Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8307, del 31-05-2018 (2018/4667)

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 108/16-AIA Jérica.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8307

Data del DOGV
:   31-05-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/4667

CVE


Data del document
:   04-05-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Jérica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 108/16-AIA Jérica. [2018/4667]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 108/16-AIA Jérica.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 108/16-AIA.  
Títol: ampliació d'explotació avícola d'engreix de pollastres.  
Promotor: AVICOPE, CB.  
Autoritat substantiva: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Ref. òrgan substantiu: 105/16 IPPC.  
Localització: parcel·la 613 i 643 del polígon 13. Terme municipal de Jérica (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de modificació de l'autorització ambiental integrada, d'acord amb la Llei 6/2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, que disposa una explotació avícola d'engreix de broiler (pollastre d'engreix) per a 130.000 places en la localitat de Jérica.  
L'activitat es pretén ampliar en 72.000 places, fins aconseguir una capacitat per a l'explotació resultant de 202.000 places per a engreix de bestiar avícola.  
2. Descripció del projecte segons la documentació aportada:  
L'explotació ramadera està inscrita en el REGA amb el número ES120710000020 i disposa de l'autorització ambiental integrada número 351/08/AAI/CV, concedida mitjançant Resolució de 25 de novembre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Actualment, l'explotació té una capacitat total de 130.000 places d'engreix, distribuïdes en 5 naus situades en el polígon 13, parcel·les 590, 591, 592 i 702 del terme municipal de Jérica, en el paratge La Tarihuela. S'accedeix a l'explotació des de la carretera local CV-212 (Jérica-Gaibiel).  
L'explotació disposa d'una edificació polivalent de 10x10 m, destinada a ús d'oficina, magatzem, vestidors (?).  
A més, com a instal·lacions comunes ja existents en l'explotació, es disposa d'un tancat perimetral, amb accés que té un arc de desinfecció, contenidors de cadàvers homologats, dipòsit per a emmagatzematge d'aigua de 500 m³ de capacitat i femer impermeable, cobert, de 25x15 m en planta x3 m d'alçària d'amuntegament, proveït de fossa d'emmagatzematge annexa per a la recollida de vessaments de lixiviats.  
  
L'ampliació suposa l'edificació de 2 naus rectangulars, amb disposició paral·lela en la parcel·la 613 del polígon 13. Les dimensions de les dues naus seran de 135x16 m (2.160 m²) i de 115x16 m (1.840 m²), amb capacitat per a 38.880 places en la nau de major grandària i 33.120 places en la nau més xicoteta.  
Cada una de les noves naus es dotarà amb 3 sitges de pinso de 26,62 m³ de capacitat cadascun. A més, ambdues naus disposaran dels seus respectius locals tècnics en casetes adossades de 3,40x3,59 m. Així mateix, es dotaran de tot l'equipament i instal·lacions necessàries.  
Atés que la parcel·la 613 no és contigua amb la resta de l'explotació, la connexió es realitzarà a través de la parcel·la 643 del mateix polígon. Les parcel·les tenen la qualificació de sòl no urbanitzable comú.  
Les instal·lacions generals preexistents (magatzem, oficina, lavabo i vestidor) donaran servei, així mateix, a l'ampliació proposada.  
La nau s'executarà amb estructura metàl·lica, tancaments amb panell prefabricat de doble xapa d'acer amb ànima d'espuma de poliuretà de 50 mm, acabat en color terra i coberta a base de xapa prelacada de color terra. Es disposa d'un fals sostre constituït per panell sandvitx d'alumini amb 60 mm de grossària de poliuretà expandit. La solera es realitzarà a base de formigó d'15 cm de grossària, amb acabat remolinat.  
  
  
A) Instal·lacions:  
Tancat: l'explotació està tancada perimetralment amb malla metàl·lica de simple torsió, de 2,00 m d'alçària.  
Gual sanitari i sistemes per a evitar la transmissió de vectors: l'accés de vehicles es realitza a través d'un arc de desinfecció emplaçat al costat de la porta principal d'entrada a les instal·lacions. Així mateix, en les portes d'accés a cada nau s'executaran pediluvis per al calçat del personal.  
Totes les finestres de les naus existents i de les projectades disposaran de malles contra pardals.  
Control ambiental de les naus: les naus disposen de ventilació forçada amb extractors i calefacció mitjançant emissors de gas propà.  
Subministrament d'aigua: el proveïment d'aigua per a l'explotació procedeix de pou propi situat en la finca. Es disposa de concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 9 de gener de 2012, amb clau 2009CP0276, que autoritza un aprofitament d'aigües subterrànies de 10.400 m³ de volum màxim anual, amb destinació a ús ramader.  
  
D'una altra banda, l'explotació és membre associat de la Comunitat d'Aigua Potable de La Tarihuela de Jérica, la qual és administradora de la concessió de l'Ajuntament de Jérica per al subministrament d'aigua potable de la partida de La Tarihuela.  
L'explotació disposa d'un dipòsit tancat de 500 m³ de capacitat. Des d'aquest dipòsit part una xarxa interna amb derivacions a les naus d'engreix i s'executarà una nova escomesa per a les noves naus.  
  
Electricitat: la granja es proveeix d'energia elèctrica a través de la xarxa de subministrament.  
Així mateix, disposa de dos grups electrògens de 33 kW i 134 kW que només entraran en servei en cas de fallada de subministrament des de la xarxa de proveïment.  
Alimentació. Les noves naus disposaran de 3 sitges de 26,62 m³ de capacitat cada un. Des de cada una de les sitges parteixen els sistemes d'alimentació automàtics mitjançant caragols sense fi.  
  
B) Procés productiu  
L'activitat es desenvolupa en règim d'integració mitjançant contracte amb empresa integradora. El sistema de producció es el conegut com a «tot dins-tot fóra». El període d'engreix és de 42-44 dies, desenvolupant 5,5 cicles productius per any. Les aus arriben amb un pes de 35-45 grams i es desallotgen amb un pes de 1,8-2,2 kg.  
Els pollets es criaran sobre jaç, fonamentalment de palla i de pellofa d'arròs.  
Després de cada cicle productiu, una vegada retirada la gallinassa, es realitzarà el buit sanitari.  
El desenvolupament de l'activitat s'exercirà per 3 persones.  
  
C) Consums:  
- Pinso: el consum mitjà de pinso és de 4 kg/pollastre, cosa que suposa 4.444.000 kg de pinso a l'any.  
- Jaç: les necessitats de palla i pellofa d'arròs es xifren en 35.180 kg per criança, cosa que suposa 193.490 kg de jaç/any.  
- Aigua: l'aigua consumida en l'explotació es destina per a beure els animals, neteja de les instal·lacions i ús sanitari del personal, amb un consum anual de 10.388 m³.  
- Energia: per al proveïment de les diferents demandes energètiques de l'explotació, s'estima un consum anual de:  
43.530 kg de propà, 2.150 l de gasoil i 186.000 kWh d'energia elèctrica.  
  
D) Gestió de la gallinassa  
L'explotació disposa de femer. Després de cada cicle d'engreix es retira tota la gallinassa, i es carrega directament des de les naus al vehicle del transportista autoritzat.  
En annex adjunt al projecte s'indica que la gallinassa produïda en l'explotació es retirarà, després de cada cicle productiu, per AGRIBECO, SL, per a elaborar adob orgànic.  
  
E) Gestió d'altres residus  
- Cadàvers: l'explotació disposa de contenidors homologats per a l'emmagatzematge de cadàvers, situats al costat de l'accés de les instal·lacions, per a la seua retirada pel gestor autoritzat.  
Així mateix, el projecte esmenta la disponibilitat en l'explotació d'una incineradora de cadàvers.  
- Residus de tractaments: per a la gestió de residus procedents de tractaments veterinaris, tractaments de neteja i desinfecció i tractaments de la gallinassa es disposarà de contenidors homologats que es retiraran i substituiran periòdicament pel gestor autoritzat ACRIPORTE.  
  
  
F) Aigües residuals  
Les aigües sanitàries generades en els lavabos de l'explotació (uns 116,8 m³/any) es conduiran a una fossa sèptica hermètica, el contingut de la qual es retirarà amb la periodicitat adequada pel gestor autoritzat.  
  
G) Emissions a l'atmosfera: gasos, olors, sorolls  
- Gasos: la majoria dels gasos produïts en l'activitat es generen com a conseqüència del metabolisme animal i la degradació de la gallinassa. No obstant això, no és possible mesurar-los, ja que no estan canalitzats. En la documentació es realitza una estimació de les emissions a l'atmosfera generades per l'activitat, basada en els índexs del panel intergovernamental sobre el canvi climàtic.  
- Olors: l'olor és l'impacte més directament perceptible de tots els que es produeixen en l'explotació avícola i, per tant, és la principal font de molèsties a les poblacions pròximes. En aquest cas, la distància de l'explotació als nuclis urbans més pròxims garanteix l'absència de molèsties per olors a la població.  
- Sorolls: el projecte inclou un estudi acústic bàsic, en el qual es conclou que, amb les fonts generadores de soroll de l'explotació i l'aïllament acústic dels tancaments de les naus, els possibles sorolls emesos a l'exterior són inferiors a 60 dB, per tant es compleix la normativa corresponent.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 21 de setembre de 2016, amb la recepció d'un escrit del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació, en què se sol·licita l'emissió d'informe de suficiència de documentació per a tramitació d'expedient d'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'ampliació d'explotació avícola d'engreix de pollastres. L'escrit adjunta el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental, així com documentació administrativa relacionada.  
  
El 7 de febrer de 2017 es remet informe al Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació en que se sol·licita la documentació administrativa per a completar l'expedient, així com els aclariments tècnics sobre el projecte. Amb la mateixa data, es remet una còpia de l'informe al promotor.  
El 14 de març de 2017, el Servei de Prevenció i Control de la Contaminació remet la documentació complementària.  
El 12 de juny de 2017 es remet un nou informe al Servei de Prevenció i Control de la Contaminació, en què se sol·licita l'ampliació de determinats aspectes tècnics i amb indicació que es pot realitzar el tràmit d'informació pública. En la mateixa data, es remet una còpia de l'informe al promotor.  
Detectades noves circumstàncies en l'expedient, el 25 de juliol de 2017, en la compareixença espontània del promotor, se li lliura en mà el requeriment de documentació addicional que es remet, així mateix, al Servei de Prevenció i Control de la Contaminació amb data 26 de juliol de 2017.  
El 25 d'octubre de 2017, el Servei de Prevenció i Control de la Contaminació remet documentació tècnica i administrativa addicional. La documentació remesa inclou el certificat del tràmit d'informació pública.  
Finalment, el 4 d'abril de 2018, el Servei de Prevenció i Control de la Contaminació remet l'informe de patrimoni de l'activitat, juntament amb altres informes sectorials.  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme mitjançant la inserció de l'anunci de la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8107, de 17 d'agost de 2017.  
El certificat d'informació pública de 19 d'octubre de 2017 i signat digitalment per la cap del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació indica que transcorregut el termini d'informació pública (30 dies hàbils) no s'han presentat al·legacions.  
  
  
Informes considerats  
En l'avaluació ambiental de l'activitat de referència, s'han considerat els informes dels organismes competents següents:  
1. Informe en matèria agropecuària en atenció a la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (25.11.2016).  
La Direcció Territorial d'Agricultura de Castelló indica que el titular està inscrit en el REGA de la Comunitat Valenciana amb el núm. ES120710000020.  
La distància respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, i es compleix el que s'ha establit en el Reial decret sobre ordenació d'explotacions avícoles i en la Llei de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
Els usos, les activitats i els aprofitaments per als quals se sol·licita l'informe estan vinculats a l'activitat agrària de l'explotació, són adequats i necessaris i, segons informa l'Ajuntament, estan situats sobre sòl no urbanitzable.  
Tenint en compte la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 1084/2005, sobre ordenació de avicultura de carn, s'informa favorablement l'ampliació sol·licitada per AVICOPE, CB.  
2. Resolució de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, de 16 de gener de 2017, pel director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental. Resol:  
Primer: el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 (?) no s'ha de sotmetre a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
Segon: aquest projecte pot continuar la tramitació.  
3. Informe forestal i de vies pecuàries, de la Direcció Territorial de Castelló, de 31 de gener de 2017.  
De l'anàlisi de la documentació analitzada, medi forestal afectat i disposicions legals en vigor, es dedueix que l'actuació podria ser compatible, sempre que es tinguen en compte una sèrie de condicions a l'hora d'executar-la, entre les quals estan:  
- Evitar la realització de grans moviments de terra i la creació de desnivells notoris en la vora de la parcel·la. Totes les restes procedents de moviments de terra es traslladaran a abocador controlat.  
- Evitar afectar els peus de quercinea (carrasca) localitzats en els límits de parcel·la.  
- No es modificarà el traçat dels camins, ni s'obriran trams nous.  
  
- Es complirà la normativa vigent sobre prevenció d'incendis forestals.  
- Per ser necessari abatre peus arboris de pineda, i a fi de disminuir l'aparició de plagues d'insectes perforadores, s'haurà d'actuar de conformitat amb la instrucció de la Direcció General de Recursos Forestals. Entre altres aspectes, es procurarà la mínima permanència en el bosc de la fusta tallada, i s'assegurarà l'eliminació de les restes.  
  
4. Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (1.12.2017).  
S'indica que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions, per la qual cosa s'informa favorablement, a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, la memòria final de la prospecció arqueològica realitzada per a l'ampliació de la granja avícola a realitzar en les parcel·les 613 i 643 del polígon 13 de Jérica.  
  
Consideracions ambientals  
1. L'activitat es desenvolupa en sòl no urbanitzable comú i, d'acord amb l'informe de compatibilitat urbanística, de 8 d'agost de 2016, signat per l'arquitecte de l'Ajuntament de Jérica, l'ampliació d'activitat proposada és compatible amb el planejament vigent i es complirà la legislació específica indicada per la conselleria competent.  
2. Contrastada la ubicació proposada amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- L'emplaçament està comprés en l'àmbit territorial del lloc d'interés comunitari: curs mitjà del riu Palància.  
- La ubicació proposada està dins de l'àmbit de l'espai cinegètic CS-10033.  
- La parcel·la 613 està catalogada com a terreny forestal segons el pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
- Les parcel·les en les quals se situa el projecte no estan sotmeses a cap tipus de risc, ni d'inundació, ni de lliscament o despreniment. Tampoc hi ha afeccions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals.  
- Finalment, la localitat de Jérica no està inclosa entre els municipis designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
L'explotació se situa a una distància superior a 2.500 m del nucli urbà de Jérica, la població del qual no arriba als 2.000 habitants (d'acord amb les dades del padró a 1 de gener de 2017, la població censada en el municipi de Jérica és de 1.550 habitants). Així, d'acord amb l'article 53 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància a la població és suficient. S'ha d'assenyalar que l'article mencionat està derogat per la Llei 10/2012, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat. No obstant això, i en absència d'una altra referència legal en aquest sentit en matèria ramadera, a l'efecte d'avaluació ambiental de projectes, es consideren vàlids aquests criteris i falta un estudi específic de molèsties i olors.  
Quant a distàncies a altres explotacions ramaderes, l'informe del director territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural indica que la distància a altres explotacions de bestiar avícola supera 500 m, per la qual cosa es compleix la normativa sobre explotacions avícoles i la llei de ramaderia.  
3. Els principals aspectes mediambientals del projecte són:  
A) Emplaçament.  
El principal aspecte ambiental del projecte relacionat amb la seua ubicació fa referència, d'una banda, a l'afecció a terreny forestal i, d'una altra banda, a la separació de la parcel·la en la qual s'emplaça l'ampliació respecte a la resta de les naus, encara que es mantinga la continuïtat a través del tancat.  
En la documentació, el promotor assenyalava que l'emplaçament elegit constituïa l'única possibilitat factible per a la construcció de les 2 naus. No obstant això, en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental si considerava factible emplaçar les naus a construir en el mateix recinte ja ocupat per l'activitat, o bé en parcel·les d'ús agrícola confrontants amb la mateixa activitat, més adequades per a la transformació a ús ramader pel seu ús actual, així com per no suposar desplaçament i dispersió de l'activitat.  
En concret, es considerava que la separació de la parcel·la respecte de la resta de l'explotació:  
- Suposava major risc de dispersió de la gallinassa en el moviment fins al femer quan eventualment es realitze aquesta operació.  
- Així mateix, la necessitat que l'explotació tinga un tancament continu, implica la creació d'un passadís tancat al voltant de la parcel·la 643, i tallar el pas natural de la fauna silvestre.  
- A més, la dispersió de l'explotació suposa impacte visual des de major distància, fins i tot amb les propostes de manteniment dels exemplars arboris l'arrencada dels quals no siga necessari i la plantació al llarg del perímetre d'altres exemplars.  
En conseqüència, es va suggerir al promotor que revisara alternatives a l'emplaçament proposat, amb els criteris bàsics de:  
- redistribuir l'espai en l'explotació existent,  
- proporcionar continuïtat a l'explotació i  
- evitar o, en la mesura del possible, la minimitzar l'afecció a terreny forestal.  
El promotor va remetre un annex amb un estudi d'alternatives a l'emplaçament de les naus, que incloïa 9 opcions entre les quals estava l'emplaçament en la parcel·la 613. Les diferents opcions es descartaven sobre la base de motius diferents que incloïen, segons les alternatives la negativa dels propietaris a vendre les parcel·les, l'existència de camins que impossibilita la connexió del recinte, moviments de terres de major envergadura, proximitat a habitatges, reculada a camins que limita la superfície disponible, necessitat de talar determinats exemplars de pi o olivera d'importància, existència d'un recinte d'exercicis per a cavalls, etc.  
Atés que la documentació rebuda no resultava determinant, el 29 de maig de 2017, personal del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental es desplaça fins a l'explotació amb l'objecte de contrastar sobre el terreny l'estat de les parcel·les 643 i 613 sobre les quals es proposa realitzar l'ampliació, així com la impossibilitat de situar les naus en alguna de les alternatives descartades pel promotor.  
D'aquesta visita s'extrauen dues conclusions:  
Primera: les naus per a l'ampliació no es poden situar en el recinte de l'actual explotació, d'acord amb l'argumentació del promotor sobre la necessitat de ventilar les naus i la distància de separació necessita entre 2 naus contigües per a evitar que el flux d'aire generat introduïsca en una nau l'aire viciat procedent de la nau contigua.  
Segona: les parcel·les 613 i 643 no tenen valors ambientals excepcionals.  
- La parcel·la 613 era originalment abancalada i destinada al cultiu de l'olivera, amb la mateixa tipologia de les parcel·les agrícoles de l'entorn, però el seu progressiu abandó va derivar en la invasió per vegetació forestal. Aquest fet es comprova amb la presència en diversos punts de la parcel·la d'oliveres i de restes de murets de pedra.  
- L'estat dels pins que hi ha en la parcel·la 613 és deficient. De fet, bastants exemplars estan malalts i alguns ja han mort.  
- La parcel·la 643 (passadís d'unió de l'explotació existent amb l'ampliació proposada) està ocupada per oliveres, algunes de les quals són de gran port. No s'ha abandonat el seu cultiu fins a temps recents. Cal destacar que les oliveres tenen major valor que els pins de la parcel·la 613. No obstant això, l'ampliació requeriria eliminar una línia d'aquestes oliveres.  
La conclusió de la visita va ser que, sense ser òptim l'emplaçament proposat per a l'ampliació, no és ambientalment descartable, per la qual cosa es va prosseguir el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
No obstant això que s'ha exposat anteriorment, en coincidència temporal amb la tramitació de l'expedient, es va iniciar en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un altre expedient (56/17-AIA) amb particulars coincidències amb el de referència. En concret, es tractava d'un expedient d'ampliació d'explotació avícola d'engreix i el redactor era el mateix que en aquest cas. Es donava la circumstància que en aquest expedient, es consideraven adequades les distàncies entre naus considerablement inferiors (8 i 16 m) a les assenyalades com a imprescindibles en el cas de l'ampliació que ens ocupa (23-24 m).  
En conseqüència, es va requerir la justificació tècnica de la diferència de requisits de separació entre naus per a dues activitats anàlogues.  
El promotor compleix el requeriment i remet l'annex de justificació de la disparitat de criteris entre els dos expedients.  
S'aporten diversos arguments, entre els quals es considera determinant l'especificació que, en l'expedient 56/17-AIA, hi ha una diferència de cotes de 3,52 m entre les naus distanciades 8 m. Aquesta diferència de nivells suposa que l'aire viciat d'eixida d'una nau no penetre en la següent. La documentació inclou fotografia en la qual s'observen els desnivells presents entre les naus.  
Amb aquest últim aclariment es justifica la diferència de necessitats de distància entre naus per a situacions que no són totalment anàlogues.  
Finalment, amb les consideracions assenyalades, es considera acceptable des del punt de vista ambiental la ubicació de l'ampliació en la parcel·la 613, mitjançant connexió amb les instal·lacions existents a través de la parcel·la 643.  
En aquest punt s'ha de indicar que, des del punt de vista mediambiental, amb la finalitat de minimitzar impediments al trànsit de fauna, és preferible realitzar un tancat independent de la parcel·la 613, amb una porta d'accés al límit amb la parcel·la 643, i es col·loca, així mateix, una altra porta en el límit de l'explotació existent amb la parcel·la 643, i es disposa de respectius sistemes de gual sanitari en els dos accessos.  
No obstant això, en cas que la continuïtat del tancat entre l'activitat existent i l'ampliació constituïsca una exigència legal relativa al funcionament de l'activitat, a fi que el tancat de la parcel·la 643 no impedisca el trànsit de la fauna, s'haurà de realitzar aquest amb malla cinegètica i instal·lar igualment 2 portes d'accés en els dos extrems de la parcel·la.  
En qualsevol cas, el tancat de la parcel·la 613 serà de característiques similars a la resta del tancat perimetral de l'explotació existent, amb malla metàl·lica de simple torsió, de 2,00 m d'alçària.  
B) Gestió de la gallinassa.  
Després de cada cicle productiu, es buiden les naus, i es carrega la gallinassa en el vehicle de l'empresa AGRIBECO, SL, amb la qual es té contractada la retirada d'aquesta. La destinació final de la gallinassa es l'elaboració d'abod orgànic pel gestor.  
La documentació aportada inclou una còpia del contracte de retirada amb AGRIBECO, SL, on s'especifica que es refereix a la gallinassa produïda en l'explotació del titular, i menciona expressament el seu emplaçament.  
Es constata que l'empresa AGRIBECO, SL, està inscrita en el registre SANDACH amb el codi S44158001, i està autoritzada com a transportista i com a planta d'elaboració de productes fertilitzants i com a planta de compostatge.  
En definitiva, si considera adequat i suficientment acreditat el sistema de gestió de la gallinassa produïda en l'explotació.  
C) Cadàvers, residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari i altres residus:  
- Cadàvers. La documentació inicial esmentava dos mètodes de gestió de baixes diferents; d'una banda, l'emmagatzematge en contenidors homologats i la seua retirada per gestor autoritzat i, d'una altra banda, la incineració en la mateixa explotació.  
No obstant això, no s'aportava acreditació de contracte amb gestor, ni tampoc autorització de la incineradora, per la qual cosa es va sol·licitar l'aclariment al promotor sobre aquest tema.  
El titular aclareix que l'activitat disposa de contenidors, i que fins hui ha realitzat la gestió dels cadàvers de l'explotació mitjançant la seua retirada per gestor autoritzat.  
No obstant això, en l'actualitat s'ha instal·lat una màquina incineradora amb cremadors de gasoil per a l'eliminació dels animals morts. L'explotació està en procés d'obtenció de les autoritzacions sectorials corresponents per a la planta incineradora.  
En concret s'aporta informe favorable de l'enginyer industrial de l'Ajuntament de Jérica sobre la instal·lació i posada en marxa de la màquina incineradora, de 16 de novembre de 2016.  
S'aporta, així mateix, la Resolució, de 22 d'abril de 2014, de la Direcció General de Producció Agrària i Ramaderia, d'inscripció en el Registre General d'Establiments, Plantes i Explotadors de SANDACH, de la incineradora, amb el número de registre ES120710000020, en la secció P. incineradores de baixa capacitat no regulades per la Directiva 2000/76/CE.  
Segons la resolució, la instal·lació està autoritzada per a la incineració dels cadàvers de pollastres de la mateixa explotació ES120710000020.  
En la data d'emissió de la present resolució es constata la inscripció en el registre SANDACH de la planta incineradora.  
D'una altra banda, en comunicació amb el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, ens comuniquen que en breu es produirà la modificació no substancial de l'autorització ambiental integrada de l'explotació avícola, i s'incorporarà la instal·lació de la incineradora.  
En conseqüència, es donen per correctament gestionats els cadàvers de l'activitat. En el moment d'obtindre la modificació, es comunicarà a aquesta direcció general.  
- Residus de tractaments veterinaris i de tractaments de buit sanitari. En el desenvolupament de l'activitat es produiran residus procedents dels diferents tractaments veterinaris aplicats sobre les aus, així com generats en els procediments de desinfecció realitzats en els buits sanitaris entre passades.  
Inicialment s'aportava el contracte de recollida i transport de residus amb l'empresa Veter Pack Gestión de Residuos, SL, que s'indicava autoritzada per la Generalitat de Catalunya. No obstant això, atés que no es localitzava en la pàgina web la corresponent autorització, es va requerir del promotor la remissió de còpia de l'autorització.  
En escrit posterior, el promotor assenyala que ha canviat d'empresa gestora per a la retirada i gestió d'aquest tipus de residus. Aporta contracte amb ACRIPORTE.  
Es constata que ACRIPORTE està autoritzada per la Direcció General de Sostenibilitat del Govern d'Aragó per a la gestió dels residus que s'indiquen. En conseqüència, es considera justificada l'adequada gestió dels residus indicats.  
D) Aigües sanitàries: d'acord amb el projecte, les aigües sanitàries generades en l'explotació s'emmagatzemaran en una fossa sèptica estanca fins a la seua retirada per gestor autoritzat que les retirarà per al seu abocament directe a EDAR.  
La documentació inclou un certificat de impermeabilitat i estanquitat de la fossa sèptica, signat pel tècnic competent, després de l'esmena de deficiència assenyalada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
S'hi adjunta el contracte amb el gestor autoritzat Lodo Limp, SL, el justificant de pagament i la documentació d'acceptació de l'EPSAR d'abocament directe a EDAR en la qual s'esmenta expressament la procedència de les aigües i l'autorització tant del centre productor com de l'empresa de transport.  
Es considera acreditada l'adequada gestió de les aigües residuals.  
E) Afecció a la qualitat atmosfèrica:  
E-1) Emissió de gasos. Les principals emissions a l'atmosfera generades en una explotació d'aus d'engreix consisteixen en amoníac, òxid nitrós i metà procedents del maneig de la gallinassa.  
Així mateix, es produeixen emissions a l'atmosfera derivades del trànsit de vehicles de motor, així com de la combustió per a la calefacció de les naus. S'haurà d'incloure en el programa de vigilància ambiental l'adequat manteniment de maquinària i vehicles de l'activitat.  
E-2) Emissió de partícules en suspensió. En les explotacions avícoles intensives es generen partícules en suspensió, procedents principalment del llit dels animals, del pinso i dels mateixos animals. Aquestes partícules poden transportar-se per l'aire, afectar la població i dipositar-se sobre la vegetació.  
Les sitges d'emmagatzematge de pinso són tancades, així com el sistema de distribució (caragols sense fi), per la qual cosa les pèrdues en el procés de distribució no es consideren significatives. La major font de dispersió de partícules és el transport de material per a la realització del llit dels animals i per a la retirada de la gallinassa. En conseqüència, els vehicles que realitzen aquests transports hauran de dur la càrrega coberta, amb la finalitat de minimitzar la dispersió de partícules.  
E-3) Emissió de soroll. Les consideracions i càlculs en matèria acústica realitzats en la documentació aportada es consideren suficients per a garantir que no se superen els nivells d'emissió sonors establits per la llei.  
D'una altra banda, el programa de vigilància ambiental recull la realització de diversos estudis anuals per a determinar el nivell sonor existent i, si escau, col·locar pantalles acústiques.  
F) Consums de recursos naturals: l'increment més significatiu de consum de recursos naturals derivat de l'ampliació proposada es dóna en l'aigua.  
Segons la documentació inicial aportada, les necessitats totals d'aigua en el conjunt de l'explotació, ascendeixen a 9.982,75 m³/any, i aquestes necessitats se satisfan mitjançant pou propi situat en l'explotació. S'aporta la concessió d'aprofitament d'aigües atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (10.400 m³ d'aigua anuals).  
  
No obstant això, segons la guia de millores tècniques disponibles del sector de l'avicultura de carne, els consums són superiors. Per això, es va requerir del promotor que justificara les necessitats de l'explotació i, en cas de superar el volum autoritzat per la concessió disponible, que acreditara la disponibilitat de recursos hídrics addicionals emparada en un dret legal.  
El promotor aporta el certificat del veterinari de l'explotació, signat el 26 de gener de 2017, on s'indica que, amb les dades disponibles, donades les estirps animals amb les quals es treballa, en les explotacions avícoles d'engreix de pollastres, per cada pollastre comercial que ix amb destinació a escorxador, es consum de mitjana 9,35 litres d'aigua, inclosa tant l'aigua de beguda dels animals, com l'aigua de neteja i altres usos. Encara que el certificat aportat és genèric, i no es refereix exclusivament a l'explotació de Avicope, CB, situada a Jérica, segons aquest, per a la capacitat de l'explotació una vegada realitzada l'ampliació, i amb 5,5 cicles productius a l'any, la demanda hídrica de l'explotació és de 10.388 m³/any, inferior, encara que pròxima a la concessió disponible, per la qual cosa no quedaria compromesa la garantia de proveïment de l'explotació.  
D'una altra banda, s'aporta l'acreditació que Avicope, CB, titular de l'explotació, disposa de connexió d'aigua a la xarxa de proveïment municipal, com a membre de la comunitat d'aigua potable de La Tarihuela de Jérica. Aquest subministrament és complementari al volum d'aigua autoritzat de la concessió d'extracció d'aigües subterrànies. Així, atés que s'acredita la disponibilitat d'una altra font de subministrament addicional d'aigua potable, emparada per un dret legal, es considera suficientment acreditat aquest aspecte.  
G) Prevenció contra incendis i paisatge:  
L'ampliació proposada suposa variació del tancat perimetral, i l'edificació de 2 noves naus desplaçades de la ubicació de la resta de les instal·lacions.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica, com a mesura correctora, la tala exclusiva dels exemplars necessaris per a construir les edificacions, i preservar mitjançant jalonament els arbres que no s'hagen de talar. S'indica, així mateix, que els pins eliminats se substituiran per nous exemplars de la mateixa espècie, en nombre equivalent o superior. Aquests nous exemplars se situaran en el contorn circumdant de les edificacions i de la mateixa explotació, i s'aconseguirà una major integració paisatgística de l'activitat.  
No obstant això, entre la documentació aportada, també s'inclou un annex de prevenció d'incendis, el qual inclou, com a mesures preventives, la realització, d'una banda, de decapat de 5 m al voltant de les naus, el desbrossament selectiu en la resta de la parcel·la 613 amb exemplars arboris piroresistents (Populus sp. Salix sp [?]) i la col·locació d'arbrat perimetral (tipus bardissa) en el marge de la parcel·la, amb els peus podats fins a de la seua alçària.  
Això suposa contradicció entre les necessitats d'integració paisatgística i les exigències a l'efecte de prevenció d'incendis forestals, per això, es va requerir del promotor que revisara la proposta a fi de compatibilitzar els dos aspectes.  
En l'annex remés posteriorment es proposen mesures amb la finalitat d'harmonitzar aquestes dues qüestions, s'ometrà la bardissa perimetral en el límit oest de la parcel·la, i es prolongarà en aquesta zona la faixa auxiliar esbrossada fins al límit mencionat.  
S'assenyala expressament que en tots els aspectes en què hi haja discrepància entre l'annex de prevenció contra incendis i el projecte i estudi d'impacte ambiental, prevaldrà l'annex de prevenció contra incendis, prevalent aquest aspecte sobre la integració paisatgística.  
D'una altra banda, atés que el pla de prevenció d'incendis forestals esmenta l'exigència que hi hagen almenys 2 vials d'accés a l'explotació, s'aporta compromís d'adquirir la parcel·la 612, contigua a la parcel·la 613 i que limita amb el camí públic situat al sud, a fi de garantir un segon accés dels serveis d'emergència a l'activitat.  
  
A més, davant les objeccions del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental que aquest segon accés a l'ampliació es convertira en el seu accés principal, i resulta de facto una explotació avícola independent de l'explotació preexistent, el promotor fa constar expressament que, a través de la parcel·la 612 i el camí contigu a aquesta, no es realitzarà cap accés per a tasques de l'explotació, i aquest accés serà d'ús exclusiu per a l'accés de personal, mitjans i equips de prevenció i extinció d'incendis.  
Amb aquestes indicacions, la proposta es considera raonable, amb la puntualització que el tancat s'haurà limitar a la parcel·la 613, i deixar la parcel·la 612 lliure d'ocupació, atés que inicialment aquesta parcel·la no ha format part de l'expedient i, per tant, no ha constat en el tràmit d'informació pública ni en l'informe de patrimoni cultural.  
H) Moviments de terra.  
El desmunt que requereixen les obres per a anivellar el terreny en el qual s'emplaçaran les 2 noves naus suposa 2 afeccions addicionals a les de l'activitat actual:  
- S'estima que el moviment de terres corresponent a l'anivellació del terreny i a l'excavació de fonamentacions i obertura de rases aconseguirà 475 m³. No es preveu la necessitat de construir talussos en els camins d'accés, ja que no és necessari salvar desnivells.  
Es preveu reutilitzar part de les terres excavades en el rebliment de les rases i en els rebliments que siguen necessaris.  
En qualsevol cas, l'excedent de terres, no s'ha d'abandonar, sinó que s'ha de gestionar adequadament.  
5. L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental que fa referència tant a la fase de construcció com a la fase de funcionament i és adequat a les característiques de l'activitat.  
A més, preveu la recopilació de tota la documentació relativa al programa de vigilància ambiental i el seu reflex en un document anual.  
  
Sense perjudici de les mesures incloses en el programa de vigilància proposat, s'hi ha d'incloure, de forma addicional:  
- El control de la retirada immediata de les restes de fusta procedents de la tala d'arbres en la zona.  
- El control del transport del jaç i de la gallinassa en camions coberts.  
6. Manteniment:  
Dins del programa de vigilància ambiental s'ha d'incloure un protocol de manteniment de la maquinària i instal·lacions de l'explotació a fi d'optimitzar-ne el rendiment, en particular referent a la combustió per a la calefacció de naus, fuites de fluids i emissions de sorolls.  
  
En qualsevol cas, la maquinària i instal·lacions hauran de superar les inspeccions tècniques preceptives d'acord amb la legislació sectorial corresponent.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'apartat 2n de l'epígraf 1.a, de l'annex I, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals és preceptiu sotmetre l'activitat al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, amb la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.1.c de la llei esmentada.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 80/2016 i el Decret 73/2017, els dos del Consell), atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, el projecte d'ampliació d'explotació avícola d'engreix de pollastre, promogut per Avicope, CB, que se situarà en les parcel·les 613 i 643 del polígon 13, en el terme municipal de Jérica (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb que s'ha establit en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació aportada, així com les condicions del punt segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
1. El tancat de la parcel·la 613 serà de característiques similars a la resta del tancat perimetral de l'explotació, amb malla metàl·lica de simple torsió, de 2,00 m d'alçària.  
S'hi plantegen 2 opcions:  
- En cas que la continuïtat del tancament entre l'explotació existent i l'ampliació constituïsca una exigència legal, el tancat de la parcel·la 643 es realitzarà amb malla cinegètica, i s'instal·laran 2 portes d'accés en els extrems d'aquesta parcel·la que connecten amb les instal·lacions preexistents i amb l'ampliació.  
- Si no hi ha aquesta exigència, el tancament de la parcel·la 643 serà independent, i disposarà d'un únic accés en el límit amb la parcel·la 643. Es disposarà, així mateix, d'un altre accés en el tancat de l'explotació existent limítrofa amb la parcel·la 643, i es disposarà en els dos accessos dels oportuns sistemes de gual sanitari.  
El promotor adquirirà la parcel·la 612 i la deixarà lliure d'ocupació, i serà d'ús exclusiu per als serveis d'emergència.  
Es prohibeix expressament l'accés a l'explotació per a la realització de qualsevol faena pròpia d'aquesta des del camí públic situat al sud de la parcel·la 612.  
2. Moviment de terres: es minimitzarà, en la mesura que siga possible, el moviment de terres i la creació de desnivells notoris en la vora de la parcel·la.  
La terra procedent del moviment de terres per a la construcció de la nova nau es gestionarà adequadament. En concret:  
- Si el material extret consisteix exclusivament en terra i pedres sense substàncies perilloses (codi LER 17 05 04), es valoritzarà d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar.  
- I, en el cas contrari, el material extret es gestionarà segons el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
3. Es complirà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants.  
  
4. Es mantindran sense afectar els peus de quercinea, localitzats en les vores de la parcel·la.  
- No es modificarà el traçat dels camins existents ni s'obriran nous trams.  
- La fusta tallada es retirarà immediatament del terreny per a la seua eliminació.  
5. L'arbrat perimetral de l'ampliació evitarà el límit oest de la parcel·la, i es mantindrà en aquest límit la faixa auxiliar fins a aquest límit, amb l'excepció, si escau, de la presència d'algun peu de quercinea.  
  
6. Sin perjudici dels controls previstos en el programa de vigilància ambiental, s'hi inclourà:  
1. La revisió de la retirada immediata de les restes de fusta procedents de la tala d'arbres.  
2. Comprovació que els camions que transporten el material per al jaç, i els que retiren la gallinassa, porten la càrrega coberta.  
El programa de vigilància ambiental inclourà, així mateix, un protocol de manteniment de la maquinària i instal·lacions de l'explotació.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara cap impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà de comunicar a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració de impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la citada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 10 d'abril de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 4 de maig de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8307, del 31-05-2018 (2018/4667)

RESOLUCIÓN de 4 de mayo de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 108/16-AIA Jérica.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8307

Fecha DOGV
:   31-05-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/4667

CVE


Fecha del documento
:   04-05-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Jérica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de mayo de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 108/16-AIA Jérica. [2018/4667]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 108/16-AIA Jérica.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 108/16-AIA.  
Título: Ampliación de explotación avícola de engorde de pollos.  
Promotor: AVICOPE, CB.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Ref. órgano sustantivo: 105/16 IPPC.  
Localización: parcela 613 y 643 del polígono 13. Término municipal de Jérica (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1.º Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la solicitud de modificación de la autorización ambiental integrada, de acuerdo con la Ley 6/2014, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, de que dispone una explotación avícola de engorde de broilers para 130.000 plazas en la localidad de Jérica.  
La actividad se pretende ampliar en 72.000 plazas, hasta alcanzar una capacidad para la explotación resultante de 202.000 plazas para engorde de ganado avícola.  
2.º. Descripción del proyecto según la documentación aportada:  
La explotación ganadera se encuentra inscrita en el REGA con el número ES120710000020 y dispone de la autorización ambiental integrada número 351/08/AAI/CV, concedida mediante resolución de 25 de noviembre de 2008, de la Dirección General para el Cambio Climático.  
Actualmente, la explotación tiene una capacidad total de 130.000 plazas de cebo, distribuidas en 5 naves ubicadas en el polígono 13, parcelas 590, 591, 592 y 702 del término municipal de Jérica, en el paraje Tarihuela. Se accede a la explotación desde la carretera local CV-212 (Jérica-Gaibiel).  
La explotación dispone de una edificación polivalente de 10x10 m, destinada a uso de oficina, almacén, vestuarios, (?).  
Además, como instalaciones comunes ya existentes en la explotación, se dispone de vallado perimetral, con acceso que dispone de arco de desinfección, contenedores de cadáveres homologados, depósito para almacenamiento de agua de 500 m³ de capacidad y estercolero impermeable, cubierto, de 25x15 m en planta x 3 m de altura de acopio, provisto de fosa de almacenamiento anexa para la recogida de escorrentías de lixiviados.  
La ampliación supone la edificación de 2 naves rectangulares, con disposición paralela en la parcela 613 del polígono 13. Las dimensiones de ambas naves serán de 135x16 m (2.160 m²) y de 115x16 m (1.840 m²), con capacidad para 38.880 plazas en la nave de mayor tamaño y 33.120 plazas en la nave más pequeña.  
Cada una de las nuevas naves se dotará con 3 silos de pienso de 26,62 m³ de capacidad cada uno. Además, ambas naves dispondrán de sus respectivos locales técnicos en casetas adosadas de 3,40x3,59 m. Asimismo, se dotarán de todo el equipamiento e instalaciones precisos.  
Dado que la parcela 613 no es contigua con el resto de la explotación, la conexión se realizará a través de la parcela 643 del mismo polígono. Las parcelas tienen la calificación de suelo no urbanizable común.  
Las instalaciones generales preexistentes (almacén, oficina, aseo y vestuario) darán servicio asimismo a la ampliación propuesta.  
La nave se ejecutará con estructura metálica, cerramientos con panel prefabricado de doble chapa de acero con alma de espuma de poliuretano de 50 mm, acabado en color térreo y cubierta a base de chapa prelacada de color térreo. Se dispone un falso techo constituido por panel sandwich de aluminio con 60 mm de espesor de poliuretano expandido. La solera se realizará a base de hormigón de 15 cm de espesor, con acabado fratasado.  
  
A) Instalaciones:  
Vallado: la explotación se encuentra vallada perimetralmente con malla metálica de simple torsión, de 2,00 m de altura.  
Vado sanitario y sistemas para evitar la transmisión de vectores: el acceso de vehículos se realiza a través de un arco de desinfección emplazado junto a la puerta principal de entrada a las instalaciones. Asimismo, en las puertas de acceso a cada nave se ejecutarán pediluvios para el calzado del personal.  
Todas las ventanas de las naves existentes y de las proyectadas dispondrán de mallas pajareras.  
Control ambiental de las naves: las naves disponen de ventilación forzada con extractores y calefacción mediante emisores a gas propano.  
Suministro de agua: el abastecimiento de agua para la explotación procede de pozo propio ubicado en la finca. Se dispone de concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 9 de enero de 2012, con clave 2009CP0276, que autoriza un aprovechamiento de aguas subterráneas de 10.400 m³ de volumen máximo anual, con destino a uso ganadero.  
Por otra parte, la explotación es miembro asociado de la Comunidad de Agua Potable de Tarihuela de Jérica, la cual es administradora de la concesión del Ayuntamiento de Jérica para el suministro de agua potable de la partida de Tarihuela.  
La explotación dispone de un depósito cerrado, de 500 m³ de capacidad. Desde este depósito parte una red interna con derivaciones a las naves de engorde y se ejecutará una nueva acometida para las nuevas naves.  
Electricidad: la granja se abastece de energía eléctrica a través de red de suministro.  
Asimismo, dispone de dos grupos electrógenos de 33 kW y 134 kW que solo entrarán en servicio en caso de fallo de suministro desde la red de abastecimiento.  
Alimentación. Las nuevas naves dispondrán de 3 silos de 26,62 m³ de capacidad cada uno. Desde cada uno de los silos parten los sistemas de alimentación automáticos mediante tornillos sinfín.  
  
B) Proceso productivo  
La actividad se desarrolla en régimen de integración mediante contrato con empresa integradora. El sistema de producción es el conocido como «todo dentro-todo fuera». El periodo de engorde es de 42-44 días, desarrollando 5,5 ciclos productivos por año. Las aves llegan con un peso de 35-45 gr y se desalojan con un peso de 1,8-2,2 kg.  
Los pollos se criarán sobre yacija, fundamentalmente de paja y de cascarilla de arroz.  
Tras cada ciclo productivo, una vez retirada la gallinaza, se realizará el vacío sanitario.  
El desarrollo de la actividad se ejercerá por 3 personas.  
  
C) Consumos:  
- Pienso: el consumo medio de pienso es de 4 kg/pollo, lo que supone 4.444.000 kg pienso al año.  
- Yacija: las necesidades de paja y cascarilla de arroz se cifran en 35.180 kg por crianza, lo que supone 193.490 kg yacija/año.  
- Agua: el agua consumida en la explotación se destina a bebida de los animales, limpieza de las instalaciones y uso sanitario del personal, con un consumo anual de 10.388 m³.  
- Energía: para el abastecimiento de las diferentes demandas energéticas de la explotación, se estima un consumo anual de:  
43.530 kg de propano, 2.150 l de gas-oil y 186.000 kWh de energía eléctrica.  
  
D) Gestión de la gallinaza  
La explotación dispone de estercolero. Tras cada ciclo de engorde, se retira toda la gallinaza, cargándose directamente desde las naves al vehículo del transportista autorizado.  
En anexo adjunto al proyecto se indica que la gallinaza producida en la explotación se retirará, tras cada ciclo productivo, por AGRIBECO, SL, para elaborar abono orgánico.  
  
E) Gestión de otros residuos  
- Cadáveres: la explotación dispone de contenedores homologados para el almacenamiento de cadáveres, ubicados junto al acceso de las instalaciones, para su retirada por gestor autorizado.  
Asimismo, el proyecto menciona la disponibilidad en la explotación de una incineradora de cadáveres.  
- Residuos de tratamientos: para la gestión de residuos procedentes de tratamientos veterinarios, tratamientos de limpieza y desinfección y tratamientos de la gallinaza se dispondrá de contenedores homologados que se retirarán y sustituirán periódicamente por el gestor autorizado ACRIPORTE.  
  
F) Aguas residuales  
Las aguas sanitarias generadas en los aseos de la explotación (unos 116,8 m³/año) se conducirán a una fosa séptica hermética, cuyo contenido se retirará con la periodicidad adecuada por gestor autorizado.  
  
G) Emisiones a la atmósfera: gases. Olores. Ruidos.  
- Gases. La mayoría de los gases producidos en la actividad se generan como consecuencia del metabolismo animal y la degradación de la gallinaza. Sin embargo, no es posible medirlos ya que no están canalizados. En la documentación se realiza una estimación de las emisiones a la atmósfera generadas por la actividad, basada en los índices del panel intergubernamental sobre el cambio climático.  
- Olores: el olor es el impacto más directamente perceptible de todos los que se producen en la explotación avícola y, por tanto, es la principal fuente de molestias a las poblaciones cercanas. En este caso, la distancia de la explotación a los cascos urbanos más próximos garantiza la ausencia de molestias por olores a la población.  
- Ruidos: el proyecto incluye un estudio acústico básico, en el que se concluye que, con las fuentes generadoras de ruido de la explotación y el aislamiento acústico de los cerramientos de las naves, los posibles ruidos emitidos al exterior son inferiores a 60 dB, cumpliendo la normativa correspondiente.  
  
Tramitación administrativa  
El expediente se inicia el 21 de septiembre de 2016, con la recepción de un escrito del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación solicitando la emisión de informe de suficiencia de documentación para tramitación de expediente de evaluación de impacto ambiental del proyecto de ampliación de explotación avícola de engorde de pollos. El escrito adjunta proyecto técnico y estudio de impacto ambiental, así como documentación administrativa relacionada.  
El 7 de febrero de 2017 se remite informe al Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación solicitando documentación administrativa para completar el expediente, así como aclaraciones técnicas sobre el proyecto. Con la misma fecha, se remite copia del informe al promotor.  
El 14 de marzo de 2017, el Servicio de Prevención y Control de la Contaminación remite documentación complementaria.  
El 12 de junio de 2017 se remite nuevo informe al Servicio de Prevención y Control de la Contaminación solicitando ampliación de determinados aspectos técnicos e indicando que se puede realizar el trámite de información pública. En la misma fecha, se remite copia del informe al promotor.  
Detectadas nuevas circunstancias en el expediente, el 25 de julio de 2017, en comparecencia espontánea del promotor, se le entrega en mano requerimiento de documentación adicional que se remite asimismo al Servicio de Prevención y Control de la Contaminación con fecha 26 de julio de 2017.  
El 25 de octubre de 2017, el Servicio de Prevención y Control de la Contaminación remite documentación técnica y administrativa adicional. La documentación remitida incluye certificado del trámite de información pública.  
Finalmente, el 4 de abril de 2018, el Servicio de Prevención y Control de la Contaminación remite informe de patrimonio de la actividad, junto con otros informes sectoriales.  
Trámite de información pública  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo mediante la inserción del anuncio de la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8107, de fecha 17 de agosto de 2017.  
El certificado de información pública, de fecha 19 de octubre de 2017 y firmado digitalmente por la jefa del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, indica que transcurrido el plazo de información pública (30 días hábiles) no se han presentado alegaciones.  
  
Informes considerados  
En la evaluación ambiental de la actividad de referencia, se han considerado los informes de los siguientes organismos competentes:  
1. Informe en materia agropecuaria en atención a la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (25.11.2016).  
La Dirección Territorial de Agricultura de Castellón, indica que el titular está inscrito en el REGA de la Comunitat Valenciana con el núm. ES120710000020.  
La distancia respecto a otras explotaciones de la misma especie es superior a 500 m, cumpliendo lo establecido en el Real Decreto sobre ordenación de explotaciones avícolas y en la Ley de ganadería de la Comunitat Valenciana.  
Los usos, actividades y aprovechamientos para los que se solicita el informe están vinculados con la actividad agraria de la explotación, son adecuados y precisos y, según informa el ayuntamiento, se encuentran ubicados sobre suelo no urbanizable.  
Teniendo en cuenta la Ley 6/2003, de ganadería de la Comunitat Valenciana, y el Real decreto 1084/2005 sobre ordenación de avicultura de carne, se informa favorablemente la ampliación solicitada por AVICOPE, CB.  
2. Resolución de valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000, de fecha 16 de enero de 2017, por el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental. Resuelve que:  
Primero: «el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 (?) no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000».  
Segundo: dicho proyecto puede continuar su tramitación.  
3. Informe forestal y de vías pecuarias, de la Dirección Territorial de Castellón, de 31 de enero de 2017.  
Del análisis de la documentación analizada, medio forestal afectado y disposiciones legales en vigor, se deduce que la actuación podría ser compatible, siempre que se tengan en cuenta una serie de condicionantes a la hora de ejecutarla, entre los que se encuentran:  
- Evitar la realización de grandes movimientos de tierra y la creación de desniveles notorios en el borde de la parcela. Todos los restos procedentes de movimientos de tierra se trasladarán a vertedero controlado.  
- Evitar afectar a los pies de quercínea localizados en los límites de parcela.  
- No se modificará el trazado de los caminos, ni se abrirán tramos nuevos.  
- Se cumplirá la normativa vigente sobre prevención de incendios forestales.  
- Al ser preciso apear pies arbóreos de pinar, y al objeto de disminuir la aparición de plagas de insectos perforadores, se deberá actuar de conformidad con la instrucción de la Dirección General de Recursos Forestales. Entre otros aspectos, se procurará la mínima permanencia en el bosque de la madera cortada, y se asegurará la eliminación de los restos.  
4. Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (1.12.2017).  
Se indica que no existe afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones, por lo que se informa favorablemente, a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano, la memoria final de la prospección arqueológica realizada para la ampliación de la granja avícola a realizar en las parcelas 613 y 643 del polígono 13 de Jérica.  
  
Consideraciones ambientales  
1.º. La actividad se desarrolla en suelo no urbanizable común y, de acuerdo con el informe de compatibilidad urbanística, de 8 de agosto de 2016, firmado por el arquitecto del Ayuntamiento de Jérica, la ampliación de actividad propuesta es compatible con el planeamiento vigente cumpliendo la legislación específica indicada por la conselleria competente.  
2.º. Contrastada la ubicación propuesta con la información suministrada por la cartografía disponible en la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, se observa que:  
- El emplazamiento está comprendido en el ámbito territorial del lugar de interés comunitario «Curs mitjà del riu Palància».  
- La ubicación propuesta está dentro del ámbito del espacio cinegético CS-10033.  
- La parcela 613 está catalogada como terreno forestal según el plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
- Las parcelas en las que se ubica el proyecto no se encuentran sometidas a ningún tipo de riesgo, ni de inundación, ni de deslizamiento o desprendimiento. Tampoco existen afecciones territoriales derivadas de la proximidad de elementos naturales.  
- Por último, la localidad de Jérica no está incluida entre los municipios designados como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La explotación se ubica a una distancia superior a 2.500 m del casco urbano de Jérica, cuya población no alcanza los 2.000 habitantes (de acuerdo con los datos del padrón a 1 de enero de 2017 la población censada en el municipio de Jérica es de 1.550 habitantes). Así, de acuerdo con el artículo 53 de la Ley 6/2003, de ganadería de la Comunitat Valenciana, la distancia a la población es suficiente. Debe señalarse que el citado artículo está derogado por la Ley 10/2012 de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat. Sin embargo, y en ausencia de otra referencia legal en este sentido en materia ganadera, a efectos de evaluación ambiental de proyectos, se consideran válidos dichos criterios a falta de un estudio específico de molestias y olores.  
En cuanto a distancias a otras explotaciones ganaderas, el informe del director Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural indica que la distancia a otras explotaciones de ganado avícola supera 500 m, por lo que se cumple la normativa sobre explotaciones avícolas y la ley de ganadería.  
3.º. Los principales aspectos medioambientales del proyecto son:  
A) Emplazamiento.  
El principal aspecto ambiental del proyecto relacionado con su ubicación se refiere, por una parte a la afección a terreno forestal y por otra, a la separación de la parcela en la que se emplaza la ampliación respecto al resto de las naves, aunque se mantenga la continuidad a través del vallado.  
En la documentación, el promotor señalaba que el emplazamiento elegido constituía la única posibilidad factible para la construcción de las 2 naves. Sin embargo, en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se consideraba factible emplazar las naves a construir en el propio recinto ya ocupado por la actividad, o bien en parcelas de uso agrícola colindantes con la propia actividad, más adecuadas para la transformación a uso ganadero por su uso actual, así como por no suponer desplazamiento y dispersión de la actividad.  
En concreto, se consideraba que la separación de la parcela respecto del resto de la explotación:  
- Suponía mayor riesgo de dispersión de la gallinaza en el trasiego hasta el estercolero cuando eventualmente se realice esta operación.  
- Asimismo, la necesidad de que la explotación tenga un cerramiento continuo, implica la creación de un pasillo vallado alrededor de la parcela 643, cortando el paso natural de la fauna silvestre.  
- Además, la dispersión de la explotación supone impacto visual desde mayor distancia, incluso con las propuestas de mantenimiento de los ejemplares arbóreos cuyo arranque no sea preciso y la plantación a lo largo del perímetro de otros ejemplares.  
En consecuencia, se sugirió al promotor que revisara alternativas al emplazamiento propuesto, con los criterios básicos de:  
- redistribuir el espacio en la explotación existente.  
- proporcionar continuidad a la explotación y  
- evitar o en la medida de lo posible, minimizar la afección a terreno forestal.  
El promotor remitió un anexo con un estudio de alternativas al emplazamiento de las naves, incluyendo 9 opciones entre las que se encontraba el emplazamiento en la parcela 613. Las distintas opciones se descartaban en base a motivos diferentes que incluían, según las alternativas la negativa de los propietarios a vender las parcelas, la existencia de caminos que imposibilita la conexión del recinto, movimientos de tierras de mayor envergadura, proximidad a viviendas, retranqueo a caminos que limita la superficie disponible, necesidad de talar determinados ejemplares de pino u olivo de importancia, existencia de un recinto de ejercicios para caballos, etc.  
Dado que la documentación recibida no resultaba determinante, el 29 de mayo de 2017, personal del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se desplaza hasta la explotación con el objeto de contrastar sobre el terreno el estado de las parcelas 643 y 613 sobre las que se propone realizar la ampliación, así como la imposibilidad de ubicar las naves en alguna de las alternativas descartadas por el promotor.  
De dicha visita se extraen dos conclusiones:  
Primero: las naves para la ampliación no se pueden ubicar en el recinto de la actual explotación, de acuerdo con la argumentación del promotor sobre la necesidad de ventilar las naves y la distancia de separación precisa entre 2 naves contiguas para evitar que el flujo de aire generado introduzca en una nave el aire viciado procedente de la nave contigua.  
Segundo: las parcelas 613 y 643 no tienen valores ambientales excepcionales.  
- La parcela 613 era originalmente abancalada y destinada al cultivo del olivo, con la misma tipología de las parcelas agrícolas del entorno, pero su progresivo abandono derivó en la invasión por vegetación forestal. Este hecho se comprueba con la presencia en varios puntos de la parcela de olivos y de restos de muretes de piedra.  
- El estado de los pinos presentes en la parcela 613 es deficiente. De hecho, bastantes ejemplares están enfermos y algunos ya han muerto.  
- La parcela 643 (pasillo de unión de la explotación existente con la ampliación propuesta) está ocupada por olivos, algunos de los cuales son de gran porte. No se ha abandonado su cultivo hasta tiempos recientes. Destacar que los olivos tienen mayor valor que los pinos de la parcela 613. Sin embargo, la ampliación requeriría eliminar una línea de dichos olivos.  
La conclusión de la visita fue que, sin resultar óptimo el emplazamiento propuesto para la ampliación, no resultaba ambientalmente descartable, por lo que se prosiguió el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
No obstante lo anterior, en coincidencia temporal con la tramitación del expediente, se inició en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental otro expediente (56/17-AIA) con particulares coincidencias con el de referencia. En concreto, se trataba de un expediente de ampliación de explotación avícola de cebo y el redactor era el mismo que en el caso del presente caso. Se daba la circunstancia de que en este expediente, se consideraban adecuadas distancias entre naves considerablemente inferiores (8 y 16 m) a las señaladas como imprescindibles en el caso de la ampliación que nos ocupa (23-24 m).  
En consecuencia, se requirió justificación técnica de la diferencia de requisitos de separación entre naves para dos actividades análogas.  
El promotor cumple el requerimiento remitiendo anexo de justificación de la disparidad de criterios entre los dos expedientes.  
Se aportan diversos argumentos, entre los cuales se considera determinante la especificación de que, en el expediente 56/17-AIA, existe una diferencia de cotas de 352 m entre las naves distanciadas 8 m. Esta diferencia de niveles supone que el aire viciado de salida de una nave no penetre en la siguiente. La documentación incluye fotografía en la que se aprecian los desniveles presentes entre las naves.  
Con esta última aclaración se justifica la diferencia de necesidades de distancia entre naves para situaciones que no son totalmente análogas.  
Finalmente, con las consideraciones señaladas, se considera aceptable desde el punto de vista ambiental la ubicación de la ampliación en la parcela 613, mediante conexión con las instalaciones existentes a través de la parcela 643.  
En este punto debe indicarse que, desde el punto de vista medioambiental, con el fin de minimizar impedimentos al tránsito de fauna, es preferible realizar un vallado independiente de la parcela 613, con una puerta de acceso en su límite con la parcela 643, colocando asimismo otra puerta en el límite de la explotación existente con la parcela 643, y disponiendo sendos sistemas de vado sanitario en ambos accesos.  
No obstante, en caso de que la continuidad del vallado entre la actividad existente y la ampliación constituya una exigencia legal relativa al funcionamiento de la actividad, con objeto de que el vallado de la parcela 643 no impida el tránsito de la fauna, se deberá realizar el mismo con malla cinegética e instalar igualmente 2 puertas de acceso en ambos extremos de la parcela.  
En todo caso, el vallado de la parcela 613 será de características similares al resto del cercado perimetral de la explotación existente, con malla metálica de simple torsión, de 2,00 m de altura.  
B) Gestión de gallinaza.  
Tras cada ciclo productivo, se vacían las naves, cargando la gallinaza sobre el vehículo de la empresa AGRIBECO, SL, con la que se tiene contratada la retirada de las mismas. El destino final de la gallinaza es la elaboración de abono orgánico por el gestor.  
La documentación aportada incluye copia del contrato de retirada con AGRIBECO, SL, especificando que se refiere a la gallinaza producida en la explotación del titular, mencionando expresamente su emplazamiento.  
Se constata que la empresa AGRIBECO, SL, está inscrita en el registro SANDACH con el código S44158001, estando autorizada como transportista y como planta de elaboración de productos fertilizantes y como planta de compostaje.  
En definitiva, se considera adecuado y suficientemente acreditado el sistema de gestión de la gallinaza producida en la explotación.  
C) Cadáveres, residuos de tratamientos veterinarios y de vacío sanitario y otros residuos:  
- Cadáveres. La documentación inicial mencionaba dos métodos de gestión de bajas diferentes, por una parte el almacenamiento en contenedores homologados y su retirada por gestor autorizado, y por otra la incineración en la propia explotación.  
Sin embargo, no se aportaba acreditación de contrato con gestor, ni tampoco autorización de la incineradora, por lo que se solicitó aclaración al promotor al respecto.  
El titular aclara que la actividad dispone de contenedores, y que hasta la fecha ha realizado la gestión de los cadáveres de la explotación mediante su retirada por gestor autorizado.  
Sin embargo, en la actualidad se ha instalado una máquina incineradora con quemadores de gasóleo para la eliminación de los animales muertos. La explotación se encuentra en proceso de obtención de las autorizaciones sectoriales correspondientes para la planta incineradora.  
En concreto se aporta informe favorable del ingeniero industrial del Ayuntamiento de Jérica sobre la instalación y puesta en marcha de la máquina incineradora, de 16 de noviembre de 2016.  
Se aporta asimismo Resolución de 22 de abril de 2014, de la Dirección General de Producción Agraria y Ganadería, de inscripción en el registro general de establecimientos, plantas y explotadores de SANDACH, de la incineradora, con el número de registro ES120710000020, en la sección P, Incineradoras de baja capacidad no reguladas por la Directiva 2000/76/CE.  
Según la resolución, la instalación está autorizada para la incineración de los cadáveres de pollos de la propia explotación ES120710000020.  
En la fecha de emisión de la presente resolución se constata la inscripción en el registro SANDACH de la planta incineradora.  
Por otra parte, en comunicación con el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, nos comunican que en breve se producirá la modificación no sustancial de la autorización ambiental integrada de la explotación avícola, incorporando la instalación de la incineradora.  
En consecuencia, se dan por correctamente gestionados los cadáveres de la actividad. En el momento de obtener la modificación, se comunicará a esta dirección general.  
- Residuos de tratamientos veterinarios y de tratamientos de vacío sanitario. En el desarrollo de la actividad se producirán residuos procedentes de los distintos tratamientos veterinarios aplicados sobre las aves, así como generados en los procedimientos de desinfección realizados en los vacíos sanitarios entre pavadas.  
Inicialmente se aportaba contrato de recogida y transporte de residuos con la empresa Veter Pack Gestión de Residuos, SL, que se indicaba autorizada por la Generalitat de Cataluña. Sin embargo, dado que no se localizaba en la página web la correspondiente autorización, se requirió del promotor la remisión de copia de la autorización.  
En escrito posterior, el promotor señala que ha cambiado de empresa gestora para la retirada y gestión de este tipo de residuos. Aporta contrato con ACRIPORTE.  
Se constata que ACRIPORTE está autorizada por la Dirección General de Sostenibilidad del Gobierno de Aragón para la gestión de los residuos que se indican. En consecuencia, se considera justificada la adecuada gestión de los residuos indicados.  
D) Aguas sanitarias: de acuerdo con el proyecto, las aguas sanitarias generadas en la explotación se almacenarán en una fosa séptica estanca hasta su retirada por gestor autorizado que las retirará para su vertido directo a EDAR.  
La documentación incluye un certificado de impermeabilidad y estanqueidad de la fosa séptica, firmado por técnico competente, tras subsanación de deficiencia señalada por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Se adjunta contrato con el gestor autorizado Lodo Limp, SL, justificante de pago y documentación de aceptación de la EPSAR de vertido directo a EDAR en el que se menciona expresamente la procedencia de las aguas y la autorización tanto del centro productor como de la empresa de transporte.  
Se considera acreditada la adecuada gestión de las aguas residuales.  
E) Afección a la calidad atmosférica:  
E-1) Emisión de gases. Las principales emisiones a la atmósfera generadas en una explotación de aves de engorde consisten en amoniaco, óxido nitroso y metano procedentes del manejo de la gallinaza.  
Asimismo, se producen emisiones a la atmósfera derivadas del tránsito de vehículos a motor, así como de la combustión para la calefacción de las naves. Se deberá incluir en el programa de vigilancia ambiental el adecuado mantenimiento de maquinaria y vehículos de la actividad.  
E-2) Emisión de partículas en suspensión. En las explotaciones avícolas intensivas se generan partículas en suspensión, procedentes principalmente de la cama de los animales, del pienso y de los propios animales. Estas partículas pueden transportarse por el aire, afectando a la población y depositándose sobre la vegetación.  
Los silos de almacenamiento de pienso son cerrados, así como el sistema de distribución (tornillos sinfín), por lo que las pérdidas en el proceso de distribución no se consideran significativas. La mayor fuente de dispersión de partículas es el transporte de material para la realización de la cama de los animales y para la retirada de la gallinaza. En consecuencia, los vehículos que realicen dichos transportes deberán llevar su carga cubierta, con el fin de minimizar la dispersión de partículas.  
E-3) Emisión de ruido. Las consideraciones y cálculos en materia acústica realizados en la documentación aportada se consideran suficientes para garantizar que no se superan los niveles de emisión sonoros establecidos por la ley.  
Por otra parte, el programa de vigilancia ambiental recoge la realización de varios estudios anuales para determinar el nivel sonoro existente y, en su caso, colocar pantallas antirruido.  
F) Consumos de recursos naturales: El incremento más significativo de consumo de recursos naturales derivado de la ampliación propuesta se da en el agua.  
Según la documentación inicial aportada, las necesidades totales de agua en el conjunto de la explotación, ascienden a 9.982,75 m³/año, y dichas necesidades se satisfacen mediante pozo propio situado en la explotación. Se aporta la concesión de aprovechamiento de aguas otorgada por la Confederación Hidrográfica del Júcar (10.400 m³ de agua anuales).  
Sin embargo, según la guía de mejores técnicas disponibles del sector de la avicultura de carne, los consumos son superiores. Por ello, se requirió del promotor que justificara las necesidades de la explotación y, en caso de superar el volumen autorizado por la concesión disponible, que acreditara la disponibilidad de recursos hídricos adicionales amparada en un derecho legal.  
El promotor aporta certificado de veterinario de la explotación, firmado el 26 de enero de 2017, indicando que, con los datos disponibles, dadas las estirpes animales con las que se trabaja, en las explotaciones avícolas de engorde de pollos, por cada pollo comercial que sale con destino a matadero, se consume de media 9,35 litros de agua, incluyendo tanto el agua de bebida de los animales, como el agua de limpieza y demás usos. Aunque el certificado aportado es genérico, y no se refiere exclusivamente a la explotación de Avicope, CB, ubicada en Jérica, según el mismo, para la capacidad de la explotación una vez realizada la ampliación, y con 5,5 ciclos productivos al año, la demanda hídrica de la explotación es de 10.388 m³/año, inferior, aunque próxima a la concesión disponible, por lo que no quedaría comprometida la garantía de abastecimiento de la explotación.  
Por otra parte, se aporta acreditación de que Avicope, CB, titular de la explotación, dispone de conexión de agua a la red de abastecimiento municipal, como miembro de la comunidad de agua potable de Tarihuela de Jérica. Dicho suministro es complementario al volumen de agua autorizado de la concesión de extracción de aguas subterráneas. Así, dado que se acredita la disponibilidad de otra fuente de suministro adicional de agua potable, amparada por un derecho legal, se considera suficientemente acreditado este aspecto.  
G) Prevención contra incendios y paisaje:  
La ampliación propuesta supone variación del vallado perimetral, y la edificación de 2 nuevas naves desplazadas de la ubicación del resto de las instalaciones.  
En el estudio de impacto ambiental se indica como medida correctora la tala exclusiva de los ejemplares precisos para construir las edificaciones, preservando mediante jalonamiento los árboles que no vayan a ser talados. Se indica asimismo que los pinos eliminados se sustituirán por nuevos ejemplares de la misma especie, en número equivalente o superior. Estos nuevos ejemplares se situarán en el contorno circundante de las edificaciones y de la propia explotación, consiguiendo una mayor integración paisajística de la actividad.  
Sin embargo, entre la documentación aportada, también se incluye un anexo de prevención de incendios, el cual incluye como medidas preventivas la realización de una banda de decapado de 5 m alrededor de las naves, el desbroce selectivo en el resto de la parcela 613 con ejemplares arbóreos piroresistentes (Populus sp. Salix sp [?]) y la colocación de arbolado perimetral (tipo seto) en el margen de la parcela, con los pies podados hasta de su altura.  
Esto supone contradicción entre las necesidades de integración paisajística y las exigencias a efectos de prevención de incendios forestales, por ello, se requirió del promotor que revisara la propuesta al objeto de compatibilizar ambos aspectos.  
En anexo remitido posteriormente se proponen medidas con el fin de armonizar estas dos cuestiones, se omitirá el seto perimetral en el límite oeste de la parcela, prolongando en dicha zona la faja auxiliar desbrozada hasta dicho límite.  
Se señala expresamente que en todos los aspectos en que exista discrepancia entre el anexo de prevención contra incendios y el proyecto y estudio de impacto ambiental, prevalecerá el anexo de prevención contra incendios, primando este aspecto sobre la integración paisajística.  
Por otra parte, dado que el plan de prevención de incendios forestales menciona la exigencia de que existan al menos 2 viales de acceso a la explotación, se aporta compromiso de adquirir la parcela 612, contigua a la parcela 613 y que linda con el camino público situado al sur, al objeto de garantizar un segundo acceso de los servicios de emergencia a la actividad.  
Además, ante los reparos del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de que este segundo acceso a la ampliación se convierta en su acceso principal, resultando de facto una explotación avícola independiente de la explotación preexistente, el promotor hace constar expresamente que a través de la parcela 612 y el camino lindante con la misma no se realizará ningún acceso para tareas de la explotación, siendo dicho acceso de uso exclusivo para el acceso de personal, medios y equipos de prevención y extinción de incendios.  
Con estas indicaciones, la propuesta se considera razonable, con la puntualización de que el vallado deberá limitarse a la parcela 613, dejando la parcela 612 libre de ocupación, dado que inicialmente esa parcela no ha formado parte del expediente y por tanto no ha constado en el trámite de información pública ni en el informe de patrimonio cultural.  
H) Movimientos de tierra.  
El desmonte que requieren las obras para nivelar el terreno en el que se emplazarán las 2 nuevas naves supone 2 afecciones adicionales a las de la actividad actual:  
- Se estima que el movimiento de tierras correspondiente a la nivelación del terreno y a la excavación de cimentaciones y apertura de zanjas alcanzará 475 m³. No se prevé la necesidad de construir taludes en los caminos de acceso ya que no es necesario salvar desniveles.  
Se prevé reutilizar parte de las tierras excavadas en el relleno de las zanjas y en los rellenos que resulten necesarios.  
En todo caso, el excedente de tierras, no debe abandonarse, sino que debe gestionarse adecuadamente.  
5.º. El estudio de impacto ambiental del proyecto incluye el preceptivo programa de vigilancia ambiental que hace referencia tanto a la fase de construcción como a la fase de funcionamiento y resulta adecuado a las características de la actividad.  
Además, contempla la recopilación de toda la documentación relativa al programa de vigilancia ambiental y su reflejo en un documento anual.  
Sin perjuicio de las medidas incluidas en el programa de vigilancia propuesto, se debe incluir en el mismo, de forma adicional:  
- El control de la retirada inmediata de los restos de madera procedentes de la tala de árboles en la zona.  
- El control del transporte de la yacija y de la gallinaza en camiones cubiertos.  
6.º. Mantenimiento:  
Dentro del programa de vigilancia ambiental debe incluirse un protocolo de mantenimiento de la maquinaria e instalaciones de la explotación al objeto de optimizar su rendimiento, en particular en lo referente a la combustión para la calefacción de naves, fugas de fluidos y emisiones de ruidos.  
En todo caso, la maquinaria e instalaciones deberán superar las inspecciones técnicas preceptivas de acuerdo con la legislación sectorial correspondiente.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 2.º del epígrafe 1.a, del anexo I, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptivo someter la actividad al trámite de evaluación de impacto ambiental ordinaria, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.1.c de la citada ley.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental atribuye al órgano ambiental la competencia en el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y en la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (modificado por el Decreto 80/2016 y el Decreto 73/2017, ambos del Consell), atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «ampliación de explotación avícola de engorde de pollos», promovido por AVICOPE, CB, que se ubicará en las parcelas 613 y 643 del polígono 13, en el término municipal de Jérica (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación aportada, así como los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
1. El vallado de la parcela 613 será de características similares al resto del cercado perimetral de la explotación, con malla metálica de simple torsión, de 2,00 m de altura.  
Se plantean 2 opciones:  
- En caso de que la continuidad del cerramiento entre la explotación existente y la ampliación constituya una exigencia legal, el vallado de la parcela 643 se realizará con malla cinegética, instalando 2 puertas de acceso en los extremos de dicha parcela que conectan con las instalaciones preexistentes y con la ampliación.  
- En caso de que no exista dicha exigencia, el cerramiento de la parcela 643 será independiente, y dispondrá de un único acceso en su límite con la parcela 643. Se dispondrá asimismo otro acceso en el vallado de la explotación existente limítrofe con la parcela 643, y se dispondrá en ambos accesos de los oportunos sistemas de vado sanitario.  
El promotor adquirirá la parcela 612 y la dejará libre de ocupación, siendo de uso exclusivo para los servicios de emergencia.  
Se prohíbe expresamente el acceso a la explotación para la realización de cualquier faena propia de la misma desde el camino público situado al sur de la parcela 612.  
2. Movimiento de tierras: Se minimizará en lo posible el movimiento de tierras y la creación de desniveles notorios en el borde de la parcela.  
La tierra procedente del movimiento de tierras para la construcción de la nueva nave se gestionará adecuadamente. En concreto:  
- Si el material extraído consiste exclusivamente en tierra y piedras sin sustancias peligrosas (código LER 17 05 04), se valorizará de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
- Y, en caso contrario, el material extraído se gestionará según el Real decreto 105/2008, de 1 de febrero, por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición.  
3. Se cumplirá el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
4. Se mantendrán sin afectar los pies de quercínea localizados en los bordes de parcela.  
- No se modificará el trazado de los caminos existentes ni se abrirán nuevos tramos.  
- La madera cortada se retirará inmediatamente del terreno para su eliminación.  
5. El arbolado perimetral de la ampliación evitará el límite oeste de la parcela, manteniendo en dicho linde la faja auxiliar hasta dicho límite, con la excepción, en su caso, de la presencia de algún pie de quercínea.  
6. Sin perjuicio de los controles previstos en el programa de vigilancia ambiental, se incluirá en el mismo:  
1. La revisión de la retirada inmediata de los restos de madera procedentes de la tala de árboles.  
2. Comprobación de que los camiones que transporten el material para la yacija, y los que retiren la gallinaza, lleven su carga cubierta.  
El programa de vigilancia ambiental incluirá asimismo un protocolo de mantenimiento de la maquinaria e instalaciones de la explotación.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
València, 10 de abril de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 4 de mayo de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML