1. Són fins essencials d'interés general del COACV, sense perjuí de la distribució de funcions entre òrgans autonòmics i de col·legis territorials, els següents:
  
a) Procurar el perfeccionament de l'activitat professional al servei de la societat, analitzar i promoure els diferents camps de desenrotllament professional i atendre i impulsar l'arquitectura i l'urbanisme com a funció social i com a mitjà de millora de les condicions de vida de la població, amb especial incidència en les circumstàncies pròpies de la Comunitat Valenciana.
  
b) Representar els col·legiats en el seu conjunt o agrupats als col·legis territorials, en defensa dels seus drets i competències professionals. Vetlar pel compliment de les seues obligacions professionals i normes deontològiques, procurar la justa retribució econòmica del seu treball i adequar l'activitat professional als interessos de la societat.
  
c) Procurar el correcte exercici de l'activitat professional, analitzar els camps de desenrotllament d'aquesta en atenció a l'arquitectura i a l'urbanisme com a funció social, fomentant la coordinació del seu exercici als col·legis territorials fins a aconseguir la pràctica professional única, amb especial incidència en les circumstàncies pròpies de la Comunitat Valenciana i facilitar als col·legiats la informació de caràcter tècnic, legal i normatiu que afecte la seua activitat professional.
  
d) Intervenir en la redacció i modificació de la legislació vigent, en allò que es relaciona amb la professió de l'arquitectura en general.
  
Per a això, i sense perjuí de les funcions consultives que li encomanen, el Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana podrà dirigir-se a les corporacions públiques per proposar aquelles reformes o orientacions que tendisquen a millorar l'exercici professional en els seus diversos aspectes socials.
  
e) Contribuir a la formació de l'arquitecte i al perfeccionament professional dels seus col·legiats, mitjançant la seua intervenció en la confecció dels diferents plans d'estudi i programes d'especialització i reciclatge, sense menyscabament de l'Estatut d'Autonomia Universitari.
  
f) Procurar la integració del col·lectiu en el COACV promovent la participació, l'atenció al recent titulat, al jubilat i a altres grups professionals minoritaris, la realització d'activitats d'interés comú, el respecte mutu i la solidaritat entre els col·legiats. Promocionar la professió, ampliar el seu camp, gestionar borses de treball i promoure concursos i premis.
  
g) Fer complir les normes a què ha de subjectar-se l'actuació professional, tant en la formació de projectes com en la direcció de les obres, així com també en l'esfera pericial.
  
h) Exercir la potestat disciplinària.
  
i) Repartir entre els col·legiats els treballs que s'encarreguen al col·legi, en atenció als mèrits i condicions requerits i amb les majors condicions possibles de publicitat i objectivitat, per a la qual cosa podrà establir el corresponent Reglament Orgànic.
  
j) Regular el treball dels col·legiats, i limitar-ho en forma que l'actuació de l'arquitecte puga ser personal i eficaç, segons el reglament orgànic corresponent.
  
k) Ajudar al millorament de les professions i oficis en relació amb el treball de l'arquitecte, i donar suport per tots els mitjans a les institucions que tendisquen a elevar el seu nivell cultural i econòmic.
  
l) Mantenir relacions permanents amb les administracions públiques, i en especial amb les de la comunitat autònoma.
  
2.2. Sense perjuí dels seus fins essencials i específics, el COACV i els col·legis territorials que el componen, podran desenrotllar altres activitats d'interés general, així com l'explotació o cessió retribuïdes dels elements patrimonials no afectes a la seua finalitat específica sempre que els rendiments obtinguts d'aquestes s'integren i compensen entre si i, si fa el cas, amb la resta dels ingressos i despeses de l'exercici.
  
Article 3. Funcions del COACV
  
El COACV exerceix en el seu àmbit territorial, sense perjuí de les reservades al Consell Superior, quantes funcions li siguen pròpies per a la consecució dels seus fins, les quals s'assignen, tal com s'estableix en l'article 1.1 als òrgans autonòmics o als col·legis territorials en aquest Estatut. Entre aquestes, les assenyalades en els apartats següents:
  
3.1 Funcions dels òrgans autonòmics del COACV.
  
3.1.1. Ostentar la representació dels col·legiats davant l'administració central, autonòmica i Consell Superior i altres organismes de semblant rang, així com la representació que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins.
  
3.1.2. Coordinar l'actuació dels col·legis territorials, i facilitar informació actualitzada sobre col·legiació i firma dels arquitectes col·legiats, per fer possible i garantir la fàcil i correcta mobilitat professional dins de la Comunitat Valenciana.
  
3.1.3. Exercir les funcions delegades per l'administració pública de la comunitat autònoma, o les que siguen objecte de convenis de col·laboració amb aquesta, i participar en els consells o organismes consultius de l'administració, en matèries de competència de la professió i a requeriment de l'administració, o quan així es contemple en disposicions aplicables.
  
3.1.4. Resoldre els conflictes entre col·legiats i col·legis territorials, per via de conciliació o arbitratge a petició de les parts.
  
3.1.5. Mitjançar en els conflictes que s'originen entre els col·legis territorials.
  
3.1.6. Fer complir, respectant la legislació vigent, les normes deontològiques per al normal desenrotllament de la professió.
  
3.1.7. Exercir, a través dels òrgans competents la funció disciplinària davant de conductes deontològicament punibles. Establir com a Normes Deontològiques tant les obligacions generals de caràcter eticoprofessional com les derivades de les actuacions concretes de pràctica professional.
  
3.1.8. Elaborar, aprovar i administrar els seus pressupostos i regular i fixar les aportacions dels seus col·legiats.
  
3.1.9. Exercici de la potestat estatutària pròpia, i la de visat dels reglaments dels col·legis territorials.
  
3.1.10. Realitzar totes les activitats que es consideren d'interés comú per als seus col·legiats.
  
3.1.11. Exercir aquelles funcions que li atribuïsca la legislació vigent.
  
3.1.12. Aquelles que convinguen amb els col·legis territorials.
  
3.1.13. Conéixer en via de recurs previ al Tribunal Professional les reclamacions que es plantegen contra actes dels col·legis territorials.
  
3.1.14. Assumir la presència activa en la redacció de normes d'àmbit autonòmic i estatal.
  
3.1.15. Participar en els plans d'estudi, sense menyscabament de l'Estatut d'Autonomia Universitària.
  
3.1.16. Prestació del servei bàsic d'atorgar altes i baixes col·legials.
  
3.1.17. Coordinar la pràctica professional als territoris del seu àmbit, des de la igualtat de drets i obligacions de tots els arquitectes col·legiats de la Comunitat, procurant per la tendència a la unitat de la pràctica professional des del respecte i sensibilitat a les singularitats de cada zona.
  
3.1.18. Establir barems orientatius d'honoraris, quan aquests no estiguen legalment fixats.
  
3.1.19. Regular i fixar contribucions econòmiques de les col·legiades i meritacions per prestació de serveis, en el seu àmbit.
  
3.1.20. Fixar els serveis col·legials mínims a prestar des dels col·legis territorials.
  
3.1.21. Seguir, informar i proposar actuacions respecte als òrgans paracol·legials, com ara la Germandat, Asemas, Caixa d'Arquitectes, Cooperatives de Consum, Arquitasa i altres que pogueren haver en el futur.
  
3.1.22. Regular amb caràcter general i dins del marc legal establit, l'exercici professional dels col·legiats i en especial el concernent al contingut tecnicodocumental dels treballs de l'arquitecte.
  
3.1.23. Atendre i assistir l'usuari.
  
3.2. Funcions dels col·legis territorials
  
Els col·legis territorials exerceixen en el seu àmbit, sense perjuí de les reservades al Consell Superior i al COACV, quantes funcions li siguen pròpies per a la consecució dels seus fins, i entre aquestes:
  
3.2.1. Ostentar la representació davant de les administracions locals i organismes de semblant rang, i assumir la presència activa en la redacció de les normes del seu àmbit local.
  
3.2.2. Col·laborar amb l'administració pública en l'èxit d'interessos comuns, mitjançant convenis, emissió d'informes, estudis i altres activitats afectes al seu àmbit territorial.
  
3.2.3. Vetlar per l'ètica i dignitat professional i pel respecte degut als drets dels particulars i complir i fer complir les sancions disciplinàries en l'ordre col·legial i deontològic.
  
3.2.4. Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats i impedir la competència deslleial.
  
3.2.5. Procurar el perfeccionament de l'activitat professional i la formació continuada dels col·legiats, i organitzar activitats i serveis comunes de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial i anàlegs, que siguen d'interés per als seus col·legiats.
  
3.2.6. Adoptar les mesures conduents a evitar l'intrusisme.
  
3.2.7. Intervenir en via de conciliació o arbitratge en les qüestions que se susciten entre col·legiats prèvia sol·licitud d'aquests.
  
3.2.8. Encarregar-se del cobrament de percepcions, remuneracions i honoraris professionals quan així ho demande el col·legiat.
  
3.2.9. Intervenir mitjançant el visat, segellat o reconeixement de firma, els treballs professionals, d'acord amb la legislació aplicable.
  
3.2.10. Elaborar, aprovar i administrar els seus pressupostos i regular les aportacions dels seus col·legiats.
  
3.2.11. Redactar i modificar els seus reglaments que seran visats per la seua Assemblea General.
  
3.2.12. Totes aquelles funcions que siguen beneficioses per als interessos professionals i aquelles convingudes amb el COACV.
  
3.2.13. Garantir, en l'àmbit de les seues competències, la igualtat de drets i obligacions de tots els col·legiats de la Comunitat Valenciana.
  
3.2.14. Conéixer de les condicions d'habilitació i forma de treball, assegurament i altres circumstàncies que siguen necessàries per a la pràctica professional dels seus residents.
  
3.2.15. Acreditar, a requeriment del col·legiat, la seua situació d'assegurament sobre la seua responsabilitat civil.
  
3.2.16. Facilitar els barems orientatius i resoldre els dubtes que sobre aquests els plantegen els col·legiats o els seus clients.
  
CAPÍTOL III
  
Dels col·legiats
  
Article 4
  
4.1. Per exercir la professió en l'àmbit territorial del COACV, és obligatòria la incorporació com a arquitecte col·legiat o com a arquitecte habilitat.
  
La col·legiació en l'àmbit de la Comunitat Valenciana és única i obligatòria quan s'exercisca en aquesta, excepte en els casos establits en la legislació vigent.
  
Dita col·legiació quedarà inclosa en el registre professional autonòmic creat a tal efecte en el COACV.
  
4.2. Els arquitectes donats d'alta en altres col·legis podran incorporar-se eventualment a aquest com a habilitats.
  
La incorporació com a habilitat serà obligatòria per a realitzar un treball determinat, la qual es tramitarà d'ofici en comunicar l'encàrrec del treball al col·legi territorial corresponent, o a petició pròpia en el de la seua elecció.
  
Dita habilitació podrà ser permanent o temporal i serà comunicada a la Secretaria de l'òrgan autonòmic.
  
4.3. Amb la col·legiació en el COACV, s'efectuarà l'adscripció obligatòria al col·legi territorial on s'exercisca la professió de forma principal a petició de l'interessat, i no podrà estar adscrit a més d'un col·legi territorial.
  
La modificació de l'adscripció es tramitarà a través del COACV, i es justificarà l'alteració de les circumstàncies que van provocar la seua adscripció.
  
4.4. L'adscripció a un col·legi territorial fixarà l'àmbit territorial on s'exerciran els drets i deures per a ser elector i candidat als òrgans col·legials.
  
Així mateix, la incorporació a un col·legi territorial, implicarà la submissió al seu règim econòmic i de gestió.
  
4.5. L'adscripció a un únic territori limita exclusivament els drets i obligacions del col·legiat com a elector i candidat.
  
4.6. Es reconeixen i es defineixen com a sectors del col·lectiu, susceptibles de relació econòmica diferenciada, els següents:
  
1. Primera col·legiació:
  
Arquitecte que ha ingressat en els últims tres anys, per primera vegada i sense haver pertangut anteriorment a cap altre col·legi oficial d'arquitectes.
  
2. Per compte alié:
  
Arquitecte que treballa amb contracte laboral conegut i visat pel col·legi.
  
3. En prestació de serveis per a l'administració:
  
Assalariat per qualsevol administració, que no exercisca la pràctica de l'exercici lliure de la professió.
  
4. Jubilat:
  
Arquitecte que cessa voluntàriament en la seua activitat, i ho comunica al col·legi.
  
5. Exercici lliure:
  
Arquitecte que treballa per compte propi en exercici lliure de la professió, inclosa l'activitat projectual.
  
6. No exercidor:
  
Arquitecte col·legiat que no exerceix l'activitat professional, però que voluntàriament desitja estar col·legiat, i ho comunica al col·legi.
  
7. Arquitecte membre de societat professional inscrita al col·legi.
  
Modalitats de l'exercici professional
  
Article 5
  
5.1. L'arquitecte podrà actuar professionalment:
  
a) Com a professional lliure de forma independent o associat amb un altre o altres arquitectes.
  
b) Com a membre d'una societat professional inscrita en el COACV, sense perjuí de l'obligada col·legiació personal en les circumstàncies que estatutàriament es determinen. En aquest cas podrà sol·licitar del COACV el reconeixement d'aquesta associació amb els efectes econòmics i de responsabilitat professional que siguen convinguts pels associats i siguen acceptats pel COACV, per no resultar contraris a la normativa legal i deontològica de la professió, i interna del COACV.
  
c) Com a professional assalariat d'empreses o d'un altre o altres professionals.
  
d) Com a personal funcionari o contractat al servei de l'administració central, autonòmica o local o dels seus òrgans autònoms.
  
e) Alternant, en el supòsit de compatibilitat, alguna de les modalitats citades.
  
5.2. L'arquitecte haurà de comunicar al col·legi, quan sol·licite la incorporació i sempre que es produïsquen variacions, la forma o formes d'actuació professional en què desitja exercir.
  
En els supòsits de l'article 5.1, apartats c), d) i e), haurà d'acompanyar també còpia del corresponent contracte o manament.
  
5.3. Als efectes col·legials els treballs d'assessorament professional a altres arquitectes, empreses o institucions es consideren inclosos en la modalitat a), sempre que no generen, segons la legislació vigent, una relació contractual dels tipus c) i d).
  
La realització de treballs que no necessiten la titulació d'arquitecte no es considerarà exercici de la professió i no necessitarà ser declarada al COACV, excepte se'n puguen generar supòsits d'incompatibilitat professional. No s'inclouen en aquest tipus de treballs aquells que puguen ser desenrotllats per arquitecte o altres tècnics corresponents, sense competència exclusiva d'uns o altres, els quals constitueixen part de l'exercici de la professió.
  
Incorporació al COACV
  
Article 6
  
6.1. L'ingrés en el COACV se sol·licitarà mitjançant escrit dirigit a la Junta de Govern. Si es tracta de primera col·legiació, el sol·licitant aportarà còpia testimoniada del títol professional, o bé l'ordre supletòria del títol en cas que encara no disposa d'aquest. Si el sol·licitant pertany ja a un altre col·legi, sense nota contradictòria, serà suficient amb el certificat de la secretaria d'aquest que així ho acredite. En tot cas, i sempre que la Junta de Govern ho jutge necessari, el sol·licitant haurà de presentar els documents que li siguen exigits per a comprovar que reuneix els requisits legals que en aquest Estatut s'estableixen.
  
En la instància es farà constar nom i cognoms, nacionalitat, data i lloc de naixement, nombre del NIF i/o CIF, domicili, data i escola en què va ser expedit el títol, especialitat cursada en la carrera, col·legi territorial a què desitja adscriure's, càrrecs que exerceix relacionats amb la professió, si procedeix d'altres col·legis o pertany a uns altres, si comença l'exercici professional, modalitat professional i totes les dades que estime oportú aportar.
  
6.2. Els arquitectes amb títol i/o nacionalitat estrangers se sotmetran per a la seua col·legiació als procediments i requisits establits pel Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes d'Espanya, i en quant als professionals de la Unió Europea seran regits pels termes que resulten de la legislació comunitària i el dret intern d'establiment en desenrotllament de la dita legislació.
  
6.3. La inscripció com a habilitat permanent és podrà produir a sol·licitud expressa de l'interessat, i aportar la documentació pertinent o d'ofici, segons allò que s'ha establit en l'article 4. La inscripció com a habilitat temporal se sotmetrà als procediments i requisits establits pel Consell Superior i els convenis que, en desenvolupament d'aquests, establisca el col·legi.
  
Article 7
  
La sol·licitud d'ingrés com a col·legiat i la documentació prescrita, una vegada rebudes, seran examinades pel secretari i, en el cas que estiguen completes, les elevarà a la Junta de Govern, que resoldrà sobre la seua admissió en la primera sessió ordinària o extraordinària que celebre i sempre en el termini màxim de 30 dies, i s'indicarà si es concedeix definitivament o provisionalment, o si es denega.
  
Si la sol·licitud està incompleta, el secretari requerirà a l'interessat l'esmena de deficiències.
  
En casos d'urgència, i per delegació de la Junta, la decisió sobre aquesta podrà ser decidida per la Comissió Permanent.
  
En els casos d'acord d'incorporació provisional o denegació, la Junta haurà d'expressar els motius de tal decisió, i assenyalarà el termini i el lloc en què l'interessat personalment, per delegació o per escrit, puga presentar els aclariments o al·legacions pertinents.
  
La denegació o suspensió de les col·legiacions podrà tindre lloc quan no es presenten els documents necessaris per a això, o oferisca dubtes la seua legitimitat, quan per algun col·legi o pels tribunals de justícia haguera sofrit l'aspirant sanció o correcció que implique inhabilitació professional. Obtinguda la rehabilitació, haurà d'admetre's com a col·legiat, sense dilació ni excusa.
  
Baixes voluntàries i obligatòries
  
Article 8
  
La baixa en el COACV, en el cas de ser voluntària, es produirà mitjançant petició escrita de l'interessat; s'hi farà constar si és per a cessar indefinidament o temporalment, o bé per a traslladar la seua col·legiació; també farà constar que no intervé en cap treball professional, i s'entendrà per exempt de treball professional quan haja presentat els certificats finals o parcials, si fa el cas, corresponents a tots els treballs realitzats fins a la data.
  
La baixa quedarà supeditada al compliment dels deures professionals o a l'absència de qüestió pendent amb la jurisdicció disciplinària del COACV.
  
La Junta de Govern comprovarà si el peticionari es troba al dia en les seues obligacions econòmiques amb l'organització col·legial, es procedirà, en cas contrari, a la seua reclamació i s'establiran en últim extrem les garanties per al seu cobrament.
  
Una vegada comprovada per la Junta de Govern la justificació de la baixa, aquesta haurà de concedir-se a partir de l'últim dia del mes en què la va sol·licitar.
  
Seran baixes obligatòries les que es decreten reglamentàriament en virtut de correccions disciplinàries que comporten l'expulsió del COACV.
  
Causaran suspensió de drets o baixa forçosa aquells col·legiats que no contribuïsquen a l'alçament de qualsevol tipus de càrregues col·legials i després del procediment incoat a l'efecte, amb els requeriments i preavisos pertinents.
  
La pèrdua de la condició de col·legiat o habilitat haurà de ser notificada als interessats a fi que produïsca efectes i no suposarà impossibilitat per part del COACV de perseguir en l'àmbit col·legial i excol·legial els actes realitzats durant la seua adscripció al col·legi.
  
Reingrés
  
Article 9
  
Els arquitectes que hagen pertangut al COACV i hi desitgen reingressar, hauran de sol·licitar-ho, i la seua sol·licitud passarà pels mateixos tràmits establits en l'article 7.
  
En els casos de baixa forçosa o suspensió de drets per impagament, una vegada s'haja corregit dita situació, es produirà el reingrés automàtic.
  
Inscripció en diversos col·legis
  
Article 10
  
La inscripció com a col·legiat podrà alternar-se amb la realitzada en un altre col·legi d'arquitectes espanyol, si així ho permeten els seus respectius reglaments. En tot cas, la incorporació com a col·legiat en el COACV ha de complir els requisits dels articles 4 i 6, i serà obligatòria per als que tinguen en aquest àmbit territorial el seu domicili professional. La inscripció com a habilitat permanent o temporal necessitarà de la prèvia incorporació com a col·legiat en un altre col·legi espanyol i podrà alternar-se amb habilitacions en altres col·legis.
  
Drets i deures
  
Article 11
  
La condició de col·legiat porta implícita l'obligació del compliment exacte de les prescripcions de l'Estatut General, preceptes dels estatuts i acords dels òrgans de govern sense perjuí a interposar els recursos procedents, gaudirà dels drets i complirà els deures que se'n deriven, i d'una manera especial els que a continuació s'expressen.
  
11.1. Drets
  
a) Ser elector i candidat als càrrecs directius del col·legi en la forma i condicions establides en aquest Estatut.
  
b) Ser defensat pel col·legi si és molestat o perseguit injustament en l'exercici de la professió per un altre col·legiat o per un particular, autoritat o entitat pública o privada, sempre que la Junta de Govern o òrgan competent, per la importància del greuge, estime convenient l'expressada intervenció.
  
c) Dirigir peticions i propostes a la Junta de Govern per al seu estudi i resolució per l'òrgan col·legial corresponent.
  
d) Presentar directament i personalment proposicions a les assemblees generals i territorials per a la seua inclusió en l'ordre del dia, debat i presa en consideració, segons allò que s'ha establit en els articles 24, 28 i 29.
  
e) Sol·licitar convocatòria d'Assemblea General en els termes establits en aquest Estatut i assistir-hi i intervenir-hi amb veu i vot.
  
f) Examinar els llibres d'administració i els documents necessaris per a estudiar la situació econòmica del col·legi, en el termini que la Junta de Govern determine, i que no podrà ser inferior al d'un mes abans de la celebració de l'oportuna Assemblea General Ordinària.
  
g) Examinar els plans i documents d'interés general, si ho considera el president del col·legi territorial respectiu, i aquells altres que l'afecten directament o personalment, inclosos els redactats per altres arquitectes, als quals tindrà accés prèvia sol·licitud o per exhibició d'ofici que efectuarà el president del col·legi territorial, i es podran obtenir les còpies i antecedents que estime oportú, al seu càrrec.
  
h) Conferir poders especials al col·legi perquè aquest puga ser part en litigis que pogueren presentar-se-li i es referisquen a l'exercici de la professió.
  
i) Interposar els recursos establits en els articles 103 i 118 d'aquest Estatut contra els actes i acords dels distints òrgans col·legials que estime lesius per als seus drets o interessos legítims o contraris a l'ordenament jurídic.
  
j) Proposar mocions de censura a les juntes de govern o a algun dels seus membres en la forma establida en l'Estatut.
  
k) Consultar els llibres, revistes, butlletins, normes i altres materials d'estudi i informació que disposen les biblioteques i altres serveis del COACV, amb les condicions que aquestes tinguen establides tant per als residents com per als no-residents en el respectiu col·legi territorial.
  
11.2. Deures
  
a) Assistir a les assemblees generals del COACV i a les territorials del col·legi territorial a què estan adscrits.
  
b) Exercir els càrrecs obligatoris per què és elegit i les comissions que li siguen encomanades pel col·legi.
  
c) Prestar el seu concurs al col·legi per a tot allò que redunde en benefici de la consecució dels fins d'aquest.
  
d) Contribuir, en la forma que acorde el col·legi, a l'alçament de les càrregues col·legials que se li imposaren i satisfer les quotes ordinàries i extraordinàries que s'establisquen.
  
e) Participar a la Junta de Govern, en un termini que no excedisca de 15 dies, les incorporacions que hagueren fet a altres col·legis, els càrrecs honorífics o retribuïts que haguera aconseguit, relacionats amb l'exercici de la professió i els canvis de domicili professional.
  
f) Permetre l'entrada a les obres de la seua direcció al representant de l'òrgan col·legial que siga procedent, per tal de practicar les inspeccions que estimen convenients.
  
g) Comunicar al col·legi, mitjançant el procediment establit, els encàrrecs de treballs professionals i presentar al col·legi tots els projectes, informes i documents pericials subscrits per aquest, perquè siguen intervinguts i visats en la forma que determina el reglament orgànic corresponent.
  
h) Comunicar al col·legi els contractes de treball laboral o administratius formalitzats amb un altre col·legiat, amb particular o entitat a qui preste els seus serveis.
  
i) Tots els col·legiats i habilitats, i en especial els que exercisquen càrrecs públics d'estat, comunitat autònoma, província o municipi, queden obligats a denunciar als col·legis a aquells que exercisquen actes propis de la professió d'arquitecte sense posseir el títol que per a això els autoritza als que, fins i tot tenint-lo, no figuren inclosos en les llistes o registres del col·legi i als que sent col·legiats faltaren a les obligacions que com a tals contrauen.
  
j) Rendir immediatament compte al col·legi quan se sol·licite la seua firma per a treballs realitzats per persona no autoritzada per a exercir la professió, i acompanyar totes les dades que puguen interessar, com són: nom del propietari i de l'intermediari, si n'hi ha, objecte del treball, situació, etc.
  
k) Complir les normes deontològiques de la professió i observar escrupolosament les regles referents a les incompatibilitats en l'exercici professional, així com el deure d'abstenció.
  
11.3. Els arquitectes habilitats tindran els drets assenyalats en l'apartat l d'aquest article, excepte els consignats en les lletres a), d), e), f) i j) i els deures exposats en l'apartat 2 d'aquest article, excepte els consignats en les lletres a) i b), tot això pel que fa a l'àmbit territorial d'aquest col·legi.
  
Deontologia Professional
  
Article 12. Normes Deontològiques d'Actuació Professional
  
12.1. Les Normes Deontològiques d'Actuació Professional que se citen en aquest apartat, seran d'aplicació a tots els arquitectes col·legiats.
  
Tots els arquitectes col·legiats tenen l'obligació de posseir un exacte coneixement de les presents Normes de Deontologia Professional. La seua ignorància, en cap cas podrà al·legar-se com a excusa per al més exacte compliment del que s'hi estableix. La seua infracció serà objecte de sanció professional pels òrgans deontològics.
  
Sense perjuí dels deures establits en el present Estatut, els arquitectes inscrits al col·legi estaran obligats també al més estricte compliment de totes aquelles normes referents a la professió, contingudes tant en l'ordenament jurídic general com en l'específic de l'organització col·legial.
  
Aquestes Normes Deontològiques es coordinaran amb les del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes d'Espanya.
  
12.2. Competència deslleial
  
Els arquitectes s'abstindran de propiciar amb la seua conducta qualsevol supòsit d'incursió en competència deslleial, tant en l'àmbit de les seues relacions professionals com econòmiques, amb els clients, amb especial atenció al que s'estableix en l'article 16.2, 16.3 i 16.7 d'aquest Estatut.
  
La inobservança d'aquest precepte es considerarà falta greu, segons s'estableix en l'article 104.2.d) d'aquest Estatut.
  
12.3. Propietat intel·lectual
  
Els treballs realitzats per un arquitecte gaudiran de la protecció de la seua propietat intel·lectual, i es podran fer valdre davant de tercers, tant en l'àmbit col·legial com davant de la jurisdicció ordinària, amb especial atenció al que s'estableix en l'article 16.22 d'aquest Estatut.
  
La fraudulenta atribució de la propietat intel·lectual, es considerarà falta greu, segons s'estableix en l'article 104.2.f) d'aquest Estatut.
  
Article 13. Formes d'exercir la professió d'arquitecte
  
13.1. L'arquitecte podrà exercir la seua activitat com a professió liberal independent, en qualitat de funcionari, de tècnic contractat per un organisme públic, com a contractat al servei d'una empresa privada o d'un altre arquitecte, o com a representant de la professió en comissions, tribunals o jurats.
  
Tot arquitecte haurà d'informar prèviament al col·legi de la forma i condicions sota les quals exercirà la seua professió.
  
Comunicarà igualment les modificacions que en elles es produïsquen i les col·laboracions que faça amb altres companys, siguen habituals o purament ocasionals. Es presumirà que hi ha col·laboració entre dos o més arquitectes, encara que no es complisca l'anteriorment establit, quan tinguen despatx conjunt, o quan pels òrgans del col·legi així es deduïsca d'indicis i característiques tècniques dels treballs que realitzen, o quan tal col·laboració siga pública i notòria.
  
13.2. El primer supòsit és el de l'arquitecte que, totalment o parcialment, exerceix la seua professió sense estar sotmés a una relació de dret públic o a les condicions d'un contracte, i ho podrà, bé individualment, bé en col·laboració amb un o diversos companys degudament col·legiats.
  
En l'exercici lliure de la professió, els arquitectes podran associar-se, tant de forma permanent com per a realitzar alguns treballs concrets. No obstant això, no es permetrà l'exercici lliure de la professió a nom d'entitats associatives els estatuts de les quals continguen disposicions contràries a aquestes normes deontològiques o a la resta de disposicions legals i col·legials ordenadores de la professió. A aquest efecte, els arquitectes hauran de comunicar d'immediat al col·legi la constitució d'aquestes entitats i la composició i els estatuts d'aquestes, així com les seues posteriors modificacions i la seua dissolució. Quan es tracte d'entitats de naturalesa mercantil, o en tot cas, amb personalitat jurídica pròpia i distinta de la dels seus membres, serà preceptiva la prèvia autorització o reconeixement exprés per part del col·legi, d'acord amb els criteris i requisits establits a tal fi en garantia de la deguda independència i identificació responsable de les funcions professionals dels arquitectes.
  
13.3. Arquitecte funcionari o contractat per un organisme públic és als efectes d'aplicació d'aquest Estatut, el que, de manera permanent o temporal, exerceix la seua professió en una administració pública, siga aquesta de caràcter territorial o institucional. Atesa la funció específica que aquests professionals exerceixen, d'acord amb el que expressament s'estableix en els estatuts, els arquitectes que es troben en aquesta situació tindran obligació com els altres de tenir cura perquè l'exercici de la professió responga a la funció social i pública que ha de complir, i que s'acomode, en tot cas, a allò que s'ha disposat en les lleis, estatuts i reglaments, tant oficials com col·legials.
  
13.4. L'arquitecte podrà exercir també la seua professió, totalment o parcialment, d'acord amb un contracte de treball o d'arrendament de serveis, subscrit amb un altre arquitecte, altres professionals, o amb una empresa privada, qualsevol que siga la forma jurídica que aquesta adopte. El projecte del citat contracte haurà de comunicar-lo al col·legi.
  
13.5. L'arquitecte que actue com a representant de la professió en jurat, comissions o tribunals, haurà de tenir cura, molt especialment, de conéixer els assumptes que hagen de tractar-se, informant-se al respecte amb l'antelació necessària i amb la major amplitud possible, per tal que la seua actuació estiga sempre en consonància amb la representació que ostenta.
  
13.6. Cap arquitecte no podrà, com a tal, actuar o acceptar ocupació o cap lloc que no estiga en consonància amb les atribucions, responsabilitats i condicions establides per a l'exercici de la professió, i haurà de sotmetre qualsevol dubte que al respecte tinguera a la decisió de la Junta de Govern del col·legi.
  
13.7. En tot cas, qualsevol que siga la forma d'exercir la professió, l'arquitecte durà a terme el compliment de la seua funció amb plena autonomia. Al marge de l'estatut jurídic a què personalment puga estar sotmés, assumirà sempre la sencera responsabilitat dels actes que realitze en l'exercici de la seua professió. El convenciment que de tal situació tinga tot professional, constitueix la millor garantia per a salvaguardar la seua independència, així com el fonament de les responsabilitats personals que puguen afectar-lo.
  
Article 14. Obligacions generals de l'arquitecte
  
14.1. Tot arquitecte haurà d'actuar amb la deguda competència professional i dedicació al treball que s'haja compromés a realitzar. No haurà d'acceptar major nombre de càrrecs ni d'encàrrecs que aquells que puga atendre degudament o que superen els mitjans tècnics que dispose.
  
Es considerarà en tot cas infracció greu l'assumpció de funcions per a les quals l'arquitecte no tinga degudament acreditada, per la seua formació i titulació, l'adequada capacitat professional.
  
14.2. L'arquitecte haurà de comportar-se amb honradesa i veracitat en totes les seues actuacions professionals.
  
Quan actue en missió d'expert, perit o jurat, o quan, en alguna de les seues distintes esferes d'actuació, haja d'expedir qualsevol tipus de certificat, basarà el seu criteri en aquells fets provats que així ho justifiquen.
  
14.3. Cap arquitecte no podrà descuidar les obligacions a què com a professional s'haja compromés ni hi cessar, mentre no siga rellevat en la forma que establisquen les normes i reglaments.
  
14.4. L'arquitecte haurà de mantenir i salvaguardar sempre la seua independència de criteri en l'actuació professional, tant oficial com privada, sense que puguen servir de justificació les pressions de qualsevol tipus que poguera rebre, no importa d'on ni de qui procedisquen.
  
14.5. L'arquitecte en qui concórrega qualsevol tipus de vinculació amb l'administració pública, es deurà al servei de la comunitat, i s'abstindrà totalment de l'ocupació de mitjans, facilitats o prerrogatives inherents al seu càrrec o situació, tant en profit propi com de tercers.
  
14.6. Cap arquitecte no podrà al·legar, com a excusa per a eludir l'exacte compliment de les seues obligacions, cap relació de tipus familiar, d'amistat o de camaraderia. Tampoc no podran al·legar-se aquestes relacions per a auxiliar un altre company en l'incompliment dels seus deures professionals o dels que derivaren d'expedients disciplinaris.
  
14.7. L'arquitecte podrà oferir els seus serveis professionals mitjançant missatges publicitaris emesos sota qualsevol forma de comunicació dins dels límits i condicions generals impostos per la Llei 34/1988, d'11 de novembre, General de Publicitat i els especials següents:
  
a) La publicitat només podrà ser de caràcter informatiu i no persuasiu.
  
b) En cap cas no podran establir-se comparacions amb altres professionals, siguen o no arquitectes, ni permetre que altres ho facen en el missatge publicitari.
  
c) Si es divulguen les pròpies obres i èxits professionals, no podrà citar-se la identitat dels clients sense autorització expressa d'aquests, llevat que siguen òbviament públics i notoris, ni dades diferents de les purament tècniques o artístiques.
  
d) Quan el missatge no es difonga en seccions, espais o suports específicament publicitaris haurà d'identificar-se clarament el seu caràcter, i consignar a aquest fi de mode visible i destacat la llegenda «Reportatge Publicitari», «Missatge Publicitari», «Publicitat» o «Remés».
  
No es considera publicitat:
  
a) La divulgació de les pròpies obres i realitzacions en llibres, estudis, revistes i articles de caràcter tècnic, científic, artístic o professional, sempre que no supose cost econòmic per a l'arquitecte i quede assegurada la veracitat del publicat i el respecte a la normativa deontològica i estatutària de la professió.
  
b) La inserció de les dades de l'arquitecte que es referisquen a la seua titulació i especialitats acadèmiques, domicili, telèfon i dades objectives semblants que puguen figurar en guies o seccions especialitzades d'altres publicacions, fins i tot si per a això es necessita l'abonament d'una tarifa o subscripció.
  
14.8. Li estarà absolutament prohibit a tot arquitecte procurar-se treball professional, mitjançant comissions o altres avantatges anàlegs que poguera concedir o obtenir de terceres persones.
  
14.9. Cap arquitecte no podrà revelar fets, dades o informació de caràcter reservat de què tinga coneixement per raó de la seua professió, excepte els casos en què la Llei o els òrgans disciplinaris del col·legi o la seua consciència l'obliguen.
  
14.10. L'arquitecte estarà obligat a tindre un clar coneixement de la marxa de les seues obres, tant en el relatiu a la realització d'aquestes, dins de la seua competència, com a la fidelitat al projecte aprovat.
  
14.11. Cap arquitecte no podrà encobrir amb la seua actuació o amb la seua firma comportament il·legal o contrari als deures professionals d'altres companys. S'abstindrà d'emparar sota la seua firma actuacions d'arquitectes nacionals o estrangers que no estiguen degudament legitimats per a l'exercici de la professió, així com activitats intrusistes realitzades per oficines tècniques, per tècnics que no tinguen la condició d'arquitectes, per contractistes o per simples particulars. Es considerarà com a intrusista qualsevol persona jurídica o física que, sense reunir les condicions legals per a l'exercici de la professió d'arquitecte, actue en treballs propis d'aquest. Estarà prohibit a tot arquitecte la cessió de deures professionals en subordinats o en altres professionals, sempre i quan tal transferència comporte l'exercici de funcions per a les quals aquests no estiguen legalment capacitats.
  
14.12. L'arquitecte que, per qualsevol causa, no estiga en condicions de realitzar eficaçment un determinat treball, haurà d'abstenir-se d'acceptar-lo.
  
14.13. Cap arquitecte no podrà incomplir les obligacions contretes com a professional, i haurà d'assumir no només la responsabilitat legal derivada de les seues actuacions, sinó també aquelles responsabilitats d'ordre professional inherents a l'acceptació del treball.
  
Sense perjuí de les responsabilitats legals que poguera incórrer, respondrà també davant del col·legi dels danys que es puguen causar per incompetència, negligència, error, falta de previsió, riscos, absència de la deguda dedicació o deficiència en la seua actuació professional.
  
14.14. L'arquitecte haurà de tindre en compte, en tot moment, la funció social que exerceix. Haurà d'acomodar-se a la qualificació urbanística del sòl, a les normes i ordenances corresponents i a les condicions en què s'haguera atorgat la llicència d'obres. Quan es tracte de dur a terme la creació o modificació d'una determinada qualificació urbanística o d'interpretar i actualitzar una ja existent, haurà de justificar-ho degudament en funció dels interessos generals de la població, existent o virtual, que resulte o que puga resultar afectada.
  
Article 15. Incompatibilitats
  
15.1. Cap arquitecte no podrà acceptar encàrrec o assumir cap càrrec en condicions d'incompatibilitat.
  
S'entén que hi ha situació d'incompatibilitat, a més a més de quan legalment estiga establida, quan hi haja col·lisió de drets i interessos que puguen col·locar l'arquitecte en una posició equívoca, i implicar un risc per a la seua rectitud o independència. L'exercici de la professió per qui estiguera en situació d'incompatibilitat, es considerarà especialment falta professional, sense perjuí de les actuacions legals procedents.
  
15.2. L'arquitecte que exercisca com a professional lliure, i que tinga interessos econòmics a les empreses constructores o proveïdores de l'obra projectada o dirigida per compte del seu client, estarà obligat a comunicar-li-ho i a obtenir la corresponent autorització d'aquest, excepte quan es tracte d'arquitectes que presten els seus serveis en l'administració, en aquest supòsit, en cap cas podran sol·licitar ni obtenir la citada autorització. Tampoc no podrà l'arquitecte tindre de mode encobert interessos personals o financers en empreses promotores o propietàries que puguen comprometre d'alguna forma el més estricte compliment de les seues obligacions professionals.
  
15.3. Les incompatibilitats que puguen existir per a un determinat professional, s'estendran també als seus col·laboradors i als companys amb ell associats.
  
15.4. Tot arquitecte, concórrega o no en ell la condició de funcionari, haurà d'abstenir-se d'informar exercint funcions de control o de caràcter resolutori en aquells assumptes en què tinga algun interés propi o el tinguen els qui amb ell estiguen en relació de consanguinitat dins del quart grau o d'afinitat dins del segon.
  
15.5. L'arquitecte en qui concórrega la condició de membre del jurat d'un concurs o haguera intervingut en la redacció de les seues bases, sota cap concepte podrà hi concórrer, així com tampoc no cap de les persones a què d'acord amb els articles 15.3 i 15.4 s'estén la relació d'incompatibilitat o d'abstenció. L'arquitecte que haja actuat com a membre del jurat d'un concurs, tampoc no podrà acceptar cap encàrrec relacionat amb aquest.
  
15.6. Tot arquitecte podrà exercir simultàniament aquells càrrecs que no siguen legalment incompatibles, sempre que això no supose cap detriment de la dedicació necessària per a l'exercici d'aquests, d'acord amb allò que s'ha establit en l'article 14.1 d'aquest Estatut.
  
15.7. L'arquitecte en qui concorre la condició de funcionari o estiga contractat per una entitat pública, o que ocupara en alguna d'aquestes algun càrrec en substitució de qui es trobe en tals condicions, haurà de respectar escrupolosament les normes que sobre incompatibilitats amb l'exercici privat de la professió es contenen en la Llei 53/1984, de 26 de desembre, sobre incompatibilitats del personal al servei de les administracions públiques (en especial, arts. 1-3, 11, 12, 14 i 19), en el Reial Decret 598/1985, de 30 d'abril, sobre incompatibilitats del personal al servei de l'estat, de la Seguretat Social i dels ens, organismes i empreses dependents (en particular, arts. 8 a 12), en el text refós de les disposicions vigents en matèria de règim local, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 781/1986, de 18 d'abril (article 145) i altres normes que legalment s'establisquen per a la regulació de les incompatibilitats.
  
15.8. Quan un arquitecte ocupa un lloc en una entitat oficial o privada per a la provisió de la qual expressament s'haguera exigit la plena i exclusiva dedicació a aquest, amb prohibició de l'exercici lliure de la professió, s'entendrà que li són també aplicables en tot moment les anteriors normes sobre incompatibilitats.
  
15.9. Davant de qualsevol tipus de dubte sobre la concurrència d'una causa d'incompatibilitat, s'haurà de sotmetre el cas concret a la Junta de Govern del col·legi, amb aportació de tota classe de dades, perquè resolga i dictamine el procedent d'acord amb les normes legals, estatutàries, i les d'actuació professional continguda en aquest Estatut.
  
Article 16. Relacions de l'arquitecte
  
Amb els clients:
  
16.1. L'arquitecte oferirà al client els seus coneixements i la seua experiència, la dedicació necessària per a l'estudi dels projectes i la bona realització dels treballs que se li encarreguen, així com les indicacions i consells que puguen ser necessaris per a la millor realització d'aquests.
  
16.2. Tot arquitecte, abans d'acceptar un determinat encàrrec, fixarà amb el seu client l'abast del treball professional a realitzar, la naturalesa i extensió de la prestació que haja de dur a terme, així com la remuneració a percebre per aquesta.
  
16.3. Els honoraris professionals hauran, en tot cas, de retribuir el treball realitzat i compensar els costos assumits, i complir amb les normes d'una competència lleial i sempre en atenció a facilitar les condicions de qualitat exigible i de dedicació responsable. Cap arquitecte no podrà al·legar per a justificar una deficient actuació professional que la retribució a percebre és insuficient.
  
No podran convenir-se honoraris mitjançant la rebuda de comissions, participacions o altres avantatges anàlegs, quan comprometen o condicionen la independència de criteri i l'objectivitat amb què l'arquitecte ha d'exercir les seues funcions professionals.
  
16.4. Tot arquitecte està obligat a protegir els interessos del seu client, i vetlar per aquesta en la mesura en què no s'oposen als seus deures professionals o a l'interés de la col·lectivitat, circumstància que haurà de ser especialment considerada en el cas que el client que haguera sol·licitat els serveis de l'arquitecte és contractista o promotor professional. D'acord amb l'article 14.14 d'aquestes normes haurà de complir, així mateix, totes les prescripcions legals i estatutàries aplicables als diferents treballs que li hagen sigut encomanats, i haurà de rebutjar dur a terme qualsevol tipus d'actuació que puga infringir dites prescripcions.
  
16.5. L'arquitecte, en l'exercici de la funció social pròpia de la seua professió, tindrà en consideració també la qualitat de l'obra en funció de l'ús a què la mateixa haja de destinar-se.
  
Amb els contractistes i industrials:
  
16.6. Tot arquitecte procurarà que la realització de les obres es faça en les millors condicions de temps, preu, qualitat i seguretat en relació amb l'encàrrec rebut.
  
16.7. Quan haja de sol·licitar-se l'adjudicació d'una obra determinada, l'arquitecte que l'haguera concebut subministrarà per igual a tots els concursants idèntics informes, i estarà prohibit abans de l'adjudicació del concurs comunicar a qualsevol dels concursants les ofertes que els altres pogueren haver realitzat. L'obligació assenyalada en l'apartat anterior s'entendrà extensiva no només als concursos d'obres formalitzades de mode exprés i concret, sinó també a les simples sol·licituds de pressupostos realitzats sense cap formalitat.
  
16.8. Tot arquitecte encarregat de dirigir l'execució d'uns determinats treballs facilitarà oportunament als contractistes i industrials que hagen d'intervenir en aquests totes les indicacions necessàries per a la seua bona realització.
  
16.9. L'arquitecte haurà de mantenir, en tot moment, una completa independència, tant en relació amb els contractistes que executen l'obra com amb els industrials que porten a cap la instal·lació dels corresponents serveis.
  
16.10. Les úniques remuneracions a què l'arquitecte tindrà dret són les constituïdes pels honoraris professionals, o pel sou o retribució que li corresponga com a funcionari o empleat al servei d'una empresa o d'un altre arquitecte, o pels premis que pogueren ser-li atorgats. Conseqüentment, cap arquitecte no podrà sol·licitar ni acceptar de tercers comissió, benefici o cap avantatge, tant siga de caràcter directe com indirecte.
  
16.11. Quan a conseqüència d'alguna discrepància entre el propietari o promotor de l'obra i el contractista siga cridat l'arquitecte per ambdues parts per a mitjançar en aquella, haurà d'actuar de manera imparcial, i s'atendrà als termes del contracte si n'hi haguera, i resolent, en tot cas, amb absoluta independència de juí.
  
Amb altres professionals que actuen com a consellers tècnics o com a col·laboradors:
  
16.12. Tot arquitecte haurà de contribuir lleialment amb els seus coneixements i experiència a l'intercanvi d'informació tècnica amb altres professionals que puguen intervenir, per tal d'obtenir en tot moment la màxima eficàcia en el treball conjunt.
  
16.13. Cap arquitecte no es considerarà rellevat de les obligacions que li són exigibles per la seua funció directora, llevat que li conste per escrit l'acceptació expressa de les corresponents responsabilitats de caràcter parcial per part dels altres professionals tècnics i facultatius que actuen com a col·laboradors seus i estiguen legalment capacitats per a això.
  
16.14. La relació que l'arquitecte puga tindre amb els professionals a què es refereix aquest capítol podrà tindre caràcter habitual o simplement ocasional. En cada cas, quedaran perfectament definides les funcions de cadascun d'aquests, així com el règim econòmic que haja de respondre la citada col·laboració.
  
16.15. L'arquitecte respectarà en tot moment les funcions i interessos dels altres professionals a què es refereix aquest capítol, d'acord amb les normes establides per l'administració pública o pels col·legis respectius.
  
En cap cas no podrà encomanar a altres professionals les funcions que específicament li corresponguen.
  
16.16. De mode especial, els arquitectes tindran cura de les seues relacions amb els aparelladors arquitectes tècnics, la designació dels quals haurà de comptar sempre amb la conformitat d'aquells.
  
Entre arquitectes:
  
16.17. Tot arquitecte té l'obligació de relacionar-se amb els seus companys amb lleialtat i rectitud. Haurà d'abstenir-se de qualsevol intent de suplantar els seus col·legues, evitant tota forma irregular d'obtenció de treballs, tant mitjançant qualsevol tipus de pressions, com actuant amb competència deslleial o prevalent-se de la situació que puga ostentar en virtut del lloc que ocupe.
  
16.18. Tot arquitecte haurà de ser objectiu en les seues crítiques a les obres dels seus col·legues i acceptar les crítiques que amb la mateixa objectivitat aquells facen a les seues.
  
L'arquitecte haurà d'abstenir-se de fer manifestacions que resulten personalment ofensives per als seus companys o per a la professió. Estarà obligat, però, a posar en coneixement del col·legi qualsevol infracció dels deures professionals de què tinga notícia.
  
16.19. Quan un arquitecte siga designat per a prosseguir la realització d'un treball iniciat per un altre, ambdós estaran obligats a intercanviar la necessària informació per a la prossecució d'aquest. En cas de mort, el nou arquitecte, particularment o a través del col·legi, sol·licitarà, si fa el cas, dels hereus del col·legiat mort tots els informes, dades o documents que puguen ser-li útils per a la realització del seu treball.
  
Cap arquitecte no podrà substituir un altre a la direcció d'una obra sense obtenir prèviament, si fa el cas, l'autorització del col·legi, que no la donarà sense conéixer les causes que van motivar la substitució i sense que conste degudament acreditat l'estat actual de les obres.
  
Quan un arquitecte reba un encàrrec que supose alteració de la configuració d'un edifici ja construït, en vida de l'arquitecte que ho va projectar, haurà de comunicar a aquest tal intervenció per mediació del col·legi, a fi que puga, si ho desitja, fer-li arribar les consideracions que jutge oportunes.
  
16.20. L'arquitecte que és designat membre d'un jurat per a la resolució d'un concurs, abans d'emetre el seu juí, verificarà i instarà el perfecte compliment de les normes establides.
  
16.21. Cap arquitecte no haurà de participar en concursos les condicions dels quals hagen sigut declarades no acceptables pel col·legi o pel Consell Superior i que resulten contràries a la funció que la professió ha de complir, en aquest cas està obligat a posar-les en coneixement del col·legi.
  
16.22. Tot arquitecte, bé personalment, bé en col·laboració, tindrà dret a què se li reconeguen com a propis els seus treballs, sense que cap altre puga atribuir-se com a seus aquells de què no siga autor.
  
16.23. L'arquitecte que, amb independència de la seua professió, ocupe un lloc en una entitat pública o privada, no podrà prevaler-se d'aquest en contra d'altres companys.
  
16.24. Tot arquitecte funcionari o contractat per organisme públic, tindrà l'obligació de facilitar al Col·legi, o als seus companys les dades i informacions de caràcter públic, i no reservat que necessiten per al desenrotllament de treballs professionals.
  
Amb el col·legi:
  
16.25. Tot arquitecte, sense perjuí dels recursos que, si fa el cas, puguen correspondre-li, estarà obligat a observar les disposicions generals o particulars que emanen del col·legi, d'acord amb els estatuts Generals i amb aquest Estatut de Règim Intern.
  
Així mateix, l'arquitecte haurà de contribuir a les necessitats econòmiques del col·legi, d'acord amb les normes que en cada moment regulen les aportacions econòmiques que els col·legiats estiguen obligats a efectuar
  
16.26. Els arquitectes hauran de participar en la forma estatutàriament establida en les tasques i actes col·legials, especialment en les assemblees i en les eleccions, per tal que els resultats d'aquestes abasten la major representativitat possible.
  
16.27. Tot arquitecte estarà obligat a acceptar, excepte en els casos d'excusa fundada, els càrrecs col·legials per als quals puga ser elegit. Els càrrecs directius del col·legi hauran de complir les obligacions inherents al lloc que ocupen, amb la deguda dedicació i independència de criteri.
  
No obstant això, no podran formar part de cap dels òrgans de govern del col·legi aquells arquitectes que de manera permanent i amb remuneració hi presten els seus serveis, als quals, en cas de ser elegits per a algun d'aqueixos càrrecs, se'ls reservarà la plaça que ocuparen mentre dure el seu mandat.
  
16.28. Tot arquitecte deurà respecte i lleialtat als càrrecs directius del col·legi, atesa la representativitat que ostenten i el servei que presten. També estarà obligat a aportar directament, amb la deguda promptitud, totes les dades, documents o informes que se li demanen i dels que ell tinga notícia per l'exercici de la seua professió, a fi de facilitar les funcions pròpies dels diferents òrgans del col·legi.
  
Vènia professional
  
Article 17
  
17.1. La substitució d'un arquitecte per un altre en la realització d'un mateix treball professional requereix la vènia del substituït. En defecte de vènia caldrà l'autorització del col·legi, el qual la concedirà així que queden liquidades o eficaçment garantides les quantitats que el col·legi estime meritades per l'arquitecte substituït, incloses les indemnitzacions pactades.
  
17.2. Sense perjuí d'allò que s'ha establit en l'apartat anterior, quan un arquitecte haja de cessar per qualsevol causa com a director d'una obra en curs d'execució, haurà de comunicar-ho d'immediat al col·legi, i aportar certificat que mostre l'estat de les obres realitzades sota la seua direcció.
  
Honoraris professionals
  
Article 18
  
18.1. La remuneració pels treballs professionals s'ajustarà al que lliurement acorden les parts, i hauran de definir-se en el contracte.
  
18.2. Respecte als arquitectes assalariats i al servei de l'administració pública, el col·legi exercirà les accions oportunes perquè les corresponents remuneracions siguen adequades al treball desenrotllat i a la legislació sobre el particular. La col·legiació en aquest supòsit serà voluntària, sempre que l'arquitecte no exercisca altres funcions que en exclusiva dedicació per a l'administració a què està adscrit i, per descomptat, que la seua retribució en l'estricte àmbit administratiu és la que resulte de les normes administratives que li siguen d'aplicació.
  
Segons el contingut dels contractes, podran, si fa el cas, tindre dret a la percepció d'honoraris per cadascun dels encàrrecs de projecte o obres en la quantia i forma pactats.
  
18.3. L'arquitecte podrà sol·licitar del col·legi els informes que calga quant a interpretació i aplicació dels barems orientatius d'honoraris professionals i propostes de contractes.
  
Visat de treballs
  
Article 19
  
19.1. El visat és un acte col·legial de control dels treballs professionals comprensiu dels següents aspectes:
  
a) Acreditar la identitat de l'arquitecte o arquitectes responsables i la seua habilitació legal per al treball de què es tracte.
  
b) Comprovar la suficiència i correcció formals de la documentació integrant del treball, en especial, el compliment de la normativa tant general com col·legial, sobre especificacions tècniques i sobre requisits de presentació en correspondència amb l'objecte de l'encàrrec professional rebut.
  
c) Efectuar les constatacions que al visat encomanen les disposicions legals o reglamentàries vigents.
  
d) Vetlar per l'observança de la deontologia, la lleial competència i altres regles d'una correcta pràctica professional.
  
e) I quantes altres determinacions establisca l'Assemblea de Juntes de Govern a proposta de la Junta Autonòmica o dels col·legis territorials.
  
19.2.
  
1. L'obligació de visat comprén tots els treballs professionals que es mostren documentalment i hagen de ser autoritzats amb la firma dels arquitectes.
  
2. Estan subjectes a l'obligació de visat tots els arquitectes col·legiats sense més excepció que la dels funcionaris i altres personal de les administracions públiques, quan realitzen treballs professionals per al centre o organisme a què es troben adscrits i com a contingut de la seua relació de servei.
  
En cap cas no estan exceptuats de l'obligació de visat els treballs encomanats per l'administració pública a arquitectes, siguen o no funcionaris, en què no es donen els requisits d'adscripció a l'organisme i contingut de la relació de servei a què fa referència el paràgraf anterior.
  
19.3.
  
1. És competent per a l'atorgament del visat el col·legi en la demarcació del qual radiquen les obres o hagen de produir efecte, davant d'autoritats o organismes administratius o judicials de qualsevol classe, els treballs professionals.
  
2. La Junta de Govern del col·legi és titular de la competència de visat, que obligatòriament prestaran per delegació els col·legis territorials, d'acord amb allò que s'ha establit en la normativa general.
  
3. L'admissió a visat requereix la col·legiació, si fa el cas, l'habilitació de l'arquitecte o arquitectes autors al col·legi corresponent.
  
19.4. Els treballs professionals es presentaran a visat en la forma establida per cada col·legi territorial, sense perjuí de les facultats normatives reservades a l'Assemblea General en l'article 24.5 en relació amb l'article 3.1.22. A aquests efectes, s'establiran criteris relatius a l'homogeneïtzació de la documentació a presentar i contingut de l'acte de visat.
  
19.5. Els reglaments d'aplicació que es pogueren establir, s'atindran en els seus aspectes procedimentals als següents principis:
  
1. L'expedient de visat té per objecte la totalitat dels aspectes a què es refereix l'article 19.1 i finalitza per una única resolució que podrà ser d'atorgament o de denegació del visat. La concessió del visat podrà ser condicionada en els casos i situacions específicament establits en la reglamentació pròpia de cada col·legi. En el cas de denegació la resolució haurà de ser raonada.
  
2. Els expedients de visat hauran de resoldre's en el termini màxim de 20 dies hàbils comptadors des de l'endemà al de registre d'entrada al col·legi de la documentació.
  
Els terminis només podran suspendre's mitjançant notificació fefaent a l'arquitecte interessat per a l'aportació de les dades que siguen necessàries per a la decisió sobre el visat. Els motius, duració i efectes de la suspensió del termini hauran de regular-se detalladament en la reglamentació col·legial.
  
3. La denegació del visat donarà lloc a la devolució del treball al seu autor, una vegada notificada i ferma la resolució corresponent. No obstant això, quan la denegació estiga motivada exclusivament per alguna de les constatacions obligatòries a què es refereix l'article 19.1.c d'aquesta normativa, es podrà formalitzar, si la disposició legal aplicable ho permet i sense perjuí del deure de notificació, mitjançant segellat o diligenciament adequats del treball, per al seu despatx a l'arquitecte o persona per ell autoritzada, previ pagament dels drets corresponents.
  
4. El personal arquitecte dels òrgans o serveis col·legials que tinguen encomanat l'exercici de la funció de visat o, en tot cas la proposta de resolució, estaran subjectes a un règim d'incompatibilitat suficient per a garantir la seua independència.
  
19.6. Podran utilitzar-se procediments d'autocontrol per al visat en el referent als aspectes relacionats en els paràgrafs b) i c) de l'article 19.1. A aquest efecte, l'arquitecte autor del treball declararà, sota la seua personal responsabilitat davant del col·legi, l'efectiu i adequat compliment dels referits aspectes mitjançant la formalització de fitxes control prèviament establides.
  
El visat es concedirà després que els serveis col·legials comproven el correcte emplenament de les fitxes, sense perjuí de les verificacions que siguen procedents quant a la correspondència entre allò declarat i la documentació tècnica presentada.
  
19.7.
  
1. Les resolucions col·legials definitives en matèria de visat són susceptibles dels recursos establits en els estatuts col·legials i en la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.
  
2. No estan subjectes a aquest règim general les resolucions denegatòries del visat fundades exclusivament en motius de legalitat urbanística, ja que en aquest supòsit i pel que fa al client, tals resolucions no revesteixen el caràcter d'actes definitius ni impedeixen la subsegüent tramitació de l'expedient municipal de concessió de llicència. En aquest cas, les resolucions són únicament susceptibles de reclamació en el termini de quinze dies hàbils comptadors des de l'endemà al de notificació, davant de la Junta Territorial del col·legi, i la seua resolució ?que s'entendrà negativa de no notificar-se expressament en un mes- conclourà la intervenció col·legial. En tot cas pot l'arquitecte fer ús, potestativament, dels recursos corporatius ordinaris, ja que per a ell la denegació de visat constitueix sempre un acte definitiu.
  
19.8. L'arquitecte podrà sol·licitar del col·legi la informació que calga sobre la normativa de presentació de projectes o sobre la normativa tècnica i urbanística d'aplicació.
  
19.9. El col·legi podrà establir un altre tipus de visats o controls voluntaris, especialment quant als aspectes de qualitat, interdisciplinar i els de documentació parcial de projectes i de direcció d'obra en la forma establida en l'article 19.1 e.
  
CAPÍTOL IV
  
Organització
  
Secció 1ª. Òrgans de govern
  
Article 20
  
La direcció i administració del COACV correspon als seus òrgans de govern autonòmics i territorials, en l'exercici de les seues competències i funcions, segons allò que s'ha disposat en aquest Estatut.
  
Els col·legis territorials podran dotar-se en el seu àmbit territorial i a través dels seus reglaments dels òrgans, estructures i normes complementàries que consideren oportuns.
  
Òrgans autonòmics de govern
  
Article 21
  
21.1. Són òrgans autonòmics del COACV:
  
1. L'Assemblea General de Col·legiats.
  
2. L'Assemblea de Juntes de Govern.
  
3. La Junta Autonòmica de Govern.
  
4. La Comissió Permanent.
  
5. El degà.
  
21.2. La Junta de Govern per a millor compliment dels seus fins, podrà assistir-se de comissions col·laboradores i agrupacions voluntàries, creades a l'empara d'aquest Estatut.
  
21.3. Les comissions constituïdes pels òrgans autonòmics del COACV, actuaran amb l'autonomia reconeguda en les seues normes fundacionals, per promoure, assessorar i informar aquells assumptes compresos en els seus fins.
  
El seu pressupost s'integrarà en l'ordinari dels òrgans autonòmics del COACV.
  
21.4. Els òrgans deontològics actuaran amb autonomia dels òrgans de govern i es regiran per allò que s'ha assenyalat en el capítol VIII.
  
Els òrgans de govern els prestaran col·laboració permanent, executaran les seues resolucions i els dotaran en el seu pressupostos dels mitjans econòmics i personals necessaris per a l'exercici de la seua funció.
  
Òrgans territorials de govern
  
Article 22
  
22.1. Els col·legis territorials establiran reglamentàriament el seu règim organitzatiu (òrgans de govern, delegacions, assemblees, etc.) i electoral.
  
Els col·legis territorials comptaran, almenys, amb els següents òrgans de govern:
  
Assemblea Territorial de Col·legiats.
  
Junta Territorial de Govern.
  
Secció 2ª. Òrgans autonòmics de govern
  
L'Assemblea General
  
Article 23
  
23.1. L'Assemblea General del COACV, integrada pels arquitectes col·legiats que estiguen en plenitud de drets, és el màxim òrgan d'expressió de la voluntat col·legial. Es regirà pels principis democràtics d'igualtat i participació directa, amb les peculiaritats, quant a la representació, establides en aquest Estatut i en l'ordenament jurídic.
  
Serà presidida pel degà o la persona en qui delegue, qui ostentarà les atribucions inherents a la direcció i presidència de l'òrgan, i podrà establir abans de l'adopció d'un acord, el règim de discussió i votació, excepte que per raó de la matèria tinguera específica regulació.
  
23.2. Anualment se celebraran dues assemblees generals ordinàries, per a aprovació i liquidació del pressupost, en desembre i juny respectivament.
  
Les assemblees generals extraordinàries es convocaran a iniciativa del degà, de la Junta de Govern del COACV, d'una Junta de Govern Territorial, o del 5% del total del nombre de col·legiats residents.
  
La seua celebració no tindrà lloc més enllà del termini de 30 dies comptadors de la data de sol·licitud, i és facultat de qui convoca o, si hi manca, de la Junta de Govern, l'assenyalament del lloc, dia i hora de celebració.
  
Competències de l'Assemblea
  
Article 24
  
Són competències de l'Assemblea General:
  
1r. Aprovar el pressupost anual del COACV, en què figuraran les quotes a satisfer pels col·legiats.
  
2n. Conéixer i sancionar la memòria que la Junta de Govern li presente, i resumir la seua actuació durant l'any anterior, així com la gestió dels altres organismes i comissions del Col·legi i els esdeveniments de major relleu en la vida professional que hagen tingut lloc en dit temps.
  
3r. Lectura i aprovació dels comptes de despeses i ingressos de l'exercici anterior.
  
4t. Concedir a la Junta de Govern les atribucions que per a casos no establits en els estatuts estime oportú.
  
5é. Aprovar les normes col·legials i les seues modificacions.
  
Les modificacions de competències territorials contingudes en aquest Estatut només podran ser aprovades a proposta de l'Assemblea territorial interessada o previ pronunciament d'aquesta, mitjançant el procediment establit en l'article 29.2.
  
6é. Visar els reglaments dels col·legis territorials als efectes de verificar la seua conformitat amb el present Estatut General.
  
7é. La creació i modificació dels àmbits dels col·legis territorials.
  
8é. Tractar i, si fa el cas, aprovar mocions de censura en la forma establida en l'article 25.
  
9é. Tractar i, si fa el cas, aprovar proposicions directes dels col·legiats en la forma establida en l'article 29.2.
  
10. Atorgar consideració de fi o funció d'interés comú general als que, no figurant entre els enumerats en aquest Estatut, així ho estime l'Assemblea General.
  
11. Definir, a proposta de l'Assemblea de Juntes, la relació de serveis bàsics, així com la localització de la seua prestació, entenent-se com a tals aquells que resulten fonamentals i necessaris per exercir la professió d'arquitecte, siga quin siga el sector on la desenrotlla.
  
Aquests serveis que l'estructura col·legial està obligada a donar a tots els col·legiats, d'acord amb la seua capacitat econòmica, estaran finançats per tots aquests.
  
12. Aquells assumptes que decidisca sotmetre al seu coneixement la Junta de Govern o l'Assemblea de juntes, ja siga a pròpia iniciativa o a petició de col·legiats.
  
13. Entendre dels precs i preguntes que es plantegen de caràcter ordinari, que podran donar lloc a la presa en consideració de l'assumpte, per a la seua inclusió en l'ordre del dia de la següent assemblea.
  
Les assemblees generals tant ordinàries com extraordinàries només podran ocupar-se dels assumptes objecte de la convocatòria, llevat de la presa en consideració de les propostes acceptades en precs i preguntes.
  
L'assistència a les assemblees és un deure del col·legiat, quan excepcionalment no puga personar-se, estimant com a pitjor representació la seua absència, s'admetrà el pronunciament delegat a mode de vot delegat, amb les següents condicions:
  
a) Serà excepcional i referit específicament a un punt de l'ordre del dia en concret.
  
b) La presència del col·legiat sempre invalidarà la delegació prèvia del vot.
  
c) No es podrà delegar el vot sobre assumptes d'elecció o censura.
  
d) Cada col·legiat podrà ser portador d'un màxim de quatre vots delegats per a cada assumpte referenciat.
  
Mocions de censura
  
Article 25
  
L'Assemblea General dels col·legiats podrà aprovar mocions de censura de caràcter revocatori a la Junta de Govern, sempre que dit assumpte figure en l'ordre del dia i s'aprove per majoria de vots favorables de dos terços dels presents que equivalguen, com a mínim, a la quarta part dels col·legiats amb dret a vot. L'aprovació de la moció de censura implica automàticament la dimissió o cessament de la Junta i l'obligació de convocar per aquesta mateixa eleccions per cobrir els llocs vacants pel període que reste. Fins que es produïsca la presa de possessió de la nova Junta electa, la cessant actuarà en funcions.
  
L'Assemblea General podrà aprovar mocions de censura sense caràcter revocatori contra actuacions concretes de la Junta o d'algun dels seus membres, per majoria.
  
Citació
  
Article 26
  
Les assemblees generals ordinàries es convocaran amb 20 dies d'anticipació i les extraordinàries a deu dies, almenys. En la convocatòria s'expressarà l'ordre del dia. En els casos d'urgència, que es justificaran davant de l'Assemblea, es podrà acurtar el termini de convocatòria de l'Assemblea General Extraordinària.
  
Celebració
  
Article 27
  
27.1. Les sessions començaran a l'hora assenyalada, sempre que assistisquen més de la quarta part dels col·legiats, i en cas de no concórrer aquest nombre, es reunirà en segona convocatòria, mitja hora després de la citada, amb el nombre de col·legiats que hagen concorregut.
  
27.2. Tots els col·legiats no suspesos en tal dret podran assistir amb veu i vot a les assemblees generals i no podrà abstenir-se de votar el col·legiat que es trobe present en l'acte d'una votació.
  
27.3. Oberta pel president una sessió, el secretari o qui el substituïsca donarà lectura a l'acta de la sessió anterior. Si cap col·legiat vol fer observacions sobre l'acta, se li concedirà la paraula. A continuació, es preguntarà si s'aprova l'acta, i se sotmetrà a votació en cas necessari, en què només podran participar els que hi figuren com a assistents.
  
Ordre de discussió
  
Article 28
  
28.1. Posat a discussió un assumpte o proposició, es tractarà prèviament de la seua presa en consideració. Per a això podrà parlar un col·legiat, en pro i un altre en contra, ambdós podran rectificar una sola vegada, i es procedirà seguidament a votació.
  
Si no es pren en consideració, es donarà per acabada la discussió d'aquell assumpte.
  
Excepte els supòsits establits en l'article 29.2 la proposta de la Junta Autonòmica de Govern no necessita sotmetre's a la prèvia presa en consideració.
  
28.2. En la discussió dels assumptes només es permetran tres torns en pro i tres en contra i dues rectificacions a cada col·legiat que prenga part en el debat. No consumiran torn la Junta Autonòmica de Govern, els firmants de les proposicions que es discutisquen i els membres afectats directament per les proposicions sotmeses a la deliberació. Per contestar a les al·lusions es concedirà una sola vegada l'ús de la paraula. Les proposicions incidentals i vots particulars es discutiran amb preferència a la proposició objecte del debat.
  
El col·legiat que, en ús de la paraula, és cridat tres vegades a l'ordre, cessarà en aquell ús.
  
28.3. Les votacions podran ser públiques (ordinàries o nominals) i secretes. Excepte la preceptiva votació secreta ?quan es tracte de qüestions que afecten el decor dels col·legiats-, les distintes modalitats de votació es decidiran en votació prèvia ordinària.
  
Acords
  
Article 29
  
29.1. Els acords presos per majoria en Assemblea General obliguen tots els col·legiats.
  
29.2. Si una proposició d'acord modifica l'organització o l'Estatut General del Col·legi, o qualsevol altre assumpte d'importància de caràcter general, reconegut així per un quòrum del 3% dels col·legiats residents del COACV, es discutirà només als efectes de ser pres en consideració. Si és pres en consideració, en el termini màxim de 30 dies es convocarà Assemblea General per a l'adopció de l'acord procedent l'aprovació del qual requerirà el vot favorable del 3% dels col·legiats residents.
  
Igual tràmit portaran les proposicions personals dels col·legiats incloses directament en l'ordre del dia.
  
29.3. En els assumptes generals i de gran importància, si la diferència de vots a favor i en contra de la proposició no aconseguira un vot per cada deu o fracció del nombre de votants, serà sotmés, a juí de la Junta Autonòmica de Govern, a nova votació en l'Assemblea General següent, en què s'adoptarà per majoria de vots l'acord definitiu.
  
En les convocatòries a aquesta segona assemblea s'inserirà la proposició amb tot detall i s'admetrà l'opinió escrita dels col·legiats, però no el seu vot.
  
29.4. Els acords relatius al règim econòmic del col·legi es regularan per allò que s'ha establit en l'article 76.6 d'aquest Estatut, com a norma de caràcter especial, i supletòriament pel règim genèric de l'adopció d'acords.
  
Actes
  
Article 30
  
De les sessions de l'Assemblea General s'estendrà l'oportuna acta, en què es farà constar suficientment l'ocorregut i acordat en aquesta, i es copiarà literalment les proposicions que es presenten i les manifestacions que es desitge que consten en acta, i amb aquesta finalitat seran redactades per l'interessat en el mateix acte i les autoritza amb la seua firma el degà.
  
Assemblees de Juntes de Govern
  
Article 31
  
31.1. L'Assemblea de Juntes de Govern és un òrgan de govern del COACV compost per la Junta de Govern del COACV, i les juntes de govern dels col·legis territorials.
  
Es regirà pels principis de participació directa, igual i democràtica, computant per a les seues decisions el vot amb valor ponderat de cadascun dels seus membres, amb 10 vots per cada col·legi territorial i un vot per a cada càrrec electe de Junta de Govern del COACV. S'entén per vot ponderat el resultat de dividir 10 pel nombre de components de cada junta territorial.
  
31.2. Anualment en novembre, se celebrarà almenys una assemblea de juntes ordinària, sota la presidència del degà o persona en qui delegue, qui ostentarà les atribucions inherents a la direcció i la presidència de l'òrgan.
  
31.3. Es podran celebrar assemblees de juntes extraordinàries a petició del degà o d'una Junta de Govern.
  
La seua celebració no tindrà lloc més enllà del termini de 15 dies a partir de la data de la seua sol·licitud, i serà facultat de qui convoca l'assenyalament de lloc, dia i hora de celebració.
  
Competències
  
Article 32
  
Són competències de l'Assemblea de Juntes:
  
1) Informar els pressupostos dels Col·legis territorials, així com els del COACV, en els termes establits en l'article 76.1.b.
  
2) Conéixer la memòria de gestió, proposta de tancament d'exercici i liquidació dels òrgans de govern.
  
3) Emetre informe sobre els temes que requerisquen les juntes de govern i, en especial, els que donen lloc a conflicte de competències en la Junta Autonòmica, manifestat per dos presidents, sempre que no es tracte de l'exercici de les funcions enumerades en l'article 3.1. Si la Junta Autonòmica dissenteix de l'informe de l'Assemblea de Juntes podrà sotmetre la qüestió a decisió de l'Assemblea General pel procediment prescrit en l'article 29.2.
  
4) Establir els calendaris d'eleccions de tots els òrgans de govern, així com de la Comissió Deontològica i del Tribunal Professional.
  
5) Nomenar, entre els col·legiats, comissions o ponències personals que l'assistisquen amb els seus informes, en els casos que estime oportú, per a major garantia de la seua actuació.
  
6) Nomenar comissions de coordinació d'entre els seus membres assistits de qui procedisca.
  
7) Emetre informe favorable sobre les propostes de modificació d'estatuts que afecten competències i propostes d'ampliació de nous fins o funcions de la Junta Autonòmica de Govern.
  
Si l'informe és desfavorable haurà de ser raonat i la proposta tornarà a la Junta Autonòmica de Govern la qual podrà, en cas de no assumir aquell, o bé desistir de la proposta o bé elevar-la, en unió de l'informe citat i en el termini màxim de tres mesos, a l'aprovació de l'Assemblea General pel tràmit prescrit en l'article 29.2.
  
Junta Autonòmica de Govern
  
Article 33
  
La Junta Autonòmica de Govern assumeix la plena direcció i administració del col·legi per a la consecució dels seus fins, sense perjuí de les competències de l'Assemblea General de col·legiats, de l'Assemblea de Juntes de Govern i dels col·legis territorials.
  
Article 34
  
D'un mode especial correspon a la Junta Autonòmica de Govern:
  
34.1. En relació als col·legiats
  
a) Resoldre sobre l'admissió dels arquitectes que desitgen incorporar-se al COACV, i podran, en cas d'urgència, delegar la Permanent, la decisió de la qual serà provisional fins que siga sotmesa a la ratificació de la Junta.
  
b) Repartir equitativament entre els col·legiats les càrregues en la forma determinada en aquest Estatut.
  
c) Procedir a requeriment de les autoritats judicials a la designació de perits, i traslladar la petició a l'agrupació corresponent, cas que estiga constituïda, perquè siguen proposats per aquesta, d'acord amb el seu reglament interior.
  
d) Portar a efecte la convocatòria d'eleccions de càrrecs de la Junta de Govern, Comissió Deontològica i Tribunal Professional.
  
e) Fer que tinguen efectivitat, en l'àmbit de les seues competències, les sancions que la Comissió de Deontologia Professional impose als col·legiats.
  
f) Reclamar als col·legiats el pagament de les quantitats que per qualsevol concepte degueren al col·legi i, en cas necessari, procedir al seu cobrament pels procediments legals.
  
g) Coordinar les normes generals dels col·legis territorials, per tal de disposar en tot l'àmbit del COACV de criteris homogenis en temes d'interés general, i retre compte a l'Assemblea General i per circular general a tots els col·legiats.
  
h) Promoure les publicacions del col·legi, revistes, beques d'investigació, conferències i altres activitats en benefici dels col·legiats i en compliment dels fins del col·legi.
  
i) Establir barems i criteris orientatius d'honoraris i altres documents d'interés general per a la pràctica professional dels seus col·legiats, i donar compte a l'Assemblea General i per circular general a tots els col·legiats.
  
j) Entendre de les publicacions del col·legi, revistes, beques d'investigació, cursos de perfeccionament, conferències i altres activitats en benefici dels col·legiats i en compliment dels fins del col·legi.
  
34.2. En relació amb les corporacions oficials:
  
a) Defensar el col·legi i els seus col·legiats quan considere que són molestats o perseguits injustament en l'exercici de les seues funcions professionals.
  
b) Gestionar en representació del col·legi quantes millores estimen convenients al progrés tècnic i als interessos dels arquitectes.
  
c) Representar el col·legi en els actes oficials.
  
d) Establir convenis amb les administracions públiques d'àmbit territorial autonòmic o superior, en compliment dels fins del col·legi.
  
34.3. En relació amb la vida econòmica del col·legi:
  
Correspon a la Junta Autonòmica de Govern:
  
a) Recaptar, distribuir i administrar el pressupost dels òrgans autonòmics, i queden exclosos els pressupostos dels col·legis territorials i el patrimoni assignat a aquests.
  
b) Redactar la proposta de pressupost, la memòria de gestió i tancament de comptes. La proposta de pressupost serà informada per l'Assemblea de les Juntes de Govern, conforme a allò que s'ha disposat en l'article 32.1.
  
c) Donar compte a l'Assemblea General de la inversió dels fons socials
  
34.4. En relació amb les organitzacions col·legials i professionals.
  
a) Les agrupacions i qualssevol altres organismes que pogueren constituir-se per a coadjuvar als fins del col·legi, seran representats, coordinats, inspeccionats i controlats en les seues actuacions per la Junta Autonòmica de Govern, per assegurar el compliment dels seus fins estatutaris i reglamentaris.
  
b) Establir les formes de seguiment més adequades a l'actuació de la Germandat, ASEMAS, Caixa d'Arquitectes, i altres entitats professionals, amb personalitat jurídica pròpia, a fi de permetre la millor defensa dels interessos dels seus col·legiats.
  
Article 35
  
Correspondrà, a més a més, a la Junta Autonòmica de Govern:
  
a) Nomenar entre els col·legiats comissions o ponències personals que l'assistisquen amb els seus informes en els casos que estime oportuns, per a major garantia de la seua actuació. L'acceptació de dits nomenaments és obligatòria per als col·legiats, excepte casos d'incompatibilitat, que resoldrà la Junta a indicació de l'interessat.
  
b) Disposar torns especials per complimentar demandes de tècnics fetes per particulars, entitats i corporacions.
  
c) Proveir interinament les vacants que ocórreguen en els càrrecs de la Junta de Govern, la Comissió Deontològica i Tribunal Professional, excepte el degà, amb les limitacions establides en l'article 87.3.
  
d) Convocar Assemblea General Extraordinària.
  
Registre Autonòmic de Col·legiats
  
Article 36
  
1. La Junta de Govern, per mediació de la Secretaria, portarà una llista o registre dels col·legiats i habilitats i la passarà anualment als membres d'aquesta, als altres col·legis, al Consell Superior i als centres administratius que tinguen relació amb l'actuació professional. Els col·legiats proporcionaran l'actualització de les seues dades censals.
  
D'aquesta llista i de les seues variacions es donarà complida i immediata informació als col·legis territorials.
  
2. Les juntes territorials per mediació de les seues secretaries portaran una llista o registre de l'adscripció dels arquitectes de la seua demarcació a cada delegació comarcal, a efectes d'ordenar i garantir els seus drets col·legials.
  
Convocatòria i règim de sessions
  
Article 37
  
37.1. Les convocatòries per a la Junta de Govern es faran acompanyant l'ordre del dia amb 48 hores d'anticipació. Aquest termini s'acurtarà en els casos de necessària urgència, a juí del degà, qui el justificarà davant de la junta.
  
37.2. La Junta de Govern es reunirà quan l'indique el degà, tres dels seus components o un president de col·legi territorial, i almenys una vegada cada dos mesos.
  
37.3. L'assistència a les juntes de govern, és obligatòria excepte justificació prèvia.
  
37.4. En les juntes de govern es tractaran tots els assumptes que es presenten a la seua consideració, els quals s'incorporaran a l'ordre del dia.
  
37.5. A les sessions de la Junta de Govern podran assistir amb veu però sense vot els presidents dels òrgans deontològics i de les agrupacions constituïts, quan es tracten assumptes proposats per aquestes.
  
37.6. Les sessions de Junta de Govern seran públiques, excepte que els temes afecten l'honor d'un col·legiat o d'especial reserva d'interés general dels col·legiats.
  
Acords
  
Article 38
  
38.1. La Junta de Govern prendrà els seus acords per majoria de presents. Els empats els decidirà el degà amb el seu vot de qualitat.
  
Constitueixen atribucions de les juntes de govern les matèries a què es refereixen els fins i funcions assignats al Col·legi Oficial d'Arquitectes en aquests estatuts, sense perjuí de la plena i sobirana competència de l'Assemblea General.
  
38.2. Els acords de la Junta de Govern es consignaran en les oportunes actes, per ordre de dates, en el llibre que es disposarà per a aquestes.
  
38.3. Perquè els acords de Junta de Govern tinguen validesa, es requerirà la presència de més de la meitat dels seus membres.
  
Composició de la Junta
  
Article 39
  
La Junta de Govern del COACV està constituïda pel degà, el secretari, el tresorer, els presidents dels col·legis territorials o membre de la seua junta en qui deleguen i dos vocals col·legiats residents. Sense perjuí de l'assistència a la Junta dels presidents dels òrgans deontològics i de les agrupacions, conforme a l'article 37.5.
  
Així mateix, seran assignades per la Junta de Govern les comissions i representacions que corresponguen.
  
Permanent de la Junta de Govern
  
Article 40
  
La Comissió Permanent estarà constituïda pel degà, el secretari i el tresorer, que resoldran els assumptes de tràmit, els delegats expressament per la Junta de Govern i aquells que sense haver-ho sigut es consideren urgents pels seus tres membres, i en aquest cas hauran de ser sotmesos a ratificació en la primera sessió ordinària de la Junta.
  
Es reunirà quan es considere convenient a proposta de dos dels seus membres.
  
Les decisions s'adoptaran per majoria.
  
El degà
  
Article 41
  
Correspondrà al degà la representació del COACV en les relacions amb els poders públics, corporacions, entitats o particulars.
  
Exercirà les funcions que reserva a la seua autoritat l'Estatut, presidirà la Junta Autonòmica de Govern, l'Assemblea General de Col·legiats, l'Assemblea de Juntes de Govern i totes les comissions i òrgans col·legials a què assistisca, dirigirà les discussions i expedirà els lliuraments per a la inversió dels fons del col·legi.
  
El degà es considera investit, en l'àmbit de les seues competències, de facultats administratives als efectes de requerir als que siguen denunciats perquè cessen en la seua actuació i instruir l'oportú expedient de comprovació, acabat el qual, el col·legi entaularà l'acció estatutària corresponent.
  
Correspon, a més a més, al degà:
  
a) Ordenar les convocatòries de les juntes i assemblees.
  
b) Firmar els documents que es referisquen a assumptes de la seua competència i els comptes que rendisca la Junta de Govern.
  
c) Autoritzar amb el vistiplau les actes de l'Assemblea General, Assemblea de Juntes de Govern, les de Junta de Govern i tots els certificats i informes expedits pel col·legi.
  
d) Sol·licitar de la Comissió de Deontologia Professional informe reservat previ la tramitació de denúncia de tercer contra arquitecte col·legiat o habilitat.
  
e) Designar, de forma temporal o permanent, un membre de Junta de Govern com a vicedegà per substituir-lo a efectes de representació o delegació.
  
f) Presidir les meses electorals del col·legi.
  
En el cas que alguna d'aquestes funcions poguera o haguera de ser delegada, donarà previ compte a la Junta Autonòmica de Govern.
  
El secretari
  
Article 42
  
El secretari portarà la documentació d'actes, llibres i acords que siguen necessaris i es deduïsquen de les deliberacions i mandats de les assemblees, del degà, de la Junta de Govern i disposicions vigents, i donarà fe amb la seua firma dels acords del COACV, amb el vistiplau del degà.
  
Així mateix, ostentarà la direcció de personal, sense perjuí de les facultats de la Junta de Govern, en ordre a la contractació i remoció d'empleats.
  
Article 43
  
Competeix al secretari:
  
a) Convocar per ordre del degà les juntes i assemblees.
  
b) Redactar i firmar les actes de les juntes i assemblees, així com la dels òrgans a què assistisca en la seua condició de secretari; portar els seus respectius llibres d'actes.
  
c) Portar la llista dels col·legiats i habilitats i consignar nom i cognoms, domicili professional, data del títol i les dades que indiquen els estatuts.
  
d) Custodiar tota la documentació de Secretaria i el segell nominal del col·legi.
  
e) Demanar de les agrupacions i altres òrgans centrals, els informes relatius a la seua actuació, d'acord amb allò que s'ha establit en aquest Estatut.
  
f) Presentar la memòria anual de gestió.
  
g) Donar curs a les instàncies que es presenten, el més aviat possible.
  
h) Portar un llibre inventari del material, mobles i immobles del col·legi, i vetlar pel correcte manteniment d'aquests.
  
i) Atendre les necessitats de la seu social i la seua administració.
  
j) Donar compte als qui corresponga de les disposicions oficials i notícies d'interés general que apareguen en els periòdics que es reben i es relacionen amb la professió.
  
k) Participar als col·legiats i tenir cura de la seua inserció en el butlletí o circular general o provincial de quantes vacants, concursos, oposicions o altres assumptes els puguen interessar en l'àmbit de la comunitat.
  
l) Vetlar pel correcte tracte i la dedicació convinguda del personal del col·legi.
  
En cas que alguna d'aquestes funcions poguera o haguera de ser delegada, donarà previ compte a la Junta Autonòmica de Govern.
  
El tresorer
  
Article 44
  
Competeix al tresorer:
  
a) Recaptar les quotes i deduccions que hagen de satisfer els col·legiats i habilitats al col·legi, segons allò que s'ha aprovat per l'Assemblea General.
  
b) Seguiment i rendició de comptes periòdics del pressupost dels òrgans autonòmics del col·legi a la Junta de Govern.
  
c) Portar el corresponent llibre de caixa i els llibres que el col·legi estime convenient per al bon ordre de la Tresoreria.
  
d) Firmar els lliuraments, xecs i tots els documents que es relacionen amb els cobraments, pagaments i operacions de crèdit del col·legi.
  
e) Custodiar i distribuir els fons i el pressupost dels òrgans autonòmics del col·legi.
  
f) Efectuar un balanç anual de la situació econòmica del COACV i liquidació del pressupost per a coneixement de la Junta Autonòmica de Govern, Assemblea de Juntes de Govern i Assemblea General.
  
g) Portar el control dels deutors, siguen persones físiques o jurídiques.
  
h) Tindre al seu càrrec la intervenció de tots els comptes i de totes les despeses que ocórreguen al col·legi per qualsevol concepte. Per a compliment d'aquestes obligacions tindrà cura que es porten, sota la seua immediata inspecció, els llibres de comptabilitat que siguen necessaris, firmarà els pagaments i lliuraments de totes classes i formularà el balanç general de l'exercici.
  
i) Presentar un projecte de pressupost anual a la Junta Autonòmica de Govern per al seu debat i aprovació.
  
j) Portar els llibres d'ingressos i despeses dels òrgans autonòmics del col·legi.
  
k) Proposar les mesures de política econòmica, coordinació comptable i altres de caràcter economicofinancer que jutge convenients per al COACV.
  
l) Presentar el balanç i la liquidació de comptes de l'exercici anterior a la Junta Autonòmica de Govern per al seu debat i aprovació.
  
En el cas que alguna d'aquestes funcions poguera o haguera de ser delegada, donarà previ compte a la Junta Autonòmica de Govern.
  
Article 45
  
Per a la realització de les funcions citades, el secretari i el tresorer comptaran amb el personal necessari i, en el cas que ho estimen convenient, proposaran a la Junta de Govern el nomenament d'un vocal com a vicesecretari o comptador, o d'una comissió o ponència, amb les comeses i duració que se'ls assigne.
  
Dels membres de la Junta de Govern
  
Article 46
  
Tots els membres de Junta Autonòmica de Govern excepte el degà, secretari i tresorer, tindran la condició de vocals. Competeix als vocals les funcions de caràcter sectorial que els assigne la junta.
  
Els representants dels col·legis territorials assumiran en la Junta Autonòmica de Govern les funcions de representació territorial que els són pròpies.
  
Correspon a la Junta Autonòmica de Govern nomenar els substituts dels membres de la junta.
  
Comissions col·legials autonòmiques
  
Article 47
  
Les comissions o ponències que establisca la Junta Autonòmica de Govern o Assemblea de Juntes, tindran caràcter informatiu, assessor i proponent d'aquells temes que se'ls encomanen.
  
Els seus membres, així com els càrrecs de lliure designació, seran lliurement nomenats i revocats per la Junta de Govern i, en tot cas, cessaran en acabar la funció encomanada o en cessar la Junta Autonòmica de Govern sota el mandat de la qual es van constituir.
  
Totes les comissions o ponències personals disposaran de les seues partides en el pressupost dels òrgans autonòmics del col·legi, d'on es podran detraure per dietes i altres despeses, conformades pel secretari i lliurats pel tresorer, les quantitats necessàries per al seu funcionament.
  
Agrupacions voluntàries d'arquitectes
  
Article 48
  
48.1. Es podran crear en el si del col·legi agrupacions voluntàries d'arquitectes col·legiats, per tal de fomentar i potenciar les diverses formes d'exercici i especialització professional, millorar l'atenció als diversos interessos professionals i propiciar una major participació en la vida col·legial.
  
La seua organització i funcionament s'ajustaran a allò que s'ha establit en aquest Estatut.
  
L'Agrupació disposarà de pressupost propi, i rebrà del col·legi una contribució anual per a les despeses generals de manteniment degudament justificada, i es podran establir quotes internes per als seus membres en la forma que estatutàriament es preveja.
  
El tractament comptable serà de caixa única.
  
Les propostes que formule l'agrupació a la Junta de Govern, hauran de ser necessàriament resoltes per aquesta en qualsevol de les dues sessions següents a la seua presentació a la secretaria del col·legi.
  
Si ho sol·licita el president de l'agrupació, serà oïda abans d'adoptar-se l'acord procedent.
  
El col·legi, en tot cas, ostenta la representació dels arquitectes i de cada una de les respectives formes d'exercici o especialitat professional.
  
48.2. Els sol·licitants seran, com a mínim, vint arquitectes col·legiats residents, en exercici dels seus drets com a tals, i les sol·licituds de creació de les agrupacions es presentaran a la secretaria del col·legi .
  
48.3. La Junta de Govern resoldrà sobre la sol·licitud rebuda, d'acord amb allò que s'ha establit en aquest Estatut.
  
Característiques
  
Article 49
  
49.1. Les agrupacions es constituiran en funció de les formes d'exercici i d'especialitats professionals. Només hi haurà en aquest col·legi una agrupació amb les mateixes característiques, i quedarà la possible segregació o agregació d'aquestes i la resolució dels problemes de duplicitat i concurrència, a decisió de la Junta Autonòmica de Govern. A tal efecte, s'atendran criteris d'identitat amb altres agrupacions establides en altres col·legis, de major participació i d'interés general del col·lectiu.
  
Podran establir seccions de les agrupacions coincidents amb els àmbits dels col·legis territorials o altres que es jutge d'interés per cada agrupació.
  
49.2. La denominació de les agrupacions ha de ser clara i no prestar-se a confusió amb altres dins del col·legi.
  
Competències professionals
  
Article 50
  
L'existència i pertinença a les agrupacions no implica competència excloent de l'associat sobre el no associat en la respectiva matèria, sinó només les condicions de mèrit que l'agrupació i els seus membres sàpiguen transmetre ?per la seua activitat professional- al col·lectiu i a la societat en general.
  
Inscripció
  
Article 51
  
La inscripció en les agrupacions serà voluntària. L'acceptació de la inscripció serà automàtica i es definirà en cada Reglament particular amb els següents criteris:
  
- En els casos d'agrupacions per formes d'exercici professional, amb la simple acreditació de tal condició.
  
- En els casos d'agrupacions per especialitat professional, amb els continguts en el respectiu Reglament, que, en tot cas, contemplaran tres vies d'acreditació: a) Titulació acadèmica o diploma reconegut, b) Experiència professional continuada o, c) presentació de treballs professionals relatius a l'especialitat.
  
Cada agrupació portarà un registre dels seus membres, que serà públic per a tots els col·legiats i que podrà ser requerit, en qualsevol moment, per la Secretaria Col·legial.
  
Organització interna
  
Article 52
  
L'organització interna de les agrupacions serà democràtica i representativa. Constarà d'una Assemblea General de tots els seus associats, una Junta Directiva i un president, amb càrrecs electes i no remunerats. Un dels membres de la Junta Directiva serà el secretari de l'agrupació. La Junta de Govern podrà nomenar un representant en cada Junta Directiva, per assistir a les seues reunions amb veu però sense vot, a més de la presidència nata del degà, que també podrà assistir a les sessions amb veu però sense vot.
  
Els terminis de renovació de càrrecs no seran majors que els establits per als òrgans de govern del col·legi i es regularà en el Reglament el cessament automàtic d'aquests per aprovació de moció de censura.
  
Els arquitectes proponents d'una agrupació es constituiran en la forma que acorden en Comissió Gestora d'aquesta, que quedarà vàlidament constituïda a partir del moment de la comunicació de la seua constitució a la Junta de Govern i l'aprovació per aquesta del reglament presentat. A partir d'aquest moment, i durant el termini màxim de sis mesos, es convocarà Assemblea General constituent per a ratificar les decisions i acords adoptats per la Comissió Gestora i elegir els integrants de la Junta Directiva i president, a través del procediment electiu que haurà sigut prèviament convocat per a la seua celebració en dita sessió.
  
Representativitat
  
Article 53
  
Les agrupacions són òrgans interns de suport i participació dels arquitectes del col·legi, de què l'Assemblea General, Assemblea de Juntes de Govern, Junta de Govern i degà són els seus únics representants ?fins i tot de cada forma d'exercici o especialitat- davant de tercers, i tutela l'actuació de les agrupacions de cara a l'interés general de la professió.
  
Aquests òrgans de govern col·legials podran delegar en cada cas, el president o Junta Directiva de l'agrupació, per a aquells assumptes o gestions que creguen convenients i estiguen relacionats amb aquesta. Les agrupacions podran federar-se a nivell nacional mitjançant l'aprovació dels estatuts corresponents pel Consell Superior de Col·legis d'Arquitectes d'Espanya.
  
Assemblea General de l'Agrupació
  
Article 54
  
L'Assemblea General de cada agrupació estarà constituïda per tots els seus membres sense cap restricció i es reunirà, com a mínim, una vegada a l'any; les seues funcions són les següents:
  
a) Elegir president i Junta Directiva mitjançant votació degudament anunciada i prèvia presentació de candidatures.
  
b) Acordar el cessament de dits òrgans de govern, en els casos de prosperar la moció de censura degudament anunciada, aprovada per dos terços dels assistents a la sessió que representen, almenys, el 25% dels membres de l'agrupació.
  
c) Aprovar el seu pressupost anual.
  
d) Fixar les quotes dels seus membres per a subvenció del pressupost de l'agrupació.
  
e) Distribuir a prorrata entre els seus membres els dèficits que es produïsquen en la liquidació de l'exercici.
  
f) Modificació del reglament de l'agrupació proposada a la Junta de Govern.
  
Junta Directiva
  
Article 55
  
Són funcions de la Junta Directiva de l'agrupació, les següents:
  
a) Executar els acords de l'Assemblea, quan aquesta no haja especificat qui ha de portar-los a terme.
  
b) Resoldre el que escaiga sobre l'acceptació o denegació de nous membres, supòsit aquest últim que sempre haurà de motivar-se amb oferiment dels recursos pertinents.
  
Els reglaments determinaran les formes de sol·licitud i admissió, i haurà d'imperar com a principi en la matèria el del silenci administratiu positiu.
  
c) Totes aquelles funcions inherents al govern i administració de l'agrupació que no estiguen expressament atribuïdes a l'Assemblea.
  
President
  
Article 56
  
Són funcions del president les següents:
  
a) Convocar les sessions, presidir i dirigir els debats dels òrgans de l'agrupació.
  
b) Representar-la davant del col·legi en tots aquells casos per als quals és facultat per la mateixa agrupació o pel col·legi.
  
c) Administrar els fons de l'agrupació i rendir comptes de la seua utilització davant de la seua assemblea i davant del col·legi.
  
Pressupost
  
Article 57
  
57.1. El pressupost que se sotmeta a l'aprovació de l'assemblea haurà de ser anivellat entre ingressos i despeses i de la seua aprovació es donarà trasllat a la Junta de Govern per a la seua ratificació, moment a partir del qual serà efectiu.
  
57.2. L'aportació del col·legi a les agrupacions s'establirà en els seus pressupostos i haurà de contribuir al manteniment de les despeses generals administratives.
  
Dits fons seran lliurats pel tresorer del col·legi al president de l'agrupació després de la presentació per aquests dels oportuns comptes justificats. La Junta Directiva respondrà davant dels membres de la seua agrupació de la gestió pressupostària i de la correcta utilització dels ingressos i despeses previstes.
  
El col·legi i les seues demarcacions posaran a disposició de les agrupacions els locals que necessiten per a reunió i el lloc per als seus arxius, i col·laborarà amb aquestes en tot allò que redunde en la seua viabilitat i eficàcia.
  
Comunicació al col·legi
  
Article 58
  
De les sessions i ordres del dia de Junta Directiva i Assemblea, així com els acords presos, s'informarà a la secretaria del col·legi.
  
Normativa aplicable
  
Article 59
  
Les agrupacions voluntàries dels arquitectes es regiran per allò que s'ha prescrit en aquest Estatut General, pel seu Reglament particular, que no podrà contradir-ho, i subsidiàriament pels estatuts Generals del Col·legi i del Consell Superior de Col·legis d'Arquitectes d'Espanya.
  
Recursos
  
Article 60
  
Tots els actes de les agrupacions seran impugnables mitjançant recurs d'alçada davant de la Junta de Govern del col·legi.
  
Facultats interpretatives
  
Article 61
  
Es reconeix a la Junta de Govern del col·legi competència per interpretar i resoldre quants dubtes se susciten amb motiu de l'aplicació d'aquest Reglament General o dels reglaments particulars de les distintes agrupacions.
  
Secció 3ª. Òrgans de juntes de govern territorials
  
Assemblees territorials
  
Article 62
  
Els col·legiats residents en un col·legi territorial constituïxen l'Assemblea Territorial de col·legiats, òrgan que exercirà les funcions que li siguen pròpies, de les especificades en l'art. 3.2 d'aquest Estatut i, en particular, les següents:
  
a) Aprovació de la proposta de pressupostos del col·legi territorial i de la seua liquidació, que s'integraran posteriorment en el del col·legi.
  
b) Visat de la memòria de gestió de la Junta de Govern Territorial i aprovació dels programes d'activitats de la seua CSI proposats per aquella.
  
c) Establiment del nombre de membres de les juntes de govern territorials, així com els càrrecs d'aquestes, dins d'allò que s'ha establit en aquest Estatut i, si fa el cas, en el Reglament del Col·legi Territorial.
  
d) Debatre i, si escau, aprovar les mocions de censura a la Junta de Govern Territorial.
  
e) Assumptes de règim interior del col·legi territorial que no afecten uns altres, plantejats per les juntes de govern territorials o els col·legiats en la forma reglamentària.
  
f) Aprovar el Reglament del Col·legi Territorial.
  
g) Els que en l'àmbit de la seua competència siguen plantejats per les juntes de govern territorials.
  
h) Qualssevol altres funcions que els assignen els reglaments dels col·legis territorials.
  
Article 63
  
Les assemblees territorials es reuniran amb caràcter ordinari als mesos de novembre i de maig.
  
Article 64
  
Les assemblees territorials podran aprovar mocions de censura en els mateixos termes que l'Assemblea General del col·legi.
  
Juntes de govern territorials i òrgans col·laboradors
  
Article 65
  
Les juntes de govern territorial estaran constituïdes pel president, el secretari, el tresorer i un mínim d'un vocal; tots ells residents a la província. Això sense perjuí de l'obligada presència en tota candidatura a dites juntes d'un arquitecte, com a mínim, que preste el seu servei a l'administració Pública, mentre siga obligatòria la seua col·legiació.
  
Article 66
  
Les atribucions de les juntes directives dels col·legis territorials són:
  
a) Traslladar, degudament informades, a la Junta de Govern les instàncies i documentació necessària dels arquitectes que desitgen incorporar-se al col·legi.
  
b) Intervindre per a la seua validesa la documentació dels projectes i direcció d'obres que hagen de tindre curs administratiu per mitjà del segell del col·legi, visar, d'igual mode, tots els informes pericials, valoracions, etc., els quals hauran de ser registrats, excepte els casos en què crega que haja d'opinar sobre aquests la Junta Autonòmica de Govern.
  
c) Emetre els informes que li siguen encomanats per la Junta Autonòmica de Govern.
  
d) Donar compte a la Junta Autonòmica de Govern, anualment o quan siga requerida per aquesta, de les contribucions percebudes de cada un dels col·legiats.
  
e) Procedir a requeriment de les autoritats judicials locals, a la designació de perits, i trametre la petició a l'agrupació corresponent, en el cas que estiguera constituïda, perquè siguen proposats per aquesta, d'acord amb el seu reglament intern.
  
f) Organitzar els serveis per al cobrament dels honoraris professionals dels seus col·legiats, quan així ho establisquen les parts.
  
g) Recaptar les quotes que per tots els conceptes corresponga satisfer als seus col·legiats.
  
h) Formular un pressupost d'ingressos i despeses per a sotmetre'l a aprovació de la seua assemblea i posterior informe de l'Assemblea de Juntes de Govern, amb caràcter previ a la sanció definitiva per l'Assemblea General, d'acord amb allò que s'ha prescrit en els arts. 32.1) i 76.1.c) d'aquest Estatut.
  
i) Redactar una memòria anual, que es remetrà a la Junta Autonòmica abans de l'1 de maig, i de què s'adonarà a l'Assemblea Territorial.
  
j) Qualssevol altres funcions que els assignen els reglaments dels col·legis territorials.
  
Article 67
  
Les juntes de govern territorials podran establir les comissions i ponències que consideren oportunes, sempre que es dispose o habilite la consignació pressupostària corresponent.
  
Delegacions comarcals
  
Article 68
  
Per a major participació i servei als col·legiats, les juntes de govern territorials podran establir d'acord amb els col·legiats allí residents, i per a un àmbit superior a dos termes municipals, delegacions comarcals. El seu pressupost s'integrarà en l'ordinari del col·legi territorial, i es podran establir quotes addicionals als col·legiats residents en les delegacions comarcals.
  
Les delegacions es relacionaran amb les juntes de govern territorials, a través del vocal a qui s'assigne aquesta missió.
  
El president del col·legi territorial i altres càrrecs
  
El president
  
Article 69
  
Correspondrà al president de la Junta de Govern Territorial la representació d'aquest.
  
Correspondrà a més a més al president:
  
a) Ordenar les convocatòries de juntes de govern territorials i de les assemblees territorials.
  
b) Visar quants documents i assumptes siguen necessaris estendre i entendre pel col·legi territorial, lliuraments i comptes que presente la Junta de Govern Territorial.
  
c) Autoritzar amb el seu vistiplau les actes de l'Assemblea Territorial. Les de la Junta de Govern Territorial i tots els certificats i informes expedits pel col·legi territorial.
  
d) Establir amb caràcter excepcional comissions o ponències que l'assessoren en assumptes del seu interés.
  
e) Qualssevol altres funcions que els assigne els reglaments dels col·legis territorials.
  
D'altres càrrecs
  
Article 70
  
70.1. Correspondran al secretari i tresorer les mateixes funcions assenyalades per als dits càrrecs al col·legi, dins de l'àmbit del seu col·legi territorial. Són competència dels col·legis territorials: el visat de treball professional, el cobrament de drets, quotes, retencions i aportacions; correspondrà als respectius secretaris i tresorers la seua fiscalització i control en el respectiu àmbit competencial.
  
Per a la realització de les funcions citades comptaran amb el personal necessari i, en el cas que ho estimen convenient, proposaran a la Junta de Govern Territorial el nomenament d'un vocal com a vicesecretari o comptador o de comissió o ponència, amb els comesos i termini de vigència que se'ls assigne.
  
70.2. Competeix als vocals les funcions que s'establisquen en els respectius reglaments o els assignen les seues juntes territorials.
  
L'existència de delegacions comarcals implicarà l'adscripció a aquestes, com a delegat, del vocal o vocals que es designen.
  
Excepte que la Junta de Govern Territorial disposara el contrari, el vocal amb major nombre de vots substituïx el president en casos de vacant, absència o malaltia i successivament el secretari i tresorer.
  
En els casos de no poder efectuar-se les substitucions en l'ordre establit, seguirà el torn de substitució del següent vocal.
  
Centres de Serveis i Informes (C. S. I.)
  
Article 71
  
Per al millor compliment dels seus fins, el Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana comptarà amb uns centres de serveis i informes dependents de cada col·legi territorial, encarregats d'elaborar estudis, treballs, dictàmens i informes.
  
El Centre de Serveis i informes (CSI) respectiu és l'òrgan assessor dependent de cada Junta de Govern Territorial, encarregat d'elaborar els estudis, treballs, consultes, dictàmens i informes, que se li encomanen. Estarà format per les comissions de treball que en cada col·legi territorial es creen. Davant de cada CSI. Hi haurà un membre de Junta que actuarà com a delegat.
  
Article 72
  
72.1. La Junta Autonòmica de Govern coordinarà les funcions de dits CSI, en el marc d'una major economia i eficàcia.
  
72.2. La Junta Autonòmica de Govern podrà sol·licitar dels CSI, conjuntament o aïlladament, l'elaboració dels treballs i l'emissió d'informes que no estiguen compresos dins del que es consideren serveis mínims garantits, previ acord amb el respectiu col·legi territorial.
  
Article 73
  
La Junta Autonòmica de Govern, d'entre els seus membres, designarà un coordinador dels CSI que exercirà les funcions assignades a aquella en els articles precedents i les que s'arrepleguen a continuació:
  
a) Presidir les reunions entre el CSI del COACV i conéixer les seues activitats, i retre compte a la Junta Autonòmica de Govern.
  
b) Coordinar els distints CSI a través dels seus respectius delegats.
  
c) Representar els CSI davant d'òrgans semblants del Consell Superior i altres col·legis.
  
d) Vetlar per la prestació dels serveis bàsics requeribles per tots els col·legiats i impulsar la prestació de serveis que es consideren d'interés general.
  
Per al desenrotllament de la seua funció com a coordinador dels CSI disposarà dels mitjans que l'habilite en pressupost la Junta Autonòmica de Govern.
  
Article 74
  
Els col·legis territorials establiran en la seua reglamentació interna les característiques orgàniques i de funcionament dels seus respectius CSI.
  
Article 75
  
Qualsevol col·legiat pot adscriure's al CSI o a la comissió de treball corresponent, atenint-se a les condicions de la convocatòria que anualment s'efectuarà a aquests fins.
  
CAPÍTOL V
  
Règim econòmic
  
Article 76
  
76.1.a) El pressupost del col·legi comprén el dels òrgans autonòmics i els dels col·legis territorials.
  
b) El pressupost dels òrgans autonòmics del COACV inclou de forma exclusiva la seua política econòmica, en relació amb les funcions que li són pròpies.
  
El pressupost, el proposa la Junta Autonòmica de Govern, ha de ser informat favorablement per l'Assemblea de Juntes de Govern, i és competent per a la seua aprovació l'Assemblea General de Col·legiats. Si l'informe de l'Assemblea de Juntes de Govern és desfavorable, haurà de ser raonat, i la proposta es tornarà a la Junta Autonòmica de Govern, qui, en cas de mantindre-la, haurà de sotmetre-la a l'Assemblea General, junt amb dit informe, pel procediment de doble convocatòria establit en l'article 29.2.
  
c) Els pressupostos dels col·legis territorials, una vegada aprovats per les seues respectives assemblees, seran incorporats al pressupost del COACV per a la seua sanció definitiva per l'Assemblea General, la qual no podrà denegar-la si no és per motius fundats d'il·legalitat o manifesta vulneració del principi d'igualtat de drets i obligacions dels col·legiats establit en aquest Estatut.
  
76.2. Els òrgans autonòmics del COACV tindran un pressupost anual ordinari, i podran haver, a més a més, pressupostos extraordinaris.
  
En el pressupost ordinari es comprendran aquelles partides l'atenció de les quals siga d'obligada consignació per imperatiu legal, estatutari o reglamentari i no les conjunturals.
  
Els pressupostos extraordinaris podran formular-se per a subvindre necessitats imprevistes, amortització de crèdits, de dèficits no assumits en el pressupost ordinari següent, inversions inicials de caràcter excepcional o escometre actuacions semblants de gran transcendència corporativa. La seua formulació és decisió de la Junta Autonòmica de Govern, en els termes de la seua competència, i l'aprovació, a l'igual que la del pressupost ordinari, es regirà per allò que s'ha establit en l'apartat 1.b) d'aquest article.
  
76.3. Els col·legiats contribuïxen al pressupost dels òrgans autonòmics del COACV, mitjançant contribucions directes i indirectes de la forma següent:
  
a) Una contribució directa anual de cada col·legiat consistent en una quota igual per a cadascun d'aquests. No obstant això, la Junta Autonòmica de Govern podrà proposar reduccions de dita quota en atenció a circumstàncies especials dels col·legiats.
  
La contribució dels col·legiats per quotes serà igual al 40% del pressupost anual dels òrgans autonòmics del COACV.
  
b) Una aportació indirecta anual a través dels col·legis territorials que estarà composta per:
  
- Una quota fixa i igual per a cada col·legi territorial, que serà del 2% del pressupost anual dels òrgans autonòmics del COACV;
  
- Una quota variable que en conjunt ascendirà al 58% del pressupost anual de dits òrgans i que serà aportada per cada col·legi territorial en proporció al volum de treball professional visat pels seus col·legiats adscrits. Aquest volum es considerarà identificat amb la superfície d'obra d'edificació visada distribuïda entre els usos i trams superficials que estadísticament representen la naturalesa i quantia dels treballs dels col·legiats i es disposen per al càlcul de les contribucions al col·legi.
  
A aquests efectes, es considerarà mostra representativa la que abrace entre el 40% i 60% dels treballs i que es realitze sobre la base de les contribucions consolidades dels últims quatre trimestres anteriors a la redacció dels pressupostos del COACV.
  
Una vegada practicada la liquidació de l'exercici, el dèficit o superàvit figurarà en la partida comptable de reserves, fins a la seua destinació definitiva a aprovar junt amb el tancament pressupostari en l'Assemblea General del COACV del mes de juny.
  
76.4. Les aportacions citades al pressupost dels òrgans autonòmics del COACV es realitzarà d'acord amb la següent normativa:
  
a) Les quotes directes dels col·legiats seran abonades per anys naturals anticipats durant el mes de gener de cada any, si bé es podrà fraccionar el pagament mitjançant sol·licitud a la Junta Autonòmica de Govern.
  
Es pagaran directament al COACV mitjançant ingrés o domiciliació bancària, i el col·legiat haurà de comunicar el sistema elegit.
  
b) Les aportacions dels col·legis territorials seran remeses per aquests als òrgans autonòmics de la següent manera:
  
La quota fixa abans del 15 de gener de cada exercici.
  
La quota variable s'aportarà mitjançant dotze pagaments mensuals iguals, i efectuarà el pagament en els cinc primers dies del mes.
  
76.5. Als arquitectes deutors de quotes col·legiales se'ls aplicarà allò que s'ha establit en l'article 8.
  
76.6. El règim econòmic, tant d'ingressos com de despeses, ha d'estendre a satisfer els fins i funcions dels òrgans autonòmics del col·legi. En supòsits excepcionals com a amortització de crèdits, absorció de dèficits extraordinaris sobrevinguts o inversions inusuals, podran establir quotes o modificacions dels límits percentuals extraordinaris que superen les limitacions anteriorment establides. En aquest cas, la proposta de la Junta de Govern ha de tramitar-se amb l'informe preceptiu i vinculant de l'Assemblea de Juntes de Govern i l'aprovació de l'Assemblea General per majoria de dos terços dels presents que equivalga com a mínim al 7% dels col·legiats. La proposta a l'Assemblea General ha de constituir un punt exprés de l'ordre del dia i haurà de debatre's abans de l'aprovació de pressupostos.
  
Despeses
  
Article 77
  
Són despeses dels òrgans autonòmics del col·legi les següents:
  
a) Els necessaris per al sosteniment dels òrgans autonòmics en què es refereix a pagament dels lloguers del local on s'instal·len, empleats, documentació, mobiliari, biblioteques, etc., o qualsevol altra despesa prevista o imprevista que la Junta Autonòmica de Govern acorde sobre aquests particulars.
  
b) Els de protocol, representació i dietes dels membres dels òrgans autonòmics o dels col·legiats comissionats per aquests.
  
c) Els propis d'activitats i serveis previstos en els pressupostos i els originats per la demanda de serveis i informes.
  
d) Els drets de procuradors i honoraris d'advocats quan s'utilitzen els seus serveis en actuacions judicials o extrajudicials.
  
e) Les subvencions anuals a les diferents agrupacions, en la quantia que acorde la Junta Autonòmica de Govern.
  
f) Les quantitats que corresponga aportar al COACV per al sosteniment del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes.
  
g) Els necessaris per a l'exercici de les funcions dels òrgans autonòmics de govern, la Comissió de Deontologia i el Tribunal Professional.
  
h) Els produïts per edicions a càrrec dels òrgans autonòmics.
  
i) Les quantitats que s'acorde destinar per a beques d'investigació i altres ajudes econòmiques.
  
j) Les subscripcions periòdiques i els donatius extraordinaris amb què s'ajude a entitats socials i culturals i les quotes de les organitzacions de què el COACV forme part.
  
k) Les despeses extraordinàries.
  
l) Els imprevistos i les quantitats destinades a reforçar les partides que tinguen escassa consignació en el pressupost.
  
m) Els altres que s'acorden, si fa el cas.
  
Ingressos
  
Article 78
  
78.1. Constitueixen els ingressos del pressupost dels òrgans autonòmics, principalment, les contribucions per quotes a pagar pels col·legiats, iguals en la seua quantia, i les aportacions realitzades pels col·legis territorials, que són de dos tipus, una igual entre aquests i una altra proporcional al volum de treball professional visat pels seus col·legiats adscrits en el període de 12 mesos anteriors a la redacció del pressupost. A més a més, pot haver-hi altres classes d'ingressos. Pel seu caràcter es consideren uns com a recursos ordinaris i altres com a extraordinaris.
  
78.2. Constitueixen recursos econòmics ordinaris els següents:
  
a) Els productes dels béns i drets que posseïsquen els òrgans autonòmics del Col·legi.
  
b) Els drets d'entrada i incorporació dels col·legiats.
  
c) Les quotes anuals a càrrec dels col·legiats mencionades en l'article 76.3.a).
  
d) Les aportacions dels col·legis territorials en la forma establida en l'article 76.3.b).
  
e) Els honoraris per informes, dictàmens tècnics o assessoraments realitzats pels òrgans autonòmics i que hagen sigut sol·licitats del col·legi per l'estat, la Generalitat Valenciana, corporacions públiques, entitats o particulars.
  
f) Els ingressos que s'obtinguen per les edicions a càrrec dels òrgans autonòmics i pels serveis que aquests tinguen establits.
  
78.3. Constitueixen recursos extraordinaris els següents:
  
a) Les quantitats procedents de convenis, subvencions, donatius, etc., que siguen entregats al col·legi per l'estat, la Generalitat Valenciana, corporacions públiques, entitats o particulars.
  
b) Les quantitats que per qualsevol concepte corresponga percebre als òrgans autonòmics del col·legi, quan per acord de l'Assemblea General administren béns o rendes que se'ls confien amb fins culturals o benèfics.
  
c) El producte dels drets que s'establisquen per a vetlar per la legítima competència professional.
  
d) Els ingressos estatutàriament establits i no consignats en apartats anteriors per a subvindre despeses extraordinàries.
  
Gestió pressupostària
  
Article 79
  
79.1. Si el pressupost col·legial no és aprovat per l'Assemblea General ordinària corresponent, la Junta Autonòmica de Govern acordarà la convocatòria d'Assemblea General Extraordinària.
  
En tot cas, si el pressupost no és aprovat el primer dia de l'exercici en què haja de regir, es prorrogarà el de l'any anterior fins a l'aprovació del nou.
  
79.2 No podran efectuar-se transferències de crèdit dels capítols de despeses l'atenció del qual pel col·legi siga obligatòria i fixa. En el cas d'estar insuficientment atés un concepte, podran transferir-se a aquest quantitats dels capítols els conceptes dels quals s'expressen en els apartats j) (les subscripcions periòdiques i els donatius extraordinaris amb què s'ajude a entitats socials i culturals i les quotes de les organitzacions de què el COACV forma part) i l) (els imprevistos i les quantitats destinades a reforçar les partides que tinguen escassa consignació en el pressupost) de l'article 77.
  
79.3. Al final de cada exercici econòmic es practicarà la liquidació corresponent i el dèficit o superàvit de cada partida es tindran en compte per a la redacció dels pressupostos successius, a l'efecte d'ajustar-los a les quantitats que realment hagen de recaptar-se o invertir-se.
  
79.4 Una vegada practicada la liquidació de l'exercici, el dèficit o superàvit figurarà en la partida comptable de reserves en les condicions establides en l'article 76.3.
  
Pressupostos extraordinaris
  
Article 80
  
Podran formular-se pressupostos extraordinaris de caràcter anual per a subvindre a necessitats imprevistes, amortització de crèdits, atenció de dèficits no absorbibles en el pressupost ordinari següent, inversions inicials de caràcter excepcional o escometre actuacions singulars de gran transcendència corporativa.
  
Article 81
  
81.1. L'elaboració, tramitació, aprovació, rendiment de comptes i gestió dels pressupostos dels col·legis territorials es desenrotllarà segons els seus reglaments, però, atés el caràcter bàsic d'aquest Estatut, el règim econòmic territorial serà de forma que:
  
a) No podrà haver-hi una altra quota de col·legiació ni adscripció, ja que la col·legiació és única.
  
b) Les contribucions dels col·legiats seran per al pagament dels serveis que se'ls presten o estiguen a la seua disposició i de les despeses generals del col·legi territorial.
  
c) El seu sistema, aplicació i quanties es donaran a conéixer a través de la funció coordinadora de la seu col·legial autonòmica.
  
81.2. Constitueixen els recursos econòmics ordinaris dels col·legis territorials:
  
a) Els productes dels béns i drets que tinguen adscrits.
  
b) Les quotes i contribucions per drets col·legials establides pels col·legis territorials.
  
c) Els honoraris per informes, dictàmens tècnics o assessoraments sol·licitats del col·legi territorial per les administracions públiques, entitats o particulars.
  
d) Els ingressos que obtinguen amb les seues publicacions i pels serveis que tinguen establits.
  
81.3 Els recursos extraordinaris podran establir-se anàlogament a allò que s'ha establit per als òrgans autonòmics en l'article 78.3.
  
81.4. Els pressupostos extraordinaris dels col·legis territorials es regularan de forma anàloga als del col·legi.
  
Comptabilitat
  
Article 82
  
La comptabilitat es portarà en la forma que estableix la legislació vigent.
  
Article 83
  
Sense perjuí dels béns que s'assignen a l'ús i disposició dels òrgans autonòmics, als col·legis territorials s'assigna l'ús i disposició del patrimoni mobiliari i immobiliari propietat del COACV que radique en el seu respectiu territori, i es podran adoptar els acords que estimen pertinents en ordre a la seua alienació, els quals quan es referisquen a béns immobles es notificaran a la Junta de Govern per a la seua ratificació.
  
El mateix règim s'aplicarà a les adquisicions de béns que suposen endeutament.
  
Personal
  
Article 84
  
Per a la bona marxa administrativa dels òrgans autonòmics del col·legi es comptarà amb el nombre d'empleats tècnics i administratius que la Junta Autonòmica de Govern considere necessari d'acord amb les seues possibilitats pressupostàries.
  
Custòdia de fons i valors
  
Article 85
  
La custòdia de fons, valors, segells, etc. dels òrgans autonòmics correspon a la Junta Autonòmica de Govern d'acord amb les atribucions dels seus components. L'ordenació de pagaments i l'acte d'efectuar-los corresponen a la Junta Autonòmica de Govern.
  
CAPÍTOL VI
  
Règim electoral
  
Secció 1ª. Renovació de càrrecs
  
Article 86
  
La duració del mandat de la Junta Autonòmica de Govern, de la Comissió de Deontologia, del Tribunal Professional i dels òrgans de govern dels col·legis territorials serà de tres anys.
  
Cap col·legiat no podrà ocupar el mateix càrrec més de dos mandats consecutius.
  
L'elaboració dels calendaris d'eleccions a la Junta Autonòmica de Govern, Comissió de Deontologia i Tribunal Professional serà competència de l'Assemblea de Juntes de Govern, que aplicarà allò que s'ha establit en aquest Estatut.
  
Article 87
  
87.1. Si es produeix la vacant del degà abans d'expirar el termini per al que va ser elegit, es convocarà a eleccions dins dels 30 dies següents. El nou degà ocuparà el càrrec durant el temps que faltara a la persona que abans l'ocupava.
  
87.2. Si es produeix la vacant d'un altre càrrec, es realitzarà la substitució de les seues funcions per un altre membre de la Junta Autonòmica de Govern, segons allò que s'ha establit en l'article 46, amb caràcter provisional i fins que estatutàriament corresponga convocar noves eleccions. No obstant això, la Junta Autonòmica de Govern podrà proveir interinament dita vacant amb un col·legiat en plenitud de drets, sempre que considere inviable el nomenament d'un altre membre de la Junta.
  
87.3. Si les vacants afecten la meitat o més dels càrrecs electes de la Junta Autonòmica de Govern, es procedirà per part de l'Assemblea de Juntes a la convocatòria d'eleccions en un termini no superior a tres mesos. La Junta seguirà en funcions fins al moment en què prenguen possessió els que siguen elegits en les dites eleccions. Si la convocatòria es produeix dins del primer any del mandat, els nous membres de Junta elegits ho seran pel període que reste per a la renovació ordinària de la junta. Si la convocatòria es produeix en el segon any del mandat, la Junta electa ho serà per la resta del mandat més un nou període de dos anys. Si la convocatòria es produeix en el tercer any de mandat, la junta elegida ho serà per un període normal de tres anys.
  
Article 88
  
Les eleccions per a renovació de càrrecs seran convocades, quan corresponga estatutàriament i amb un mes d'antelació a la seua celebració com a mínim, per acord de la Junta Autonòmica de Govern, segons el calendari aprovat per l'Assemblea de Juntes de Govern.
  
Secció 2ª. Procediment electoral
  
Candidats i candidatures
  
Article 89
  
89.1. Només podran ser electors i elegibles en les eleccions per a càrrecs de la Junta Autonòmica de Govern els col·legiats residents en la Comunitat Valenciana que estiguen en plenitud dels seus drets col·legials i inscrits en el cens electoral.
  
89.2.a) Els col·legiats condemnats a suspensió temporal per causes deontològiques no podran ser candidats a membre de la Junta Autonòmica de Govern durant el temps de la suspensió i tres anys més. A l'acabament d'aquest temps podran ser candidats, si ho sol·liciten en la forma establida.
  
Els col·legiats condemnats a les correccions 3a (amonestació davant de la comissió en ple) i 4a (reprensió pública) de l'article 105.1 no podran ser candidats fins que transcórreguen tres anys des de la data de la fermesa de l'acord sancionador, termini que es redueix a un any per als condemnats a les correccions 1a. (amonestació privada) i 2a. (advertència per ofici).
  
b) No podran ser candidats a la Comissió Deontològica ni al Tribunal Professional els col·legiats amb menys de dos anys d'exercici professional o que hagen sigut condemnats a alguna sanció disciplinària col·legial, si be els sancionats amb les correccions 1a o 2a podran ser-ho una vegada transcorregut un any des de la fermesa de l'acord sancionador.
  
c) Si resulta elegit algun candidat que estiga sotmés a expedient disciplinari, quedarà en suspens la seua presa de possessió fins a l'acabament de l'expedient en totes les seues instàncies i, en el cas que és sancionat, decaurà en el seu dret al lloc per a què va ser elegit i es produirà la corresponent vacant.
  
Article 90
  
Els arquitectes col·legiats que, reunint els requisits citats en l'article 89 i allò que s'ha establit en la Llei de Col·legis Professionals, desitgen ser elegits per ocupar algun càrrec col·legial, presentaran les seues candidatures en qualsevol secretaria col·legial en el termini que s'establisca en la convocatòria d'acord amb les següents normes:
  
1a) La candidatura es redactarà per escrit i constarà de dues parts. En la primera s'escriuran tres columnes: a), b) i c). A la columna a) s'escriuran els càrrecs col·legials elegibles; en la b) el nom del col·legiat que desitja ocupar-lo; i en la c) l'interessat firmarà en senyal de conformitat. Les tres columnes s'escriuran de forma que hi haja correspondència horitzontal entre aquestes. Només podrà posar-se un candidat per càrrec.
  
La segona part de la candidatura inclourà les firmes i el nombre de col·legiat dels proponents i tot allò respecte a l'elecció, intencions, programes d'actuació, etc. dels candidats i proponents que es vulga expressar.
  
2a) Les candidatures i votació a Junta Autonòmica de Govern seran tancades i completes.
  
3a) Les candidatures hauran d'estar presentades, com a mínim, per tants proponents com a càrrecs col·legials s'elegisquen en la convocatòria.
  
Entre els proponents figurarà almenys un de cada col·legi territorial.
  
En cap cas no podrà figurar en aquesta candidatura un col·legiat com a proponent i com a candidat, ni tampoc com a candidat a dos càrrecs diferents.
  
No podrà ser proponent ningú membre de la Junta Autonòmica de Govern.
  
4a) En totes les candidatures a Junta Autonòmica de Govern s'assenyalaran expressament els col·legiats que opten a cada càrrec de degà, secretari, tresorer i vocal.
  
5a) Les candidatures que siguen presentades a les secretaries dels col·legis territorials seran remeses a la Secretaria del COACV en un termini de 24 hores, i es comprovarà que s'ajusten a la normativa.
  
Article 91
  
La proclamació de les candidatures ajustades a la normativa establida en aquest Estatut es realitzarà per la Junta Autonòmica de Govern.
  
Quan només es presente una candidatura, aquesta quedarà automàticament proclamada electa i es deixaran sense efecte els tràmits electorals subsegüents.
  
Si no es presenta cap candidatura es prorrogarà el termini de presentació en 15 dies i si novament quedara deserta la convocatòria, es farà càrrec de les funcions de la Junta Autonòmica de Govern una junta d'edat formada pels tres col·legiats en actiu que porten més anys incorporats al col·legi i es procedirà a la convocatòria de noves eleccions en un termini inferior a tres mesos.
  
Article 92
  
Proclamats els candidats, la Secretaria del COACV confeccionarà una relació amb la còpia literal de les candidatures presentades i les remetrà als col·legis territorials i als col·legiats residents en un termini no superior a 10 dies, junt amb la papereta impresa de cada candidatura, d'igual aspecte extern totes aquestes, que serviran per votar pels procediments assenyalats en aquest Estatut.
  
Llista d'electors
  
Article 93
  
Les llistes de col·legiats que tinguen dret a votar estaran exposades a les secretaries, i es podran fer reclamacions d'inclusió o exclusió fins al dia abans de la celebració de les eleccions. Aquestes reclamacions seran resoltes per la Junta Autonòmica de Govern a proposta de la Comissió d'Eleccions.
  
Comissió d'Eleccions
  
Article 94
  
94.1. L'Assemblea de Juntes de Govern, en determinar el calendari electoral, designarà una Comissió d'Eleccions, que s'encarregarà de coordinar el procés electoral i informar-ne a la Junta Autonòmica de Govern.
  
La dita comissió estarà formada pel secretari del COACV, un representant de cada col·legi territorial i un representant de cada candidatura, designat per aquesta.
  
94.2. La comissió assistirà a la Junta Autonòmica de Govern respecte al procés electoral i dels seus informes donarà compte així mateix a l'Assemblea de Juntes.
  
94.3. Són funcions d'aquesta comissió:
  
1. L'elaboració dels censos electorals.
  
2. La supervisió de la constitució de les meses electorals.
  
3. Resoldre els recursos i reclamacions contra els censos electorals.
  
4. Proposar a la Junta Autonòmica de Govern normes electorals complementàries de les establides en aquest Estatut.
  
5. El seguiment del procés electoral, amb informe i, si fa el seu cas, propostes a la Junta Autonòmica de Govern.
  
6. La recepció de les dades dels escrutinis realitzats en cada mesa electoral.
  
7. L'elaboració de l'escrutini global.
  
Meses electorals
  
Article 95
  
En cada seu col·legial es constituirà una mesa electoral, composta per un col·legiat designat per la Junta Autonòmica de Govern i un altre designat per la Junta de Govern Territorial, i ambdós col·legiats hauran de ser membres electes de juntes, Comissió Deontològica o Tribunal Professional i un representant de cada candidatura elegit per aquestes.
  
Cap candidat no serà membre de mesa electoral.
  
Actuarà com a president de la mesa el membre designat per la Junta Autonòmica de Govern i com a secretari el representant del col·legi territorial.
  
El president tindrà vot de qualitat en qüestions de procediment electoral.
  
En cada una de les delegacions comarcals del col·legi, es constituirà una mesa electoral, per a la qual el col·legi dictarà la normativa de constitució i funcionament adequades.
  
Cens d'electors
  
Article 96
  
El cens d'electors que votarà en cada mesa electoral s'elaborarà en funció de la residència professional de cada col·legiat amb dret a vot, segons censos territorials als quals es donarà suficient publicitat perquè tots els col·legiats coneguen la mesa en què poden exercir el dret al vot.
  
Els col·legiats podran sol·licitar en qualsevol secretaria el canvi de mesa electoral en el termini fixat en la convocatòria d'eleccions.
  
Celebració d'eleccions
  
Article 97
  
Les eleccions se celebraran el dia assenyalat a l'efecte, davant de la mesa electoral, en horari de votació de 10.00 a 19.00 hores, es produirà seguidament l'escrutini i s'estendrà una acta que s'elevara a la Comissió d'Eleccions.
  
Article 98
  
98.1. La votació s'efectuarà entregant cada votant al president de la mesa una papereta oficial impresa, que serà depositada immediatament a l'urna. El secretari assenyalarà en la llista del respectiu cens electoral els noms dels votants a mesura que ho vagen fent.
  
98.2. Els electors absents podran enviar el seu vot per correu, després de sol·licitar-lo a les secretaries col·legials, expressament i personalment.
  
Els esmentats vots han de remetre's en sobre oficial a la mesa electoral corresponent es depositaran en l'urna una vegada finalitzat el temps per votar personalment, i eliminaran aquells que hagen votat en persona. El procediment electoral garantirà l'autenticitat i el secret del vot emés per correu.
  
Només s'admetran els vots per correu que arriben abans del tancament de les meses.
  
Article 99
  
99.1. En cada mesa s'efectuarà l'escrutini i s'alçarà l'acta corresponent. D'aquesta acta es donarà trasllat a la Comissió d'Eleccions.
  
99.2. L'escrutini global de les votacions per a càrrecs de Junta Autonòmica de Govern s'efectuarà i proclamarà en veu alta, i quedarà elegida la llista amb majoria de vots; s'estendrà acta i es fixarà a les secretaries la llista de votants i la dels que hagen obtingut vot, amb expressió del nombre d'ells.
  
Els casos d'empat es decidiran mitjançant nova votació.
  
99.3. Els dubtes que puguen suscitar-se sobre la interpretació o validesa de vots les resoldrà immediatament cada mesa electoral la qual donarà compte a la Comissió d'Eleccions. Els electors i candidats podran examinar en acabar l'escrutini les paperetes que els oferisquen algun dubte.
  
Article 100
  
El resultat de les eleccions es farà públic per la secretaria per mitjà del tauler d'anuncis del COACV i mitjançant circular enviada als col·legiats. D'aquesta es donarà immediat compte a la Junta Autonòmica de Govern a efectes de fixació de data per a la presa de possessió i de verificació del compliment dels requisits legals.
  
Reclamacions i recursos
  
Article 101
  
Les reclamacions sobre la convocatòria i la normativa electoral es dirigiran a la Junta Autonòmica de Govern dins de la setmana següent a la seua publicació.
  
Els recursos contra l'escrutini i els resultats electorals s'interposaran directament davant del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes, en el termini de 15 dies a comptar des de la publicació del resultat per circular.
  
Secció 3ª. Presa de possessió
  
Article 102
  
En el termini màxim de 15 dies a partir del dia de les eleccions, el degà ixent o en absència d'aquest un membre de la seua junta donarà possessió, davant de la Junta Autonòmica de Govern, reunida per a aquest efecte, als candidats elegits que reunisquen les condicions preceptuades, i disposarà el cessament de la Junta anterior.
  
D'aquest acte s'informarà la respectiva Assemblea General de Col·legiats en la primera sessió.
  
Realitzada la presa de possessió, s'informarà d'aquesta dins dels cinc dies següents al Consell Superior i a la conselleria corresponent.
  
CAPÍTOL VII
  
Règim jurídic
  
Article 103
  
103.1. Les actuacions del col·legi i els seus òrgans es regiran per allò que s'ha disposat en els estatuts Generals, en aquest Estatut, en els reglaments dels col·legis territorials i supletòriament la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
103.2. Els actes de tots els òrgans del col·legi, exclosos els de la Comissió de Deontologia Professional i Tribunal Professional, són susceptibles de recurs d'alçada davant de la Junta Autonòmica de Govern, excepte els de la Junta Autonòmica de Govern, l'Assemblea de Juntes i Assemblea General de col·legiats que seran recurribles en reposició.
  
103.3. Les resolucions de recursos en seu col·legial, seran impugnables davant de la jurisdicció competent, excepte en aquells casos que estiga establit el recurs d'alçada davant del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes.
  
103.4. Els col·legiats que se senten perjudicats directament i personalment per acords d'òrgans col·legials podran sol·licitar de la Junta Autonòmica de Govern la suspensió de l'executivitat de l'acte fins que adquirisca fermesa, si del seu compliment es derivaren perjuís de difícil o impossible reparació.
  
103.5. Els actes de la Comissió de Deontologia Professional i del Tribunal Professional seran recurribles en els casos i forma indicats en el capítol que regula el règim disciplinari.
  
103.6. Els no col·legiats podran accionar contra els actes dels òrgans del col·legi davant de la jurisdicció competent, i no serà d'aplicació el règim ací establit.
  
103.7. Els col·legiats membres dels òrgans col·legials s'abstindran de participar i votar en els casos de denúncies que els afecten personalment.
  
CAPÍTOL VIII
  
Règim disciplinari
  
Secció 1ª. Sancions disciplinàries
  
Article 104
  
La inobservança dels deures professionals reflectits en els estatuts del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes, aquest Estatut i les Normes Deontològiques d'Actuació Professional per part dels arquitectes col·legiats o habilitats serà objecte de sanció disciplinària.
  
1. Les infraccions es qualificaran com a lleus, greus o molt greus.
  
2. Tindran en principi la qualificació de greus les infraccions que corresponguen a algun dels tipus generals següents:
  
a) Exercici de la professió sense estar incorporat com a col·legiat o habilitat al col·legi corresponent, o trobar-se inhabilitat o suspés en dit exercici.
  
b) Col·laboració a l'exercici d'activitats pròpies de la professió d'arquitecte per part de qui no reunisca els requisits establits per a això.
  
c) Realització d'activitats professionals incompatibles per raó del càrrec o funció exercits, o en associació o col·laboració amb els qui es troben afectats per la dita incompatibilitat.
  
d) Actuacions amb infracció de les normatives ordenadores de la lleial competència entre els arquitectes.
  
e) Substitució de companys en treballs professionals sense haver obtingut la vènia o autorització corresponent en la forma reglamentària.
  
f) Usurpació de l'autoria de treballs professionals aliens.
  
g) Incompliment dels deures professionals de l'arquitecte amb dany del prestigi de la professió o dels legítims interessos de tercers.
  
h) Falsejament o greu inexactitud en la documentació professional.
  
i) Ocultació o simulació de dades que el col·legi haja de conéixer en l'exercici de les seues funcions de control o per al repartiment equitatiu de les càrregues col·legials.
  
j) Actuacions públiques en notori desprestigi de la professió o d'altres professionals, o amb menyspreu de l'autoritat legítima del col·legi.
  
k) Exercici de càrrecs col·legials amb infidelitat, per reiterada negligència en el seu exercici, incompliment d'acords que li vinculen o impediment des del seu càrrec a la contribució establida per al sosteniment dels òrgans col·legials.
  
1. Mereixeran la qualificació de molt greus les infraccions qualificables com a greus en què concórrega alguna de les circumstàncies següents:
  
a) Manifesta intencionalitat en la conducta.
  
b) Negligència professional inexcusable.
  
c) Desobediència reiterada a acords o requeriments col·legials.
  
d) Dany o perjuí greu del client, d'altres arquitectes, del col·legi o de terceres persones.
  
e) Existència d'un lucre il·legítim, propi o aliè, possibilitat per l'actuació irregular de l'arquitecte.
  
f) Abús de confiança depositada pel client, en especial si concorren les circumstàncies de càrrec públic o d'actuació simultània com a promotor o constructor.
  
g) Trobar-se en l'exercici d'un càrrec col·legial o públic en cometre la infracció, quan d'aquesta circumstància es derive un major desprestigi de la imatge o dignitat professional o bé quan la infracció s'haja comés prevalent-se de dit càrrec.
  
h) Haver sigut sancionat anteriorment per resolució ferma a causa de qualsevol infracció greu no cancel·lada.
  
NOTA: segons text aprovat per l'Assemblea General Ordinària de Juntes de Govern dels Col·legis d'Arquitectes d'Espanya, de 27 de novembre de 1998.
  
4. Són lleus les infraccions no compreses en l'apartat 2 d'aquest article i les que, encara que hi estiguen, revestisquen menor entitat per concórrer conjuntament falta d'intencionalitat, escassa importància del dany causat i ànim diligent d'esmenar la falta o remeiar els seus efectes. Altrament, les faltes qualificables en principi com a lleus, seran greus quan concorre alguna de les circumstàncies enumerades en l'apartat 3 d'aquest article.
  
Article 105
  
1. Podran imposar-se les següents sancions disciplinàries:
  
1a. Advertència per ofici.
  
2a. Reprensió pública.
  
3a. Suspensió en l'exercici professional en l'àmbit del col·legi, per un termini de fins a sis mesos.
  
4a. Suspensió en l'àmbit del col·legi, per un termini entre sis mesos i un dia i un any.
  
5a. Suspensió en l'exercici professional en l'àmbit del col·legi, per un termini entre un any i un dia i dos anys.
  
6a. Suspensió en l'exercici professional en l'àmbit del col·legi, per un termini entre dos anys i un dia i tres anys.
  
7a. La sanció 6a. i, a més a més, proposta de suspensió en l'exercici professional en tot el territori espanyol per un termini de fins a dos anys.
  
8a. Expulsió del col·legi amb proposta de suspensió en l'exercici professional en tot el territori espanyol per un termini de fins a tres anys.
  
2. A les infraccions lleus correspondran les sancions 1a. i 2a.; a les greus, les sancions 3a. i 4a., i a les molt greus, les sancions 5a., 6a., 7a. i 8a.
  
Les circumstàncies a què es refereixen els apartats 2, 3 i 4 de l'article 104 operen, a més a més com a determinants, en un primer moment, per a la qualificació de la infracció en molt greu, greu o lleu, com a dada per a precisar, seguidament, la concreta sanció aplicable a la infracció resultant d'entre les diverses previstes per a aquesta, conforme al paràgraf anterior, a l'efecte de la qual s'observaran les següents regles:
  
a) La concurrència d'una sola circumstància d'agravació determinarà que a la infracció, així agreujada en la seua qualificació, s'impose la sanció menys onerosa d'entre les previstes per a la dita qualificació.
  
b) La concurrència d'una sola circumstància d'atenuació determinarà que a la infracció, així atenuada en la seua qualificació, s'impose la sanció més onerosa d'entre les previstes per a dita qualificació.
  
c) La concurrència de dos o més circumstàncies d'agravació i, en tot cas, la reiteració, determinarà que a la infracció, així agreujada en la seua qualificació, s'impose la sanció més onerosa d'entre les previstes per a dita qualificació.
  
d) La concurrència de dos o més circumstàncies d'atenuació determinarà que a la infracció, així atenuada en la seua qualificació, s'impose la sanció menys onerosa d'entre les previstes per a dita qualificació.
  
Quan conforme a les regles precedents no siga possible precisar la concreta sanció aplicable, l'òrgan sancionador, a la vista de les circumstàncies de tot ordre presents en el supòsit considerat, la determinarà al seu prudent arbitri d'acord amb les regles de la sana crítica.
  
3. Les sancions 7a. i 8a. estan subjectes a ratificació del Consell Superior de Col·legis referida únicament a les propostes complementàries de suspensió al territori espanyol. Si el Consell confirma dita proposta en tot o en part, el recurs procedent contra la sanció en la seua totalitat serà davant del Consell Superior; si la rebutja, tornarà l'expedient al col·legi i s'indicarà a l'interessat el recurs procedent.
  
Article 106
  
Execució i efectes de les sancions
  
1. Les sancions no s'executaran ni es faran públiques en el butlletí o circular col·legial mentre no siguen ferms. La sanció 1a. no serà publicada en cap cas.
  
2. Les sancions 3a. a 8a. impliquen accessòriament la suspensió dels drets electorals pel mateix període de la seua duració, així com el cessament en els càrrecs col·legials que s'exerciren.
  
3. De totes les sancions, excepte de la 1a., així com de la seua cancel·lació, es deixarà constància en l'expedient col·legial de l'interessat i s'adonarà al Consell Superior dels Col·legis.
  
Article 107
  
Prescripció i cancel·lació
  
1. Les infraccions i les sancions prescriuen:
  
a) Les lleus, als sis mesos.
  
b) Les greus, als dos anys.
  
c) Les molt greus, als tres anys.
  
Els terminis de prescripció es compten des de la comesa de la infracció o des que és ferma la sanció que es tracte.
  
La prescripció s'interromp per qualsevol acte col·legial exprés i manifest dirigit a investigar la presumpta infracció o a executar la sanció.
  
1. Les sancions es cancel·laran:
  
a) Si foren per infracció lleu, als sis mesos.
  
b) Si foren per infracció greu, als dos anys.
  
c) Si foren per infracció molt greu, als quatre anys.
  
d) Les d'expulsió als sis anys.
  
Els terminis anteriors es comptaran des del dia següent a aquell en què la sanció s'haja executat o acabat de complir o prescrit.
  
La cancel·lació suposa l'anul·lació de l'antecedent a tots els efectes i, en el cas de les sancions d'expulsió, permet a l'interessat sol·licitar la reincorporació al col·legi.
  
Secció 2a. Comissió de Deontologia Professional
  
És l'organisme encarregat de la imposició de tota classe de correccions disciplinàries.
  
Article 108
  
La Comissió de Deontologia Professional estarà integrada per tres membres titulars i tres suplents, que s'elegiran entre els que representen els tres grups d'edat i, alhora, les tres circumscripcions territorials del col·legi.
  
Els suplents actuaran en cas de vacant, absència o malaltia d'algun titular o, quan les necessitats del treball així ho exigisquen.
  
No podran formar part de la comissió els col·legiats que hagen sofrit alguna de les sancions 3a., 4a., 5a., 6a., 7a. i 8a., o la 2a. fins transcorregut un any des del compliment de la sanció.
  
La duració del seu mandat serà de tres anys i la seua renovació es produirà quan corresponga elecció ordinària per cobrir els càrrecs de la Junta Autonòmica de Govern, i s'aplicarà, en quant siga possible el mateix règim electoral, en especial quant es referix a la duració en el càrrec pel límit de dos mandats.
  
En la primera sessió de la comissió, després de la presa de possessió dels seus membres, es fixaran les regles de funcionament elegint d'entre ells el president i el secretari de la comissió. Els membres titulars hauran de comunicar, si fa el cas, la seua impossibilitat d'assistència a determinada sessió amb la deguda antelació, per poder ser substituïts en aquesta per un dels suplents.
  
Article 109
  
Per tal de procedir a l'elecció, la Secretaria del COACV disposarà la formació de les llistes d'arquitectes, dividides en els tres grups mencionats, llistes que s'exposaran als taulers d'anuncis del COACV i dels col·legis territorials i a les quals es donarà la deguda publicitat, per tal que siguen conegudes per tots els col·legiats perquè puguen formular les observacions sobre la inclusió o exclusió amb el respectiu grup.
  
Article 110
  
Una vegada celebrada l'elecció a la comissió no podrà rebutjar-se cap membre, ni fins i tot basant-se en errors de les llistes que hagen servit per a l'elecció.
  
Article 111
  
L'actuació de la comissió serà completament autònoma i podrà sol·licitar de la Junta Autonòmica de Govern i dels òrgans dels col·legis territorials quantes dades i informes estime oportuns, si bé la comissió serà l'única responsable dels seus acords, els quals hauran de ser presos en sessió secreta i amb assistència de les dues terceres parts, com a mínim, dels membres que la integren.
  
Els acords hauran de ser adoptats per la majoria dels assistents.
  
No s'admetran vots particulars.
  
Les sessions de la comissió no podran ser interrompudes fins que s'hagen formulat i firmat la resolució.
  
Article 112
  
El càrrec de membre o suplent d'aquesta comissió és irrenunciable, i serà obligatòria l'assistència a les sessions fins i tot per a aquells que no residisquen en la seu central del col·legi. Les despeses de desplaçament que s'originen seran abonats pel col·legi.
  
En cas d'impossibilitat d'assistència degudament anunciada i justificada o d'incompatibilitat a juí de la Comissió, aquesta designarà i citarà un dels suplents per a la sessió o tema, respectivament, de què es tracte.
  
Article 113
  
Quan la Comissió de Deontologia Professional tinga notícia, per denúncies o per informació pròpia, que la conducta d'un col·legiat s'aparta dels deures socials, professionals o legals relacionats amb la professió i, especialment, dels determinats en els estatuts, Reglaments i acords dels òrgans col·legials, convocarà immediatament una reunió on s'examinaran els antecedents que hagen pogut reunir-se i, en cas necessari, es practicaran investigacions complementàries per adquirir els elements de juí que es jutgen indispensables.
  
Article 114
  
Quan davant de qualsevol òrgan col·legial es produïsca una denúncia de tercer, entés com a persona física o jurídica no col·legiada, per presumptes infraccions deontològiques, la mateixa es passarà al degà, qui, alhora, es dirigirà a la Comissió de Deontologia perquè realitze una informació reservada prèvia, amb audiència de l'interessat.
  
Rebuda aquesta i d'acord amb el seu contingut, el degà sol·licitarà l'obertura del corresponent expedient o bé rebutjarà la denúncia, li ho comunicarà al denunciant i establirà, en aquest últim cas, si la denúncia ha tingut transcendència pública, les accions legals oportunes en defensa del bon nom del col·legiat.
  
Article 115
  
Una vegada que la comissió dispose dels antecedents necessaris i apreciat algun motiu per a la seua intervenció, s'iniciarà l'expedient disciplinari, i es nomenarà instructor el qual establirà l'oportú plec de càrrecs que es passarà al col·legiat inculpat, al qual s'exigirà que justifique la recepció i se li donarà un termini màxim de 10 dies per a la contestació.
  
Article 116
  
L'inculpat contestarà per escrit o sol·licitarà ser oït en sessió davant de la comissió, a què podrà acudir per si o representat per un altre company. En vista d'aquest desig, el president assenyalarà dia i hora per a la vista respectiva i, una vegada sentida la defensa, celebrara sessió secreta, la qual no podrà suspendre's fins a la redacció i firma de la resolució que recaiga.
  
Podrà, així mateix, celebrar-se vista en forma anàloga, a juí de la comissió, fins i tot, quan l'inculpat no l'haguera sol·licitat.
  
Article 117
  
Si s'haguera contestat per escrit el plec de càrrecs a què es refereix a l'article anterior, se citarà a nova reunió, en què si no es creguera necessari oir l'inculpat, continuarà la deliberació i es dictarà la resolució tal i com els estatuts preveuen.
  
Article 118
  
Una vegada recaiguda la resolució, serà notificada per escrit a l'inculpat, amb expressió dels recursos procedents i termini per a interposar-lo i a la Junta Autonòmica de Govern, sense el requisit de la qual mancarà d'eficàcia.
  
També es notificarà al denunciant i a l'òrgan de govern del col·legi territorial de la residència de l'inculpat.
  
Les resolucions hauran de ser motivades, contindran la relació de fets provats amb referència al plec de càrrecs i la qualificació de la seua gravetat.
  
Article 119
  
La comissió, en el cas de no contestació al plec de càrrecs o no compareixença de l'inculpat a la citació, dictarà amb els antecedents que obren en l'expedient.
  
Article 120
  
La Comissió de Deontologia Professional podrà imposar les correccions disciplinàries establides en l'article 105.
  
La imposició de totes aquestes correccions no ha de supeditar-se a l'ordre en què apareixen redactades, sinó a la gravetat de la falta que done origen a la sanció.
  
Cap correcció no podrà ser imposada per la Comissió de Deontologia Professional sense la prèvia formació d'expedient, en què s'oirà l'interessat, i se li permetrà aportar quantes proves estime oportunes i defendre's per si mateix o per mitjà d'un altre company.
  
La Junta Autonòmica de Govern estarà sempre legitimada per a interposar els referits recursos.
  
Article 121
  
Els terminis màxims en què hauran d'emetre la seua resolució seran de sis mesos per a la Comissió de Deontologia, tres mesos per al Tribunal Professional i tres mesos per al Consell Superior de Col·legis, comptats a partir de la recepció de l'expedient.
  
Article 122
  
Mentre no es dicte acord ferm, es respectaran en tota la seua integritat els drets i funcions del col·legiat contra qui es dirigisca l'expedient.
  
Secció 3ª. El Tribunal Professional
  
Article 123
  
El Tribunal Professional que ha d'entendre en els recursos que càpiguen contra les correccions imposades per la Comissió de Deontologia Professional, estarà constituït per tres membres titulars, més tres suplents, que seran elegits d'acord amb el mateix procediment, duració i representativitat que s'ha establit per a la Comissió Deontològica.
  
Els suplents actuaran en cas de vacant o malaltia d'algun titular o, quan les necessitats de treball així ho exigisquen.
  
Article 124
  
El càrrec de vocal és obligatori i irrenunciable. L'assistència serà igualment obligatòria, fins i tot per a aquells col·legiats que no residisquen en la seu central del col·legi, en aquest cas les despeses motivades pel desplaçament correran a càrrec del col·legi. En cas d'evident impossibilitat física, degudament comprovada pels mitjans que estime oportuns el tribunal o d'incompatibilitat, a juí d'aquest, es cridarà per a actuar al suplent i, si aquest tampoc no poguera assistir, es designarà un altre suplent que li seguisca en ordre numèric.
  
En la primera sessió del tribunal després de la presa de possessió dels seus membres es fixaran les regles de funcionament, i s'elegiran d'entre ells el president i el secretari.
  
Article 125
  
Els membres de la Junta Autonòmica de Govern i dels òrgans de govern dels col·legis territorials no podran pertànyer a aquest rribunal.
  
Article 126
  
Davant del Tribunal Professional es donarà audiència a l'interessat amb tota l'amplitud possible, i se li invitarà a aportar quantes proves estime oportunes i a defendre's per si mateix o per mitjà d'un altre company degudament autoritzat.
  
Article 127
  
Els acords no seran favorits si no s'adopten per majoria absoluta, en sessió secreta i amb assistència de les tres quartes parts, com a mínim, dels membres que constituïsquen el tribunal. No s'admetran vots particulars ni apareixeran més juís dels que nasquen del criteri col·lectiu. Les sessions del tribunal, una vegada obertes, no podran suspendre's fins que, després de la deliberació, s'haja formulat i firmat la resolució, que el secretari redactarà amb els resultands i considerands en què es base.
  
Article 128
  
Totes les resolucions sancionatòries seran recurribles en el termini d'un mes davant del Tribunal Professional.
  
Contra les resolucions dictades pel Tribunal Professional en resoldre els recursos, cabrà interposar recurs davant del Consell Superior, en el termini d'un mes quan la sanció imposada siga la 7a. o la 8a.
  
Per als recursos davant del Tribunal Professional el procediment serà el següent:
  
Rebuda pel col·legiat la notificació de la Junta Autonòmica de Govern se li comunicarà la sanció acordada per la Comissió de Deontologia Professional i considerant-la injusta, elevarà, en un termini d'un mes, una instància al president del tribunal, que s'admetrà sota rebut a la Secretaria del COACV i es farà arribar a la seua destinació abans de 48 hores.
  
El president requerirà l'interessat perquè, en un nou termini de deu dies, presente el corresponent plec raonat, acompanyat d'una còpia; el plec quedarà en poder del president i la còpia es remetrà a la Comissió de Deontologia Professional perquè aquesta, alhora, presente en igual forma i termini la seua contestació, acompanyada de la còpia certificada de l'expedient instruït com a base per a la sanció apel·lada.
  
Si ni l'apel·lant ni la Comissió de Deontologia Professional demanen la celebració de vista oral, el tribunal, en el cas de no estimar-ho tampoc necessari, dictarà atenint-se als documents aportats; en el cas contrari, el president convocarà a juí amb vuit dies d'antelació, i fixarà el dia i hora en què ha de tindre lloc. Constituït el tribunal es donarà audiència al recurrent i a un representant de la Comissió de Deontologia Professional, degudament autoritzat per aquesta. Ambdós aportaran tots els justificants que posseïsquen en defensa dels seus punts de vista i exposaran el que creguen d'interés, i es consignarà en acta allò que els interessats demanen.
  
La decisió es basarà en els documents presentats i en les proves i manifestacions que s'hagen fet constar en l'acta, i es constituirà el tribunal en sessió secreta i deliberant amb la major amplitud per dictar la decisió. El tribunal actuarà sempre dins dels terminis fixats.
  
Article 129
  
Les sancions s'aplicaren segons allò que s'ha establit en l'article 105 i d'acord amb el reglament específic corresponent, i el tribunal dictarà d'acord amb el seu criteri mentre estiga aprovat el dit reglament.
  
Secció 4a. Funcionament
  
Article 130
  
En sessió conjunta de la Comissió Deontològica i del Tribunal Professional, s'elegirà, d'entre els membres d'aquella, el secretari de coordinació d'ambdós òrgans, que assumirà les funcions d'admissió, tràmit, notificacions, custòdia de tots els expedients deontològics, i actuarà al mateix temps d'òrgan de relació entre aquests i la Junta de Govern.
  
Seran funcions de l'expressada secretaria:
  
a) Convocar per ordre d'algun dels dos presidents les reunions d'ambdós òrgans.
  
b) Portar el Registre d'Entrada de les denúncies que es presenten (o la presa de coneixement dels assumptes iniciats d'ofici), per a la seua immediata tramesa a la Comissió de Deontologia Professional.
  
c) Comunicar o notificar les resolucions dels òrgans deontològics a les parts interessades.
  
d) Custodiar els expedients dels assumptes que es tramiten pels dos òrgans deontològics col·legials.
  
e) Coordinar les actuacions interdependents d'ambdós òrgans.
  
f) Vetlar per la tramesa en temps i forma dels expedients i documents que un òrgan necessite de l'un altre.
  
g) Seguiment dels terminis impugnatoris.
  
h) Constatació de la fermesa de les resolucions, als efectes de comunicar-ho als òrgans col·legials als qui incumbisca la seua execució.
  
i) Vetlar pel compliment de l'execució material de les resolucions acordades.
  
j) Tramesa dels expedients als òrgans judicials que ho requeriren.
  
k) Ser l'interlocutor permanent dels òrgans deontològics davant de la Junta de Govern i viceversa.
  
a) Aquelles altres per a les quals siga facultat per la comissió i tribunal conjuntament.
  
ll) Traslladar al Consell Superior les denúncies que es produïsquen per raons deontològiques, contra els col·legiats que ostenten la condició de càrrec col·legial.
  
Article 131
  
Totes les sancions definitives dels òrgans deontològics disposaran d'informe jurídic preceptiu.
  
Les resolucions definitives dels òrgans deontològics, abans de ser notificades, es comunicaran al degà per al seu coneixement i aprovació.
  
Article 132
  
Els òrgans deontològics queden facultats per a dotar-se de normes de funcionament i organitzatives pròpies, que hauran de ser ratificades per la Junta de Govern.
  
Els presidents podran assistir a les juntes de govern amb veu però sense vot, quan es tracten assumptes proposats pels seus respectius òrgans deontològics, segons l'article 37.5.
  
CAPÍTOL IX
  
Consell Superior de Col·legis i altres entitats professionals
  
Article 133
  
Aquest col·legi participa en el Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes a través del seu degà, com a òrgan superior de coordinació dels col·legis i de representació a nivell nacional i internacional, que justifica la seua gestió i rep l'aprovació de comptes i pressupostos de l'Assemblea General de Govern, segons allò que s'ha establit en els estatuts per a Règim i Govern dels Col·legis d'Arquitectes i el Reglament de Règim Interior del Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes.
  
Article 134
  
El Col·legi d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana té un conseller representant en el ple del Consell, que és el degà.
  
El conseller representant titular podrà assistir als plens acompanyat per un adjunt i els assessors que autoritze el Consell.
  
Article 135
  
El col·legi consignarà en els seus pressupostos les quantitats necessàries per a contribuir al sosteniment de dit Consell Superior.
  
Article 136
  
El Consell Superior, respecte d'aquest col·legi, exercirà dins del marc de les seues competències i sense perjuí de les accions que en compliment de la legalitat vigent puga exercir el col·legi, les següents funcions:
  
a) Dictar disposicions de caràcter executiu sense perjuí de les responsabilitats que, amb tota amplitud, puguen exigir-se a aquest.
  
b) Establir criteris d'interpretació de disposicions legals i reglamentàries en matèria professional i normes de coordinació de l'activitat col·legial.
  
c) Formular recomanacions en matèria de competència col·legial.
  
d) Dirimir els conflictes amb altres col·legis.
  
e) Resoldre els recursos d'apel·lació interposats davant d'aquest contra les sancions 7a. i 8a., quan la sanció implique suspensió de l'exercici professional fora del territori del COACV.
  
f) Resoldre els recursos contra l'escrutini i els resultats electorals del col·legi plantejats en la forma establida en l'article 101.
  
g) Visar l'Estatut del Col·legi Autonòmic i les seues modificacions.
  
h) Les que concedisquen els estatuts i reglaments vigents.
  
Article 137
  
El Consell Superior dels Col·legis d'Arquitectes serà l'òrgan competent, per al coneixement en via de recurs d'alçada, dels recursos que es plantegen contra les sancions 7a. i 8a. imposades pel Tribunal Professional, sempre que aquestes comporten suspensió en l'exercici de la professió en tot l'àmbit de l'estat espanyol.
  
Article 138
  
La Junta Autonòmica de Govern seguirà el funcionament d'altres entitats professionals formades per arquitectes, voluntàriament inscrits, entre aquestes la Germandat Nacional d'Arquitectes, l'Associació d'Assegurances Mútues d'Arquitectes Superiors, ASEMAS, la Caixa Cooperativa d'Arquitectes, la Cooperativa de Consum Valenciana d'Arquitectes o entitats que presten serveis directes al col·lectiu, tals com les que sustenten les assegurances de responsabilitat civil professional, a fi de disposar de la millor informació possible en defensa dels interessos d'aquests.
  
Disposicions finals
  
Primera
  
Queden derogats el Reglament de Règim Intern del Col·legi d'Arquitectes de la zona de València de 1931, el Reglament de Delegacions de 1934 revisat en 1978, el Reglament Orgànic de Forensies de 1931, el Reglament Orgànic de Tributació al Col·legi i Distribució de les càrregues fiscals entre els col·legiats de 1931, el Reglament Orgànic de Distribució de Treballs i Ajuda Econòmica als col·legiats de 1932, els estatuts del Centre de Serveis i informes de 1980, els estatuts de les agrupacions voluntàries de 1985, el Reglament General de Règim Interior i de Govern de 1996 i quants reglaments o normes d'igual o inferior rang s'oposen a aquest Estatut.
  
Segona
  
S'autoritza la Junta Autonòmica de Govern a redactar, per si o a instància de l'Assemblea General o dels òrgans dels col·legis territorials, els reglaments particulars i orgànics que se citen en aquest Estatut General, els quals hauran de ser aprovats per l'Assemblea General i donats a conéixer mitjançant circular general.
  
Així mateix, s'autoritza la Junta Autonòmica de Govern a introduir en el present text les correccions imposades en el tràmit d'aprovació definitiva com a control de legalitat.
  
Tercera
  
Les modificacions que s'introduïsquen a aquests estatuts, se sotmetran als mateixos tràmits que als seguits per a la seua aprovació.
  
Disposicions addicionals
  
Primera
  
Els col·legis territorials, en el termini d'un any, adaptaran els seus reglaments de règim intern a aquest nou Estatut.
  
Segona
  
Aquest text té el caràcter de norma bàsica respecte dels reglaments de règim intern dels col·legis territorials.
  
Tercera
  
Aquest Estatut constitueix legislació supletòria dels reglaments particulars dels col·legis territorials en les matèries pròpies d'aquests.
  
Quarta
  
Es regularà reglamentàriament la delegació entre els membres de les organitzacions de base reconegudes (delegacions, agrupacions, etc.) que en reunions prèvies hagen debatut cap assumpte inclòs en l'ordre del dia de l'Assemblea General per votar en aquesta sobre dits assumptes
  
Disposicions transitòries
  
Primera
  
Aquest text entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació per circular.
  
Segona
  
La Junta Autonòmica de Govern adoptarà les mesures que considere oportunes en ordre a l'adequació de l'estructura i composició dels òrgans de govern i deontològics a les determinacions d'aquest Estatut.
  
Tercera



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3888, del 29-11-2000 (2000/8965)

RESOLUCIÓN de 24 de octubre de 2000, de la secretaria general de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, por la que inscribe la adaptación a la Ley de los Estatutos del Colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   3888

Fecha DOGV
:   29-11-2000

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2000/8965

CVE


Fecha del documento
:   24-10-2000

Organismo emisor
:   Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [profesión del urbanismo](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [reglamento interno](javascript:void(0))
    * [colegio profesional](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de octubre de 2000, de la secretaria general de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, por la que inscribe la adaptación a la Ley de los Estatutos del Colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana. [2000/M8965]
  
Visto el expediente de adaptación estatutaria instruido a instancia de don Alberto Peñín Ibáñez, como decano del Colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana, inscrito con el número 5 de la sección primera del Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana, en el que solicita la inscripción y registro de la adaptación de sus estatutos a la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana, en base a los siguientes
  
Hechos
  
1. Que por el decano del mencionado colegio se presentaron el 26 de abril de 2000 los Estatutos aprobados por la Asamblea General Extraordinaria celebrada el día 3 de marzo de 2000, para su adecuación a la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana.
  
2. Que, en ejercicio del control de legalidad establecido por el artículo 11 de la mencionada ley autonómica se revisó el texto estatutario, indicándose la conveniencia de rectificar determinados puntos de los mismos, y requiriéndose la aportación de la documentación necesaria para la inscripción registral, requerimiento que ha sido cumplimentado el pasado día 20 de octubre.
  
3. El texto anexo de los preceptos, objeto de adaptación estatutaria, queda incorporado íntegramente a la presente resolución, dándose aquí por reproducido.
  
Fundamentos de derecho
  
1. Que los estatutos contienen todas las determinaciones exigidas en el artículo 10 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de Consejos y Colegios Profesionales.
  
2. Que han sido aprobados con los requisitos y formalidades previstos en dicho artículo y en los propios estatutos del colegio.
  
3. El expediente ha sido tramitado por el Servicio de Entidades Jurídicas, adscrito a la Secretaría General de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, competente por así disponerlo el artículo 6.1 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, en virtud de las atribuciones que tiene conferidas por los decretos 13/1999, y 91/1999, de 30 de julio, sobre asignación de competencias a la Presidencia y a las consellerias, y de aprobación del Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, respectivamente, y en relación con el Decreto 123/1986, de 20 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se crea el Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana.
  
Vistos el artículo 36 de la Constitución y el artículo 31.22 del Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana; la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana; la Ley 2/1974, de 13 de febrero, de Colegios Profesionales, con sus modificaciones posteriores, en sus preceptos básicos; y demás disposiciones complementarias, resuelvo:
  
Inscribir la adaptación de los estatutos del Colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana.
  
Contra esta resolución, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer, potestativamente recurso de reposición ante el mismo órgano que ha dictado el acto, en el plazo de un mes contado desde el día siguiente al de su notificación, o bien, recurso contencioso administrativo ante la Sala de lo Contencioso Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana, en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente al de su notificación. Todo ello de conformidad con lo establecido en los artículos 116 y 117 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, y en los artículos 10, y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, Reguladora de la Jurisdicción Contencioso Administrativa, sin perjuicio de que se utilice cualquier otra vía que se considere oportuna.
  
Valencia, 24 de octubre de 2000.- La secretaria general: Carmen Galipienso Calatayud.
  
Colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana
  
Estatuto de Régimen Interior y de Gobierno del Colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana
  
Adaptación del Reglamento General de Régimen Interior y de Gobierno de 1996, a la Ley 7/1997, de 14 de abril, de Medidas Liberalizadoras en Materia de Suelo y de Colegios Profesionales y a la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana, aprobado en la Asamblea General Extraordinaria de 3 de marzo de 2000, tras los informes emitidos como consecuencia del otorgamiento de visado por parte del Consejo Superior de los Colegios de Arquitectos de España y de control de la legalidad por parte de la Conselleria de Administraciones Públicas.
  
Diligencia:
  
Para hacer constar que el presente texto, que en este original consta de 57 folios correlativamente numerados del 1 al 57, coincide con el aprobado por la Asamblea General del COACV en sesión extraordinaria celebrada el día 3 de marzo de 2000 y modificaciones introducidas, a requerimiento del Servicio de Entidades Jurídicas de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, según acuerdo de la Junta de Gobierno del COACV de 27 de abril de 2000.
  
Lo que suscribo en Valencia, 19 de octubre de 2000.
  
El secretario: Juan Ranchal Padilla.
  
Preámbulo
  
Los vigentes estatutos de los colegios de arquitectos aprobados por Decreto de 13 de junio de 1931 y desarrollados por el Colegio de Arquitectos de Valencia por Reglamento Interno aprobado en Junta General del mismo año, demostraron su plena validez a lo largo de tan dilatado período, si bien la evolución de las circunstancias imperantes al tiempo de su promulgación y las sucesivas normas dictadas desde entonces, hacen necesaria una obra de revisión y adaptación, aunque procurando mantener los numerosos pasajes no erosionados por la acción del tiempo.
  
La constitucionalización de los colegios profesionales en el artículo 36 de la Constitución Española, junto al Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana (Ley Orgánica de 1 de julio de 1982) y Ley del Proceso Autonómico de octubre de 1984, configuran un nuevo marco legislativo que justificó la modificación de la Ley de Colegios Profesionales de 1974, por la ley estatal 7/1997 de 14 de abril y en el ámbito de esta comunidad por la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, expresión de la competencia exclusiva autonómica plasmada en el artículo 22 de nuestro Estatuto.
  
El proceso de liberalización y la desregulación de los aspectos económicos del ejercicio profesional, acometidos tanto en la Ley Estatal de Colegios Profesionales como en la autonómica, motivan una obligada adaptación de nuestro Reglamento General de Régimen Interior y de Gobierno de 1996, en adelante Estatuto, al tiempo que una incorporación de otras modificaciones parciales, a fin de poder ofrecer un texto refundido y cumplimentar lo prescrito en la disposición transitoria primera de la Ley Autonómica de Colegios Profesionales («los colegios profesionales actualmente existentes en la Comunidad Valenciana adaptarán sus estatutos y Reglamentos de Régimen Interior, si ello fuera necesario, a la presente ley en el plazo de un año, contado desde su entrada en vigor»).
  
El Colegio de Arquitectos de esta comunidad en gran medida se anticipó a estas innovaciones legislativas en el Reglamento General de Régimen Interior y de Gobierno que fue aprobado y que hoy es objeto de esta adaptación que, fundamentalmente, afecta a las materias relacionadas con el cobro de honorarios por haber sido desregulada esta materia en virtud de la Ley de Colegios Profesionales Autonómica y Estatal y a la nueva ordenación de la Deontología Profesional contenida en el Manual de Ejercicio Profesional del Arquitecto en la Comunidad Valenciana de 1999.
  
La Ley de Colegios Profesionales, de 13 de febrero de 1974, modificada por la Ley 74/1978, de 26 de diciembre, la Constitución Española promulgada en diciembre de 1978 y otras normas sectoriales de no menor trascendencia como las afectantes plenamente a la formulación de un nuevo texto estatutario, en el que además debe darse cabida a las actuales aspiraciones colegiales y al nuevo esquema territorial del estado español y su manifestación en el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana, aprobado por Ley Orgánica de 1 de julio de 1982, así como la Ley de Proceso Autonómico de octubre de 1984, Disposiciones éstas que refuerzan la territorialización del Colegio de Arquitectos en coincidencia con el nuevo estado de las Autonomías, al cual debe acomodarse también la estructura colegial.
  
El Colegio de Arquitectos de la Comunidad Valenciana no podía permanecer insensible a tan trascendentales innovaciones, y trató, en el Reglamento, de propiciar un nuevo diseño organizativo tendente, en líneas generales, a potenciar la representación interna y el funcionamiento sectorial de los órganos centrales en todo el ámbito colegial, inspirándose en los principios de desconcentración de funciones, con la máxima autonomía, dentro de la unidad colegial. Se detuvo, sin embargo, en aquellos puntos en los que, aun siendo conveniente su revisión, ello no era posible hasta tanto no se revisaran previamente los estatutos generales de los colegios de arquitectos o se apruebe una ley de colegios profesionales propia de la comunidad autónoma.
  
El Estatuto de Régimen Interior y de Gobierno del Colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana que se presenta tiene carácter general y básico para toda la organización profesional valenciana y está constituido por el texto del Reglamento General aprobado en 1986 y las modificaciones que a su contenido han sido incorporadas tras el I Congreso de Arquitectos del COACV de marzo de 1994, el modelo colegial propugnado por la antigua demarcación de Alicante y sucesivas comisiones de trabajo y asambleas, que finalizaron en la Asamblea General Extraordinaria de 17 de diciembre y visado final de la misma por Acuerdo del Consejo Superior de 23 de noviembre de 1995, formalizado por el presidente del Consejo el 12 de enero de 1996, las modificaciones puntuales introducidas a este que afectan a fechas y plazos así como al capítulo VIII del régimen disciplinario, y la actual revisión, que se tomó en consideración en la Asamblea General Ordinaria de 21 de diciembre de 1999, y se sometió a debate y ulterior aprobación en la asamblea general extraordinaria de 3 de marzo de 2000, con las modificaciones legales como consecuencia del otorgamiento de visado por parte del Consejo Superior y de control por parte de la Conselleria de Administraciones Públicas.
  
El colegio tal y como se configura tiene personalidad jurídica única en todo el ámbito de la Comunidad Valenciana, disponiendo de un órgano de gobierno propio y una asamblea universal de colegiados. Se establece una amplia autonomía para los colegios territoriales, las antiguas demarcaciones provinciales, que constituyen órganos desconcentrados del colegio autonómico, que ejercitan las atribuciones delegadas que le son conferidas en el presente Estatuto, más las facultades que sus juntas territoriales de gobierno reciben del Colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana para la gestión de los bienes y servicios a ellos adscritos. Poderes que llegan, en cuanto a responsabilidad, al límite económico resultante de dicha adscripción, sin que, por tanto, los resultados de su gestión afecten al resto de la organización colegial. Así, económica y presupuestariamente, cada órgano de los citados tiene, a través de este Estatuto, su propia competencia y responsabilidad, quedando el trámite presupuestario intervenido en cuanto a control de legalidad y garantía de igualdad de derechos y deberes de los colegiados por la asamblea general y en cuanto a su coordinación y ajustes por la asamblea de juntas.
  
Los colegios territoriales adaptarán su normativa interna al presente Estatuto, que tiene carácter básico a estos efectos, en el plazo de un año.
  
En este diseño orgánico se reserva al colegio oficial y, en concreto, a su junta autonómica de gobierno, no sólo las competencias de representación y coordinación sino otras de carácter operativo. Son éstas, sin ser exhaustivos, la regulación del ejercicio profesional en nuestra comunidad, la fijación de los servicios colegiales mínimos a prestar a todos los colegiados, el control de altas y bajas y la habilitación profesional, las actividades de interés general, la potestad disciplinaria (a través de los órganos deontológicos), la mediación obligada entre colegios territoriales o entre colegiados, la tutela de la igualdad de derechos y obligaciones entre los mismos y la atención al usuario, además de las citadas competencias de representación ante terceros a escala autonómica, estatal o internacional y de coordinación de las actuaciones de los colegios territoriales.
  
Quedan también bajo su amparo las agrupaciones voluntarias de carácter sectorial y las comisiones y ponencias que se constituyan.
  
Por la Junta de Gobierno
  
El decano
  
CAPÍTULO I
  
El Colegio de Arquitectos de la Comunidad Valenciana
  
Artículo 1
  
1.1. Naturaleza.
  
El Colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana, en adelante COACV, es una corporación de derecho público con personalidad jurídica propia y plena capacidad para el cumplimiento de sus fines. Es único en el ámbito autonómico, constituyendo como tal la sede colegial autonómica.
  
El COACV está integrado por los arquitectos colegiados en la Comunidad Valenciana. En él se agrupan a efectos de organización y coordinación, para la mejor consecución de los fines de interés general, los colegios territoriales de Alicante, Castellón y Valencia, con una estructura de economía de medios.
  
Cada uno de los colegios territoriales realizará con plena autonomía orgánica, funcional y económica los fines y funciones que tengan asignados y le sean propios, a cuyo fin sus órganos de gobierno han sido apoderados por el colegio oficial en los términos y alcance de este Estatuto para la gestión del patrimonio, bienes y servicios del COACV que les han sido adscritos.
  
1.2. Ámbito.
  
El ámbito territorial del COACV se extiende a toda la Comunidad Valenciana, y el de los colegios territoriales de Alicante, Castellón y Valencia, se extiende respectivamente a las provincias de Alicante, Castellón y Valencia.
  
La creación o modificación de los ámbitos y/o de los colegios que integran el COACV, será regulada reglamentariamente.
  
1.3. Fusión, absorción, segregación y disolución.
  
Cualquiera de los supuestos contemplados en el artículo 8 de la Ley Autonómica de Colegios Profesionales 6/1997 sobre fusión, absorción, segregación y disolución del COACV, requerirá la previa aprobación por el colegio autonómico, de acuerdo con los trámites establecidos en el artículo 29 de estos estatutos y sin perjuicio del cumplimiento de los restantes requisitos consignados en el precitado artículo 8.
  
1.4. Domicilio.
  
El COACV tiene su sede en la ciudad de Valencia como capital autonómica, calle de Hernán Cortés número 11, sin perjuicio de poder realizar sus fines y funciones en cualquier lugar de su ámbito territorial.
  
CAPÍTULO II
  
Fines y funciones
  
Artículo 2. Fines
  
2.1. Son fines esenciales de interés general del COACV, sin perjuicio de la distribución de funciones entre órganos autonómicos y de colegios territoriales, los siguientes:
  
a) Procurar el perfeccionamiento de la actividad profesional al servicio de la sociedad, analizar y promover los diferentes campos de desarrollo profesional y atender e impulsar la arquitectura y el urbanismo como función social y como medio de mejora de las condiciones de vida de la población, con especial incidencia en las circunstancias propias de la Comunidad Valenciana.
  
b) Representar a los colegiados en su conjunto o agrupados en los colegios territoriales, en defensa de sus derechos y competencias profesionales. Velar por el cumplimiento de sus obligaciones profesionales y normas deontológicas, procurar la justa retribución económica de su trabajo y adecuar la actividad profesional a los intereses de la sociedad.
  
c) Procurar el correcto ejercicio de la actividad profesional, analizar los campos de desarrollo de la misma en atención a la arquitectura y al urbanismo como función social, fomentando la coordinación de su ejercicio en los colegios territoriales hasta conseguir la práctica profesional única, con especial incidencia en las circunstancias propias de la Comunidad Valenciana y facilitar a los colegiados la información de carácter técnico, legal y normativo que afecte a su actividad profesional.
  
d) Intervenir en la redacción y modificación de la legislación vigente, en lo que se relaciona con la profesión de la arquitectura en general.
  
Para ello, y sin perjuicio de las funciones consultivas que le encomienden, el Colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana podrá dirigirse a las corporaciones públicas para proponer aquellas reformas u orientaciones que tiendan a mejorar el ejercicio profesional en sus diversos aspectos sociales.
  
e) Contribuir a la formación del arquitecto y al perfeccionamiento profesional de sus colegiados, mediante su intervención en la confección de los diferentes planes de estudio y programas de especialización y reciclaje, sin menoscabo del Estatuto de Autonomía Universitario.
  
f) Procurar la integración del colectivo en el COACV promoviendo la participación, la atención al recién titulado, al jubilado y a otros grupos profesionales minoritarios, la realización de actividades de interés común, el respeto mutuo y la solidaridad entre los colegiados. Promocionar la profesión, ampliando su campo, gestionando bolsas de trabajo y promoviendo concursos y premios.
  
g) Hacer cumplir las normas a que debe sujetarse la actuación profesional, tanto en la formación de proyectos como en la dirección de las obras, así como también en la esfera pericial.
  
h) Ejercer la potestad disciplinaria.
  
i) Repartir entre los colegiados los trabajos que se encarguen al colegio, en atención a los méritos y condiciones requeridos y con las mayores condiciones posibles de publicidad y objetividad, para lo cual podrá establecer el correspondiente Reglamento Orgánico.
  
j) Regular el trabajo de los colegiados, limitándolo en forma que la actuación del arquitecto pueda ser personal y eficaz, según el Reglamento Orgánico correspondiente.
  
k) Ayudar al mejoramiento de las profesiones y oficios en relación con el trabajo del arquitecto, apoyando por todos los medios a las instituciones que tiendan a elevar su nivel cultural y económico.
  
l) Mantener relaciones permanentes con las administraciones públicas, y en especial con las de la comunidad autónoma.
  
2.2. Sin perjuicio de sus fines esenciales y específicos, el COACV y los colegios territoriales que lo componen, podrán desarrollar otras actividades de interés general, así como la explotación o cesión retribuidas de los elementos patrimoniales no afectos a su finalidad específica siempre que los rendimientos obtenidos de las mismas se integren y compensen entre sí y, en su caso, con el resto de los ingresos y gastos del ejercicio.
  
Artículo 3. Funciones del COACV
  
El COACV ejerce en su ámbito territorial, sin perjuicio de las reservadas al Consejo Superior, cuantas funciones le sean propias para la consecución de sus fines, las cuales se asignan, tal como se establece en el artículo 1.1 a los órganos autonómicos o a los colegios territoriales en este Estatuto. Entre ellas, las señaladas en los apartados siguientes:
  
3.1. Funciones de los órganos autonómicos del COACV.
  
3.1.1. Ostentar la representación de los colegiados ante la administración central, autonómica y Consejo Superior y demás organismos de similar rango, así como la representación que establezcan las leyes para el cumplimiento de sus fines.
  
3.1.2. Coordinar la actuación de los colegios territoriales, facilitando información actualizada sobre colegiación y firma de los arquitectos colegiados, para hacer posible y garantizar la fácil y correcta movilidad profesional dentro de la Comunidad Valenciana.
  
3.1.3. Ejercer las funciones delegadas por la administración pública de la comunidad autónoma, o las que sean objeto de convenios de colaboración con la misma, y participar en los consejos u organismos consultivos de la administración, en materias de competencia de la profesión y a requerimiento de la administración o cuando así se contemple en disposiciones aplicables.
  
3.1.4. Resolver los conflictos entre colegiados y Colegios territoriales, por vía de conciliación o arbitraje a petición de las partes.
  
3.1.5. Mediar en los conflictos que se originen entre los colegios territoriales.
  
3.1.6. Hacer cumplir, respetando la legislación vigente, las normas deontológicas para el normal desarrollo de la profesión.
  
3.1.7. Ejercer, a través de los órganos competentes la función disciplinaria ante conductas deontológicamente punibles. Establecer como Normas Deontológicas tanto las obligaciones generales de carácter ético-profesional como las derivadas de las actuaciones concretas de práctica profesional.
  
3.1.8. Elaborar, aprobar y administrar sus presupuestos y regular y fijar las apor-taciones de sus colegiados.
  
3.1.9. Ejercicio de la potestad estatutaria propia, y la de visado de los reglamen-tos de los colegios territoriales.
  
3.1.10. Realizar cuantas actividades se consideren de interés común para sus colegiados.
  
3.1.11. Desempeñar aquellas funciones que le atribuya la legislación vigente.
  
3.1.12. Aquellas que convengan con los colegios territoriales.
  
3.1.13. Conocer en vía de recurso previo al tribunal profesional las reclamaciones que se planteen contra actos de los colegios territoriales.
  
3.1.14. Asumir la presencia activa en la redacción de normas de ámbito auto-nómico y estatal.
  
3.1.15. Participar en los planes de estudio, sin menoscabo del Estatuto de Autonomía Universitaria.
  
3.1.16. Prestación del servicio básico de otorgar altas y bajas colegiales.
  
3.1.17. Coordinar la práctica profesional en los territorios de su ámbito, desde la igualdad de derechos y obligaciones de todos los arquitectos colegiados de la comunidad, procurando por la tendencia a la unidad de la práctica profesional desde el respeto y sensibilidad a las singularidades de cada zona.
  
3.1.18. Establecer baremos orientativos de honorarios, cuando estos no estén legalmente fijados.
  
3.1.19. Regular y fijar contribuciones económicas de los colegiados y devengos por prestación de servicios, en su ámbito.
  
3.1.20. Fijar los servicios colegiales mínimos a prestar desde los colegios territoriales.
  
3.1.21. Seguir, informar y proponer actuaciones respecto a los órganos paracolegiales, tales como la Hermandad, Asemas, Caja de Arquitectos, Cooperativas de consumo, Arquitasa y demás que pudieran existir en el futuro.
  
3.1.22. Regular con carácter general y dentro del marco legal establecido, el ejercicio profesional de los colegiados y en especial lo concerniente al contenido técnico-documental de los trabajos del arquitecto.
  
3.1.23. Atender y asistir al usuario.
  
3.2 Funciones de los colegios territoriales.
  
Los colegios territoriales ejercen en su ámbito, sin perjuicio de las reservadas al Consejo Superior, y al COACV, cuantas funciones le sean propias para la consecución de sus fines, y entre ellas:
  
3.2.1. Ostentar la representación ante las administraciones locales y organismos de similar rango, asumiendo la presencia activa en la redacción de las normas de su ámbito local.
  
3.2.2. Colaborar con la administración Pública en el logro de intereses comunes, mediante convenios, emisión de informes, estudios y otras actividades afectas a su ámbito territorial.
  
3.2.3. Velar por la ética y dignidad profesional y por el respeto debido a los derechos de los particulares y cumplir y hacer cumplir las sanciones disciplinarias en el orden colegial y deontológico.
  
3.2.4. Procurar la armonía y colaboración entre los colegiados impidiendo la competencia desleal.
  
3.2.5. Procurar el perfeccionamiento de la actividad profesional y la formación continuada de los colegiados, organizando actividades y servicios comunes de carácter profesional, formativo, cultural, asistencial y análogos, que sean de interés para sus colegiados.
  
3.2.6. Adoptar las medidas conducentes a evitar el intrusismo.
  
3.2.7. Intervenir en vía de conciliación o arbitraje en las cuestiones que se susciten entre colegiados previa solicitud de los mismos.
  
3.2.8. Encargarse del cobro de percepciones, remuneraciones y honorarios profesionales cuando así lo demande el colegiado.
  
3.2.9. Intervenir mediante el visado, sellado o reconocimiento de firma, los trabajos profesionales, de acuerdo con la legislación aplicable.
  
3.2.10. Elaborar, aprobar y administrar sus presupuestos y regular las aportaciones de sus colegiados.
  
3.2.11. Redactar y modificar sus reglamentos que serán visados por su Asamblea General.
  
3.2.12. Todas aquellas funciones que sean beneficiosas para los intereses profesionales y aquellas convenidas con el COACV.
  
3.2.13. Garantizar, en el ámbito de sus competencias, la igualdad de derechos y obligaciones de todos los colegiados de la Comunidad Valenciana.
  
3.2.14. Conocer de las condiciones de habilitación y forma de trabajo, aseguramiento y otras circunstancias que sean precisas para la práctica profesional de sus residentes.
  
3.2.15. Acreditar, a requerimiento del colegiado, su situación de aseguramiento sobre su responsabilidad civil.
  
3.2.16. Facilitar los baremos orientativos y resolver las dudas que sobre los mismos les planteen los colegiados o sus clientes.
  
CAPÍTULO III
  
De los colegiados
  
Artículo 4
  
4.1. Para ejercer la profesión en el ámbito territorial del COACV, es obligatoria la incorporación como arquitecto colegiado o como arquitecto habilitado.
  
La colegiación en el ámbito de la Comunidad Valenciana es única y obligatoria cuando se ejerza en ésta, excepto en los casos previstos en la legislación vigente.
  
Dicha colegiación quedará recogida en el registro profesional autonómico creado a tal efecto en el COACV.
  
4.2. Los arquitectos dados de alta en otros colegios podrán incorporarse eventualmente a éste como habilitados.
  
La incorporación como habilitado será obligatoria para realizar un trabajo determinado, la cual se tramitará de oficio al comunicar el encargo del trabajo en el colegio territorial correspondiente, o a petición propia en el de su elección.
  
Dicha habilitación podrá ser permanente o temporal y será comunicada a la Secretaría del órgano autonómico.
  
4.3. Con la colegiación en el COACV, se efectuará la adscripción obligatoria al colegio territorial donde se ejerza la profesión de forma principal a petición del interesado, no pudiendo estar adscrito a más de un colegio territorial.
  
La modificación de la adscripción se tramitará a través del COACV, justificándose la alteración de las circunstancias que provocaron su adscripción.
  
4.4. La adscripción a un colegio territorial fijará el ámbito territorial donde se ejercerán los derechos y deberes para ser elector y candidato a los órganos colegiales.
  
Así mismo, la incorporación a un colegio territorial, implicará el sometimiento a su propio régimen económico y de gestión.
  
4.5. La adscripción a un sólo territorio limita exclusivamente los derechos y obligaciones del colegiado como elector y candidato.
  
4.6. Se reconocen y se definen como sectores del colectivo, susceptibles de relación económica diferenciada, los siguientes:
  
1. Primera colegiación:
  
Arquitecto que ha ingresado en los últimos 3 años, por primera vez y sin haber pertenecido anteriormente a ningún otro colegio oficial de arquitectos.
  
2. Por cuenta ajena:
  
Arquitecto que trabaja con contrato laboral conocido y visado por el colegio.
  
3. En prestación de servicios para la administración:
  
Asalariado por cualquier Administración, que no ejerza la práctica del ejercicio libre de la profesión.
  
4. Jubilado:
  
Arquitecto que cesa voluntariamente en su actividad, comunicándolo al colegio.
  
5. Ejercicio libre:
  
Arquitecto que trabaja por cuenta propia en ejercicio libre de la profesión, incluida la actividad proyectual.
  
6. No ejerciente:
  
Arquitecto colegiado que no ejerce la actividad profesional, pero que voluntariamente desea estar colegiado, y lo comunica al colegio.
  
7. Arquitecto miembro de sociedad profesional inscrita en el colegio.
  
Modalidades del ejercicio profesional
  
Artículo 5
  
5.1. El arquitecto podrá actuar profesionalmente:
  
a) Como profesional libre de forma independiente o asociado con otro u otros arquitectos.
  
b) Como miembro de una sociedad profesional inscrita en el COACV, sin perjuicio de la obligada colegiación personal en las circunstancias que estatutariamente se determinen. En este caso podrá solicitar del COACV el reconocimiento de esta asociación con los efectos económicos y de responsabilidad profesional que se convengan por los asociados y se acepten por el COACV, por no resultar contrarios a la normativa legal y deontológica de la profesión, e interna del COACV.
  
c) Como profesional asalariado de empresas o de otro u otros profesionales.
  
d) Como personal funcionario o contratado al servicio de la administración central, autonómica o local o de sus órganos autónomos.
  
e) Simultaneando, en el supuesto de compatibilidad, alguna de las modalidades citadas.
  
5.2. El arquitecto deberá comunicar al colegio, cuando solicite la incorporación y siempre que se produzcan variaciones, la forma o formas de actuación profesional en la que desea ejercer.
  
En los supuestos del artículo 5.1, apartados c), d) y e), deberá acompañar también copia del correspondiente contrato o mandamiento.
  
5.3. A los efectos colegiales los trabajos de asesoramiento profesional a otros arquitectos, empresas o instituciones se consideran incluidos en la modalidad a), siempre que no generen, según la legislación vigente, una relación contractual de los tipos c) y d).
  
La realización de trabajos que no precisen la titulación de arquitecto no se considerará ejercicio de la profesión y no precisará ser declarada al COACV, salvo que de la misma se puedan generar supuestos de incompatibilidad profesional. No se incluyen en este tipo de trabajos aquellos que puedan ser desarrollados por arquitecto u otros técnicos correspondientes, sin competencia exclusiva de unos u otros, los cuales constituyen parte del ejercicio de la profesión.
  
Incorporación al COACV
  
Artículo 6
  
6.1. El ingreso en el COACV se solicitará mediante escrito dirigido a la Junta de Gobierno. Si se trata de primera colegiación, el solicitante aportará copia testimoniada del título profesional, o bien la orden supletoria del título en caso de que aún no dispusiera de éste. si el solicitando perteneciera ya a otro colegio, sin nota contradictoria, bastará certificado de la Secretaría de éste que así lo acredite. En todo caso, y siempre que la Junta de Gobierno lo juzgue necesario, el solicitando deberá presentar los documentos que le sean exigidos para comprobar que reúne los requisitos legales que en este Estatuto se establecen.
  
En la instancia se hará constar nombre y apellidos, nacionalidad, fecha y lugar de nacimiento, número del NIF y/o CIF, domicilio, fecha y escuela en la que fue expedido el título, especialidad cursada en la carrera, colegio territorial al que desea adscribirse, cargos que desempeña relacionados con la profesión, si procede de o pertenece a otros colegios, si comienza el ejercicio profesional, modalidad profesional y todos cuantos datos estime oportuno aportar.
  
6.2. Los arquitectos con título y/o nacionalidad extranjeros se someterán para su colegiación a los procedimientos y requisitos establecidos por el Consejo Superior de los Colegios de Arquitectos de España, y en cuanto a los profesionales de la Unión Europea se regirán por los términos que resulten de la legislación comunitaria y el derecho interno de establecimiento en desarrollo de dicha legislación.
  
6.3. La inscripción como habilitado permanente se podrá producir a solicitud expresa del interesado, aportando la documentación pertinente o de oficio, según lo previsto en el artículo 4. La inscripción como habilitado temporal se someterá a los procedimientos y requisitos establecidos por el Consejo Superior y los convenios que, en desarrollo de los mismos, establezca este colegio.
  
Artículo 7
  
La solicitud de ingreso como colegiado y la documentación prescrita, una vez recibidas, se examinarán por el secretario y, caso de que estén completas, las elevará a la Junta de Gobierno, que resolverá sobre su admisión en la primera sesión ordinaria o extraordinaria que celebre y siempre en el plazo máximo de 30 días, indicando si se concede definitiva o provisionalmente o si se deniega.
  
Si la solicitud estuviera incompleta, el secretario requerirá al interesado la subsanación de deficiencias.
  
En casos de urgencia, y por delegación de la Junta, la decisión sobre la misma podrá ser tomada por la Comisión Permanente.
  
En los casos de acuerdo de incorporación provisional o denegación, la Junta deberá expresar los motivos de tal decisión, señalando plazo y lugar en el que el interesado personalmente, por delegación o por escrito, pueda presentar las aclaraciones o alegaciones pertinentes.
  
La denegación o suspensión de las colegiaciones podrá tener lugar cuando no se presenten los documentos necesarios para ello, u ofrezca dudas su legitimidad, cuando por algún colegio o por los tribunales de justicia hubiera sufrido el aspirante sanción o corrección que implique inhabilitación profesional. Obtenida la rehabilitación, deberá admitírsele como colegiado, sin dilación ni excusa.
  
Bajas voluntarias y obligatorias
  
Artículo 8
  
La baja en el COACV, caso de ser voluntaria, se producirá mediante petición escrita del interesado; en ella se hará constar si es para cesar indefinida o temporalmente, o bien para trasladar su colegiación; también hará constar que no interviene en ningún trabajo profesional, entendiéndose por exento de trabajo profesional cuando haya presentado las certificaciones finales o parciales, en su caso, correspondientes a todos los trabajos realizados hasta la fecha.
  
La baja quedará supeditada al cumplimiento de los deberes profesionales o a la ausencia de cuestión pendiente con la jurisdicción disciplinaria del COACV.
  
La Junta de Gobierno comprobará si el peticionario se encuentra al día en sus obligaciones económicas para con la organización colegial, procediendo, en caso contrario, a su reclamación y estableciendo en último extremo las garantías para su cobro.
  
Una vez comprobada por la Junta de Gobierno la justificación de la baja, deberá concedérsele a partir del último día del mes en que la solicitó.
  
Serán bajas obligatorias las que se decreten reglamentariamente en virtud de correcciones disciplinarias que lleven consigo la expulsión del COACV.
  
Causarán suspensión de derechos o baja forzosa aquellos colegiados que no contribuyan al levantamiento de cualquier tipo de cargas colegiales y tras el procedimiento incoado al efecto, con los requerimientos y preavisos pertinentes.
  
La pérdida de la condición de colegiado o habilitado habrá de ser notificada a los interesados a fin de que produzca efectos y no supondrá imposibilidad por parte del COACV de perseguir en el ámbito colegial y extracolegial los actos realizados durante su adscripción al colegio.
  
Reingreso
  
Artículo 9
  
Los arquitectos que hayan pertenecido al COACV y deseen reingresar en él, deberán solicitarlo, y su solicitud pasará por los mismos trámites establecidos en el artículo 7.
  
En los casos de baja forzosa o suspensión de derechos por impago, una vez se haya corregido dicha situación se producirá el reingreso automático.
  
Inscripción en varios colegios
  
Artículo 10
  
La inscripción como colegiado podrá simultanearse con la realizada en otro colegio de arquitectos español, si así lo permiten sus respectivos reglamentos. En todo caso, la incorporación como colegiado en el COACV debe cumplir los requisitos de los artículos 4 y 6, siendo obligatoria para los que tengan en este ámbito territorial su domicilio profesional. La inscripción como habilitado permanente o temporal precisará de la previa incorporación como colegiado en otro colegio español y podrá simultanearse con habilitaciones en otros colegios.
  
Derechos y deberes
  
Artículo 11
  
La condición de colegiado lleva implícita la obligación del cumplimiento exacto de las prescripciones del Estatuto General, preceptos de los estatutos y acuerdos de los órganos de gobierno sin perjuicio a interponer los recursos procedentes, gozando de los derechos y cumpliendo los deberes que de ellos se deriven, y de una manera especial los que a continuación se expresan.
  
11.1. Derechos
  
a) Ser elector y candidato a los cargos directivos del colegio en la forma y condiciones establecidas en este Estatuto.
  
b) Ser defendido por el colegio si fuera molestado o perseguido injustamente en el ejercicio de la profesión por otro colegiado o por un particular, autoridad o entidad pública o privada, siempre que la Junta de Gobierno u órgano competente, por la importancia del agravio, estime conveniente la expresada intervención.
  
c) Dirigir peticiones y propuestas a la Junta de Gobierno para su estudio y resolución por el órgano colegial correspondiente.
  
d) Presentar directa y personalmente proposiciones a las asambleas generales y territoriales para su inclusión en el orden del día, debate y toma en consideración, según lo previsto en los artículos 24, 28 y 29.
  
e) Solicitar convocatoria de Asamblea General en los términos previstos en este Estatuto y asistir e intervenir en ella con voz y voto.
  
f) Examinar los libros de administración y los documentos necesarios para estudiar la situación económica del colegio, en el plazo que la Junta de Gobierno determine, y que no podrá ser inferior al de un mes antes de la celebración de la oportuna Asamblea General Ordinaria.
  
g) Examinar los planos y documentos de interés general, así apreciado por el presidente del colegio territorial respectivo, y aquellos otros que le afecten directa o personalmente, incluidos los redactados por otros arquitectos, a los que tendrá acceso previa solicitud o por exhibición de oficio que efectuará el presidente del colegio territorial, pudiendo obtener las copias y antecedentes que estime oportuno, a su costa.
  
h) Conferir poderes especiales al colegio para que éste pueda ser parte en litigios que pudieran presentársele y se refieran al ejercicio de la profesión.
  
i) Interponer los recursos previstos en los artículos 103 y 118 de este Estatuto contra los actos y acuerdos de los distintos órganos colegiales que estime lesivos para sus derechos o intereses legítimos o contrarios al ordenamiento jurídico.
  
j) Proponer mociones de censura a las juntas de gobierno o alguno de sus miembros en la forma prevista en el Estatuto.
  
k) Consultar los libros, revistas, boletines, normas y demás materiales de estudio e información que dispongan las bibliotecas y otros servicios del COACV, con las condiciones que las mismas tengan establecidas tanto para los residentes como para los no residentes en el respectivo colegio territorial.
  
11.2. Deberes
  
a) Asistir a las asambleas generales del COACV y a las territoriales del colegio territorial al que están adscritos.
  
b) Desempeñar los cargos obligatorios para que fuere elegido y las comisiones que se le encomienden por el colegio.
  
c) Prestar su concurso al colegio para cuanto redunde en beneficio de la consecución de los fines de éste.
  
d) Contribuir, en la forma que acuerde el colegio, al levantamiento de las cargas colegiales que se le impusieren y satisfacer las cuotas ordinarias y extraordinarias que se establezcan.
  
e) Participar a la Junta de Gobierno, en un plazo que no exceda de 15 días, las incorporaciones que hubiesen hecho a otros colegios, los cargos honoríficos o retribuidos que hubiera alcanzado, relacionados con el ejercicio de la profesión y los cambios de domicilio profesional.
  
f) Permitir la entrada en las obras de su dirección al representante del órgano colegial que proceda, con objeto de practicar las inspecciones que estimen convenientes.
  
g) Comunicar al colegio, mediante el procedimiento establecido, los encargos de trabajos profesionales y presentar al colegio todos los proyectos, informes y documentos periciales suscritos por él, para que sean intervenidos y visados en la forma que determina el Reglamento Orgánico correspondiente.
  
h) Comunicar alcColegio los contratos de trabajo laboral o administrativos formalizados con otro colegiado, con particular o entidad a quien preste sus servicios.
  
i) Todos los colegiados y habilitados, y en especial los que desempeñen cargos públicos de Estado, comunidad autónoma, provincia o municipio, quedan obligados a denunciar a los colegios a aquellos que ejerzan actos propios de la profesión de arquitecto sin poseer el título que para ello les autoriza, a los que aun teniéndolo no figuren insertos en las listas o registros del colegio y a los que siendo colegiados faltaren a las obligaciones que como tales contraen.
  
j) Dar inmediatamente cuenta al colegio cuando se solicite su firma para trabajos realizados por persona no autorizada para ejercer la profesión, acompañando cuantos datos puedan interesar, como son: nombre del propietario y del intermediario, si lo hubiere, objeto del trabajo, situación, etc.
  
k) Cumplir las normas deontológicas de la profesión y observar escrupulosamente las reglas atinentes a las incompatibilidades en el ejercicio profesional, así como el deber de abstención.
  
11.3. Los arquitectos habilitados tendrán los derechos señalados en el apartado l de este artículo, excepto los consignados en las letras a), d), e), f) y j) y los deberes expuestos en el apartado 2 de este artículo, excepto los consignados en las letras a) y b), todo ello en cuanto se refiere al ámbito territorial de este colegio.
  
Deontología profesional
  
Artículo12. Normas Deontológicas de Actuación Profesional
  
12.1. Las Normas Deontológicas de Actuación Profesional que se citan en el presente apartado, serán de aplicación a todos los arquitectos colegiados.
  
Todos los arquitectos colegiados tienen la obligación de poseer un exacto conocimiento de las presentes Normas de Deontología Profesional. Su ignorancia, en ningún caso podrá alegarse como excusa para el más exacto cumplimiento de lo que en ellas se establece. Su infracción será objeto de sanción profesional por los órganos deontológicos.
  
Sin perjuicio de los deberes establecidos en el presente Estatuto, los arquitectos inscritos en el colegio estarán obligados también al más estricto cumplimiento de todas aquellas normas referentes a la profesión, contenidas tanto en el ordenamiento jurídico general como en el específico de la organización colegial.
  
Estas Normas Deontológias se coordinarán con las del Consejo Superior de los Colegios de Arquitectos de España.
  
12.2. Competencia desleal.
  
Los arquitectos se abstendrán de propiciar con su conducta cualquier supuesto de incursión en competencia desleal, tanto en el ámbito de sus relaciones profesionales como económicas, con los clientes, con especial atención a lo que se establece en el artículo 16.2, 16.3 y 16.7 de este Estatuto.
  
La inobservancia de este precepto se considerará falta grave, según se establece en el artículo 104.2.d) de este Estatuto.
  
12.3. Propiedad intelectual.
  
Los trabajos realizados por un arquitecto gozarán de la protección de su propiedad intelectual, pudiéndola hacer valer ante terceros, tanto en el ámbito colegial como ante la jurisdicción ordinaria, con especial atención a lo que se establece en el artículo 16.22 de este Estatuto.
  
La fraudulenta atribución de la propiedad intelectual, se considerará falta grave, según se establece en el artículo 104.2.f) de este Estatuto.
  
Artículo 13. Formas de ejercer la profesión de arquitecto
  
13.1. El arquitecto podrá ejercer su actividad como profesión liberal independiente, en calidad de funcionario, de técnico contratado por un organismo público, como contratado al servicio de una empresa privada o de otro arquitecto, o como representante de la profesión en comisiones, tribunales o jurados.
  
Todo arquitecto deberá informar previamente al colegio de la forma y condiciones bajo las que va a ejercer su profesión.
  
Comunicará igualmente las modificaciones que en ellas se produzcan y las colaboraciones que lleve a cabo con otros compañeros, sean habituales o puramente ocasionales. Se presumirá que existe colaboración entre dos o más arquitectos, aunque no se cumpla lo anteriormente establecido, cuando tengan despacho conjunto, o cuando por los órganos del colegio así se deduzca de indicios y características técnicas de los trabajos que realicen, o cuando tal colaboración sea pública y notoria.
  
13.2. El primer supuesto es el del arquitecto que, total o parcialmente, ejerce su profesión sin estar sometido a una relación de derecho público o a las condiciones de un contrato, pudiendo hacerlo, bien individualmente, bien en colaboración con uno o varios compañeros debidamente colegiados.
  
En el ejercicio libre de la profesión, los arquitectos podrán asociarse, tanto de forma permanente como para realizar algunos trabajos concretos. No obstante, no se permitirá el ejercicio libre de la profesión a nombre de entidades asociativas cuyos estatutos contengan disposiciones contrarias a estas normas deontológicas o a las restantes disposiciones legales y colegiales ordenadoras de la profesión. A este efecto los arquitectos deberán comunicar de inmediato al colegio la constitución de estas entidades y la composición y los estatutos de las mismas, así como sus posteriores modificaciones y su disolución. Cuando se trate de entidades de naturaleza mercantil, o en todo caso, con personalidad jurídica propia y distinta de la de sus miembros, será preceptiva la previa autorización o reconocimiento expreso por parte del colegio, con arreglo a los criterios y requisitos establecidos a tal fin en garantía de la debida independencia e identificación responsable de las funciones profesionales de los arquitectos.
  
13.3. Arquitecto funcionario o contratado por un organismo público es a los efectos de aplicación de este Estatuto, el que, de manera permanente o temporal, ejerce su profesión en una administración pública, sea ésta de carácter territorial o institucional. Dada la función específica que estos profesionales desempeñan, de acuerdo con lo que expresamente se establece en los Estatutos, los arquitectos que se encuentran en esta situación tendrán obligación como los demás de cuidar que el ejercicio de la profesión responda a la función social y pública que debe cumplir, y que se acomode, en todo caso, a lo dispuesto en las leyes, estatutos y reglamentos, tanto oficiales como colegiales.
  
13.4. El arquitecto podrá ejercer también su profesión, total o parcialmente, de acuerdo con un contrato de trabajo o de arrendamiento de servicios, suscrito con otro arquitecto, otros profesionales, o con una empresa privada, cualquiera que sea la forma jurídica que ésta adopte. El proyecto del citado contrato deberá comunicarlo al colegio.
  
13.5. El arquitecto que actúe como representante de la profesión en jurado, comisiones o tribunales, deberá cuidar, muy especialmente, de tener el debido conocimiento de los asuntos que hayan de tratarse, informándose al respecto con la antelación necesaria y con la mayor amplitud posible, con el fin de que su actuación esté siempre en consonancia con la representación que ostenta.
  
13.6. Ningún arquitecto podrá, como tal, actuar o aceptar empleo o puesto alguno que no esté en consonancia con las atribuciones, responsabilidades y condiciones establecidas para el ejercicio de la profesión, sometiendo cualquier duda que al respecto tuviere a la decisión de la Junta de Gobierno del colegio.
  
13.7. En todo caso, cualquiera que sea la forma de ejercer la profesión, el arquitecto llevará a cabo el cumplimiento de su función con plena autonomía. Al margen del estatuto jurídico al que personalmente pueda estar sometido, asumirá siempre la entera responsabilidad de los actos que realice en el ejercicio de su profesión. El convencimiento que de tal situación tenga todo profesional, constituye la mejor garantía para salvaguardar su independencia, así como el fundamento de las responsabilidades personales que puedan afectarle.
  
Artículo 14. Obligaciones generales del arquitecto
  
14.1. Todo arquitecto deberá actuar con la debida competencia profesional y dedicación al trabajo que se haya comprometido a realizar. No deberá aceptar mayor número de cargos ni de encargos que aquellos que pueda atender debidamente o que superen los medios técnicos de que disponga.
  
Se considerará en todo caso infracción grave la asunción de funciones para las que el arquitecto no tenga debidamente acreditada, por su formación y titulación, la adecuada capacidad profesional.
  
14.2. El arquitecto habrá de comportarse con honradez y veracidad en todas sus actuaciones profesionales.
  
Cuando actúe en misión de experto, perito o jurado, o cuando, en alguna de sus distintas esferas de actuación, deba expedir cualquier tipo de certificación, apoyará su criterio en aquellos hechos probados que así lo justifiquen.
  
14.3. Ningún arquitecto podrá descuidar las obligaciones a que como profesional se haya comprometido ni cesar en ellas, mientras no sea relevado en la forma que establezcan las normas y reglamentos.
  
14.4. El arquitecto deberá mantener y salvaguardar siempre su independencia de criterio en su actuación profesional, tanto oficial como privada, sin que puedan servir de justificación las presiones de cualquier tipo que pudiera recibir, no importa de dónde ni de quién procedan.
  
14.5. El arquitecto en quien concurra cualquier tipo de vinculación con la administración pública, se deberá al servicio de la comunidad, absteniéndose totalmente del empleo de medios, facilidades o prerrogativas inherentes a su cargo o situación, tanto en provecho propio como de terceros.
  
14.6. Ningún arquitecto podrá alegar, como excusa para eludir el exacto cumplimiento de sus obligaciones, relación alguna de tipo familiar, de amistad o de compañerismo. Tampoco podrán alegarse estas relaciones para auxiliar a otro compañero en el incumplimiento de sus deberes profesionales o de los que derivaren de expedientes disciplinarios.
  
14.7. El arquitecto podrá ofrecer sus servicios profesionales mediante mensajes publicitarios emitidos bajo cualquier forma de comunicación dentro de los límites y condiciones generales impuestos por la Ley 34/1988, de 11 de noviembre, General de Publicidad y los especiales siguientes:
  
a) La publicidad solo podrá ser de carácter informativo y no persuasivo.
  
b) En ningún caso podrán establecerse comparaciones con otros profesionales, sean o no arquitectos, ni permitir que otros lo hagan en el mensaje publicitario.
  
c) Si se divulgan las propias obras y logros profesionales, no podrá citarse la identidad de los clientes sin autorización expresa de los mismos, a menos que sean obviamente públicos y notorios, ni datos diferentes de los puramente técnicos o artísticos.
  
d) Cuando el mensaje no se difunda en secciones, espacios o soportes específicamente publicitarios deberá identificarse claramente su carácter, consignando a este fin de modo visible y destacado la leyenda «Reportaje Publicitario», «Mensaje Publicitario», «Publicidad» o «Remitido».
  
No se considera publicidad:
  
a) La divulgación de las propias obras y realizaciones en libros, estudios, revistas y artículos de carácter técnico, científico, artístico o profesional, siempre que no suponga coste económico para el arquitecto y quede asegurada la veracidad de lo publicado y el respeto a la normativa deontológica y estatutaria de la profesión.
  
b) La inserción de los datos del arquitecto que se refieran a su titulación y especialidades académicas, domicilio, teléfono y datos objetivos similares que puedan figurar en guías o secciones especializadas de otras publicaciones, incluso si para ello se precisa el abono de una tarifa o suscripción.
  
14.8. Le estará absolutamente prohibido a todo arquitecto procurarse trabajo profesional mediante comisiones u otras ventajas análogas que pudiera conceder u obtener de terceras personas.
  
14.9. Ningún arquitecto podrá revelar hechos, datos o información de carácter reservado de la que tenga conocimiento por razón de su profesión, salvo los casos en que la ley o los órganos disciplinarios del colegio o su conciencia le obliguen a ello.
  
14.10. El arquitecto estará obligado a tener un claro conocimiento de la marcha de sus obras, tanto en lo relativo a la realización de las mismas, dentro de su competencia, como a la fidelidad al proyecto aprobado.
  
14.11. Ningún arquitecto podrá encubrir con su actuación o con su firma comportamiento ilegal o contrario a los deberes profesionales de otros compañeros. Se abstendrá de amparar bajo su firma actuaciones de arquitectos nacionales o extranjeros que no estén debidamente legitimados para el ejercicio de la profesión, así como actividades intrusistas realizadas por oficinas técnicas, por técnicos que no tengan la condición de arquitectos, por contratistas o por simples particulares. Se considerará como intrusista cualquier persona jurídica o física que, sin reunir las condiciones legales para el ejercicio de la profesión de arquitecto, actúe en trabajos propios de éste. Le estará prohibido a todo arquitecto la cesión de deberes profesionales en subordinados o en otros profesionales, siempre y cuando tal transferencia comporte el ejercicio de funciones para las que éstos no estén legalmente capacitados.
  
14.12. El arquitecto que, por cualquier causa, no esté en condiciones de realizar eficazmente un determinado trabajo, deberá abstenerse de aceptarlo.
  
14.13. Ningún arquitecto podrá incumplir las obligaciones contraídas como profesional, debiendo asumir no sólo la responsabilidad legal derivada de sus actuaciones, sino también aquellas responsabilidades de orden profesional inherentes a la aceptación del trabajo.
  
Sin perjuicio de las responsabilidades legales en que pudiera incurrir, responderá también ante el colegio de los daños que se puedan causar por incompetencia, negligencia, error, falta de previsión, riesgos, ausencia de la debida dedicación o deficiencia en su actuación profesional.
  
14.14. El arquitecto deberá tener en cuenta, en todo momento, la función social que desempeña. Deberá acomodarse a la calificación urbanística del suelo, a las normas y ordenanzas correspondientes y a las condiciones en que se hubiera otorgado la licencia de obras. Cuando se trate de llevar a cabo la creación o modificación de una determinada calificación urbanística o de interpretar y actualizar una ya existente, habrá de justificarlo debidamente en función de los intereses generales de la población, existente o virtual, que resulte o que pueda resultar afectada.
  
Artículo 15. Incompatibilidades
  
15.1. Ningún arquitecto podrá aceptar encargo o asumir cargo alguno en condiciones de incompatibilidad.
  
Se entiende que existe situación de incompatibilidad, además de cuando legalmente esté establecida, cuando exista colisión de derechos, e intereses que puedan colocar al arquitecto en una posición equívoca, implicando un riesgo para su rectitud o independencia. El ejercicio de la profesión por quien estuviere en situación de incompatibilidad, se considerará especialmente falta profesional, sin perjuicio de las actuaciones legales procedentes.
  
15.2. El arquitecto que ejerza como profesional libre, y que tenga intereses económicos en las empresas constructoras o proveedoras de la obra proyectada o dirigida por cuenta de su cliente, vendrá obligado a comunicárselo y a obtener la correspondiente autorización del mismo, excepto cuando se trate de arquitectos que presten sus servicios en la administración, en cuyo supuesto, en ningún caso podrán solicitar ni obtener la citada autorización. Tampoco podrá el arquitecto tener de modo encubierto intereses personales o financieros en empresas promotoras o propietarias que puedan comprometer de alguna forma el más estricto cumplimiento de sus obligaciones profesionales.
  
15.3. Las incompatibilidades que puedan existir para un determinado profesional, se extenderán también a sus colaboradores y a los compañeros con él asociados.
  
15.4. Todo arquitecto, concurra o no en él la condición de funcionario, deberá abstenerse de informar ejerciendo funciones de control o de carácter resolutorio en aquellos asuntos en los que tenga algún interés propio o lo tengan quienes con él estén en relación de consanguinidad dentro del cuarto grado o de afinidad dentro del segundo.
  
15.5. El arquitecto en quien concurra la condición de miembro del Jurado de un concurso o hubiere intervenido en la redacción de las bases del mismo, bajo ningún concepto podrá concurrir a él, así como tampoco ninguna de las personas a las que de acuerdo con los artículos 15.3 y 15.4 se extiende la relación de incompatibilidad o de abstención. El arquitecto que haya actuado como miembro del jurado de un concurso, tampoco podrá aceptar ningún encargo relacionado con el mismo.
  
15.6. Todo arquitecto podrá ejercer simultáneamente aquellos cargos que no sean legalmente incompatibles, siempre que ello no suponga detrimento alguno de la dedicación necesaria para el ejercicio de los mismos, de acuerdo con lo establecido en el artículo 14.1 de este Estatuto.
  
15.7. El arquitecto en quien concurre la condición de funcionario o esté contratado por una entidad pública, o que ocupare en alguna de ellas algún cargo en sustitución de quien se encuentre en tales condiciones, deberá respetar escrupulosamente las normas que sobre incompatibilidades con el ejercicio privado de la profesión se contienen en la Ley 53/1984, de 26 de diciembre, sobre incompatibilidades del personal al servicio de las administraciones públicas (en especial, arts. 1-3, 11, 12, 14 y 19), en el Real Decreto 598/1985, de 30 de abril, sobre incompatibilidades del personal al servicio del estado, de la Seguridad Social y de los entes, organismos y empresas dependientes (en particular, arts. 8 a 12), en el texto refundido de las disposiciones vigentes en materia de Régimen Local, aprobado por el Real Decreto Legislativo 781/1986, de 18 de abril (artículo 145) y demás normas que legalmente se establezcan para la regulación de las incompatibilidades.
  
15.8. Cuando un arquitecto ocupare un puesto en una entidad oficial o privada para cuya provisión expresamente se hubiere exigido la plena y exclusiva dedicación al mismo, con prohibición del ejercicio libre de la profesión, se entenderá que le son también aplicables en todo momento las anteriores normas sobre incompatibilidades.
  
15.9. Ante cualquier tipo de duda sobre la concurrencia de una causa de incompatibilidad, se deberá someter el caso concreto a la Junta de Gobierno del colegio, con aportación de toda clase de datos, para que resuelva y dictamine lo procedente de acuerdo con las normas legales, estatutarias, y las de actuación profesional contenidas en este Estatuto.
  
Artículo 16. Relaciones del arquitecto
  
Con los clientes:
  
16.1. El arquitecto ofrecerá al cliente sus conocimientos y su experiencia, la dedicación necesaria para el estudio de los proyectos y la buena realización de los trabajos que se le encarguen, así como las indicaciones y consejos que puedan ser necesarios para la mejor realización de los mismos.
  
16.2. Todo arquitecto, antes de aceptar un determinado encargo, fijará con su cliente el alcance del trabajo profesional a realizar, la naturaleza y extensión de la prestación que haya de llevar a cabo, así como la remuneración a percibir por la misma.
  
16.3. Los honorarios profesionales deberán, en todo caso, retribuir el trabajo realizado y compensar los costes asumidos, cumpliendo con las normas de una competencia leal y siempre en atención a facilitar las condiciones de calidad exigible y de dedicación responsable. Ningún arquitecto podrá alegar para justificar una deficiente actuación profesional el que la retribución a percibir fuera insuficiente.
  
No podrán convenirse honorarios mediante el percibo de comisiones, participaciones u otras ventajas análogas cuando comprometan o condicionen la independencia de criterio y la objetividad con las que el arquitecto debe desempeñar sus funciones profesionales.
  
16.4. Todo arquitecto está obligado a proteger los intereses de su cliente, velando por ellos en la medida en que no se opongan a sus deberes profesionales o al interés de la colectividad, circunstancia que deberá ser especialmente considerada en el caso de que el cliente que hubiese solicitado los servicios del arquitecto fuera contratista o promotor profesional. De acuerdo con el artículo 14.14 de estas normas deberá cumplir, asimismo, todas las prescripciones legales y estatutarias aplicables a los diferentes trabajos que le hayan sido encomendados, rehusando llevar a cabo cualquier tipo de actuación que pueda infringir dichas prescripciones.
  
16.5. El arquitecto, en el ejercicio de la función social propia de su profesión, tendrá en consideración también la calidad de la obra en función del uso a que la misma haya de destinarse.
  
Con los contratistas e industriales:
  
16.6. Todo arquitecto procurará que la realización de las obras se haga en las mejores condiciones de tiempo, precio, calidad y seguridad en relación con el encargo recibido.
  
16.7. Cuando haya de solicitarse la adjudicación de una obra determinada, el arquitecto que la hubiera concebido suministrará por igual a todos los concursantes idénticos informes, estándole prohibido antes de la adjudicación del concurso comunicar a cualquiera de los concursantes las ofertas que los demás pudieran haber realizado. La obligación señalada en el apartado anterior se entenderá extensiva no sólo a los concursos de obras formalizadas de modo expreso y concreto, sino también a las simples solicitudes de presupuestos realizados sin formalidad alguna.
  
16.8. Todo arquitecto encargado de dirigir la ejecución de unos determinados trabajos facilitará oportunamente a los contratistas e industriales que en ellos deban intervenir todas las indicaciones necesarias para su buena realización.
  
16.9. El arquitecto deberá mantener, en todo momento, una completa independencia, tanto en relación con los contratistas que ejecuten la obra como con los industriales que lleven a cabo la instalación de los correspondientes servicios.
  
16.10. Las únicas remuneraciones a las que el arquitecto tendrá derecho son las constituidas por los honorarios profesionales, o por el sueldo o retribución que le corresponda como funcionario o empleado al servicio de una empresa o de otro arquitecto, o por los premios que pudieran serle otorgados. Consecuentemente, ningún arquitecto podrá solicitar ni aceptar de terceros comisión, beneficio o ventaja algunos, tanto sea de carácter directo como indirecto.
  
16.11 Cuando a consecuencia de alguna discrepancia entre el propietario o promotor de la obra y el contratista sea llamado el arquitecto por ambas partes para mediar en aquélla, deberá actuar de manera imparcial, ateniéndose a los términos del contrato si lo hubiere, y resolviendo, en todo caso, con absoluta independencia de juicio.
  
Con otros profesionales que actúen como consejeros técnicos o como colaboradores:
  
16.12. Todo arquitecto deberá contribuir lealmente con sus conocimientos y experiencia al intercambio de información técnica con otros profesionales que puedan intervenir, al objeto de obtener en todo momento la máxima eficacia en el trabajo conjunto.
  
16.13. Ningún arquitecto se considerará relevado de las obligaciones que le son exigibles por su función directora, a menos que le conste por escrito la aceptación expresa de las correspondientes responsabilidades de carácter parcial por parte de los otros profesionales técnicos y facultativos que actúen como colaboradores suyos y estén legalmente capacitados para ello.
  
16.14. La relación que el arquitecto pueda tener con los profesionales a que se refiere este capítulo podrá tener carácter habitual o simplemente ocasional. En cada caso, quedarán perfectamente definidas las funciones de cada uno de ellos, así como el régimen económico a que deba responder la citada colaboración.
  
16.15. El arquitecto respetará en todo momento las funciones e intereses de los otros profesionales a los que se refiere este capítulo, de acuerdo con las normas establecidas por la administración pública o por los colegios respectivos.
  
En ningún caso podrá encomendar a otros profesionales las funciones que específicamente le correspondan.
  
16.16. De modo especial, cuidarán los arquitectos de sus relaciones con los aparejadores-arquitectos técnicos, cuya designación deberá contar siempre con la conformidad de aquéllos.
  
Entre arquitectos:
  
16.17 Todo arquitecto tiene la obligación de relacionarse con sus compañeros con lealtad y rectitud. Deberá abstenerse de cualquier intento de suplantar a sus colegas, evitando toda forma irregular de obtención de trabajos, tanto mediante cualquier tipo de presiones, como actuando con competencia desleal o prevaliéndose de la situación que pueda ostentar en virtud del puesto que ocupe.
  
16.18. Todo arquitecto deberá ser objetivo en sus críticas a las obras de sus colegas y aceptar las críticas que con la misma objetividad aquéllos hagan a las suyas.
  
El arquitecto deberá abstenerse de hacer manifestaciones que resulten personalmente ofensivas para sus compañeros o para la profesión. Estará obligado, sin embargo, a poner en conocimiento del colegio cualquier infracción de los deberes profesionales de la que tenga noticia.
  
16.19. Cuando un arquitecto sea designado para proseguir la realización de un trabajo iniciado por otro, ambos estarán obligados a intercambiar la necesaria información para la prosecución del mismo. En caso de fallecimiento, el nuevo arquitecto, particularmente o a través del colegio, solicitará, en su caso, de los herederos del colegiado fallecido todos los informes, datos o documentos que puedan serle útiles para la realización de su trabajo.
  
Ningún arquitecto podrá sustituir a otro en la dirección de una obra sin obtener previamente, en su caso, la autorización del colegio, que no la dará sin conocer las causas que motivaron la sustitución y sin que conste debidamente acreditado el estado actual de las obras.
  
Cuando un arquitecto reciba un encargo que suponga alteración de la configuración de un edificio ya construido, en vida del arquitecto que lo proyectó, deberá comunicar a éste tal intervención por mediación del colegio, a fin de que pueda, si lo desea, hacerle llegar las consideraciones que juzgue oportunas.
  
16.20. El arquitecto que fuere designado miembro de un jurado para la resolución de un concurso, antes de emitir su juicio, verificará e instará en su caso el perfecto cumplimiento de las normas establecidas.
  
16.21. Ningún arquitecto deberá participar en concursos cuyas condiciones hayan sido declaradas no aceptables por el colegio o por el Consejo Superior y que resulten contrarias a la función que la profesión debe cumplir, en cuyo caso está obligado a ponerlas en conocimiento del colegio.
  
16.22. Todo arquitecto, bien personalmente, bien en colaboración, tendrá derecho a que se le reconozcan como propios sus trabajos, sin que ningún otro pueda atribuirse como suyos aquéllos de los que no sea autor.
  
16.23. El arquitecto que, con independencia de su profesión, ocupe un puesto en una entidad pública o privada, no podrá prevalerse de él en contra de otros compañeros.
  
16.24. Todo arquitecto funcionario o contratado por organismo público, tendrá la obligación de facilitar al colegio, o a sus compañeros, los datos e informaciones de carácter público, y no reservado que precisan para el desarrollo de trabajos profesionales.
  
Con el colegio:
  
16.25. Todo arquitecto, sin perjuicio de los recursos que, en su caso, puedan corresponderle, estará obligado a observar las disposiciones generales o particulares que emanen del colegio, de acuerdo con los estatutos Generales y con este Estatuto de Régimen Interno.
  
Asimismo, el arquitecto deberá contribuir a las necesidades económicas del colegio de acuerdo con las normas que en cada momento regulen las aportaciones económicas que los colegiados estén obligados a efectuar.
  
16.26. Los arquitectos deberán participar en la forma estatutariamente establecida en las tareas y actos colegiales, especialmente en las asambleas y en las elecciones, con el fin de que los resultados de las mismas alcancen la mayor representatividad posible.
  
16.27. Todo arquitecto estará obligado a aceptar, salvo en los casos de excusa fundada, los cargos colegiales para los que pueda ser elegido. Los cargos directivos del colegio deberán cumplir las obligaciones inherentes al puesto que ocupan, con la debida dedicación e independencia de criterio.
  
No obstante, no podrán formar parte de ninguno de los órganos de gobierno del colegio aquellos arquitectos que de manera permanente y con remuneración presten sus servicios en el mismo, a los que, en caso de ser elegidos para alguno de esos cargos, se les reservará la plaza que ocuparen mientras dure su mandato.
  
16.28. Todo arquitecto deberá respeto y lealtad a los cargos directivos del colegio dada la representatividad que ostentan y el servicio que prestan. También estará obligado a aportar directamente, con la debida prontitud, todos los datos, documentos o informes que se le pidan y de los que él tenga noticia por el ejercicio de su profesión, a fin de facilitar las funciones propias de los diferentes órganos del colegio.
  
Venia profesional
  
Artículo 17.
  
17.1. La sustitución de un arquitecto por otro en la realización de un mismo trabajo profesional requiere la venia del sustituido. En defecto de venia será necesaria la autorización del colegio, el cual la concederá en cuanto queden liquidadas o eficazmente garantizadas las cantidades que el Colegio estime devengadas por el arquitecto sustituido, incluidas, en su caso, las indemnizaciones pactadas.
  
17.2. Sin perjuicio de lo previsto en el apartado anterior, cuando un arquitecto deba cesar por cualquier causa como director de una obra en curso de ejecución, deberá comunicarlo de inmediato al colegio, aportando certificación que refleje el estado de las obras realizadas bajo su dirección.
  
Honorarios profesionales
  
Artículo 18
  
18.1. La remuneración por los trabajos profesionales se ajustará a lo que libremente acuerden las partes, debiendo definirse en el contrato.
  
18.2. Respecto a los arquitectos asalariados y al servicio de la administración pública, el colegio ejercerá las acciones oportunas para que las correspondientes remuneraciones sean adecuadas al trabajo desarrollado y a la legislación sobre el particular. La colegiación en este supuesto será voluntaria, siempre que el arquitecto no ejerza otras funciones que en exclusiva dedicación para la administración a la que está adscrito y, por supuesto, que su retribución en el estricto ámbito administrativo es la que resulte de las normas administrativas que le sean de aplicación.
  
Según el contenido de los contratos, podrán, en su caso, tener derecho a la percepción de honorarios por cada uno de los encargos de proyecto u obras en la cuantía y forma pactados.
  
18.3. El arquitecto podrá solicitar del colegio los informes que precise en cuanto a interpretación y aplicación de los baremos orientativos de honorarios profesionales y propuestas de contratos.
  
Visado de trabajos
  
Artículo 19
  
19.1. El visado es un acto colegial de control de los trabajos profesionales comprensivo de los siguientes aspectos:
  
a) Acreditar la identidad del arquitecto o arquitectos responsables y su habilitación legal para el trabajo de que se trate.
  
b) Comprobar la suficiencia y corrección formales de la documentación integrante del trabajo, en especial, el cumplimiento de la normativa tanto general como colegial sobre especificaciones técnicas y sobre requisitos de presentación en correspondencia con el objeto del encargo profesional recibido.
  
c) Efectuar las constataciones que al visado encomienden las disposiciones legales o reglamentarias vigentes.
  
d) Velar por la observancia de la deontología, la leal competencia y demás reglas de una correcta práctica profesional.
  
e) Y cuantas otras determinaciones establezca la Asamblea de Juntas de Gobierno a propuesta de la Junta Autonómica o de los colegios territoriales.
  
19.2.
  
1. La obligación de visado comprende todos los trabajos profesionales que se reflejen documentalmente y deban ser autorizados con la firma de los arquitectos.
  
2. Están sujetos a la obligación de visado todos los arquitectos colegiados sin más excepción que la de los funcionarios y demás personal de las administraciones públicas cuando realicen trabajos profesionales para el centro u organismo al que se encuentren adscritos y como contenido de su relación de servicio.
  
En ningún caso están exceptuados de la obligación de visado los trabajos encomendados por la administración Pública a arquitectos, sean o no funcionarios, en los que no se den los requisitos de adscripción al organismo y contenido de la relación de servicio que hace referencia el párrafo anterior.
  
19.3.
  
1. Es competente para el otorgamiento del visado el colegio en cuya Demarcación radiquen las obras o deban surtir efecto, ante autoridades u organismos administrativos o judiciales de cualquier clase, los trabajos profesionales.
  
2. La Junta de Gobierno del colegio es titular de la competencia de visado, que obligatoriamente prestarán por delegación los colegios territoriales de acuerdo con lo previsto en la normativa general.
  
3. La admisión a visado requiere la colegiación, en su caso, la habilitación del arquitecto o arquitectos autores en el colegio correspondiente.
  
19.4. Los trabajos profesionales se presentarán a visado en la forma establecida por cada colegio territorial, sin perjuicio de las facultades normativas reservadas a la Asamblea General en el artículo 24.5 en relación al artículo 3.1.22. A estos efectos se establecerán criterios relativos a la homogeneización de la documentación a presentar y contenido del acto de visado.
  
19.5. Los reglamentos de aplicación que se pudieran establecer, se atendrán en sus aspectos procedimentales a los siguientes principios:
  
1. El expediente de visado tiene por objeto la totalidad de los aspectos a que se refiere el artículo 19.1 y finaliza por una única resolución que podrá ser de otorgamiento o de denegación del visado. La concesión del visado podrá ser condicionada en los casos y situaciones específicamente previstos en la reglamentación propia de cada colegio. En el caso de denegación la resolución deberá ser razonada.
  
2. Los expedientes de visado deberán resolverse en el plazo máximo de 20 días hábiles a contar desde el siguiente al de registro de entrada en el colegio de la documentación.
  
Los plazos sólo podrán suspenderse mediante notificación fehaciente al arquitecto interesado para la aportación de datos que sean necesarios para la decisión sobre el visado. Los motivos, duración y efectos de la suspensión del plazo deberán regularse detalladamente en la reglamentación colegial.
  
3. La denegación del visado dará lugar a la devolución del trabajo a su autor, una vez notificada y firme la resolución correspondiente. No obstante, cuando la denegación esté motivada exclusivamente por alguna de las constataciones obligatorias a que se refiere el artículo 19.1.c de esta Normativa, se podrá formalizar, si la disposición legal aplicable lo permite y sin perjuicio del deber de notificación, mediante sellado o diligenciamiento adecuados del trabajo, para su despacho al arquitecto o persona por él autorizada, previo pago de los derechos correspondientes.
  
4. El personal arquitecto de los órganos o servicios colegiales que tengan encomendado el ejercicio de la función de visado o, en todo caso la propuesta de resolución, estarán sujetos a un régimen de incompatibilidad suficiente para garantizar su independencia.
  
19.6. Podrán utilizarse procedimientos de autocontrol para el visado en lo referente a los aspectos relacionados en los párrafos b) y c) del artículo 19.1. A este efecto, el arquitecto autor del trabajo declarará bajo su personal responsabilidad ante el colegio el efectivo y adecuado cumplimiento de los referidos aspectos mediante la formalización de fichas control previamente establecidas.
  
El visado se concederá previa la comprobación por los servicios colegiales de la correcta cumplimentación de las fichas, sin perjuicio de las verificaciones que procedan en cuanto a la correspondencia entre lo declarado y la documentación técnica presentada.
  
19.7.
  
1. Las resoluciones colegiales definitivas en materia de visado son susceptibles de los recursos establecidos en los estatutos colegiales y en la Ley Reguladora de la Jurisdicción Contencioso Administrativa.
  
2. No están sujetas a este régimen general las resoluciones denegatorias del visado fundadas exclusivamente en motivos de legalidad urbanística, ya que en este supuesto y con respecto al cliente, tales resoluciones no revisten el carácter de actos definitivos ni impiden la subsiguiente tramitación del expediente municipal de concesión de licencia. En este caso, las resoluciones son únicamente susceptibles de reclamación en el plazo de quince días hábiles a contar desde el siguiente al de notificación, ante la Junta Territorial del colegio, cuya resolución ?que se entenderá negativa de no notificarse expresamente en un mes- concluirá la intervención colegial. En todo caso puede el arquitecto hacer uso, potestativamente, de los recursos corporativos ordinarios, ya que para él la denegación de visado constituye siempre un acto definitivo.
  
19.8. El arquitecto podrá solicitar del colegio la información que precise sobre la normativa de presentación de proyectos o sobre la normativa técnica y urbanística de aplicación.
  
19.9. El colegio podrá establecer otro tipo de visados o controles voluntarios, especialmente en cuanto a los aspectos de calidad, interdisciplinar y los de documentación parcial de proyectos y de dirección de obra en la forma establecida en el artículo 19.1 e.
  
CAPÍTULO IV
  
Organización
  
Sección 1ª. Órganos de gobierno
  
Artículo 20
  
La dirección y administración del COACV corresponde a sus órganos de gobierno autonómicos y territoriales, en el ejercicio de sus competencias y funciones, según lo dispuesto en el presente Estatuto.
  
Los colegios territoriales podrán dotarse en su ámbito territorial y a través de sus propios reglamentos de los órganos, estructuras y normas complementarias que consideren oportunos.
  
Órganos autonómicos de gobierno
  
Artículo 21
  
21.1. Son órganos autonómicos del COACV:
  
1. La Asamblea General de Colegiados.
  
2. La Asamblea de Juntas de Gobierno.
  
3. La Junta Autonómica de Gobierno.
  
4. La Comisión Permanente.
  
5. El decano.
  
21.2. La Junta de Gobierno para mejor cumplimiento de sus fines, podrá asistirse de comisiones colaboradoras y agrupaciones voluntarias, creadas al amparo de este Estatuto.
  
21.3. Las comisiones constituidas por los órganos autonómicos del COACV, actuarán con la autonomía reconocida en sus normas fundacionales, para promover, asesorar e informar aquellos asuntos comprendidos en sus fines.
  
Su presupuesto se integrará en el ordinario de los órganos autonómicos del COACV.
  
21.4. Los órganos deontológicos actuarán con autonomía de los órganos de gobierno y se regirán por lo señalado en el capítulo VIII.
  
Los órganos de gobierno les prestarán colaboración permanente, ejecutarán sus fallos y les dotarán en su presupuestos de los medios económicos y personales precisos para el ejercicio de su función.
  
Órganos territoriales de gobierno
  
Artículo 22
  
22.1. Los colegios territoriales establecerán reglamentariamente su régimen organizativo (órganos de gobierno, delegaciones, asambleas, etc...) y electoral.
  
Los colegios territoriales contarán al menos con los siguientes Órganos de Gobierno:
  
- Asamblea Territorial de Colegiados.
  
- Junta Territorial de Gobierno.
  
Sección 2ª. Órganos autonómicos de gobierno
  
La Asamblea General
  
Artículo 23
  
23.1. La Asamblea General del COACV, integrada por los arquitectos colegiados que estén en plenitud de derechos, es el máximo órgano de expresión de la voluntad colegial. Se regirá por los principios democráticos de igualdad y participación directa, con las peculiaridades en cuanto a la representación contempladas en este Estatuto y en el Ordenamiento Jurídico.
  
Será presidida por el decano o la persona en quien delegue, quien ostentará las atribuciones inherentes a la dirección y presidencia del órgano, pudiendo establecer antes de la adopción de un acuerdo, el régimen de discusión y votación, salvo que por razón de la materia tuviese específica regulación.
  
23.2. Anualmente se celebrarán dos asambleas generales ordinarias, para aprobación y liquidación del presupuesto, en diciembre y junio respectivamente.
  
Las asambleas generales extraordinarias se convocarán a iniciativa del decano, de la Junta de Gobierno del COACV, de una Junta de Gobierno Territorial, o del 5% del total del número de colegiados residentes.
  
Su celebración no tendrá lugar más allá del plazo de 30 días a contar de la fecha de solicitud, siendo facultad de quien convoca o, en su defecto, de la Junta de Gobierno el señalamiento del lugar, día y hora de celebración.
  
Competencias de la Asamblea
  
Artículo 24
  
Son competencias de la Asamblea General:
  
1º Aprobar el presupuesto anual del COACV, en el que figurará las cuotas a satisfacer por los colegiados.
  
2º Conocer y sancionar la memoria que la Junta de Gobierno le presente, resumiendo su actuación durante el año anterior, así como la gestión de los demás organismos y comisiones del colegio y los acontecimientos de mayor relieve en la vida profesional que hayan tenido lugar en dicho tiempo.
  
3º Lectura y aprobación de las cuentas de gastos e ingresos del ejercicio anterior.
  
4º Conceder a la Junta de Gobierno las atribuciones que para casos no previstos en los estatutos estime oportuno.
  
5º Aprobar las normas colegiales y sus modificaciones.
  
Las modificaciones de competencias territoriales contenidas en este Estatuto solo podrán ser aprobadas a propuesta de la Asamblea Territorial interesada o previo pronunciamiento de la misma, mediante el procedimiento previsto en el artículo 29.2.
  
6º Visar los reglamentos de los colegios territoriales a los efectos de verificar su conformidad con el presente Estatuto General.
  
7º La creación y modificación de los ámbitos de los colegios territoriales.
  
8º Tratar y, en su caso aprobar, mociones de censura en la forma prevista en el artículo 25.
  
9º Tratar y, en su caso aprobar, proposiciones directas de los colegiados en la forma prevista en el artículo 29.2.
  
10º Otorgar consideración de fin o función de interés común general a los que no figurando entre los enumerados en este Esatuto, así lo estimase la Asamblea General.
  
11º Definir, a propuesta de la Asamblea de Juntas, la relación de servicios básicos, así como la localización de su prestación, entendiéndose como tales aquellos que resultan fundamentales y necesarios para ejercer la profesión de arquitecto, sea cual fuere el sector donde la desarrolla.
  
Estos servicios que la estructura colegial está obligada a dar a todos los colegiados de acuerdo con su capacidad económica, estarán financiados por todos ellos.
  
12º Aquellos asuntos que decida la Junta de Gobierno o la Asamblea de Juntas someter a su conocimiento, ya sea a propia iniciativa o a petición de colegiados.
  
13º Entender de los ruegos y preguntas que se planteen en las de carácter ordinario, que podrán dar lugar, en su caso, a la toma en consideración del asunto, para su inclusión en el orden del día de la siguiente asamblea.
  
Las asambleas generales tanto ordinarias como extraordinarias solo podrán ocuparse de los asuntos objeto de la convocatoria, con la salvedad de la toma en consideración de las propuestas aceptadas en ruegos y preguntas.
  
Siendo la asistencia a las asambleas un deber del colegiado, cuando excepcionalmente no pueda personarse, estimando como peor representación su ausencia, se admitirá el pronunciamiento delegado a modo de voto delegado, con las siguientes condiciones:
  
a) Será excepcional y referido específicamente a un punto del orden del día en concreto.
  
b) La presencia del colegiado siempre invalidará la delegación previa del voto.
  
c) No se podrá delegar el voto sobre asuntos de elección o censura.
  
d) Cada colegiado podrá ser portador de un máximo de cuatro votos delegados para cada asunto referenciado.
  
Mociones de censura
  
Artículo 25
  
La Asamblea General de los colegiados podrá aprobar mociones de censura de carácter revocatorio a la Junta de Gobierno, siempre que dicho asunto figure en el orden del día y se apruebe por mayoría de votos favorables de dos tercios de los presentes que equivalgan, como mínimo, a la cuarta parte de los colegiados con derecho a voto. La aprobación de la moción de censura implica automáticamente la dimisión o cese de la Junta y la obligación de convocar por ella misma elecciones para cubrir los puestos vacantes por el período que reste. Hasta que se produzca la toma de posesión de la nueva Junta electa, la cesante actuará en funciones.
  
La Asamblea General podrá aprobar mociones de censura sin carácter revocatorio contra actuaciones concretas de la Junta o de alguno de sus miembros, por mayoría.
  
Citación
  
Artículo 26
  
Las asambleas generales ordinarias se convocarán con 20 días de anticipación y las extraordinarias con diez días, por lo menos. En la convocatoria se expresará el orden del día. En los casos de urgencia, que se justificarán ante la Asamblea, se podrá acortar el plazo de convocatoria de la Asamblea General Extraordinaria.
  
Celebración
  
Artículo 27
  
27.1. Las sesiones darán principio a la hora señalada, siempre que asistan más de la cuarta parte de los colegiados, y en caso de no concurrir este número, se reunirá en segunda convocatoria, media hora después de la citada, con el número de colegiados que hayan concurrido.
  
27.2. Todos los colegiados no suspendidos en tal derecho podrán asistir con voz y voto a las asambleas generales y no podrá abstenerse de votar el colegiado que se halle presente en el acto de una votación.
  
27.3. Abierta por el presidente una sesión, el secretario o quien le sustituya dará lectura al acta de la sesión anterior. Si algún colegiado quisiera hacer observaciones sobre el acta, se le concederá la palabra para este objeto. A continuación se preguntará si se aprueba el acta, sometiéndola a votación en caso necesario, en la que tan sólo podrán participar los que en ella figuren como asistentes.
  
Orden de Discusión
  
Artículo 28
  
28.1. Puesto a discusión un asunto o proposición, se tratará previamente de su toma en consideración. Para ello podrá hablar un colegiado, en pro y otro en contra, pudiendo rectificar ambos una sola vez, procediéndose seguidamente a votación.
  
Si no fuese tomado en consideración, se dará por terminada la discusión de aquel asunto.
  
Salvo los supuestos previstos en el artículo 29.2 la propuesta de la Junta Autonómica de Gobierno no precisa someterse a la previa toma en consideración .
  
28.2. En la discusión de los asuntos sólo se permitirán tres turnos en pro y tres en contra y dos rectificaciones a cada colegiado que tome parte en el debate. No consumirán turno la Junta Autonómica de Gobierno, los firmantes de las proposiciones que se discutan y los miembros afectados directamente por las proposiciones sometidas a la deliberación. Para contestar a las alusiones se concederá una sola vez el uso de la palabra. Las proposiciones incidentales y votos particulares se discutirán con preferencia a la proposición objeto del debate.
  
El colegiado que, en uso de la palabra, fuera llamado tres veces al orden, cesará en aquel uso.
  
28.3. Las votaciones podrán ser públicas (ordinarias o nominales) y secretas. Salvo la preceptiva votación secreta ?cuando se trate de cuestiones que afecten al decoro de los colegiados-, las distintas modalidades de votación se decidirán en votación previa ordinaria.
  
Acuerdos
  
Artículo 29
  
29.1. Los acuerdos tomados por mayoría en Asamblea General obligan a todos los colegiados.
  
29.2. Si una proposición de acuerdo modifica la organización o el Estatuto General del colegio, o cualquier otro asunto de importancia de carácter general, reconocido así por un quórum del 3% de los colegiados residentes del COACV, se discutirá sólo a los efectos de ser tomado en consideración. Si es tomado en consideración, en el plazo máximo de 30 días se convocará Asamblea General para la adopción del acuerdo procedente cuya aprobación requerirá el voto favorable del 3% de los colegiados residentes.
  
Igual trámite llevarán las proposiciones personales de los colegiados incluidas directamente en el orden del día.
  
29.3. En los asuntos generales y de gran importancia, si la diferencia de votos a favor y en contra de la proposición no alcanzara a un voto por cada diez o fracción del número de votantes, será sometido, a juicio de la Junta Autonómica de Gobierno, a nueva votación en la Asamblea General siguiente, en la que se adoptará por mayoría de votos el acuerdo definitivo.
  
En las convocatorias a esta segunda asamblea se insertará la proposición con todo detalle y se admitirá la opinión escrita de los colegiados, pero no su voto.
  
29.4. Los acuerdos relativos al régimen económico del colegio se regularán por lo establecido en el artículo 76.6 de este Estatuto, como norma de carácter especial, y supletoriamente por el régimen genérico de la adopción de acuerdos.
  
Actas
  
Artículo 30
  
De las sesiones de la Asamblea General se extenderá la oportuna acta, en la que se hará constar suficientemente lo ocurrido y acordado en ella, copiándose literalmente las proposiciones que se presenten y las manifestaciones que se desee consten en acta, a cuyo efecto se redactarán por el interesado en el mismo acto y las autoriza con su firma el decano.
  
Asambleas de Juntas de Gobierno
  
Artículo 31
  
31.1. La Asamblea de Juntas de Gobierno es un órgano de gobierno del COACV compuesto por la Junta de Gobierno del COACV, y las juntas de gobierno de los colegios territoriales.
  
Se regirá por los principios de participación directa, igual y democrática, computando para sus decisiones el voto con valor ponderado de cada uno de sus miembros, con 10 votos por cada colegio territorial y un voto para cada cargo electo de Junta de Gobierno del COACV. Se entiende por voto ponderado el resultado de dividir 10 por el número de componentes de cada junta territorial.
  
31.2. Anualmente en noviembre, se celebrará al menos una Asamblea de Juntas Ordinaria, bajo la presidencia del decano o persona en quien delegue, quien ostentará las atribuciones inherentes a la dirección y la presidencia del órgano.
  
31.3. Se podrán celebrar Asambleas de Juntas Extraordinarias a petición del decano o de una Junta de Gobierno.
  
Su celebración no tendrá lugar más allá del plazo de 15 días a partir de la fecha de su solicitud, siendo facultad de quien convoca el señalamiento de lugar, día y hora de celebración.
  
Competencias
  
Artículo 32
  
Son competencias de la Asamblea de Juntas
  
1) Informar los presupuestos de los colegios territoriales, así como los del COACV, en los términos previstos en el artículo 76.1.b.
  
2) Conocer la memoria de gestión, propuesta de cierre de ejercicio y liquidación de los órganos de gobierno.
  
3) Emitir informe sobre los temas que requieran las Juntas de Gobierno y, en especial, los que den lugar a conflicto de competencias en la Junta Autonómica, manifestado por dos presidentes, siempre que no se trate del ejercicio de las funciones enumeradas en el artículo 3.1. Si la Junta Autonómica disiente del informe de la Asamblea de Juntas podrá someter la cuestión a decisión de la Asamblea General por el procedimiento prescrito en el artículo 29.2.
  
4) Establecer los calendarios de elecciones de todos los órganos de gobierno, así como de la Comisión Deontológica y del Tribunal Profesional.
  
5) Nombrar, entre los colegiados, comisiones o ponencias personales que la asistan con sus informes, en los casos que estime oportuno, para mayor garantía de su actuación.
  
6) Nombrar comisiones de coordinación de entre sus miembros asistidos de quien proceda.
  
7) Emitir informe favorable sobre las propuestas de modificación de estatutos que afecten a competencias y a propuestas de ampliación de nuevos fines o funciones de la Junta Autonómica de Gobierno.
  
Si el informe es desfavorable habrá de ser razonado y la propuesta volverá a la Junta Autonómica de Gobierno la cual podrá, en caso de no asumir aquél, o bien desistir de la propuesta o bien elevarla, en unión del informe citado y en el plazo máximo de tres meses, a la aprobación de la Asamblea General por el trámite prescrito en el artículo 29.2.
  
Junta Autonómica de Gobierno
  
Artículo 33
  
La Junta Autonómica de Gobierno asume la plena dirección y administración del colegio para la consecución de sus fines, sin perjuicio de las competencias de la Asamblea General de colegiados, de la Asamblea de Juntas de Gobierno y de los colegios territoriales.
  
Artículo 34
  
De un modo especial corresponde a la Junta Autonómica de Gobierno:
  
34.1. En relación a los colegiados
  
a) Resolver sobre la admisión de los arquitectos que deseen incorporarse al COACV, pudiendo, en caso de urgencia, delegar en la Permanente, cuya decisión será provisional hasta que sea sometida a la ratificación de la Junta.
  
b) Repartir equitativamente entre los colegiados las cargas en la forma determinada en este Estatuto.
  
c) Proceder a requerimiento de las autoridades judiciales a la designación de peritos, trasladando la petición a la agrupación correspondiente, caso de que esté constituida, para que sean propuestos por la misma de acuerdo con su Reglamento Interior.
  
d) Llevar a efecto la convocatoria de elecciones de cargos de la Junta de Gobierno, Comisión Deontológica y Tribunal Profesional.
  
e) Hacer que tengan efectividad, en el ámbito de sus competencias, las sanciones que la Comisión de Deontología Profesional imponga a los colegiados.
  
f) Reclamar a los colegiados el pago de las cantidades que por cualquier concepto adeudaren al colegio y, en caso necesario proceder a su cobro por los procedimientos legales.
  
g) Coordinar las normas generales de los colegios territoriales a fin de disponer en todo el ámbito del COACV de criterios homogéneos en temas de interés general, dando cuenta a la Asamblea General y por Circular General a todos los colegiados.
  
h) Promover las publicaciones del colegio, revistas, becas de investigación, conferencias y otras actividades en beneficio de los colegiados y en cumplimiento de los fines del colegio.
  
i) Establecer baremos y criterios orientativos de honorarios y otros documentos de interés general para la práctica profesional de sus colegiados, dando cuenta a la Asamblea General y por Circular General a todos los colegiados.
  
j) Entender de las publicaciones del colegio, revistas, becas de investigación, cursos de perfeccionamiento, conferencias y otras actividades en beneficio de los colegiados y en cumplimiento de los fines del colegio.
  
34.2. Con relación a las corporaciones oficiales:
  
a) Defender al colegio y sus colegiados cuando considere que son molestados o perseguidos injustamente en el desempeño de sus funciones profesionales.
  
b) Gestionar en representación del colegio cuantas mejoras estimen convenientes al progreso técnico y a los intereses de los arquitectos.
  
c) Representar al colegio en los actos oficiales.
  
d) Establecer convenios con las administraciones públicas de ámbito territorial autonómico o superior, en cumplimiento de los fines del colegio.
  
34.3. Con relación a la vida económica del colegio.
  
Corresponde a la Junta Autonómica de Gobierno:
  
a) Recaudar, distribuir y administrar el presupuesto de los órganos autonómicos, quedando excluidos los presupuestos de los colegios territoriales y el patrimonio asignado a estos.
  
b) Redactar la propuesta de presupuesto, la memoria de gestión y cierre de cuentas. La propuesta de presupuesto será informada por la Asamblea de las Juntas de Gobierno conforme a lo dispuesto en el artículo 32.1.
  
c) Dar cuenta a la Asamblea General de la inversión de los fondos sociales.
  
34.4. Con relación a las organizaciones colegiales y profesionales.
  
a) Las agrupaciones y cualesquiera otros organismos que pudieran constituirse para coadyuvar a los fines del colegio, serán representados, coordinados, inspeccionados y controlados en sus actuaciones por la Junta Autonómica de Gobierno, para asegurar el cumplimiento de sus fines estatutarios y reglamentarios.
  
b) Establecer las formas de seguimiento más adecuadas a la actuación de la Hermandad, ASEMAS, Caja de Arquitectos, y otras entidades profesionales, con personalidad jurídica propia, a fin de permitir la mejor defensa de los intereses de sus colegiados.
  
Artículo 35
  
Corresponderá, además, a la Junta Autonómica de Gobierno:
  
a) Nombrar entre los colegiados comisiones o ponencias personales que la asistan con sus informes en los casos que estime oportunos, para mayor garantía de su actuación. La aceptación de dichos nombramientos es obligatoria para los colegiados, salvo casos de incompatibilidad, que resolverá la Junta a indicación del interesado.
  
b) Disponer turnos especiales para cumplimentar demandas de técnicos hechas por particulares, entidades y corporaciones.
  
c) Proveer interinamente las vacantes que ocurran en los cargos de la Junta de Gobierno, la Comisión Deontológica y Tribunal profesional, salvo el decano, con las limitaciones establecidas en el artículo 87.3.
  
d) Convocar Asamblea General extraordinaria.
  
Registro autonómico de colegiados
  
Artículo 36
  
1. La Junta de Gobierno, por intermedio de la Secretaría, llevará una lista o registro de los colegiados y habilitados y la pasará anualmente a los miembros del mismo, a los demás colegios, al Consejo Superior y a los centros administrativos que tengan relación con la actuación profesional. Los colegiados proporcionarán la actualización de sus datos censales.
  
De esta lista y de sus variaciones se dará cumplida e inmediata información a los colegios territoriales.
  
2. Las juntas territoriales por intermedio de sus secretarías llevarán una lista o registro de la adscripción de los arquitectos de su demarcación a cada delegación comarcal, a efectos de ordenar y garantizar sus derechos colegiales.
  
Convocatoria y régimen de sesiones
  
Artículo 37
  
37.1. Las convocatorias para la Junta de Gobierno se harán acompañando el orden del día con 48 horas de anticipación. Este plazo se acortará en los casos de necesaria urgencia, a juicio del Decano, quien lo justificará ante la Junta.
  
37.2. La Junta de Gobierno se reunirá cuando lo indique el decano, tres de sus componentes o un presidente de colegio territorial, y al menos una vez cada dos meses.
  
37.3. La asistencia a las Juntas de gobierno, es obligatoria salvo justificación previa.
  
37.4. En las juntas de gobierno se tratarán todos los asuntos que se presenten a su consideración, para lo cual se incorporarán al orden del día.
  
37.5. A las sesiones de la Junta de Gobierno podrán asistir con voz pero sin voto los Presidentes de los órganos deontológicos y de las Agrupaciones constituidos, cuando se traten asuntos propuestos por las mismas.
  
37.6. Las sesiones de Junta de Gobierno serán públicas, salvo que los temas afecten al honor de un colegiado o de especial reserva de interés general de los colegiados.
  
Acuerdos
  
Artículo 38
  
38.1. La Junta de Gobierno tomará sus acuerdos por mayoría de presentes. Los empates los decidirá el decano con su voto de calidad.
  
Constituyen atribuciones de las juntas de gobierno las materias a las que se refieren los fines y funciones asignados al Colegio Oficial de Arquitectos en los presentes Estatutos, sin perjuicio de la plena y soberana competencia de la Asamblea General.
  
38.2. Los acuerdos de la Junta de Gobierno, se consignarán en las oportunas actas, por orden de fechas, en el libro que se dispondrá para las mismas.
  
38.3. Para que los acuerdos de Junta de Gobierno tengan validez, se requerirá la presencia de más de la mitad de sus miembros.
  
Composición de la Junta
  
Artículo 39
  
La Junta de Gobierno del COACV está constituida por el decano, el secretario, el tesorero, los presidentes de los colegios territoriales o miembro de su Junta en quien deleguen y dos vocales colegiados residentes. Sin perjuicio de la asistencia a la junta de los presidentes de los órganos deontológicos y de las agrupaciones, conforme al artículo 37.5.
  
Asimismo, se asignarán por la Junta de Gobierno las comisiones y representaciones que correspondan.
  
Permanente de la Junta de Gobierno
  
Artículo 40
  
La Comisión Permanente estará constituida por el decano, el secretario y el tesorero, que resolverán los asuntos de trámite, los delegados expresamente por la Junta de Gobierno y aquellos que sin haberlo sido se consideren urgentes por sus tres miembros, debiendo en este caso ser sometidos a ratificación en la primera sesión ordinaria de la Junta.
  
Se reunirá cuando se considere conveniente a propuesta de dos de sus miembros.
  
Las decisiones se adoptarán por mayoría.
  
El decano
  
Artículo 41
  
Corresponderá al decano la representación del COACV en las relaciones con los poderes públicos, corporaciones, entidades o particulares.
  
Ejercerá las funciones que reserva a su autoridad el Estatuto, presidirá la Junta Autonómica de Gobierno, la Asamblea General de colegiados, la Asamblea de Juntas de Gobierno y todas las comisiones y órganos colegiales a los que asista, dirigiendo las discusiones, y expedirá los libramientos para la inversión de los fondos del colegio.
  
El decano se considera investido, en el ámbito de sus competencias, de facultades administrativas a los efectos de requerir a los que sean denunciados para que cesen en su actuación e instruir el oportuno expediente de comprobación, terminado el cual, el colegio entablará la acción estatutaria correspondiente.
  
Corresponde, además, al decano:
  
a) Ordenar las convocatorias de las juntas y asambleas.
  
b) Firmar los documentos que se refieran a asuntos de su competencia y las cuentas que rinda la Junta de Gobierno.
  
c) Autorizar con su visto bueno las actas de la Asamblea General, Asamblea de Juntas de Gobierno, las de Junta de Gobierno y todas las certificaciones e informes expedidos por el colegio.
  
d) Solicitar de la Comisión de Deontología Profesional informe reservado previo a la tramitación de denuncia de tercero contra arquitecto colegiado o habilitado.
  
e) Designar, de forma temporal o permanente, a un miembro de Junta de Gobierno como vicedecano para sustituirle a efectos de representación o delegación.
  
f) Presidir las mesas electorales del colegio.
  
En caso de que alguna de estas funciones pudiera o debiera ser delegada, dará previa cuenta a la Junta Autonómica de Gobierno.
  
El secretario
  
Artículo 42
  
El secretario llevará la documentación de actas, libros y acuerdos que sean necesarios y se deduzcan de las deliberaciones y mandatos de las asambleas, del decano, de la Junta de Gobierno y disposiciones vigentes, y dará fe con su firma de los acuerdos del COACV, con el visto bueno del decano.
  
Asimismo ostentará la Jefatura de Personal, sin perjuicio de las facultades de la Junta de Gobierno, en orden a la contratación y remoción de empleados.
  
Artículo 43
  
Compete al secretario:
  
a) Convocar por orden del decano las juntas y asambleas.
  
b) Redactar y firmar las actas de las Juntas y Asambleas, así como la de los órganos a los que asista en su condición de secretario; y la llevanza de sus respectivos libros de actas.
  
c) Llevar la lista de los colegiados y habilitados consignado nombre y apellidos, domicilio profesional, fecha del título y los datos que indiquen los Estatutos.
  
d) Custodiar toda la documentación de Secretaría y el sello nominal del colegio.
  
e) Recabar de las agrupaciones y otros órganos centrales, los informes relativos a su actuación de acuerdo con lo establecido en este Estatuto.
  
f) Presentar la memoria anual de gestión.
  
g) Dar curso a las instancias que se presenten en el más breve plazo posible.
  
h) Llevar un libro inventario del material, muebles e inmuebles del colegio, velando por el correcto mantenimiento de ellos.
  
i) Atender las necesidades de la sede social y su administración.
  
j) Dar cuenta a quienes corresponda de las disposiciones oficiales y noticias de interés general que aparezcan en los periódicos que se reciben y se relacionen con la profesión .
  
k) Participar a los colegiados y cuidar de su inserción en el boletín o circular general o provincial de cuantas vacantes, concursos, oposiciones o demás asuntos les puedan interesar en el ámbito de la comunidad.
  
l) Velar por el correcto trato y la dedicación convenida del personal del colegio.
  
En caso de que alguna de estas funciones pudiera o debiera ser delegada, dará previa cuenta a la Junta Autonómica de Gobierno.
  
El tesorero
  
Artículo 44
  
Compete al tesorero.
  
a) Recaudar las cuotas y deducciones que deban satisfacer los colegiados y habilitados al colegio según lo aprobado por la Asamblea General.
  
b) Seguimiento y dación de cuentas periódicas del presupuesto de los órganos autonómicos del colegio a la Junta de Gobierno.
  
c) Llevar el correspondiente libro de caja y los libros que el colegio estime conveniente para el buen orden de la Tesorería.
  
d) Firmar los libramientos, cheques y cuantos documentos se relacionen con los cobros, pagos y operaciones de crédito del colegio.
  
e) Custodiar y distribuir los fondos y el presupuesto de los órganos autonómicos del colegio.
  
f) Efectuar un balance anual de la situación económica del COACV y liquidación del presupuesto para conocimiento de la Junta Autonómica de Gobierno, Asamblea de Juntas de Gobierno y Asamblea General.
  
g) Llevar el control de los deudores, sean personas físicas o jurídicas.
  
h) Tener a su cargo la intervención de todas las cuentas y de cuantos gastos ocurran en el colegio por cualquier concepto. Para cumplimiento de estas obligaciones cuidará de que se lleven, bajo su inmediata inspección, los libros de contabilidad que sean necesarios, firmará los pagos y libramientos de todas clases y formulará el balance general del ejercicio.
  
i) Presentar un proyecto de presupuesto anual a la Junta Autonómica de Gobierno para su debate y aprobación.
  
j) Llevar los libros de ingresos y gastos de los órganos autonómicos del colegio.
  
k) Proponer las medidas de política económica, coordinación contable y otras de carácter económico-financiero que juzgue convenientes para el COACV.
  
l) Presentar el balance y la liquidación de cuentas del ejercicio anterior a la Junta Autonómica de Gobierno para su debate y aprobación.
  
En el caso de que alguna de estas funciones pudiera o debiera ser delegada, dará previa cuenta a la Junta Autonómica de Gobierno.
  
Artículo 45
  
Para la realización de las funciones citadas, el secretario y el tesorero contarán con el personal necesario y, caso de que lo estimen conveniente, propondrán a la Junta de Gobierno el nombramiento de un vocal como vicesecretario o contador, o de una comisión o ponencia, con los cometidos y duración que se les asigne.
  
De los miembros de Junta de Gobierno
  
Artículo 46
  
Todos los miembros de Junta Autonómica de Gobierno excepto el decano, secretario y tesorero, tendrán la condición de vocales. Compete a los vocales las funciones de carácter sectorial que les asigne la propia Junta.
  
Los representantes de los colegios territoriales asumirán en la Junta Autonómica de Gobierno las funciones de representación territorial que les son propias.
  
Corresponde a la Junta Autonómica de Gobierno nombrar los sustitutos de los miembros de la Junta.
  
Comisiones colegiales autonómicas
  
Artículo 47
  
Las comisiones o ponencias que establezca la Junta Autonómica de Gobierno o Asamblea de Juntas, tendrán carácter informativo, asesor y proponente de aquellos temas que se les encomienden.
  
Sus miembros, así como los cargos de libre designación, serán libremente nombrados y revocados por la Junta de Gobierno y, en todo caso, cesarán al terminar la función encomendada o al cesar la Junta Autonómica de Gobierno bajo cuyo mandato se constituyeron.
  
Todas las comisiones o ponencias personales dispondrán de sus partidas en el presupuesto de los órganos autonómicos del colegio, de donde se podrán detraer por dietas y otros gastos, conformados por el secretario y librados por el tesorero, las cantidades precisas para su funcionamiento.
  
Agrupaciones voluntarias de arquitectos
  
Artículo 48
  
48.1. Se podrán crear en el seno del colegio agrupaciones voluntarias de arquitectos colegiados con el fin de fomentar y potenciar las diversas formas de ejercicio y especialización profesional, mejorar la atención a los diversos intereses profesionales y propiciar una mayor participación en la vida colegial.
  
Su organización y funcionamiento se ajustarán a lo previsto en este Estatuto.
  
La agrupación dispondrá de presupuesto propio, recibiendo del colegio una contribución anual para los gastos generales de mantenimiento debidamente justificados, y pudiendo establecer cuotas internas para sus miembros en la forma que estatutariamente se prevea.
  
El tratamiento contable será de caja única.
  
Las propuestas que formule la Agrupación a la Junta de Gobierno, tendrán que ser necesariamente resueltas por ésta en cualquiera de las dos sesiones siguientes a su presentación en la Secretaría del colegio.
  
Si lo solicitase el presidente de la agrupación, será oído antes de adoptarse el acuerdo procedente.
  
El colegio, en todo caso, ostenta la representación de los arquitectos y de cada una de las respectivas formas de ejercicio o especialidad profesional.
  
48.2. Los solicitantes serán como mínimo, veinte arquitectos colegiados residentes, en ejercicio de sus derechos como tales, y las solicitudes de creación de las agrupaciones se presentarán en la Secretaría del colegio .
  
48.3. La Junta de Gobierno resolverá sobre la solicitud recibida de acuerdo con lo previsto en este Estatuto.
  
Características
  
Artículo 49
  
49.1. Las agrupaciones se constituirán en función de las formas de ejercicio y de especialidades profesionales. Sólo habrá en este colegio una agrupación con las mismas características, quedando la posible segregación o agregación de ellas, y la resolución de los problemas de duplicidad y concurrencia, a decisión de la Junta Autonómica de Gobierno. A tal efecto se atenderán criterios de identidad con otras agrupaciones establecidas en otros colegios, de mayor participación y de interés general del colectivo.
  
Podrán establecer secciones de las agrupaciones coincidentes con los ámbitos de los colegios territoriales u otras que se juzgue de interés por cada agrupación.
  
49.2. La denominación de las agrupaciones debe ser clara y no prestarse a confusión con otras dentro del colegio.
  
Competencias profesionales
  
Artículo 50
  
La existencia y pertenencia a las agrupaciones no implica competencia excluyente del asociado sobre el no asociado en la respectiva materia, sino sólo las condiciones de mérito que la agrupación y sus miembros sepan transmitir ?por su actividad profesional- al colectivo y a la sociedad en general.
  
Inscripción
  
Artículo 51
  
La inscripción en las agrupaciones será voluntaria. La aceptación de la inscripción será automática y se definirá en cada Reglamento particular con los siguientes criterios:
  
- En los casos de agrupaciones por formas de ejercicio profesional, con la simple acreditación de tal condición.
  
- En los casos de agrupaciones por especialidad profesional, con los contenidos en el respectivo Reglamento, que, en todo caso, contemplarán tres vías de acreditación: a) Titulación académica o diploma reconocido, b) experiencia profesional continuada o, c) presentación de trabajos profesionales relativos a la especialidad.
  
Cada agrupación llevará un registro de sus miembros, que será público para todos los colegiados y que podrá ser requerido, en cualquier momento, por la Secretaría Colegial.
  
Organización interna
  
Artículo 52
  
La organización interna de las agrupaciones será democrática y representativa. Constará de una asamblea general de todos sus asociados, una junta directiva y un presidente, con cargos electos y no remunerados. Uno de los miembros de la Junta Directiva será el secretario de la agrupación. La Junta de Gobierno podrá nombrar un representante en cada Junta Directiva, para asistir a sus reuniones con voz pero sin voto, amen de la presidencia nata del decano, que también podrá asistir a las sesiones con voz pero sin voto.
  
Los plazos de renovación de cargos no serán mayores que los establecidos para los órganos de gobierno del colegio y se regulará en el Reglamento el cese automático de los mismos por aprobación de moción de censura.
  
Los arquitectos proponentes de una agrupación se constituirán en la forma que acuerden en Comisión Gestora de la misma, que quedará válidamente constituida a partir del momento de la comunicación de su constitución a la Junta de Gobierno y la aprobación por ésta del Reglamento presentado. A partir de este momento y durante el plazo máximo de seis meses, se convocará Asamblea General constituyente para ratificar las decisiones y acuerdos adoptados por la Comisión Gestora y elegir los integrantes de la Junta Directiva y presidente, a través del procedimiento electivo que habrá sido previamente convocado para su celebración en dicha sesión.
  
Representatividad
  
Artículo 53
  
 Las agrupaciones son órganos internos de apoyo y participación de los arquitectos del colegio, de los que la Asamblea General, Asamblea de Juntas de Gobierno, Junta de Gobierno y decano son sus únicos representantes ?incluso de cada forma de ejercicio o especialidad- ante terceros, tutelando la actuación de las agrupaciones en aras del interés general de la profesión.
  
Estos órganos de gobierno colegiales podrán delegar en cada caso, en el presidente o Junta Directiva de la Agrupación, aquellos asuntos o gestiones que crean convenientes y estén relacionados con ella. Las agrupaciones podrán federarse a nivel nacional mediante la aprobación de los estatutos correspondientes por el Consejo Superior de Colegios de Arquitectos de España.
  
Asamblea General de la Agrupación
  
Artículo 54
  
La Asamblea General de cada agrupación estará constituida por todos sus miembros sin restricción alguna y se reunirá, como mínimo, una vez al año; sus funciones son las siguientes:
  
a) Elegir presidente y Junta Directiva mediante votación debidamente anunciada y previa presentación de candidaturas.
  
b) Acordar el cese de dichos órganos de gobierno, en los casos de prosperar la moción de censura debidamente anunciada, aprobada por dos tercios de los asistentes a la sesión que representen, al menos, el 25% de los miembros de la Agrupación.
  
c) Aprobar su presupuesto anual.
  
d) Fijar las cuotas de sus miembros para subvención del presupuesto de la Agrupación.
  
e) Distribuir a prorrata entre sus miembros los déficits que se produzcan en la liquidación del ejercicio.
  
f) Modificación del Reglamento de la Agrupación propuesta a la Junta de Gobierno.
  
Junta Directiva
  
Artículo 55
  
Son funciones de la Junta Directiva de la Agrupación, las siguientes:
  
a) Ejecutar los acuerdos de la Asamblea, cuando por la misma no se haya especificado quién debe llevarlos a término.
  
b) Resolver lo procedente, sobre la aceptación o denegación de nuevos miembros, supuesto este último que siempre deberá motivarse con ofrecimiento de los recursos pertinentes.
  
Los reglamentos determinarán las formas de solicitud y admisión, debiendo imperar como principio en la materia el del silencio administrativo positivo.
  
c) Todas aquellas funciones inherentes al gobierno y administración de la Agrupación que no estén expresamente atribuidas a la Asamblea.
  
Presidente
  
Artículo 56
  
Son funciones del presidente las siguientes:
  
a) Convocar las sesiones, presidir y dirigir los debates de los órganos de la Agrupación.
  
b) Representarla ante el colegio y en todos aquellos casos para los que fuere facultado por la propia Agrupación o por el colegio.
  
c) Administrar los fondos de la Agrupación y rendir cuentas de su utilización ante su Asamblea y ante el colegio.
  
Presupuesto
  
Artículo 57
  
57.1. El presupuesto que se someta a la aprobación de la Asamblea deberá ser nivelado entre ingresos y gastos y de su aprobación se dará traslado a la Junta de Gobierno para su ratificación, momento a partir del cual será efectivo.
  
57.2. La aportación del colegio a las agrupaciones se establecerá en sus presupuestos y deberá contribuir al mantenimiento de los gastos generales administrativos.
  
Dichos fondos serán librados por el tesorero del colegio al presidente de la Agrupación tras la presentación por éste de las oportunas cuentas justificadas. La Junta Directiva responderá ante los miembros de su Agrupación de la gestión presupuestaria y de la correcta utilización de los ingresos y gastos previstos.
  
El colegio y sus demarcaciones pondrán a disposición de las agrupaciones los locales que precisen para reunión y el lugar para sus archivos, colaborando con ellas en todo aquello que redunde en su viabilidad y eficacia.
  
Comunicación al colegio
  
Artículo 58
  
De las sesiones y órdenes del día de Junta Directiva y Asamblea, así como los acuerdos tomados, se dará cuenta a la Secretaría del colegio.
  
Normativa aplicable
  
Artículo 59
  
Las agrupaciones voluntarias de los arquitectos se regirán por lo prescrito en este Estatuto General, por su Reglamento particular, que no podrá contradecirlo, y subsidiariamente por los estatutos Generales del colegio y del Consejo Superior de Colegios de Arquitectos de España.
  
Recursos
  
Artículo 60
  
Todos los actos de las agrupaciones serán impugnables mediante recurso de alzada ante la Junta de Gobierno del colegio.
  
Facultades interpretativas
  
Artículo 61
  
Se reconoce a la Junta de Gobierno del colegio competencia para interpretar y resolver cuantas dudas se susciten con motivo de la aplicación de este Reglamento General o de los reglamentos particulares de las distintas agrupaciones.
  
Sección 3.ª Órganos de juntas de gobierno territoriales
  
Asambleas territoriales
  
Artículo 62
  
Los colegiados residentes en un colegio territorial constituyen la Asamblea Territorial de colegiados, órgano que ejercerá las funciones que le sean propias, de las especificadas en el artículo 3.2 de este Estatuto y, en particular, las siguientes:
  
a) Aprobación de la propuesta de presupuestos del colegio territorial y de su liquidación, que se integrarán posteriormente en el del colegio.
  
b) Visado de la memoria de gestión de la Junta de Gobierno Territorial y apro-bación de los programas de actividades de su CSI propuestos por aquélla.
  
c) Establecimiento del número de miembros de las juntas de gobierno territoriales, así como cargos de las mismas dentro de lo previsto en este Estatuto y, en su caso, en el Reglamento del colegio territorial.
  
d) Debatir y en su caso aprobar las mociones de censura a la Junta de Gobierno Territorial.
  
e) Asuntos de régimen interior del colegio territorial que no afecten a otros, planteados por las juntas de gobierno territoriales o los colegiados en la forma reglamentaria.
  
f) Aprobar el Reglamento del Colegio Territorial.
  
g) Los que en el ámbito de su competencia se les plantee por las juntas de gobierno territoriales.
  
h) Cualesquiera otras funciones que les asignen los Reglamentos de los colegios territoriales.
  
Artículo 63
  
Las asambleas territoriales se reunirán con carácter ordinario en los meses de noviembre y de mayo.
  
Artículo 64
  
Las asambleas territoriales podrán aprobar mociones de censura en los mismos términos que la Asamblea General del colegio.
  
Juntas de gobierno territoriales y órganos colaboradores
  
Artículo 65
  
Las Juntas de Gobierno Territorial estarán constituidas por el presidente, el secretario, el tesorero y un mínimo de un vocal; todos ellos residentes en la provincia. Ello sin perjuicio de la obligada presencia en toda candidatura a dichas juntas, de un arquitecto, como mínimo, que preste su servicio a la administración pública, mientras siga siendo obligatoria su colegiación.
  
Artículo 66
  
Las atribuciones de las juntas directivas de los colegios territoriales son:
  
a) Trasladar, debidamente informadas, a la Junta de Gobierno las instancias y documentación necesaria de los arquitectos que deseen incorporarse al `colegio.
  
b) Intervenir para su validez la documentación de los proyectos y dirección de obras que hayan de tener curso administrativo por medio del sello del colegio, visando de igual modo todos los informes periciales, valoraciones, etc., los cuales deberán ser registrados, salvo los casos en que crea deba entender de ellos la Junta Autonómica de Gobierno.
  
c) Emitir los informes que le sean encomendados por la Junta Autonómica de Gobierno.
  
d) Dar cuenta a la Junta Autonómica de Gobierno, anualmente o cuando sea requerida por la misma, de las contribuciones percibidas de cada uno de los colegiados.
  
e) Proceder a requerimiento de las autoridades judiciales locales, a la designación de peritos, trasladando la petición a la agrupación correspondiente caso de que estuviese constituida, para que sean propuestos por la misma de acuerdo con su Reglamento Interno.
  
f) Organizar los servicios para el cobro de los honorarios profesionales de sus colegiados, cuando así lo establezcan las partes.
  
g) Recaudar las cuotas que por todos los conceptos corresponda satisfacer a sus colegiados.
  
h) Formular un presupuesto de ingresos y gastos para someterlo a aprobación de su asamblea y posterior informe de la Asamblea de Juntas de Gobierno, con carácter previo a la sanción definitiva por la Asamblea General, de acuerdo con lo prescrito en los artículos 32.1) y 76.1.c) de este Estatuto.
  
i) Redactar una memoria anual, que se remitirá a la Junta Autonómica antes del 1 de mayo, y de la que se dará cuenta a la Asamblea Territorial.
  
j) Cualesquiera otras funciones que les asignen los reglamentos de los colegios territoriales.
  
Artículo 67
  
Las juntas de gobierno territoriales podrán establecer las comisiones y ponencias que consideren oportuno, siempre que se disponga o habilite la consignación presupuestaria correspondiente.
  
Delegaciones comarcales
  
Artículo 68
  
Para mayor participación y servicio a los colegiados, las juntas de gobierno territoriales podrán establecer de acuerdo con los colegiados allí residentes, y para un ámbito superior a dos términos municipales, delegaciones comarcales. Su presupuesto se integrará en el ordinario del colegio territorial, pudiendo establecerse cuotas adicionales a los colegiados residentes en las delegaciones comarcales.
  
Las delegaciones se relacionarán con las juntas de gobierno territoriales, a través del vocal a quien se asigne esta misión.
  
El presidente del colegio territorial y otros cargos del mismo
  
El presidente
  
Artículo 69
  
Corresponderá al presidente de la Junta de Gobierno Territorial la representación del mismo.
  
Corresponderá además al presidente:
  
a) Ordenar las convocatorias de juntas de gobierno territoriales y de las asambleas territoriales.
  
b) Visar cuantos documentos y asuntos sean necesarios extender y entender por el colegio territorial, libramientos y cuentas que presente la Junta de Gobierno Territorial.
  
c) Autorizar con su visto bueno las actas de la Asamblea Territorial. Las de la Junta de Gobierno Territorial y todas las certificaciones e informes expedidos por el colegio territorial.
  
d) Establecer con carácter excepcional comisiones o ponencias que le asesoren en asuntos de su interés.
  
e) Cualesquiera otras funciones que les asigne los reglamentos de los colegios territoriales.
  
De otros cargos
  
Artículo 70
  
70.1. Corresponderán al secretario y tesorero las mismas funciones señaladas para dichos cargos en el colegio, dentro del ámbito de su colegio territorial. Siendo competencia de los colegios territoriales el visado de trabajo profesional, el cobro de derechos, cuotas, retenciones y aportaciones, corresponderá a los respectivos secretarios y tesoreros su fiscalización y control en su respectivo ámbito competencial.
  
Para la realización de las funciones citadas contarán con el personal necesario y, caso de que lo estimen conveniente, propondrán a la Junta de Gobierno Territorial el nombramiento de un vocal como vicesecretario o contador o de comisión o ponencia, con los cometidos y plazo de vigencia que se les asigne.
  
70.2. Compete a los vocales las funciones que se establezcan en los respectivos reglamentos o les asignen sus juntas territoriales.
  
La existencia de delegaciones comarcales implicará la adscripción a las mismas, como delegado, del vocal o vocales que se designen.
  
Salvo que la Junta de Gobierno Territorial dispusiere lo contrario, el vocal con mayor número de votos sustituye al presidente en casos de vacante, ausencia o enfermedad y sucesivamente al secretario y tesorero.
  
En los casos de no poder efectuarse las sustituciones en el orden previsto, seguirá el turno de sustitución del siguiente vocal.
  
Centros de Servicios e Informes (CSI)
  
Artículo 71
  
Para el mejor cumplimiento de sus fines, el Colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana contará con unos centros de servicios e informes dependientes de cada colegio territorial, encargados de elaborar estudios, trabajos, dictámenes e informes.
  
El Centro de Servicios e Informes (CSI) respectivo es el órgano asesor dependiente de cada Junta de Gobierno Territorial, encargado de elaborar los estudios, trabajos, consultas, dictámenes e informes, que se le encomienden. Estará formado por las comisiones de trabajo que en cada colegio territorial se creen. Al frente de cada CSI habrá un miembro de Junta que actuará como delegado.
  
Artículo 72
  
72.1. La Junta Autonómica de Gobierno coordinará las funciones de dichos CSI, en el marco de una mayor economía y eficacia.
  
72.2. La Junta Autonómica de Gobierno podrá solicitar de los CSI, conjunta o aisladamente, la elaboración de los trabajos y la emisión de informes que no estén comprendidos dentro de lo que se consideran servicios mínimos garantizados, previo acuerdo con el respectivo colegio territorial.
  
Artículo 73
  
La Junta Autonómica de Gobierno, de entre sus miembros, designará un coordinador de los CSI que ejercerá las funciones asignadas a aquella en los artículos precedentes y las que se recogen a continuación:
  
a) Presidir las reuniones entre CSI del COACV y conocer sus actividades, dando cuenta a la Junta Autonómica de Gobierno.
  
b) Coordinar los distintos CSI a través de sus respectivos delegados.
  
c) Representar a los CSI ante órganos similares del Consejo Superior y otros Colegios.
  
d) Velar por la prestación de los servicios básicos requeribles por todos los colegiados e impulsar la prestación de servicios que se consideren de interés general.
  
Para el desarrollo de su función como coordinador de los CSI dispondrá de los medios que le habilite en presupuesto la Junta Autonómica de Gobierno.
  
Artículo 74
  
Los colegios territoriales establecerán en su reglamentación interna las características orgánicas y de funcionamiento de sus respectivos CSI
  
Artículo 75
  
Cualquier colegiado puede adscribirse al CSI o la comisión de trabajo correspondiente, ateniéndose a las condiciones de la convocatoria que anualmente se efectuará a estos fines.
  
CAPÍTULO V
  
Régimen económico
  
Artículo 76
  
76.1.a) El presupuesto del colegio comprende el de los órganos autonómicos y los de los colegios territoriales.
  
b) El presupuesto de los órganos autonómicos del COACV recoge de forma exclusiva su política económica, en relación con las funciones que le son propias.
  
El presupuesto lo propone la Junta Autonómica de Gobierno, debiendo ser informado favorablemente por la Asamblea de Juntas de Gobierno, siendo competente para su aprobación la Asamblea General de Colegiados. Si el informe de la Asamblea de Juntas de Gobierno fuera desfavorable, habrá de ser razonado, devolviéndose la propuesta a la Junta Autonómica de Gobierno, quien, en caso de mantenerla, deberá someterla a la Asamblea General, junto con dicho informe, por el procedimiento de doble convocatoria previsto en el artículo 29.2.
  
c) Los presupuestos de los colegios territoriales, una vez aprobados por sus respectivas asambleas, serán incorporados al presupuesto del COACV para su sanción definitiva por la Asamblea General, la cual no podrá denegarla si no es por motivos fundados de ilegalidad o manifiesta vulneración del principio de igualdad de derechos y obligaciones de los colegiados establecido en este Estatuto.
  
76.2. Los órganos autonómicos del COACV tendrán un presupuesto anual ordinario, pudiendo haber, además, presupuestos extraordinarios.
  
En el presupuesto ordinario se comprenderán aquellas partidas cuya atención sea de obligada consignación por imperativo legal, estatutario o reglamentario y no las coyunturales.
  
Los presupuestos extraordinarios podrán formularse para subvenir necesidades imprevistas, amortización de créditos, de déficits no asumidos en el presupuesto ordinario siguiente, inversiones iniciales de carácter excepcional o acometer actuaciones similares de gran trascendencia corporativa. Su formulación es decisión de la Junta Autonómica de Gobierno, en los términos de su propia competencia, y su aprobación, al igual que la del presupuesto ordinario, se regirá por lo establecido en el apartado 1.b) de este artículo.
  
76.3. Los colegiados contribuyen al presupuesto de los órganos autonómicos del COACV mediante contribuciones directas e indirectas de la forma siguiente:
  
a) Una contribución directa anual de cada colegiado consistente en una cuota igual para cada uno de ellos. No obstante la Junta Autonómica de Gobierno podrá proponer reducciones de dicha cuota en atención a circunstancias especiales de los colegiados.
  
La contribución de los colegiados por cuotas será igual al 40% del presupuesto anual de los órganos autonómicos del COACV.
  
b) Una aportación indirecta anual a través de los colegios territoriales que estará compuesta por:
  
- una cuota fija e igual para cada colegio territorial, que será del 2% del presupuesto anual de los órganos autonómicos del COACV;
  
- una cuota variable que en conjunto ascenderá al 58% del presupuesto anual de dichos órganos y que será aportada por cada colegio territorial en proporción al volumen de trabajo profesional visado por sus colegiados adscritos. Este volumen se considerará identificado con la superficie de obra de edificación visada distribuida entre los usos y tramos superficiales que estadísticamente representen la naturaleza y cuantía de los trabajos de los colegiados y se dispongan para el cálculo de las contribuciones al colegio.
  
A estos efectos se considerará muestra representativa la que abarque entre el 40% y 60% de los trabajos y que se realice sobre la base de las contribuciones consolidadas de los últimos cuatro trimestres anteriores a la redacción de los presupuestos del COACV.
  
Una vez practicada la liquidación del ejercicio, el déficit o superávit figurará en la partida contable de reservas, hasta su destino definitivo a aprobar junto al cierre presupuestario en la Asamblea General del COACV del mes de junio.
  
76.4. Las aportaciones citadas al presupuesto de los órganos autonómicos del COACV se realizará de acuerdo con la siguiente normativa:
  
a) Las cuotas directas de los colegiados se abonarán por años naturales anticipados durante el mes de enero de cada año, si bien se podrá fraccionar el pago mediante solicitud a la Junta Autonómica de Gobierno.
  
Se pagarán directamente al COACV mediante ingreso o domiciliación bancaria, debiendo el colegiado comunicar el sistema elegido.
  
b) Las aportaciones de los colegios territoriales serán remitidas por éstos a los órganos autonómicos de la siguiente manera:
  
La cuota fija antes del 15 de enero de cada ejercicio.
  
La cuota variable se aportará mediante doce pagos mensuales iguales, efectuando el pago en los cinco primeros días del mes.
  
76.5. A los arquitectos deudores de cuotas colegiales se les aplicará lo previsto en el artículo 8.
  
76.6. El régimen económico, tanto de ingresos como de gastos, ha de tender a satisfacer los fines y funciones de los órganos autonómicos del colegio. En supuestos excepcionales como amortización de créditos, absorción de déficits extraordinarios sobrevenidos o inversiones inusuales, podrán establecer cuotas o modificaciones de los topes porcentuales extraordinarios que superen las limitaciones anteriormente establecidas. En este caso la propuesta de la Junta de Gobierno debe tramitarse con el informe preceptivo y vinculante de la Asamblea de Juntas de Gobierno y la aprobación de la Asamblea General por mayoría de dos tercios de los presentes que equivalga como mínimo al 7% de los colegiados. La propuesta a la Asamblea General debe constituir un punto expreso del orden del día y deberá debatirse antes de la aprobación de presupuestos.
  
Gastos
  
Artículo 77
  
Son gastos de los órganos autonómicos del colegio los siguientes:
  
a) Los necesarios para el sostenimiento de los órganos autonómicos en lo que se refiere a pago de los alquileres del local donde se instalen, empleados, documentación, mobiliario, bibliotecas, etc., o cualquier otro gasto previsto o imprevisto que la Junta Autonómica de Gobierno acuerde sobre estos particulares.
  
b) Los de protocolo, representación y dietas de los miembros de los órganos autonómicos o de los colegiados comisionados por los mismos.
  
c) Los propios de actividades y servicios previstos en los presupuestos y los originados por la demanda de servicios e informes.
  
d) Los derechos de procuradores y honorarios de abogados cuando se utilicen sus servicios en actuaciones judiciales o extrajudiciales.
  
e) Las subvenciones anuales a las diferentes agrupaciones, en la cuantía que acuerde la Junta Autonómica de Gobierno.
  
f) Las cantidades que corresponda aportar al COACV para el sostenimiento del Consejo Superior de los Colegios de Arquitectos.
  
g) Los necesarios para el desempeño de las funciones de los órganos autonómicos de gobierno, la Comisión de Deontología y el Tribunal Profesional.
  
h) Los producidos por ediciones a cargo de los órganos autonómicos.
  
i) Las cantidades que se acuerde destinar para becas de investigación y otras ayudas económicas.
  
j) Las suscripciones periódicas y los donativos extraordinarios con que se ayude a entidades sociales y culturales y las cuotas de las organizaciones de las que el COACV forme parte.
  
k) Los gastos extraordinarios.
  
l) Los imprevistos y las cantidades destinadas a reforzar las partidas que tengan escasa consignación en el presupuesto.
  
m) Los demás que se acuerden, en su caso.
  
Ingresos
  
Artículo 78
  
78.1. Constituyen los ingresos del presupuesto de los órganos autonómicos, principalmente, las contribuciones por cuotas a pagar por los colegiados, iguales en su cuantía, y las aportaciones realizadas por los colegios territoriales, que son de dos tipos, una igual entre ellos y otra proporcional al volumen de trabajo profesional visado por sus colegiados adscritos en el período de 12 meses anterior a la redacción del presupuesto. Además, puede haber otras clases de ingresos. Por su carácter se consideran unos como recursos ordinarios y otros como extraordinarios.
  
78.2. Constituyen recursos económicos ordinarios los siguientes:
  
a) Los productos de los bienes y derechos que posean los órganos autonómicos del colegio.
  
b) Los derechos de entrada e incorporación de los colegiados.
  
c) Las cuotas anuales a cargo de los colegiados mencionadas en el artículo 76.3.a).
  
d) Las aportaciones de los colegios territoriales en la forma establecida en el artículo 76.3.b).
  
e) Los honorarios por informes, dictámenes técnicos o asesoramientos realizados por los órganos autonómicos y que hayan sido solicitados del colegio por el estado, la Generalitat Valenciana, corporaciones públicas, entidades o particulares.
  
f) Los ingresos que se obtengan por las ediciones a cargo de los órganos autonómicos y por los servicios que estos tengan establecidos.
  
78.3. Constituyen recursos extraordinarios los siguientes:
  
a) Las cantidades procedentes de convenios, subvenciones, donativos, etc., que se entreguen al colegio por el estado, la Generalitat Valenciana, corporaciones públicas, entidades o particulares.
  
b) Las cantidades que por cualquier concepto corresponda percibir a los órganos autonómicos del colegio, cuando por acuerdo de la Asamblea General administren bienes o rentas que se les confíen con fines culturales o benéficos.
  
c) El producto de los derechos que se establezcan para velar por la legítima competencia profesional.
  
d) Los ingresos estatutariamente establecidos y no consignados en apartados anteriores para subvenir gastos extraordinarios.
  
Gestión presupuestaria
  
Artículo 79
  
79.1. Si el presupuesto colegial no fuera aprobado por la Asamblea General ordinaria correspondiente, la Junta Autonómica de Gobierno acordará la convocatoria de Asamblea General extraordinaria.
  
En todo caso, si el presupuesto no fuese aprobado el primer día del ejercicio en que haya de regir, se prorrogará el del año anterior hasta la aprobación del nuevo.
  
79.2 No podrán efectuarse transferencias de crédito de los capítulos de gastos cuya atención por el colegio sea obligatoria y fija. Caso de estar insuficientemente atendido un concepto, podrán transferirse al mismo cantidades de los capítulos cuyos conceptos se expresan en los apartados j) (Las suscripciones periódicas y los donativos extraordinarios con que se ayude a entidades sociales y culturales y las cuotas de las organizaciones de las que el COACV forma parte) y l) (los imprevistos y las cantidades destinadas a reforzar las partidas que tengan escasa consignación en el presupuesto) del artículo 77.
  
79.3. Al final de cada ejercicio económico se practicará la liquidación correspondiente y el déficit o superávit de cada partida se tendrán en cuenta para la redacción de los presupuestos sucesivos, al efecto de ajustarlos a las cantidades que realmente hayan de recaudarse o invertirse.
  
79.4 Una vez practicada la liquidación del ejercicio, el déficit o superávit figurará en la partida contable de reservas en las condiciones establecidas en el artículo 76.3.
  
Presupuestos extraordinarios
  
Artículo 80
  
Podrán formularse presupuestos extraordinarios de carácter anual para subvenir a necesidades imprevistas, amortización de créditos, atención de déficits no absorbibles en el presupuesto ordinario siguiente, inversiones iniciales de carácter excepcional o acometer actuaciones singulares de gran transcendencia corporativa.
  
Artículo 81
  
81.1. La elaboración, tramitación, aprobación, dación de cuentas y gestión de los presupuestos de los colegios territoriales se desarrollará según sus propios Reglamentos, pero, dado el carácter básico del presente Estatuto, el régimen económico territorial será de forma que:
  
a) No podrá haber otra cuota de colegiación ni adscripción, ya que la colegiación es única.
  
b) Las contribuciones de los colegiados serán para el pago de los servicios que se les presten o estén a su disposición y de los gastos generales del colegio territorial.
  
c) Su sistema, aplicación y cuantías se darán a conocer a través de la función coordinadora de la sede colegial autonómica.
  
81.2. Constituyen los recursos económicos ordinarios de los colegios territoriales:
  
a) Los productos de los bienes y derechos que tengan adscritos.
  
b) Las cuotas y contribuciones por derechos colegiales establecidas por los colegios territoriales.
  
c) Los honorarios por informes, dictámenes técnicos o asesoramientos solicitados del colegio territorial por las administraciones públicas, entidades o particulares.
  
d) Los ingresos que obtengan con sus publicaciones y por los servicios que tengan establecidos.
  
81.3 Los recursos extraordinarios podrán establecerse análogamente a lo previsto para los órganos autonómicos en el artículo 78.3.
  
81.4. Los presupuestos extraordinarios de los colegios territoriales se regularán de forma análoga a los del colegio.
  
Contabilidad
  
Artículo 82
  
La contabilidad se llevará en la forma que establece la legislación vigente.
  
Artículo 83
  
Sin perjuicio de los bienes que se asignen al uso y disposición de los órganos autonómicos, a los colegios territoriales se les asigna el uso y disposición del patrimonio mobiliario e inmobiliario propiedad del COACV que radique en su respectivo territorio, pudiendo adoptar los acuerdos que estimen pertinentes en orden a su enajenación, que cuando se refieran a bienes inmuebles se notificarán a la Junta de Gobierno para su ratificación.
  
El mismo régimen se aplicará a las adquisiciones de bienes que supongan endeudamiento.
  
Personal
  
Artículo 84
  
Para la buena marcha administrativa de los órganos autonómicos del colegio se contará con el numero de empleados técnicos y administrativos que la Junta Autonómica de Gobierno considere necesario de acuerdo con sus posibilidades presupuestarias.
  
Custodia de fondos y valores
  
Artículo 85
  
La custodia de fondos, valores, sellos, etc. de los órganos autonómicos corresponde a la Junta Autonómica de Gobierno con arreglo a las atribuciones de sus componentes. La ordenación de pagos y el acto de efectuarlos corresponden a la Junta Autonómica de Gobierno.
  
CAPÍTULO VI
  
Régimen electoral
  
Sección 1.ª Renovación de cargos
  
Artículo 86
  
La duración del mandato de la Junta Autonómica de Gobierno, de la Comisión de Deontología, del Tribunal Profesional y de los órganos de gobierno de los colegios territoriales será de tres años.
  
Ningún colegiado podrá ocupar el mismo cargo más de dos mandatos consecutivos.
  
La elaboración de los calendarios de elecciones a la Junta Autonómica de Gobierno, Comisión de Deontología y Tribunal Profesional será competencia de la Asamblea de Juntas de Gobierno, que aplicará lo establecido en este Estatuto.
  
Artículo 87
  
87.1. Si se produjera la vacante del decano antes de expirar el plazo para el que fue elegido, se convocará a elecciones dentro de los 30 días siguientes. El nuevo decano ocupará el cargo durante el tiempo que le faltare a la persona que antes lo ocupaba.
  
87.2. Si se produjera la vacante de otro cargo, se realizará la sustitución de sus funciones por otro miembro de la Junta Autonómica de Gobierno, según lo previsto en el artículo 46, con carácter provisional y hasta que estatutariamente corresponda convocar nuevas elecciones. No obstante, la Junta Autonómica de Gobierno podrá proveer interinamente dicha vacante con un colegiado en plenitud de derechos, siempre que considere inviable el nombramiento de otro miembro de la Junta.
  
87.3. Si las vacantes afectan a la mitad o más de los cargos electos de la Junta Autonómica de Gobierno, se procederá por parte de la Asamblea de Juntas a la convocatoria de elecciones en un plazo no superior a tres meses. La Junta seguirá en funciones hasta el momento en que tomen posesión los que sean elegidos en dichas elecciones. Si la convocatoria se produce dentro del primer año del mandato, los nuevos miembros de Junta elegidos lo serán por el período que reste para la renovación ordinaria de la Junta. Si la convocatoria se produce en el segundo año del mandato, la Junta electa lo será por el resto del mandato más un nuevo período de dos años. Si la convocatoria se produce en el tercer año de mandato, la Junta elegida lo será por un período normal de tres años.
  
Artículo 88
  
Las elecciones para renovación de cargos serán convocadas, cuando corresponda estatutariamente y con un mes de antelación a su celebración como mínimo, por acuerdo de la Junta Autonómica de Gobierno, según el calendario aprobado por la Asamblea de Juntas de Gobierno.
  
Sección 2.ª Procedimiento electoral
  
Candidatos y candidaturas
  
Artículo 89.
  
89.1. Sólo podrán ser electores y elegibles en las elecciones para cargos de la Junta Autonómica de Gobierno los colegiados residentes en la Comunidad Valenciana que estén en plenitud de sus derechos colegiales e inscritos en el censo electoral.
  
89.2.a) Los colegiados condenados a suspensión temporal por causas deontológicas no podrán ser candidatos a miembro de la Junta Autonómica de Gobierno durante el tiempo de la suspensión y tres años más. Al término de ese tiempo podrán ser candidatos, si lo solicitan en la forma establecida.
  
Los colegiados condenados a las correcciones 3ª (amonestación ante la Comisión en pleno) y 4ª (reprensión pública) del artículo 105.1 no podrán ser candidatos hasta que transcurran tres años desde la fecha de la firmeza del acuerdo sancionador, plazo que se reduce a un año para los condenados a las correcciones 1ª (amonestación privada) y 2ª (apercibimiento por oficio).
  
b) No podrán ser candidatos a la Comisión Deontológica ni al Tribunal Profesional los colegiados con menos de dos años de ejercicio profesional o que hayan sido condenados a alguna sanción disciplinaria colegial, si bien los sancionados con las correcciones 1ª o 2ª podrán serlo una vez transcurrido un año desde la firmeza del acuerdo sancionador.
  
c) Si resultara elegido algún candidato que estuviera sometido a expediente disciplinario, quedará en suspenso su toma de posesión hasta la terminación del expediente en todas sus instancias y, en el caso de que fuera sancionado, decaerá en su derecho al puesto para el que fue elegido y se producirá la correspondiente vacante.
  
Artículo 90
  
Los arquitectos colegiados que, reuniendo los requisitos citados en el articulo 89 y lo establecido en la Ley de Colegios Profesionales, deseen ser elegidos para ocupar algún cargo colegial, presentarán sus candidaturas en cualquier secretaría colegial en el plazo que se establezca en la convocatoria con arreglo a las siguientes normas:
  
1ª) La candidatura se redactará por escrito y constará de dos partes. En la primera se escribirán tres columnas: a), b) y c). En la columna a) se escribirán los cargos colegiales elegibles; en la b) el nombre del colegiado que desea ocuparlo; y en la c) el interesado firmará en señal de conformidad. Las tres columnas se escribirán de forma que haya correspondencia horizontal entre ellas. Solo podrá ponerse un candidato por cargo.
  
La segunda parte de la candidatura recogerá las firmas y el numero de colegiado de los proponentes y cuanto respecto a la elección, intenciones, programas de actuación, etc. de los candidatos y proponentes se quiera expresar.
  
2ª) Las candidaturas y votación a Junta Autonómica de Gobierno serán cerradas y completas.
  
3ª) Las candidaturas deberán estar presentadas, como mínimo, por tantos proponentes como cargos colegiales se elijan en la convocatoria.
  
Entre los proponentes figurará al menos uno de cada colegio territorial.
  
En ningún caso podrá figurar en la misma candidatura un colegiado como proponente y como candidato, ni tampoco como candidato a dos cargos diferentes.
  
No podrá ser proponente ningún miembro de la Junta Autonómica de Gobierno.
  
4ª) En todas las candidaturas a Junta Autonómica de Gobierno se señalarán expresamente los colegiados que optan a cada cargo de decano, secretario, tesorero y vocal.
  
5ª) Las candidaturas que sean presentadas en las secretarías de los colegios territoriales serán remitidas a la Secretaría del COACV en un plazo de 24 horas, comprobándose que se ajustan a la normativa.
  
Artículo 91
  
La proclamación de las candidaturas ajustadas a la normativa prevista en este Estatuto se realizará por la Junta Autonómica de Gobierno.
  
Cuando sólo se presente una candidatura, esta quedará automáticamente proclamada electa y se dejarán sin efecto los trámites electorales subsiguientes.
  
Si no se presentase ninguna candidatura se prorrogará el plazo de presentación en 15 días y si nuevamente quedara desierta la convocatoria, se hará cargo de las funciones de la Junta Autonómica de Gobierno una junta de edad formada por los tres colegiados ejercientes que llevan más años incorporados al Colegio y se procederá a la convocatoria de nuevas elecciones en un plazo inferior a tres meses.
  
Artículo 92
  
Proclamados los candidatos, la Secretaría del COACV confeccionará una relación con la copia literal de las candidaturas presentadas y las remitirá a los colegios territoriales y a los colegiados residentes en un plazo no superior a 10 días, junto con la papeleta impresa de cada candidatura, de igual aspecto externo todas ellas, que servirán para votar por los procedimientos señalados en este Estatuto.
  
Lista de electores
  
Artículo 93
  
Las listas de colegiados que tengan derecho a votar estarán de manifiesto en las secretarías, pudiendo hacerse reclamaciones de inclusión o exclusión hasta el día antes de la celebración de las elecciones. Estas reclamaciones serán resueltas por la Junta Autonómica de Gobierno a propuesta de la Comisión de Elecciones.
  
Comisión de Elecciones
  
Artículo 94
  
94.1. La Asamblea de Juntas de Gobierno, al determinar el calendario electoral, designará una Comisión de Elecciones, que se encargará de coordinar el proceso electoral e informar del mismo a la Junta Autonómica de Gobierno.
  
Dicha comisión estará formada por el secretario del COACV, un representante de cada colegio territorial y un representante de cada candidatura, designado por ella misma.
  
94.2. La Comisión asistirá a la Junta Autonómica de Gobierno respecto al proceso electoral y de sus informes dará cuenta así mismo a la Asamblea de Juntas.
  
94.3. Son funciones de esta comisión:
  
1. La elaboración de los censos electorales.
  
2. La supervisión de la constitución de las mesas electorales.
  
3. Resolver los recursos y reclamaciones contra los censos electorales.
  
4. Proponer a la Junta Autonómica de Gobierno normas electorales complementarias de las establecidas en este Estatuto.
  
5. El seguimiento del proceso electoral, con informe y, en su caso, propuestas a la Junta Autonómica de Gobierno.
  
6. La recepción de los datos de los escrutinios realizados en cada mesa electoral.
  
7. La elaboración del escrutinio global.
  
Mesas electorales
  
Artículo 95
  
En cada sede colegial se constituirá una mesa electoral, compuesta por un colegiado designado por la Junta Autonómica de Gobierno y otro designado por la Junta de Gobierno Territorial, debiendo ambos colegiados ser miembros electos de juntas, Comisión Deontológica o Tribunal Profesional y un representante de cada candidatura elegido por ellas mismas.
  
Ningún candidato será miembro de mesa electoral.
  
Actuará como presidente de la mesa el miembro designado por la Junta Autonómica de Gobierno y como secretario el representante del colegio territorial.
  
El presidente tendrá voto de calidad en cuestiones de procedimiento electoral.
  
En cada una de las delegaciones comarcales del colegio, se constituirá una mesa electoral, para la que el colegio dictará la normativa de constitución y funcionamiento adecuadas.
  
Censo de electores
  
Artículo 96
  
El censo de electores que votará en cada mesa electoral se elaborará en función de la residencia profesional de cada colegiado con derecho a voto, según censos territoriales a los que se dará suficiente publicidad para que todos los colegiados conozcan la mesa en que pueden ejercer el derecho al voto.
  
Los colegiados podrán solicitar en cualquier secretaría el cambio de mesa electoral en el plazo fijado en la convocatoria de elecciones.
  
Celebración de elecciones
  
Artículo 97
  
Las elecciones se celebrarán el día señalado al efecto, ante la mesa electoral, en horario de votación de 10.00 a 19.00 horas, produciéndose seguidamente el escrutinio y extendiendo un acta que se elevara a la Comisión de Elecciones.
  
Artículo 98
  
98.1. La votación se efectuará entregando cada votante al presidente de la mesa una papeleta oficial impresa, que será depositada inmediatamente en la urna. El secretario señalará en la lista del respectivo censo electoral los nombres de los votantes a medida que lo vayan haciendo.
  
98.2. Los electores ausentes podrán enviar su voto por correo, tras solicitarlo en las secretarías colegiales, expresa y personalmente.
  
Dichos votos deben remitirse en sobre oficial a la mesa electoral correspondiente y se depositarán en la urna una vez finalizado el tiempo para votar personalmente, eliminando a aquellos que hayan votado en persona. El procedimiento electoral garantizará la autenticidad y el secreto del voto emitido por correo.
  
Solo se admitirán los votos por correo que lleguen antes del cierre de las mesas.
  
Artículo 99
  
99.1. En cada mesa se efectuará el escrutinio y se levantará el acta correspondiente. De este acta se dará traslado a la Comisión de Elecciones.
  
99.2. El escrutinio global de las votaciones para cargos de Junta Autonómica de Gobierno se efectuará y proclamará en voz alta, quedando elegida la lista con mayoría de votos; se levantará acta y se fijará en las secretarías la lista de votantes y la de los que hayan obtenido voto, con expresión del número de ellos.
  
Los casos de empate se decidirán mediante nueva votación.
  
99.3. Las dudas que puedan suscitarse sobre la interpretación o validez de votos las resolverá inmediatamente cada mesa electoral dando cuenta a la Comisión de Elecciones. Los electores y candidatos podrán examinar al terminar el escrutinio las papeletas que les ofrezcan alguna duda.
  
Artículo 100
  
El resultado de las elecciones se hará público por la Secretaría por medio del tablón de anuncios del COACV y mediante circular enviada a los colegiados. De él se dará inmediata cuenta a la Junta Autonómica de Gobierno a efectos de fijación de fecha para la toma de posesión y de verificación del cumplimiento de los requisitos legales.
  
Reclamaciones y recursos
  
Artículo 101
  
Las reclamaciones sobre la convocatoria y la normativa electoral se dirigirán a la Junta Autonómica de Gobierno dentro de la semana siguiente a su publicación.
  
Los recursos contra el escrutinio y los resultados electorales se interpondrán directamente ante el Consejo Superior de los Colegios de Arquitectos en el plazo de 15 días a contar desde la publicación del resultado por circular.
  
Sección 3.ª Toma de posesión
  
Artículo 102
  
En el plazo máximo de 15 días a partir del día de las elecciones, el decano saliente o en su ausencia un miembro de su Junta dará posesión ante la Junta Autonómica de Gobierno, reunida para este efecto, a los candidatos elegidos que reúnan las condiciones preceptuadas, cesando entonces la junta anterior.
  
De este acto se dará cuenta a la respectiva Asamblea General de Colegiados en su primera sesión.
  
Realizada la toma de posesión, se dará cuenta de ella dentro de los cinco días siguientes al Consejo Superior y a la conselleria correspondiente.
  
CAPÍTULO VII
  
Régimen jurídico
  
Artículo 103.
  
103.1. Las actuaciones del colegio y sus órganos se regirán por lo dispuesto en los estatutos Generales, en este Estatuto, en los reglamentos de los colegios territoriales y supletoriamente la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
  
103.2. Los actos de todos los órganos del colegio, excluidos los de la Comisión de Deontología Profesional y Tribunal Profesional, son susceptibles de recurso de alzada ante la Junta Autonómica de Gobierno, salvo los de la Junta Autonómica de Gobierno, la Asamblea de Juntas y Asamblea General de colegiados que serán recurribles en reposición.
  
103.3. Las resoluciones de recursos en sede colegial, serán impugnables ante la jurisdicción competente, salvo en aquellos casos que esté previsto recurso de alzada ante el Consejo Superior de los Colegios de Arquitectos.
  
103.4. Los colegiados que se sientan perjudicados directa y personalmente por acuerdos de órganos colegiales podrán solicitar de la Junta Autonómica de Gobierno la suspensión de la ejecutividad del acto hasta que adquiera firmeza, si de su cumplimiento se derivasen perjuicios de difícil o imposible reparación.
  
103.5. Los actos de la Comisión de Deontología Profesional y del Tribunal Profesional serán recurribles en los casos y forma indicados en el capítulo que regula el régimen disciplinario.
  
103.6. Los no colegiados podrán accionar contra los actos de los órganos del colegio ante la jurisdicción competente, no siéndoles de aplicación el régimen aquí establecido.
  
103.7. Los colegiados miembros de los órganos colegiales se abstendrán de participar y votar en los casos de denuncias que les afecten personalmente.
  
CAPÍTULO VIII
  
Régimen disciplinario
  
Sección 1.ª Sanciones disciplinarias
  
Artículo 104
  
La inobservancia de los deberes profesionales reflejados en los estatutos del Consejo Superior de los Colegios de Arquitectos, este Estatuto y las Normas Deontológicas de Actuación Profesional por parte de los arquitectos colegiados o habilitados será objeto de sanción disciplinaria.
  
1. Las infracciones se calificarán como leves, graves o muy graves.
  
2. Tendrán en principio la calificación de graves las infracciones que correspondan a alguno de los tipos generales siguientes:
  
a) Ejercicio de la profesión sin estar incorporado como colegiado o habilitado en el colegio correspondiente, o encontrándose inhabilitado o suspendido en dicho ejercicio.
  
b) Colaboración al ejercicio de actividades propias de la profesión de arquitecto por parte de quien no reúna los requisitos establecidos para ello.
  
c) Realización de actividades profesionales incompatibles por razón del cargo o función desempeñados, o en asociación o colaboración con quienes se encuentren afectados por dicha incompatibilidad.
  
d) Actuaciones con infracción de las normativas ordenadoras de la leal competencia entre los arquitectos.
  
e) Sustitución de compañeros en trabajos profesionales sin haber obtenido la venia o autorización correspondiente en la forma reglamentaria.
  
f) Usurpación de la autoría de trabajos profesionales ajenos.
  
g) Incumplimiento de los deberes profesionales del arquitecto con daño del prestigio de la profesión o de los legítimos intereses de terceros.
  
h) Falseamiento o grave inexactitud en la documentación profesional.
  
i) Ocultación o simulación de datos que el colegio deba conocer en el ejercicio de sus funciones de control o para el reparto equitativo de las cargas colegiales.
  
j) Actuaciones públicas en notorio desprestigio de la profesión o de otros profesionales, o con menosprecio de la autoridad legítima del colegio.
  
k) Desempeño de cargos colegiales con infidelidad, por reiterada negligencia en su ejercicio, incumplimiento de acuerdos que le vinculen o impedimento desde su cargo a la contribución establecida para el sostenimiento de los órganos colegiales.
  
1. Merecerán la calificación de muy graves las infracciones calificables como graves en las que concurra alguna de las circunstancias siguientes:
  
a) Manifiesta intencionalidad en la conducta.
  
b) Negligencia profesional inexcusable.
  
c) Desobediencia reiterada a acuerdos o requerimientos colegiales.
  
d) Daño o perjuicio grave del cliente, de otros arquitectos, del colegio o de terceras personas.
  
e) Existencia de un lucro ilegítimo, propio o ajeno, posibilitado por la actuación irregular del arquitecto.
  
f) Abuso de la confianza depositada por el cliente, en especial si concurren las circunstancias de cargo público o de actuación simultánea como promotor o constructor.
  
g) Hallarse en el ejercicio de un cargo colegial o público al cometer la infracción, cuando de esta circunstancia se derive un mayor desprestigio de la imagen o dignidad profesional o bien cuando la infracción se haya cometido prevaliéndose de dicho cargo.
  
h) Haber sido sancionado anteriormente por resolución firme a causa de cualquier infracción grave no cancelada.
  
Nota: según texto aprobado por la Asamblea General Ordinaria de Juntas de Gobierno de los Colegios de Arquitectos de España de 27 de noviembre de 1998.
  
4. Son leves las infracciones no comprendidas en el apartado 2 de este artículo y las que, aún estándolo, revistan menor entidad por concurrir conjuntamente falta de intencionalidad, escasa importancia del daño causado y ánimo diligente de subsanar la falta o remediar sus efectos. Por el contrario, las faltas calificables en principio como leves, serán graves cuando concurre alguna de las circunstancias enumeradas en el apartado 3 de este artículo.
  
Artículo 105
  
1. Podrán imponerse las siguientes sanciones disciplinarias:
  
1ª Apercibimiento por oficio.
  
2ª Reprensión pública.
  
3ª Suspensión en el ejercicio profesional en el ámbito del colegio, por un plazo de hasta seis meses.
  
4ª Suspensión en el ámbito del colegio, por un plazo entre seis meses y un día y un año.
  
5ª Suspensión en el ejercicio profesional en el ámbito del colegio, por un plazo entre un año y un día y dos años.
  
6ª Suspensión en el ejercicio profesional en el ámbito del colegio, por un plazo entre dos años y un día y tres años.
  
7ª La sanción 6ª y, además, propuesta de suspensión en el ejercicio profesional en todo el territorio español por un plazo de hasta dos años.
  
8ª Expulsión del colegio con propuesta de suspensión en el ejercicio profesional en todo el territorio español por un plazo de hasta tres años.
  
2. A las infracciones leves corresponderán las sanciones 1ª y 2ª a las graves, las sanciones 3ª y 4ª y a las muy graves, las sanciones 5ª, 6ª, 7ª y 8ª.
  
Las circunstancias a que se refieren los apartados 2, 3 y 4 del artículo 104 operan, además de como determinantes, en un primer momento, para la calificación de la infracción en muy grave, grave o leve, como dato para precisar, seguidamente, la concreta sanción aplicable a la infracción resultante de entre las varias previstas para ésta, conforme al párrafo anterior, a cuyo efecto se observarán las siguientes reglas:
  
a) La concurrencia de una sola circunstancia de agravación determinará el que a la infracción, así agravada en su calificación, se imponga la sanción menos gravosa de entre las previstas para dicha calificación.
  
b) La concurrencia de una sola circunstancia de atenuación determinará el que a la infracción, así atenuada en su calificación, se imponga la sanción más gravosa de entre las previstas para dicha calificación.
  
c) La concurrencia de dos o más circunstancias de agravación y, en todo caso, la reiteración, determinará el que a la infracción, así agravada en su calificación, se imponga la sanción más gravosa de entre las previstas para dicha calificación.
  
d) La concurrencia de dos o más circunstancias de atenuación determinará el que a la infracción, así atenuada en su calificación, se imponga la sanción menos gravosa de entre las previstas para dicha calificación.
  
Cuando conforme a las reglas precedentes no fuera posible precisar la concreta sanción aplicable, el órgano sancionador, a la vista de las circunstancias de todo orden presentes en el supuesto considerado, la determinará a su prudente arbitrio con arreglo a las reglas de la sana crítica.
  
3. Las sanciones 7ª y 8ª están sujetas a ratificación del Consejo Superior de Colegios referida únicamente a las propuestas complementarias de suspensión en el territorio español. Si el consejo confirma dicha propuesta en todo o en parte, el recurso procedente contra la sanción en su totalidad será ante el propio Consejo Superior; si la rechaza, devolverá el expediente al colegio indicando al interesado el recurso procedente.
  
Artículo 106
  
Ejecución y efectos de las sanciones
  
1. Las sanciones no se ejecutarán ni se harán públicas en el boletín o circular colegial mientras no sean firmes. La sanción 1ª no será publicada en ningún caso.
  
2. Las sanciones 3ª a 8ª implican accesoriamente la suspensión de los derechos electorales por el mismo período de su duración, así como el cese en los cargos colegiales que se ejercieran.
  
3. De todas las sanciones, excepto de la 1ª, así como de su cancelación, se dejará constancia en el expediente colegial del interesado y se dará cuenta al Consejo Superior de los Colegios.
  
Artículo 107
  
Prescripción y cancelación
  
1. Las infracciones y las sanciones prescriben:
  
a) Las leves, a los seis meses.
  
b) Las graves, a los dos años.
  
c) Las muy graves, a los tres años.
  
Los plazos de prescripción se cuentan desde la comisión de la infracción o desde que fuera firme la sanción de que se trate.
  
La prescripción se interrumpe por cualquier acto colegial expreso y manifiesto dirigido a investigar la presunta infracción o a ejecutar la sanción.
  
1. Las sanciones se cancelarán:
  
a) Si fuesen por infracción leve, a los seis meses.
  
b) Si fuesen por infracción grave, a los dos años.
  
c) Si fuesen por infracción muy grave, a los cuatro años.
  
d) Las de expulsión a los seis años.
  
Los plazos anteriores se contarán desde el día siguiente a aquel en que la sanción se haya ejecutado o terminado de cumplir o prescrito.
  
La cancelación supone la anulación del antecedente a todos los efectos y, en el caso de las sanciones de expulsión, permite al interesado solicitar la reincorporación al colegio.
  
Sección 2.ª Comisión de Deontología Profesional
  
Es el organismo encargado de la imposición de toda clase de correcciones disciplinarias.
  
Artículo 108
  
La Comisión de Deontología Profesional estará integrada por tres miembros titulares y tres suplentes, que se elegirán entre los que representen a los tres grupos de edad y a la vez a las tres circunscripciones territoriales del colegio.
  
Los suplentes actuarán en caso de vacante, ausencia o enfermedad de algún titular o, cuando las necesidades del trabajo así lo exijan.
  
No podrán formar parte de la comisión los colegiados que hayan sufrido alguna de las sanciones 3ª, 4ª, 5ª, 6ª, 7ª y 8ª, o la 2ª hasta transcurrido un año desde el cumplimiento de la sanción.
  
La duración de su mandato será de tres años y su renovación se producirá cuando corresponda elección ordinaria para cubrir los cargos de la Junta Autonómica de Gobierno, aplicándose, en cuanto sea posible el mismo régimen electoral, en especial cuanto se refiere a la duración en el cargo por el límite de dos mandatos.
  
En la primera sesión de la comisión después de la toma de posesión de sus miembros se fijarán las reglas de funcionamiento eligiendo de entre ellos al presidente y al secretario de la comisión. Los miembros titulares deberán comunicar, en su caso, su imposibilidad de asistencia a determinada sesión con la debida antelación, para poder ser sustituidos en la misma por uno de los suplentes.
  
Artículo 109
  
Con el fin de proceder a la elección, por la Secretaría del COACV se dispondrá la formación de las listas de arquitectos, divididas en los tres grupos mencionados, listas que se expondrán en los tablones de anuncios del COACV y de los colegios territoriales y a las que se dará la debida publicidad, con el fin de que sean conocidas por todos los colegiados para que puedan formular las observaciones sobre la inclusión o exclusión con el respectivo grupo.
  
Artículo 110
  
Una vez celebrada la elección a la comisión no podrá rechazarse a ningún miembro, ni aun fundándose en errores de las listas que hayan servido para la elección.
  
Artículo 111
  
La actuación de la comisión será completamente autónoma y podrá solicitar de la Junta Autonómica de Gobierno y de los órganos de los colegios territoriales cuantos datos e informes estime oportunos, si bien la comisión será la única responsable de sus acuerdos, los cuales deberán ser tomados en sesión secreta y con asistencia de las dos terceras partes, como mínimo, de los miembros que la integran.
  
Los acuerdos habrán de ser adoptados por la mayoría de los asistentes.
  
No se admitirán votos particulares.
  
Las sesiones de la comisión no podrán ser interrumpidas hasta que se hayan formulado y firmado el fallo.
  
Artículo 112
  
El cargo de miembro o suplente de esta comisión es irrenunciable, siendo obligatoria la asistencia a las sesiones aun para aquellos que no residan en la sede central del colegio. Los gastos de desplazamiento que se originen serán abonados por el colegio.
  
En caso de imposibilidad de asistencia debidamente anunciada y justificada o de incompatibilidad a juicio de la comisión, esta designará y citará a uno de los suplentes para la sesión o tema, respectivamente, de que se trate.
  
Artículo 113
  
Cuando la Comisión de Deontología Profesional tenga noticia, por denuncias o por información propia, de que la conducta de un colegiado se aparta de los deberes sociales, profesionales o legales relacionados con la profesión y, especialmente, de los determinados en los Estatutos, reglamentos y acuerdos de los órganos colegiales, convocará inmediatamente una reunión donde se examinarán los antecedentes que hayan podido reunirse y, en caso necesario, se practicarán investigaciones complementarias para adquirir los elementos de juicio que se juzguen indispensables.
  
Artículo 114
  
Cuando ante cualquier órgano colegial se produzca una denuncia de tercero, entendido como persona física o jurídica no colegiada, por presuntas infracciones deontológicas, la misma se pasará al decano, quien, a su vez, se dirigirá a la Comisión de Deontología para que realice una información reservada previa, con audiencia del interesado.
  
Recibida ésta y de acuerdo con su contenido, el decano solicitará la apertura del correspondiente expediente o bien rechazará la denuncia, comunicándoselo al denunciante y estableciendo, en este último caso, si la denuncia ha tenido trascendencia pública, las acciones legales oportunas en defensa del buen nombre del colegiado.
  
Artículo 115
  
Una vez que la comisión disponga de los antecedentes necesarios y apreciado algún motivo para su intervención, se iniciará el expediente disciplinario, nombrando instructor que establecerá el oportuno pliego de cargos que se pasará al colegiado inculpado exigiéndosele acuse de recibo y dándole un plazo máximo de 10 días para la contestación.
  
Artículo 116
  
El inculpado contestará por escrito o solicitará ser oído en sesión ante la comisión, a la que podrá acudir por sí o representado por otro compañero. En vista de este deseo, el presidente señalará día y hora para la vista respectiva y, una vez oída la defensa, celebrara sesión secreta, la que no podrá suspenderse hasta la redacción y firma del fallo que recaiga.
  
Podrá, así mismo, celebrarse vista en forma análoga, a juicio de la comisión, aun cuando el inculpado no la hubiere solicitado.
  
Artículo 117
  
Si se hubiere contestado por escrito al pliego de cargos a que se refiere al artículo anterior, se citará a nueva reunión, en la que si no se creyese necesario oír al inculpado, continuará la deliberación dictando el fallo como los estatutos previenen.
  
Artículo 118
  
Una vez recaído el fallo, será notificado por escrito al inculpado, con expresión de los recursos procedentes y plazo para interponerlo y a la Junta Autonómica de Gobierno, sin cuyo requisito carecerá de eficacia.
  
También se notificará al denunciante y al órgano de gobierno del colegio territorial de la residencia del inculpado.
  
Las resoluciones deberán ser motivadas, contendrán la relación de hechos probados con referencia al pliego de cargos y la calificación de su gravedad.
  
Artículo 119
  
La comisión, en el caso de no contestación al pliego de cargos o no comparecencia del inculpado a la citación, fallará con los antecedentes que obren en el expediente.
  
Artículo 120
  
La Comisión de Deontología Profesional podrá imponer las correcciones disciplinarias previstas en el artículo 105.
  
La imposición de todas estas correcciones no ha de supeditarse al orden en el que aparecen redactadas, sino a la gravedad de la falta que dé origen a la sanción.
  
Ninguna corrección podrá ser impuesta por la Comisión de Deontología Profesional sin la previa formación de expediente, en el que se oirá al interesado, permitiéndole aportar cuantas pruebas estime oportunas y defenderse por sí mismo o por medio de otro compañero.
  
La Junta Autonómica de Gobierno estará siempre legitimada para interponer los referidos recursos.
  
Artículo 121
  
Los plazos máximos en los que habrán de emitir su fallo serán de seis meses para la Comisión de Deontología, tres meses para el Tribunal Profesional y tres meses para el Consejo Superior de Colegios, contados a partir de la recepción del expediente.
  
Artículo 122
  
Mientras no recaiga acuerdo firme, se respetarán en toda su integridad los derechos y funciones del colegiado contra quien se dirija el expediente.
  
Sección 3.ª El Tribunal Profesional
  
Artículo 123
  
El Tribunal Profesional que ha de entender en los recursos que quepan contra las correcciones impuestas por la Comisión de Deontología Profesional, estará constituido por tres miembros titulares, más tres suplentes, que serán elegidos de acuerdo con el mismo procedimiento, duración y representatividad que se ha establecido para la Comisión Deontológica.
  
Los suplentes actuarán en caso de vacante o enfermedad de algún titular o, cuando las necesidades de trabajo así lo exijan.
  
Artículo 124
  
El cargo de vocal es obligatorio e irrenunciable. La asistencia será igualmente obligatoria, aun para aquellos colegiados que no residan en la sede central del colegio, en cuyo caso los gastos motivados por el desplazamiento correrán a cargo del colegio. En caso de evidente imposibilidad física, debidamente comprobada por los medios que estime oportunos el tribunal o de incompatibilidad, a juicio de éste, se llamará para actuar al suplente y, si este tampoco pudiere asistir, se designará otro suplente que le siga en orden numérico.
  
En la primera sesión del tribunal después de la toma de posesión de sus miembros se fijarán las reglas de funcionamiento, eligiendo de entre ellos al presidente y al secretario.
  
Artículo 125
  
Los miembros de la Junta Autonómica de Gobierno y de los órganos de gobierno de los colegios territoriales no podrán pertenecer a este tribunal.
  
Artículo 126
  
Ante el Tribunal Profesional se dará audiencia al interesado con toda la amplitud posible, invitándole a aportar cuantas pruebas estime oportunas y a defenderse por sí mismo o por medio de otro compañero debidamente autorizado.
  
Artículo 127
  
Los acuerdos no serán validos si no se adoptan por mayoría absoluta, en sesión secreta y con asistencia de las tres cuartas partes, como mínimo, de los miembros que constituyan el tribunal. No se admitirán votos particulares ni aparecerán más juicios de los que nazcan del criterio colectivo. Las sesiones del tribunal, una vez abiertas, no podrán suspenderse hasta que, después de la deliberación, se haya formulado y firmado el fallo, que el Secretario redactará con los resultandos y considerandos en que se base.
  
Artículo 128
  
Todas las resoluciones sancionatorias serán recurribles en el plazo de un mes ante el Tribunal Profesional.
  
Contra las resoluciones dictadas por el Tribunal Profesional al resolver los recursos, cabrá interponer recurso ante el Consejo Superior en el plazo de un mes cuando la sanción impuesta sea la 7ª u 8ª.
  
Para los recursos ante el Tribunal Profesional el procedimiento será el siguiente:
  
Recibida por el colegiado la notificación de la Junta Autonómica de Gobierno comunicándole la sanción acordada por la Comisión de Deontología Profesional y considerándola injusta, elevará, en un plazo de un mes, una instancia al presidente del tribunal, que se admitirá bajo recibo en la Secretaría del COACV y se hará llegar a su destino antes de 48 horas.
  
El presidente requerirá al interesado para que, en un nuevo plazo de 10 días, presente el correspondiente pliego razonado, acompañado de una copia; el pliego quedará en poder del presidente y la copia se remitirá a la Comisión de Deontología Profesional para que esta, a su vez, presente en igual forma y plazo su contestación, acompañada de la copia certificada del expediente instruido como base para la sanción apelada.
  
Si ni el apelante ni la Comisión de Deontología Profesional piden la celebración de vista oral, el tribunal, caso de no estimarlo tampoco necesario, fallará ateniéndose a los documentos aportados; en caso contrario, el presidente convocará a juicio con ocho días de antelación, fijando el día y hora en que ha de tener lugar. Constituido el tribunal se dará audiencia al recurrente y a un representante de la Comisión de Deontología Profesional, debidamente autorizado por ésta. Ambos aportarán cuantos justificantes posean en defensa de sus puntos de vista y expondrán lo que crean de interés, consignándose en acta aquello que los interesados pidan.
  
El fallo se basará en los documentos presentados y en las pruebas y manifestaciones que se hayan hecho constar en el acta, constituyéndose el tribunal en sesión secreta y deliberando con la mayor amplitud para dictar el fallo. El tribunal actuará siempre dentro de los plazos fijados.
  
Artículo 129
  
Las sanciones se aplicaran según lo previsto en el articulo 105 y con arreglo al Reglamento específico correspondiente, fallando el tribunal con arreglo a su criterio hasta tanto este aprobado dicho Reglamento.
  
Sección 4ª. Funcionamiento.
  
Artículo 130
  
En sesión conjunta de la Comisión Deontológica y del Tribunal Profesional, se elegirá, de entre los miembros de aquélla, el secretario de coordinación de ambos órganos, que asumirá las funciones de admisión, trámite, notificaciones, custodia de todos los expedientes deontológicos; actuando al propio tiempo de órgano de relación entre los mismos y la Junta de Gobierno.
  
Serán funciones de la expresada Secretaría:
  
a) Convocar por orden de alguno de los dos presidentes las reuniones de ambos órganos.
  
b) Llevar el Registro de Entrada de las denuncias que se presenten (o la toma de conocimiento de los asuntos iniciados de oficio), para su inmediata remisión a la Comisión de Deontología Profesional.
  
c) Comunicar o notificar las resoluciones de los órganos deontológicos a las partes interesadas.
  
d) Custodiar los expedientes de los asuntos que se tramiten por los dos órganos deontológicos colegiales.
  
e) Coordinar las actuaciones interdependientes de ambos órganos.
  
f) Velar por la remisión en tiempo y forma de los expedientes y documentos que un órgano precise del otro.
  
g) Seguimiento de los plazos impugnatorios.
  
h) Constatación de la firmeza de las resoluciones, a los efectos de comunicarlo a los órganos colegiales a quienes incumba su ejecución.
  
i) Velar por el cumplimiento de la ejecución material de las resoluciones acordadas.
  
j) Remisión de los expedientes a los órganos judiciales que lo requiriesen.
  
k) Ser el interlocutor permanente de los órganos deontológicos ante la Junta de Gobierno y viceversa.
  
a) Aquellas otras para las que se le facultara por la comisión y tribunal conjuntamente.
  
ll) Trasladar al Consejo Superior las denuncias que se produzcan por razones deontológicas, contra los colegiados que ostenten la condición de cargo colegial.
  
Artículo131
  
Todas las sanciones definitivas de los órganos deontológicos dispondrán de informe jurídico preceptivo.
  
Las resoluciones definitivas de los órganos deontológicos, antes de ser notificadas, se comunicarán al decano para su conocimiento y refrendo.
  
Artículo132
  
Los órganos deontológicos quedan facultados para dotarse de normas de funcionamiento y organizativas propias, que deberán ser ratificadas por la Junta de Gobierno.
  
Los presidentes podrán asistir a las Juntas de Gobierno con voz pero sin voto cuando se traten asuntos propuestos por sus respectivos órganos deontológicos, según el artículo 37.5.
  
CAPÍTULO IX
  
Consejo Superior de Colegios y otras entidades profesionales
  
Artículo 133
  
Este colegio participa en el Consejo Superior de los Colegios de Arquitectos a través de su decano, como órgano superior de coordinación de los colegios y de representación a nivel nacional e internacional, que justifica su gestión y recibe la aprobación de cuentas y presupuestos de la Asamblea General de Gobierno, según lo previsto en los estatutos para Régimen y Gobierno de los Colegios de Arquitectos y el Reglamento de Régimen Interior del Consejo Superior de los Colegios de Arquitectos.
  
Artículo 134
  
El Colegio de Arquitectos de la Comunidad Valenciana tiene un consejero-representante en el pleno del Consejo, que es el decano.
  
El consejero-representante titular podrá asistir a los plenos acompañado por un adjunto y los asesores que autorice el consejo.
  
Artículo 135
  
El colegio consignará en sus presupuestos las cantidades necesarias para contribuir al sostenimiento de dicho Consejo Superior.
  
Artículo 136
  
El Consejo Superior, respecto de este colegio, ejercerá dentro del marco de sus competencias y sin perjuicio de las acciones que en cumplimiento de la legalidad vigente pueda ejercitar el colegio, las siguientes funciones:
  
a) Dictar disposiciones de carácter ejecutivo sin perjuicio de las responsabilidades que, con toda amplitud, puedan exigirse al mismo.
  
b) Establecer criterios de interpretación de disposiciones legales y reglamentarias en materia profesional y normas de coordinación de la actividad colegial.
  
c) Formular recomendaciones en materia de competencia colegial.
  
d) Dirimir los conflictos con otros colegios.
  
e) Resolver los recursos de apelación interpuestos ante el mismo contra sanciones 7ª y 8ª, cuando la sanción implique suspensión del ejercicio profesional fuera del territorio del COACV.
  
f) Resolver los recursos contra el escrutinio y los resultados electorales del colegio planteados en la forma prevista en el artículo 101.
  
g) Visar el Estatuto del Colegio Autonómico y sus modificaciones.
  
h) Las que concedan los estatutos y reglamentos vigentes.
  
Artículo 137
  
El Consejo Superior de los Colegios de Arquitectos será el órgano competente, para el conocimiento en vía de recurso de alzada, de los recursos que se planteen contra las sanciones 7ª y 8ª impuestas por el Tribunal Profesional, siempre que éstas comporten suspensión en el ejercicio de la profesión en todo el ámbito del estado español.
  
Artículo 138
  
La Junta Autonómica de Gobierno seguirá el funcionamiento de otras entidades profesionales formadas por arquitectos, voluntariamente inscritos, entre ellas la Hermandad Nacional de Arquitectos, la Asociación de Seguros Mutuos de Arquitectos Superiores, ASEMAS, la Caja Cooperativa de Arquitectos, la Cooperativa de Consumo Valenciana de Arquitectos o entidades que presten servicios directos al colectivo, tales como las que sustentan los seguros de responsabilidad civil profesional, a fin de disponer de la mejor información posible en defensa de los intereses de los mismos.
  
Disposiciones finales
  
Primera
  
Quedan derogados el Reglamento de Régimen Interno del Colegio de Arquitectos de la zona de Valencia de 1931, el Reglamento de Delegaciones de 1934 revisado en 1978, el Reglamento Orgánico de Forensías de 1931, el Reglamento Orgánico de Tributación al Colegio y Distribución de las cargas fiscales entre los colegiados de 1931, el Reglamento Orgánico de Distribución de Trabajos y Ayuda económica a los colegiados de 1932, los estatutos del Centro de Servicios e Informes de 1980, los estatutos de las Agrupaciones Voluntarias de 1985, el Reglamento General de Régimen Interior y de Gobierno de 1996 y cuantos reglamentos o normas de igual o inferior rango se opongan al presente Estatuto.
  
Segunda
  
Se autoriza a la Junta Autonómica de Gobierno a redactar, por sí o a instancia de la Asamblea General o de los órganos de los colegios territoriales, los rglamentos particulares y orgánicos que se citan en el presente Estatuto General, los cuales deberán ser aprobados por la Asamblea General y dados a conocer mediante Circular General.
  
Así mismo, se autoriza a la Junta Autonómica de Gobierno a introducir en el presente texto las correcciones impuestas en el trámite de aprobación definitiva como control de legalidad.
  
Tercera
  
Las modificaciones que se introduzcan a estos Estatutos, se someterán a los mismos trámites que a los seguidos para su aprobación.
  
Disposiciones adicionales
  
Primera
  
Los colegios territoriales, en el plazo de un año, adaptarán sus Reglamentos de Régimen Interno a este nuevo Estatuto.
  
Segunda
  
El presente texto tiene el carácter de norma básica respecto de los Reglamentos de Régimen Interno de los colegios territoriales.
  
Tercera
  
Este Estatuto constituye legislación supletoria de los reglamentos particulares de los colegios territoriales en la materias propias de estos.
  
Cuarta
  
Se regulará reglamentariamente la delegación entre los miembros de las organizaciones de base reconocidas (delegaciones, agrupaciones, etc.) que en reuniones previas hayan debatido algún asunto incluido en el orden del día de la Asamblea General para votar en esta sobre dichos asuntos.
  
Disposiciones transitorias
  
Primera
  
El presente texto entrará en vigor al día siguiente de su publicación por circular.
  
Segunda
  
La Junta Autonómica de Gobierno adoptará las medidas que considere oportunas en orden a la adecuación de la estructura y composición de los órganos de gobierno y deontológicos a las determinaciones del presente Estatuto.
  
Tercera



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML