Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8500, del 06-03-2019 (2019/2067)

LLEI 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/02/28/5**

### Versions

 10/12/2024 - Actualitat  11/07/2024 - 09/12/2024  01/01/2024 - 10/07/2024  01/01/2023 - 31/12/2023  23/04/2022 - 31/12/2023  01/01/2022 - 22/04/2022  01/01/2021 - 31/12/2021  Text inicial: 07/03/2019 - 31/12/2020 

### Dades del document

Número de DOGV
:   8500

Data del DOGV
:   06-03-2019

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2019/2067

CVE


Data del document
:   28-02-2019

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Dret agrari](javascript:void(0))
    * [concentració parcel·lària](javascript:void(0))
    * [ordenació de la propietat rústica](javascript:void(0))
    * [terra abandonada](javascript:void(0))
    * [utilització de les terres](javascript:void(0))
    * [explotació agrària](javascript:void(0))
    * [sector agrari](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [ordenació hidroagrícola](javascript:void(0))
    * [assignació de terres](javascript:void(0))
    * [impost sobre transmissions patrimonials](javascript:void(0))
    * [terra agrícola](javascript:void(0))
    * [modernització de l'explotació agrària](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent: 10.12.2024*

*Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana.*

Sia notori i manifest a tots els ciutadans i totes les ciutadanes que les Corts han aprovat i jo, d'acord amb el que estableixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del rei, promulgue la llei següent:

ÍNDEX

PREÀMBUL

TÍTOL PRELIMINAR. DISPOSICIONS GENERALS

TÍTOL I. DE L’ORDENACIÓ DEL SÒL AMB FINS AGRARIS

CAPÍTOL I. Dels informes previs en sòl no urbanitzable

CAPÍTOL II. Sòl agrari infrautilitzat

TÍTOL II. DE LA PLANIFICACIÓ SECTORIAL I LES EINES D’AQUESTA

CAPÍTOL I. Del mapa agronòmic de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL II. Dels plans d’actuació sectorial

CAPÍTOL III. Dels parcs agraris de la Comunitat Valenciana

TÍTOL III. DE LA XARXA DE TERRES

CAPÍTOL I. De les funcions de la Xarxa de Terres i les oficines gestores

CAPÍTOL II. De la gestió de parcel·les per les oficines de la Xarxa de Terres

TÍTOL IV. DE LA MILLORA D’ESTRUCTURES PRODUCTIVES

CAPÍTOL I. De la iniciativa de gestió en comú (IGC)

CAPÍTOL II. Del concepte de reestructuració parcel·lària

> Secció primera. Aspectes generals

> Secció segona. Iniciativa de reestructuració parcel·lària

> Secció tercera. Avaluació ambiental

> Secció quarta. Procediment ordinari

> Secció cinquena. Procediment abreujat

> Secció sisena. Procediments especials

> Secció setena. Obres i infraestructures de la reestructuració parcel·lària

> Secció vuitena. Finançament de la reestructuració parcel·lària

CAPÍTOL III. Unitats mínimes de cultiu

TÍTOL V. BENEFICIS FISCALS

CAPÍTOL I. Impost sobre successions i donacions

CAPÍTOL II. Impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats

TÍTOL VI. DE LES OBRES D’INTERÈS AGRARI DE LA COMUNITAT VALENCIANA

CAPÍTOL I. Disposicions generals

CAPÍTOL II. De les actuacions directes de la conselleria competent en matèria d’agricultura en matèria d’obres

CAPÍTOL III. Del foment de la utilització racional i sostenible de l’aigua per a reg

CAPÍTOL IV. Altres actuacions

CAPÍTOL V. De les garanties de les ajudes

TÍTOL VII. NORMES D’INSPECCIÓ, INFRACCIONS I SANCIONS

DISPOSICIONS ADDICIONALS

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

DISPOSICIONS FINALS

PREÀMBUL

I

L'agricultura i la ramaderia són sectors estratègics per a la societat valenciana per la seua contribució com a models sostenibles de producció i provisió d'aliments d'elevada qualitat i la seua importància per a la vertebració del territori, la creació d'ocupació i la fixació de la població en el medi rural, la conservació del medi ambient i dels agroecosistemes, i l'adaptació i la mitigació del canvi climàtic. El sector agropecuari de la Comunitat Valenciana està basat fonamentalment en explotacions xicotetes i mitjanes de caràcter familiar. Quasi el 80 % de les explotacions compten amb menys de 5 hectàrees i la grandària mitjana de l'explotació és de 5,5 hectàrees. La viabilitat de l'agricultura valenciana s'ha vist limitada per problemes estructurals vinculats a l'articulació de la cadena alimentària, la fragmentació de la propietat de la terra, la manca d'una cultura de la gestió en comú de la producció, l'escassa mobilitat del mercat de terres, la manca d'eines que faciliten la planificació a professionals del sector i la deficiència d'inversió pública i privada en benefici d'una activitat agrària sostenible i generadora d'ocupació. Aquests factors estructurals han afavorit l'abandonament progressiu de l'activitat agrària i l'absència de relleu generacional.

Les tensions competitives, reflectides en les clares asimetries en la cadena de valor, obliguen a la cerca de models alternatius de relació entre els agents de la cadena alimentària, que passen per innovacions socials que afigen valor a la producció, permeten la diversificació de les explotacions i faciliten fórmules de gestió sostenible i de baixa intensitat de carboni, en benefici de les explotacions agràries familiars, de les agrupacions d'aquestes i de la societat en general. Les noves formes de gestió requereixen una mobilització de les estructures agràries en benefici d'activitats emprenedores. Només un 6 % de les explotacions tenen persones titulars amb menys de trenta-quatre anys segons les últimes dades censals disponibles, per la qual cosa l'agricultura ha de ser capaç de representar una activitat rendible i sostenible.

La magnitud d'aquests problemes i la rellevància dels sistemes agraris i alimentaris reclamen una acció integral sobre les estructures agràries que impulse processos de reestructuració que oferisquen totes les possibilitats que puga haver-hi en l'agricultura valenciana per a constituir explotacions viables i respectuoses amb el territori i el medi ambient. Amb aquesta finalitat, sis són els problemes que aquesta llei pretén atendre.

En primer lloc, l'abandonament de terres que ha provocat la desaparició de quasi la meitat de les explotacions agràries existents fa deu anys i una reducció de la superfície agrària útil superior a l'11 %. Aquesta llei reconeix que les causes d'aquest fenomen són múltiples, des de les pressions competitives de les explotacions dèbilment inserides en la cadena de valor, fins a les pressions que comporta l'adaptació al canvi climàtic en les seues múltiples manifestacions, incloses la pèrdua de qualitat dels recursos de l'aigua i el sòl, l'aparició de noves plagues i les modificacions en els cicles productius dels cultius. En l'abandonament també influeixen factors sociològics i institucionals que les anteriors normatives sobre estructures agràries no han pogut resoldre i que són una causa històrica de deteriorament de les superfícies que pot comportar l'exclusió de certes ajudes supranacionals per no complir els requisits de la normativa comunitària (Reglament UE 1307/2013 i Reial decret 1.075/2014, en particular, l'article 11.6). Aquesta norma ofereix un conjunt ampli d'alternatives per a mobilitzar les parcel·les de manera que es garantisca una agricultura sostenible des de les perspectives econòmica, social i ambiental. Addicionalment planteja usos alternatius que eviten la infrautilització del sòl agrari i en faciliten l'ús sostenible a través d'incentius fiscals de la mobilitat de les parcel·les amb vocació agrària, fórmules de gestió en comú de parcel·les i la creació d'una xarxa d'oficines gestores de terres que consolide i protegisca les experiències de bancs de terres que ja són una realitat a distints municipis de la Comunitat Valenciana i que van tenir un antecedent en l'Ordre de 21 de maig de 1999, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es crea un banc de terres a la Comunitat Valenciana, que es va derogar posteriorment. La Resolució 105/IX de les Corts Valencianes, de l'11 de desembre de 2015, insta a promoure la creació d'una xarxa de bancs de terres, en coordinació amb els ajuntaments. Així mateix, en molts casos, les terres agrícoles abandonades configuraven un mosaic agroforestal i se situaven en la frontera del que és forestal i del que és agrari. En aquest sentit, aquesta llei, en línia amb les previsions establides en l'article 3 de la Llei forestal valenciana pel que fa als terrenys agrícoles abandonats que han adquirit signes inequívocs de l'estat forestal, estableix mesures per a afavorir la conservació i la recuperació del mosaic agroforestal preexistent, fonamental des del punt de vista de la producció d'aliments, la biodiversitat i la prevenció i l'extinció d'incendis.

En segon lloc, la fragmentació excessiva de la propietat comporta problemes per a agrupar l'oferta i provoca alts costos dels cultius. En l'actualitat, més del 80 % de les més de cent mil explotacions agràries de la Comunitat Valenciana té menys de cinc hectàrees de superfície agrícola útil i només un 10 % pot ocupar una unitat o més de treball a l'any. La llei proposa instruments socialment i territorialment sostenibles per a agrupar les explotacions i reestructurar parcel·les en models de gestió que permeten la viabilitat de l'agricultura, respectant els valors culturals i ambientals del sòl agrari. Es promou l'acció pública a favor de la reestructuració parcel·lària, com a concepte més ampli que el de concentració parcel·lària per a la consecució d'explotacions de dimensions viables, i s'incorpora l'avaluació ambiental en els processos de reestructuració. Això, mitjançant una normativa que facilite els processos de reestructuració salvaguardant els drets legítims de tinença enfront de la pèrdua arbitrària d'aquests, amb ple respecte al dret a la propietat i a la garantia d'igualtat en l'exercici d'aquest dret, proclamats en l'article 33 de la Constitució espanyola i en el compliment de la funció social que se'n deriven. Aquesta llei és també coherent amb el principi 3.1.2 de les directrius voluntàries sobre la governança responsable de la tinença de la terra, la pesca i els boscos en el context de la seguretat alimentària nacional, aprovades per la FAO en 2012, que salvaguarda els drets legítims de tinença davant de les accions que puguen amenaçar-los.

El tercer problema es deriva de la manca d'una cultura de la gestió en comú de la terra. La necessitat de plantejar fórmules de gestió en comú reforça l'estratègia europea de foment d'agrupacions de productors en tots els sectors a l'empara de la normativa comunitària com és el Reglament (UE) número 1308/2013. Aquesta llei reconeix que aquestes fórmules requereixen, per a aconseguir l'èxit esperat, una eficient gestió d'incentius que responga a una lògica d'avaluació, assistència tècnica i seguiment dels projectes seleccionats. En aquesta acció, la Generalitat ha de posar al servei de la millora d'estructures agràries totes les capacitats tècniques necessàries sobre nous models d'organització, la divulgació d'aquestes a aquelles persones que tenen la titularitat de l'explotació i professionals de l'agricultura per a aconseguir explotacions sostenibles en forma d'iniciatives de gestió en comú. Aquesta gestió complementa, en el marc de l'activitat empresarial agrària, el reconeixement de la llibertat d'empresa de l'article 38 CE i recollit en l'STC 83/1984, amb aquelles activitats de caràcter associatiu necessàries per a l'impuls de models innovadors de gestió en comú orientats a obtenir resultats òptims.

En quart lloc, el mercat de terres no és suficientment dinàmic per la manca d'una política que, en el marc de les competències de la Generalitat, afavorisca les transmissions, les cessions i els arrendaments. La normativa existent en el nostre entorn ofereix solucions que doten el mercat de terres de transparència i donen suport a experiències locals. Aquesta llei no solament crea la Xarxa de Terres com a eina d'intermediació, sinó que estableix mecanismes per a promoure la mobilitat de la terra, i amplia considerablement els incentius respecte dels previstos en la normativa estatal de l'impost de successions i donacions i de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats (d'ara en avant, ITP-AJD), sempre en benefici de professionals de l'agricultura i de les iniciatives de gestió en comú. Quant a l'exempció de l'ITP-AJD en processos de reestructuració parcel·lària i permutes voluntàries, ja estava prevista en l'article 45.I.B.6 del Reial decret legislatiu 1/1993, de 24 de setembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats. En aquesta norma s'estableix l'exempció en les transmissions i altres actes i contractes ocasionats per la concentració parcel·lària, les permutes forçoses de parcel·les rústiques, les permutes voluntàries autoritzades per l'Institut de Reforma i Desenvolupament Agrari, com també les d'accés a la propietat derivades de la legislació d'arrendaments rústics i les adjudicacions de l'Institut de Reforma i Desenvolupament Agrari a favor de persones agricultores en règim de cultiu personal i directe, d'acord amb la seua legislació específica. L'efecte d'aquestes exempcions ha sigut limitat, probablement per la necessitat d'aclarir el procediment d'autorització per part de l'òrgan competent a què puguen acollir-se les persones titulars de parcel·les rústiques, que no és altre que la conselleria competent en matèria d'agricultura.

En cinqué lloc, s'ha mancat històricament d'eines d'informació per a la presa de decisions sobre alternatives de cultiu, tant en l'àmbit de formulació de plans sectorials com de la persona agricultora. Per a una agricultura responsable i competitiva hi ha tecnologies disponibles que permeten integrar eines de gestió basada en sistemes d'informació geogràfica que convé posar a la disposició de la societat. En les últimes dècades, les diferents administracions agràries valencianes han dissenyat plans d'actuació que han tingut una certa repercussió mediàtica, però han mancat de mitjans, sistematització i visió estratègica. El Consell donarà un impuls a aquestes eines, enteses com un servei per a l'activitat agrària sostenible i l'adopció de mesures d'adaptació i mitigació del canvi climàtic. La llei defineix instruments d'impuls als cultius de secà i de regadiu i la seua integració ambiental, com són les figures de pla sectorial i parc agrari, i aquesta última figura és adequada per a la dinamització de models territorialment sostenibles.

En sisé lloc, han de crear-se les condicions per a una inversió pública i privada en benefici del sector agrari i el desenvolupament rural. En aquest context, la llei planteja una definició integradora de les activitats agràries, complementàries i d'activitats de primera transformació. La promoció d'inversions és també fonamental pel que fa a l'eficiència en l'ús de l'aigua i l'energia, per la qual cosa la Generalitat treballarà per un regadiu sostenible. Finalment, entre les activitats a promoure estan la producció d'energies renovables, l'aplicació de noves tecnologies d'informació i comunicació, i també la valorització de recursos com a part d'una estratègia d'economia circular.

Finalment, la pèrdua de sòl agrari ha implicat la pèrdua de sòl fèrtil. En aquest sentit, l'espai agrari periurbà és el més vulnerable davant de la pressió expansiva d'altres usos del sòl (urbanització, usos terciaris i industrials, infraestructures de comunicació i transport) que ocupen i fragmenten l'espai agrari circumdant a les ciutats, generen parcel·les marginals i agreugen els problemes estructurals abans esmentats que limiten la viabilitat econòmica de l'activitat agrària.

II

Davant dels problemes esmentats, l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana (EACV) reconeix la rellevància social i cultural del sector agrari valencià i la important tasca d'aquest en l'activitat productiva, en el manteniment del paisatge, del territori, del medi ambient, de la cultura i de les tradicions i els costums determinants de la identitat valenciana. També s'hi recull el dret a gaudir d'una vida i un medi ambient segur, sa i ecològicament equilibrat, com també d'aigua de qualitat per a poder desenvolupar les activitats econòmiques i socials. Amb aquesta finalitat, la Generalitat es compromet a l'adopció de les mesures polítiques, fiscals, jurídiques i legislatives que garantisquen els drets del sector agrari, el seu desenvolupament i protecció, com també de les persones agricultores i ramaderes (article 18 EACV), en la protecció del medi ambient, la diversitat biològica, els processos ecològics i altres àrees d'especial importància ecològica (article 17 EACV). A més, a impulsar un model de desenvolupament equitatiu, territorialment equilibrat i sostenible, basat en la incorporació de processos d'innovació, la plena integració en la societat de la informació, la formació permanent, la producció obertament sostenible i una ocupació estable, i l'accés a les noves tecnologies i al desenvolupament de polítiques actives que impulsen la formació, les infraestructures i la utilització d'aquestes (article 19 EACV), amb la plena integració dels joves i les dones (article 11 de l'EACV). S'aprova aquesta llei, d'acord amb les competències atribuïdes en: article 49.3.3.a, "Agricultura, reforma i desenvolupament agrari, i ramaderia"; article 49.1.10.a, "Forests, aprofitaments i serveis forestals, vies pecuàries i pastures, espais naturals protegits i tractament especial de zones forestals, d'acord amb el que disposa el número 23 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució espanyola"; article 49.1.16.a, "Aprofitaments hidràulics, canals i regs, quan les aigües córreguen íntegrament dins del territori de la Comunitat Valenciana, instal·lacions de producció, distribució i transport d'energia, sempre que aquest transport no isca del seu territori i l'aprofitament no afecte cap altra comunitat autònoma; aigües minerals, termals i subterrànies. Tot això, sense perjudici del que estableix el número 25 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució espanyola"; l'article 49.3.4.a, "Sanitat agrària"; l'article 49.1.9.a, "Ordenació del territori i del litoral, urbanisme i habitatge"; article 49.1.12.a, "Turisme"; article 49.1.14.a, "Carreteres i camins l'itinerari dels quals transcórrega íntegrament dins del territori de la Comunitat Valenciana"; article 49.1.7.a, "Investigació, acadèmies l'àmbit d'actuació principal de les quals siga la Comunitat Valenciana. Foment i desenvolupament, en el marc de la seua política cientificotecnològica, de l'R+D+I; tot això, sense perjudici del que disposa el número 15 de l'apartat 1 de l'article 149 de la CE"; article 49.3.16.a, "Règim de les noves tecnologies relacionades amb la societat de la informació i del coneixement"; i article 49.1.3.a, "Normes processals i de procediment administratiu derivades de les particularitats del dret substantiu valencià o de les especialitats de l'organització de la Generalitat".

En matèria de reforma i desenvolupament agrari, és la conselleria competent en agricultura qui té assignades aquestes funcions mitjançant el Decret 37/1985, de 31 d'octubre, del president de la Generalitat, per haver sigut traspassades a la Comunitat Valenciana les funcions i els serveis que realitzava l'administració de l'Estat, per raó dels reials decrets 3.533/1981, de 29 de desembre, i 1.794/1985.

Amb aquest text s'actualitzen i desenvolupen aspectes no previstos en la Llei 8/2002, de modernització d'explotacions, que queda derogada per aquesta norma, encara que se'n manté l'esperit pel que fa a la regulació d'obres agràries d'interès general. Aquesta llei, per raó de les competències assumides per la Comunitat Valenciana, realitza un esforç d'actualització i adaptació a l'àmbit autonòmic de la normativa d'estructures agràries, representada en l'àmbit estatal per la Llei 19/1995, de modernització de les explotacions. Així, aquesta norma ofereix un conjunt ampli d'alternatives a les explotacions agràries, de caràcter particular o associatiu, perquè aquestes trien, amb el suport de les administracions, l'estratègia de millora d'estructures que millor s'adapte a les seues característiques.

En tot moment es pretén que aquestes alternatives o normes actuen d'acord amb els principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència establits en l'article 129 de la Llei 39/2015, de procediment administratiu.

III

Aquesta llei ofereix com a principals novetats les següents:

– S'estableixen els objectius de la política d'estructures de la Generalitat des d'una lògica integradora de les funcions econòmiques, socials, territorials i ambientals de l'activitat agrària, amb una llista d'accions prioritàries, i s'hi destaca el paper dels qui exerceixen l'agricultura de forma professional, de joves i dones, i de les iniciatives de gestió en comú del territori agrari.

– Es crea la figura d'agent dinamitzador, com a persona que impulsarà tècnicament la gestió sostenible del territori, per a facilitar els processos de reestructuració, iniciatives de gestió en comú i la Xarxa de Terres.

– Es defineix el mapa agronòmic, que constituirà una eina d'informació per a les polítiques agràries de la Generalitat i, en general, per a la gestió del sòl agrari de tots els agents del sector.

– Es defineix el sòl agrícola infrautilitzat, amb l'objectiu de poder inventariar la magnitud del problema de les parcel·les abandonades i fer-ne un seguiment, i s'aporten alternatives realistes i viables com ara la cessió incentivada a tercers o a la Xarxa de Terres.

– En els supòsits de sòl agrari infrautilitzat, s'obri un procediment per a la declaració, la inclusió en l'inventari corresponent i un ventall d'alternatives que evite o corregisca les condicions que han motivat la iniciació de l'expedient. En casos extrems d'abandó total, s'obri la possibilitat de declaració que la funció social de la terra queda incomplida, i l'expedient pot conduir a l'obligació de la cessió d'ús a tercers o a la mateixa xarxa de terres. És la vulneració de la finalitat o de la utilitat social del sòl la que activa el ventall de possibilitats que ofereix el legislador, en línia amb la doctrina del Tribunal Constitucional. S'acullen els plantejaments continguts en la Sentència 37/1987, sempre aportant alternatives per a no penalitzar aquelles explotacions que patisquen problemes de falta de rendibilitat.

– Es crea una xarxa de terres, formada per una xarxa d'oficines gestores de terres sobre la base d'un marc innovador que es beneficia de l'experiència que els bancs de terres comencen a adquirir a la Comunitat Valenciana. La xarxa es planteja en aquesta llei com una eina destinada a mobilitzar parcel·les a favor de persones agricultores professionals, iniciatives de gestió en comú, dones i joves.

– Es crea la figura de la iniciativa de gestió en comú (IGC), qualificació que ha de promoure les explotacions associatives o les agrupacions d'explotacions que, sota diferents fórmules jurídiques, manifesten la voluntat de ser considerades com una unitat a l'efecte de la posada en marxa d'un pla de gestió en comú, en sintonia amb les normes supranacionals favorables a les agrupacions de l'oferta. Les IGC reconegudes resultaran beneficiades per les mesures de reestructuració i els beneficis fiscals reconeguts en la llei. La política del Consell donarà suport, a través de convocatòries públiques, als projectes d'aquestes iniciatives.

– Es promouen eines de gestió sectorial, com el pla d'actuació sectorial, que permet sistematitzar la planificació integral en cultius de regadiu i secà, i el parc agrari, per a la defensa de sistemes agraris locals.

– Es recullen mesures de suport públic a la reestructuració parcel·lària amb suport del Consell. La reestructuració és un concepte que supera la clàssica concentració parcel·lària, per a la consecució d'explotacions d'estructura i dimensions viables, en nom de la utilitat social del domini i segons la doctrina del Tribunal Constitucional en aquesta matèria. En la llei s'amplien les opcions de reestructuració i se n'estén la iniciativa a instàncies públiques i privades, seguint procediments que introduïsquen la integració ambiental en els plans de reestructuració, l'agrupació de parcel·les i les permutes voluntàries. Es plantegen nous procediments que amplien i aclareixen el marc normatiu actual, en coherència amb les competències en matèria d'estructures agràries assumides per la Generalitat.

– S'introdueixen incentius fiscals a l'adquisició, cessió i arrendament de finques rústiques que amplien considerablement els beneficis previstos en la normativa estatal, amb una atenció prioritària a la consolidació d'explotacions a favor de professionals de l'agricultura i de les iniciatives de gestió en comú. La Llei orgànica 8/1980, de 2 de setembre, de finançament de les comunitats autònomes, modificada per la Llei orgànica 6/2015, de 12 de juny, constitueix el marc orgànic que conté la cessió de tributs. Aquest marc orgànic és desenvolupat, amb caràcter general, per la Llei 22/2009, de 18 de desembre, per la qual es regula el sistema de finançament de les comunitats autònomes i ciutats amb estatut d'autonomia i es modifiquen determinades normes tributàries i, per al cas de la Comunitat Valenciana, per la Llei 23/2010, de 16 de juliol, del règim de cessió de tributs de l'Estat a la Comunitat Valenciana i de fixació de l'abast i les condicions d'aquesta cessió. Mitjançant aquesta Llei 23/2010, de 16 de juliol, es va adequar el contingut de l'apartat 1 de l'article 52 i de la disposició addicional primera de l'EACV al nou règim de cessió de tributs que es preveu en la Llei 22/2009, de 18 de desembre, i, així mateix, es va regular el règim específic d'aquesta cessió a la Comunitat Valenciana, de manera que es determina l'abast i les condicions de la cessió a aquesta comunitat autònoma i se li atribueix la facultat de dictar per a si mateixa normes legislatives en els casos i les condicions previstos en la Llei 22/2009, de 18 de desembre.

IV

El títol preliminar estableix el marc general de la política d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, amb una clara exposició dels seus objectius i actuacions prioritàries, i s'hi defineixen les figures bàsiques de la llei, algunes ja contingudes en la Llei 19/1995, de modernització d'explotacions, i se n'hi introdueixen unes altres que constitueixen novetats com ara la Xarxa de Terres, les oficines gestores, les iniciatives de gestió en comú i la persona que té la condició d'agent dinamitzador.

El títol I es dedica a l'ordenació del sòl amb fins agraris. El capítol I aclareix i desenvolupa les condicions per a l'emissió d'informes d'obres relacionades amb les activitats agropecuària, agrícola, forestal i cinegètica. En el capítol II del mateix títol s'estableixen les condicions perquè un sòl agrari puga qualificar-se com a infrautilitzat. Aquestes condicions corregiran situacions manifestes de degradació del sòl o de males pràctiques. El procés preveu etapes com ara l'obertura d'expedient, l'advertiment a la persona propietària, la declaració de sòl infrautilitzat, la incorporació en l'inventari, les alternatives derivades de la declaració, incloent-hi la possibilitat de cessió a tercers o a la Xarxa de Terres que s'introdueix en el títol III.

El títol II introdueix eines d'informació que contribuiran a la gestió agroecològica, edafològica i climàtica al servei de les persones agricultores. En el capítol I es defineix el mapa agronòmic com a element informatiu bàsic en la gestió agronòmica i ambiental del sòl agrari, que es posa a la disposició del sector, i l'administració és la responsable de la seua creació i manteniment. En el capítol II es defineix el pla d'actuació sectorial, els continguts mínims d'aquest i com es formalitza la participació dels sectors interessats. El capítol III preveu la promoció dels parcs agraris com una figura de suport a la viabilitat de l'activitat agrària en sistemes locals, amb voluntat de gestió integrada.

En el títol III es crea la Xarxa de Terres, que pot crear les seues pròpies oficines gestores o a la qual es poden adscriure altres oficines gestores de caràcter públic. El funcionament de la xarxa és rellevant com a mecanisme d'informació, assessorament i seguiment del mercat de terres. La xarxa ha d'estar dotada de mitjans suficients per a la realització de les activitats d'assessorament, informació, registre, supervisió i inventari. El capítol I s'ocupa de les funcions de la xarxa i de les oficines d'aquesta. El capítol II es dedica a les parcel·les incorporades, a la seua gestió i intermediació i a les garanties dels seus titulars.

El títol IV estableix les actuacions de millora d'estructures agràries a través de les iniciatives de gestió en comú i de la reestructuració de parcel·les. Així, en el capítol I es dóna suport a l'explotació associativa o l'agrupació d'explotacions des d'un concepte genèric denominat iniciativa de gestió en comú (IGC). Les entitats qualificades com a IGC poden presentar projectes que, a través de convocatòries públiques, seran cofinançats per l'administració. En els projectes es promouran fórmules innovadores que afavorisquen la creació de valor en termes econòmics, ambientals, socials i territorials. El capítol II introdueix i regula la reestructuració de parcel·les l'objectiu de la qual és l'agregació de parcel·les d'aportació de les persones propietàries. S'amplia el concepte de concentració parcel·lària i té com a objectiu la millora de l'estructura territorial de les explotacions, estudiant solucions que n'afavorisquen la viabilitat i que donaran com a resultat, segons els casos, una única finca uniforme o diverses de ben diferenciades. Per tant, en aquest articulat s'utilitza el terme "reestructuració" en lloc de "concentració", utilitzat en la Llei 8/2002, ja que es tracta d'un concepte més ampli l'objectiu del qual és facilitar el canvi de model productiu cap a explotacions socialment i econòmicament viables. S'introdueixen en la secció segona, i en les seccions quarta a sisena, tres vies per a accedir a la reestructuració parcel·lària. La primera, de caràcter públic. Les dues restants, de caràcter privat. La reestructuració pública es realitza a través de procediments ordinari i abreujat (seccions 4.a i 5.a) que inclouen la declaració d'utilitat pública de la reestructuració. En el procediment ordinari s'admet la possibilitat d'utilitzar la massa comuna per a correcció d'errades o omissions, en matèria de reestructuració, tot i que som conscients que moltes de les qüestions plantejades en el passat no es repetiran en el futur per l'ús de les noves tecnologies (SIG-sistema d'informació geogràfic) i l'obligació d'incorporar, d'acord amb la Llei 13/2015, de modificació de la Llei hipotecària, que afavoreix la coordinació entre les dades inscrites en el cadastre i el registre de la propietat, la representació gràfica georeferenciada de la finca quan s'inscriguen operacions de parcel·lació, reparcel·lació, concentració parcel·lària, segregació divisió, agrupació o agregació i expropiació. Les altres dues vies de reestructuració tenen un procediment especial (secció sisena). En totes, les persones participants en la reestructuració es beneficien d'avantatges econòmics i fiscals que preveu la llei. Els procediments ordinari i abreujat són desenvolupats per a garantir la correcta realització de la reestructuració que incloga la declaració d'utilitat pública. Els procediments especials agiliten els processos de reestructuració parcel·lària privada o a través de permutes voluntàries, aquestes últimes amb els incentius fiscals que la legislació preveu per a les permutes autoritzades per l'organisme competent en matèria agrària. En tots els processos de reestructuració es preveu l'anàlisi de la repercussió d'aquesta en matèria ambiental com a part integrant del procés de reordenació parcel·lària. Quan la reestructuració parcel·lària siga promoguda per una IGC, en l'adjudicació i delimitació dels lots de reemplaçament s'ha de tenir en compte aquesta circumstància per a tractar fórmules de gestió en comú. En la secció setena es regulen les condicions per a les obres públiques en la reestructuració parcel·lària, i en la secció vuitena es defineixen les condicions de finançament dels processos de reestructuració, amb un suport de la Generalitat en tots els casos, i l'assumpció de la major part del finançament de les obres en el cas de la concentració de caràcter públic. Tanca el títol IV el capítol III, que regula les unitats mínimes de cultiu, l'objectiu de les quals és limitar l'excessiva fragmentació i la segregació de parcel·les d'ús agrari. El desenvolupament reglamentari pot anar adaptant la unitat mínima de cultiu a circumstàncies territorials i sectorials.

El títol V introdueix diversos incentius fiscals que pretenen promoure la mobilitat de la terra. Aquesta llei amplia els supòsits de bonificació que ja estaven previstos en la normativa estatal de l'impost de successions i donacions i de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats (d'ara en avant, ITP-AJD), en particular en el títol I de la Llei 19/1995, de modernització d'explotacions, i en l'article 45.1.A.6 del Reial decret legislatiu 1/1993, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats, amb especial referència a les transmissions i cessions de finques rústiques a persones agricultores professionals, o de finques incorporades a iniciatives de gestió en comú (IGC) i a la Xarxa de Terres, es realitzen sense cost fiscal, la qual cosa n'afavoreix la valoració, amb els consegüents beneficis econòmics i ambientals que això comporta. Amb aquest fi s'estableixen deduccions dels impostos de successions i donacions i de l'ITP-AJD. En el capítol I s'introdueixen beneficis fiscals de l'impost de successions i donacions en el supòsit de transmissió de la propietat de parcel·les rústiques, si es donen determinades condicions de la persona adquirent. També s'hi preveu un supòsit que permet beneficis fiscals quan les terres siguen transmeses en el termini d'un any per l'adquirent per causa de mort en determinats supòsits i determinades condicions de l'adquirent. La transmissió pot realitzar-se també directament a l'IGC o a la Xarxa de Terres. En el capítol II s'introdueix una deducció de quota de l'ITP-AJD en el supòsit d'arrendament i de transmissió de la propietat de parcel·les rústiques, si es donen determinades condicions en la persona arrendatària o en l'adquirent. També es beneficien les transaccions que es realitzen a través de la Xarxa de Terres. Els beneficis fiscals s'amplien als supòsits de reestructuració parcel·lària i a les permutes voluntàries autoritzades per l'autoritat competent en matèria de reforma i desenvolupament agraris, com s'estableix en els articles 73, 74 i 75 d'aquesta llei. Això inclou conceptes com la reestructuració parcel·lària pública, la reestructuració parcel·lària privada i la reestructuració parcel·lària a través de permutes voluntàries.

El títol VI manté bona part de l'articulat de la Llei 8/2002, de modernització d'explotacions, en el que fa referència a la regulació de les obres d'interès agrari promogudes per la Generalitat. Com a novetat, es consideren com a obres d'interès general diversos tipus d'actuacions, la qual cosa inclou no solament actuacions sobre les infraestructures agràries i de reg, sinó també les energies renovables i les intervencions per a connectar el medi rural amb la societat de la informació.

Finalment, en el títol VII es regula l'atribució de la competència en matèria de control i inspecció. A més, es tipifiquen les infraccions amb la determinació de la sanció aplicable a cada supòsit de fet i la graduació d'aquestes. Se sistematitza el procediment sancionador, la reparació del dany causat i, si escau, l'execució forçosa.

Pel que s'ha exposat, aquesta llei planteja noves alternatives d'ús del sòl i d'agrupació d'explotacions i parcel·les, dirigides a crear oportunitats d'ocupació, de vertebració del territori i de models sostenibles de producció d'aliments. La Llei d'estructures agràries parteix de la confiança en les institucions i en les persones que treballen per a la recuperació de l'agricultura valenciana i la transició d'aquesta cap a un nou model productiu d'alt valor i responsable amb la societat.

Aquesta iniciativa legislativa està inclosa en el Pla normatiu de l'administració de la Generalitat per a l'any 2018.

TÍTOL PRELIMINAR

Disposicions generals

*Article 1. Objecte*

L'objecte d'aquesta llei és establir un marc general que impulse la millora de les estructures agràries a la Comunitat Valenciana a fi de garantir la viabilitat i la sostenibilitat del sector agrari, així com d'assolir els objectius generals que s'especifiquen en l'article següent.

*Article 2. Objectius*

Els objectius d'aquesta llei són els següents:

a) Millorar les estructures agràries de la Comunitat Valenciana, a fi de garantir la viabilitat econòmica, social i ambiental de les explotacions agràries i l'obtenció de rendes agràries suficients que asseguren unes òptimes condicions de vida als seus titulars.

b) Consolidar l'agricultura i la ramaderia com a activitats econòmiques de referència, amb el foment, quan corresponga, d'altres activitats amb caràcter complementari, fent-les compatibles amb el respecte als valors naturals, la conservació del patrimoni artisticohistòric d'interès agrari i la integritat de l'entorn.

c) Establir i desenvolupar mesures de reordenació, agrupació, redimensionament de les explotacions agràries, millora estructural i d'infraestructures agràries i reestructuració de la propietat en aquelles zones amb especials dificultats o amb excessiva fragmentació a fi d'assegurar la viabilitat i la rendibilitat de les explotacions agràries, lluitar contra l'abandó de l'activitat i de les parcel·les agràries i fomentar l'accés a la terra –en particular, de dones i persones joves– per a crear noves explotacions o ampliar les ja existents, prestant especial atenció al suport a la constitució d'iniciatives de gestió en comú de la terra, amb totes les mesures que afavorisquen el seu desenvolupament.

d) Mitigar els efectes del canvi climàtic mitjançant l'establiment de mesures adequades i contribuir a la sostenibilitat de l'activitat agrària i del desenvolupament rural amb actuacions d'adaptació als seus efectes.

e) Facilitar la resiliència territorial d'àrees amb elevats valors mediambientals, agrològics o paisatgístics, especialment en aquelles zones de la comunitat vulnerables a causa de qualsevol raó, en particular de la pressió derivada del canvi d'ús del sòl, o bé amb la presència d'algun elevat risc ambiental, de tal manera que es potencie la conservació i la permanència d'aquests valors o es reduïsca la vulnerabilitat enfront del risc, a través de la reorganització espacial i funcional de l'estructura territorial existent. Així mateix s'afavoriran mesures de conservació del sòl agrari i de conservació de cultius tradicionals i infraestructures associades en zones forestals que conformen mosaics agroforestals per a la prevenció i extinció d'incendis.

f) Donar suport a les explotacions agràries mitjançant l'aplicació d'incentius fiscals a l'adquisició d'explotacions agràries i elements afectes i de finques rústiques.

g) Afavorir el manteniment de la població vinculada a l'activitat agrària, reconeixent el paper de la dona en el món rural, promovent la participació i la incorporació de les dones en l'activitat agrària en condicions d'igualtat així com la incorporació de les persones joves per a facilitar el relleu generacional en les explotacions agràries.

h) Promoure la viabilitat, l'adaptació i la millora dels regadius i mesures que fomenten l'ús sostenible de l'aigua en l'agricultura, singularment pel que fa a l'eficiència energètica i hidràulica en els regadius, l'aprofitament per a reg de les aigües regenerades, la recuperació i conservació dels recursos hídrics i el bon estat de les masses d'aigua i ecosistemes associats, així com la prevenció de la contaminació difusa de les masses d'aigua.

i) Promoure el desenvolupament i la implantació de les energies renovables, i en especial l'impuls de la producció d'energia a partir de la utilització de la biomassa d'origen agrícola o silvícola i d'altres fonts alternatives d'energia sostenibles com a instrument de millora de les explotacions agràries i de les condicions de vida de la població rural, a través del foment de l'autosuficiència energètica i la sostenibilitat econòmica i ambiental, un millor aprofitament dels recursos i subproductes de l'activitat agrària i l'aplicació d'un enfocament circular en la gestió de les explotacions.

j) Millorar les infraestructures agràries que permeten una millora de la viabilitat i la sostenibilitat de les explotacions agràries i de les condicions de vida i desenvolupament integral de la població rural.

k) Conservar el patrimoni natural, genètic i cultural associat a l'activitat agrària tradicional de la Comunitat Valenciana.

*Article 3. Actuacions prioritàries*

En el marc de les diferents mesures sectorials de suport i foment del sector agrari previstes en aquesta llei, es consideren prioritàries les línies d'actuació següents:

a) El desenvolupament de fórmules que asseguren el manteniment d'explotacions agràries de dimensions que les facen econòmicament viables, amb especial atenció a les persones agricultores professionals i a la generació d'ocupació, en particular de joves i dones.

b) El foment de mètodes de producció i de gestió de les explotacions agràries respectuosos amb la protecció ambiental i paisatgística, com també accions d'adaptació i mitigació del canvi climàtic i d'ordenació del territori, tot això de conformitat amb les directrius que emanen de la normativa europea i de les administracions públiques competents.

c) L'articulació de les mesures sectorials necessàries per a evitar l'abandó i la infrautilització del sòl agrari, conservar i protegir el sòl agrari i assegurar la viabilitat de les explotacions agràries i la funció social de la terra pel que fa a la seua preservació com a actiu productiu i ambiental en benefici de la comunitat.

d) El tractament preferent en l'accés a la terra a les persones que exerceixen l'activitat agrària de manera professional, així com a les persones joves i dones, a través de la Xarxa de Terres i de la resta de mesures i instruments impulsats per la llei.

e) La promoció de la reestructuració parcel·lària, la transmissió de terres a professionals de l'agricultura i ramaderia, i el desenvolupament d'infraestructures de suport que contribuïsquen a l'enfortiment estructural de les explotacions.

f) El foment de fórmules associatives i de gestió en comú de la terra associades als processos de reestructuració de parcel·les i l'agrupació d'explotacions agràries.

g) El foment de la diversificació de les activitats agràries a les zones rurals.

h) La provisió de serveis de gestió tecnicoeconòmica i ambiental i assessorament per a la millora de l'estructura productiva i de les condicions tècniques i tecnològiques de les explotacions agràries.

i) La simplificació administrativa per a agilitar la relació del sector agrari amb les administracions públiques, en el marc de les competències autonòmiques.

j) La provisió de mitjans humans i materials per a la posada en marxa d'eines de gestió del sòl agrari, incloent-hi mapes agronòmics i un inventari de sòl agrari infrautilitzat, com també de suport a la realització de plans sectorials agraris.

k) L'impuls de projectes sostenibles de reg i de generació d'energies renovables i d'economia circular a partir de les activitats agràries i de les complementàries, o la destinació dels quals siga reduir-ne els costos fent així més efectiu i sostenible l'ús de l'aigua, buscant l'eficiència energètica més gran possible i promovent conductes de respecte a la biodiversitat.

*Article 4. Definicions*

A l'efecte d'aquesta llei, s'entén per:

1. Activitat agrària: el conjunt de treballs que es requereixen per a l'obtenció de productes agrícoles, ramaders, forestals i les matèries primeres secundàries d'aquests; es considera també activitat agrària la que implica la gestió i el manteniment o la direcció i la gerència de l'explotació agrària. Així mateix, també es considera activitat agrària la venda directa per part de la persona agricultora de la producció pròpia sense transformació, o amb una primera transformació, el producte final de la qual estiga inclòs en l'annex I de l'article 38 del Tractat de funcionament de la Unió Europea. Aquesta venda directa s'ha de realitzar dins dels elements que integren l'explotació, en mercats municipals o en llocs que no siguen establiments comercials permanents.

2. Activitat agrària complementària o activitat complementària: es consideren activitats complementàries realitzades per les explotacions agràries:

a) Les activitats de transformació dels productes de l'explotació agrària i la venda directa dels productes transformats de la seua explotació, sempre que no siga la primera transformació especificada en la definició d'activitat agrària de l'article 4, apartat 1.

b) Les activitats de conservació de l'espai natural i de protecció del medi ambient.

c) Les activitats d'aprofitament i posada en valor de matèries primeres secundàries obtingudes en les explotacions agrícoles i ramaderes orientades a l'enfocament circular de l'aprofitament de recursos i nutrients.

d) Les activitats de compensació i/o atenuació dels efectes de la contaminació, com ara instal·lació de biofiltres, plantació d'espècies descontaminants, plantacions per a compensar emissions de diòxid de carboni i qualsevol altra acció que implique el manteniment i la conservació d'una infraestructura natural induïda.

e) Les activitats de turisme rural o agroturisme.

f) Les activitats cinegètiques i artesanals realitzades en l'explotació, i la recol·lecció de fruites silvestres.

g) La participació i la presència de la persona titular de l'explotació, com a conseqüència d'elecció pública, en institucions de caràcter representatiu, com també en òrgans de representació de caràcter sindical, cooperatiu o professional, sempre que aquests es troben vinculats al sector agrari.

3. Explotació agrària: el conjunt de béns i drets organitzats empresarialment per la persona titular en l'exercici de l'activitat agrària, primordialment amb finalitats de mercat, i que constitueix en si mateixa una unitat tecnicoeconòmica.

4. Elements de l'explotació: els béns immobles de naturalesa rústica i qualssevol altres que són objecte d'aprofitament agrari permanent, l'habitatge amb dependències agràries, les construccions i instal·lacions agràries, fins i tot de naturalesa industrial, i els ramats, màquines i arreus, integrats en l'explotació i afectes a aquesta, l'aprofitament i la utilització dels quals correspon al seu titular en règim de propietat, arrendament, drets d'ús i gaudi i fins i tot per mera tolerància de l'amo. Així mateix, constitueixen elements de l'explotació tots els drets i les obligacions que puguen correspondre a la persona titular i estiguen afectes a l'explotació.

5. Persona titular de l'explotació: la persona física, ja siga en règim de titularitat única, ja siga en règim de titularitat compartida, la persona jurídica o la comunitat de béns que exerceix l'activitat agrària, que organitza els béns i drets integrants de l'explotació amb criteris empresarials i assumeix els riscos i responsabilitats civils, socials i fiscals que puguen derivar-se de la seua gestió.

6. Persona agricultora professional: la persona física que siga titular d'una explotació agrària i obtinga almenys el 50 % de la seua renda total d'activitats agràries o d'activitats agràries complementàries, sempre que la part de renda procedent directament de l'activitat agrària duta a terme en la seua explotació no siga inferior al 25 % de la seua renda total, el temps de treball dedicat a activitats agràries o agràries complementàries siga igual o superior a la mitat d'una unitat de treball agrari (UTA) i que estiga donada d'alta en el règim de la seguretat social que li corresponga en funció de la seua activitat agrària.**1**

7. Persona agricultora jove: la persona que tinga entre divuit i quaranta anys, tots dos inclusivament, i exercisca o pretenga exercir l'activitat agrària i activitats complementàries.

8. Unitat de treball agrari (UTA): el treball efectuat per una persona dedicada a temps complet durant un any a l'activitat agrària.

9. Iniciativa de gestió en comú (IGC): conjunt de persones físiques o jurídiques titulars de parcel·les o drets d'ús i aprofitament d'aquestes que, sota qualsevol fórmula associativa admesa en dret i havent manifestat la seua voluntat expressament, són considerades com una unitat a l'efecte de la posada en marxa d'un pla de gestió tendent al cultiu i explotació en comú o l'ús en comú dels mitjans per al desenvolupament d'activitats agràries i complementàries.

10. Xarxa de Terres de la Comunitat Valenciana (Xarxa de Terres): Instrument dependent de la conselleria competent en matèria d'agricultura que actua com a fons de terres, centralitzant les dades relatives a l'oferta i demanda de parcel·les amb vocació agrària, per a facilitar-ne l'ús i l'aprofitament per qualsevol persona física o jurídica, pública o privada. Per a impulsar i facilitar la intermediació, l'ús i l'aprofitament de les parcel·les amb vocació agrària, la Xarxa estarà constituïda pel conjunt d'OGX i coordinada per la direcció general competent en matèria d'agricultura i ramaderia.

11. Oficines Gestores de la Xarxa de Terres (OGX): Persones jurídiques de caràcter públic o oficines pròpies de l'administració que faciliten la intermediació, l'ús i l'aprofitament agraris de parcel·les amb vocació agrària d'acord amb els objectius de la Xarxa de Terres i d'aquesta llei.

12. Acord de reordenació: fase del procediment de reestructuració parcel·lària consistent en l'establiment de la nova ordenació de la propietat mitjançant la determinació de les finques que reemplaçaran les aportacions de les persones participants afectats i sobre les quals recauran inalterats el domini i els altres drets reals i situacions jurídiques que tenien com a base les parcel·les subjectes a concentració.

13. Agrupació promotora: conjunt de persones físiques o jurídiques titulars de parcel·les que, vinculades entre si i manifestant la seua voluntat expressament, són considerades com una unitat a l'efecte de la reestructuració de les seues parcel·les d'aportació, si bé poden conservar la seua individualitat respecte a la titularitat de les parcel·les de reemplaçament que a cada partícip corresponguen.

14. Bases de reestructuració parcel·lària: conjunt de documents que s'aproven en el procediment de reestructuració parcel·lària que contenen la delimitació del perímetre de reestructuració, la definició del parcel·lari, els valors naturals afectats, la classificació de les terres i la identificació de les persones titulars de les parcel·les afectades i la seua caracterització.

15. Classificació de terres: operació inclosa en les bases de reestructuració parcel·lària consistent a agrupar les terres segons productivitat i cultiu, assignant a cada classe un valor relatiu a aquest efecte de dur a terme les compensacions, quan resulten necessàries.

16. Finques de reemplaçament: són les finques resultants del procés de reestructuració parcel·lària, obtingudes per agrupació i, si escau, reubicació de les parcel·les d'aportació i que, per a cada titular, corresponen al valor proporcionat al de les seues parcel·les aportades, una vegada aplicada la deducció legalment establida.

17. Investigació de la propietat: operació inclosa en les bases de reestructuració parcel·lària que consisteix a determinar el domini, altres drets reals i situacions jurídiques de les parcel·les subjectes a reestructuració en el perímetre de la zona de reestructuració.

18. Massa comuna: conjunt de les parcel·les romanents resultants del procés d'ajust tècnic per a la compensació entre aportacions i atribucions, i amb la destinació i titularitat que estableix l'article 66 d'aquesta llei.

19. Parcel·les d'aportació: són les parcel·les objecte del procés de reestructuració parcel·lària que, classificades i valorades d'acord amb els criteris legalment establits, donen lloc, en el seu conjunt, a les noves finques de reemplaçament una vegada aplicat el procediment de reestructuració.

20. Zona de reestructuració: conjunt dels terrenys que són objecte d'un procés de reestructuració parcel·lària. Està delimitat exteriorment per un perímetre de reestructuració que dibuixa el contorn de la zona de reestructuració, determinat pel corresponent decret d'utilitat pública, o resolució, en cas de la reestructuració privada, i susceptible de variació com a conseqüència de les rectificacions que puguen introduir-se de conformitat amb aquesta llei.

21. Agent dinamitzador: persona o, si és el cas, entitat de dret públic, cooperativa, comunitat de regants, organització professional agrària, sindicat agrari o qualsevol entitat formada per persones vinculades professionalment a l'activitat agrària, que de manera individual o col·lectiva facilite els processos de millora estructural i de gestió de les explotacions agràries en els àmbits territorials o comarcals específics i difonga els instruments i les oportunitats derivades d'aquesta llei i d'altres marcs reguladors tenint en compte les característiques específiques dels distints sistemes agraris territorials. Per a això, l'agent impulsarà la participació efectiva i inclusiva dels diferents actors agraris territorials.

22. Parcel·les amb vocació agrària: tots aquells terrenys que siguen susceptibles de tindre un aprofitament agrícola, forestal, ramader o mixt per les seues aptituds agronòmiques i que no tinguen la qualificació urbanística d'urbans, incloses les construccions de qualsevol naturalesa enclavades en aquests que siguen necessàries per al desenvolupament d'una explotació agrària.

Llevat que expressament s'establisca una altra cosa, a l'efecte del que es preveu en la llei s'equipararà a la transmissió total o parcial del ple domini de les parcel·les amb vocació agrària, la dels drets reals que recaiguen sobre aquestes. **2**

23. Reestructuració parcel·lària: reordenació de la propietat de la terra dins d'un perímetre predeterminat, per a millorar l'estructura territorial agrària, de caràcter públic, per ser impulsada per l'administració pública; de caràcter privat, a sol·licitud d'una agrupació promotora amb personalitat jurídica pròpia o d'una iniciativa de gestió en comú; o a través de permutes voluntàries, a iniciativa de dos o més titulars.

24. Espai agrari periurbà: zona de contacte entre el món rural i el món urbà, que conserva els trets fonamentals del primer al mateix temps que suporta les pressions derivades de la proximitat a la ciutat en configurar-se en les perifèries de les aglomeracions urbanes. El distintiu comú dels espais agraris periurbans és la precarietat territorial, ambiental i social a què s'enfronta l'activitat agrària derivada de les pressions d'ocupació de sòl agrari per actuacions urbanístiques i d'infraestructures, així com l'abandó de l'activitat agrària i l'envelliment de la població agrària.

25. Activitat agrària periurbana: l'activitat agrària, en els termes definits en l'apartat 1 d'aquest article, que es du a terme en espais agraris periurbans.

26. Sistema alimentari sostenible: és aquell que garanteix la seguretat alimentària i la nutrició de les persones de tal forma que no es posen en risc les bases econòmiques, socials i ambientals de la seguretat alimentària de futures generacions.

27. Canals curts de comercialització: venda per les persones productores i elaboradores agroalimentàries de xicoteta dimensió directament a les persones consumidores finals o a establiments de venda al detall, inclosos els establiments de restauració col·lectiva, que subministren o serveixen productes alimentaris directament a la persona consumidora final, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.

28. Parc agrari: el parc agrari és la figura que ordena, protegeix i gestiona l'espai agrari periurbà delimitant un determinat espai de sòl amb vocació agrària i els seus agroecosistemas per a potenciar la viabilitat de les explotacions agràries, incloent-hi les activitats agràries complementàries, millorar les condicions de vida de les persones treballadores del sector agrari, especialment aquelles de caràcter professional, així com preservar el territori, el paisatge i els valors culturals, socials i ecològics dels espais agraris periurbans.

*Article 5. Agent dinamitzador*

1. La figura de l'agent dinamitzador, definida en l'apartat 21 de l'article 4 d'aquesta llei, impulsarà la participació efectiva i inclusiva dels diferents actors agraris territorials.

2. Seran funcions de l'agent dinamitzador les relacionades amb la facilitació de l'aplicació dels instruments continguts en aquesta llei en contextos territorials o comarcals específics. En particular, aquestes funcions podran estar relacionades amb:

a) La dinamització i el suport a les oficines gestores de la Xarxa de Terres i les persones usuàries.

b) La promoció dels instruments de planificació sectorial.

c) La gestió sostenible dels recursos, incloent-hi la preservació del medi ambient i el paisatge.

d) L'assessorament a IGC i a processos de reestructuració parcel·lària.

e) L'activació dels recursos infrautilitzats de la zona, participant en l'elaboració del mapa agronòmic.

f) La identificació de necessitats, sinergies i limitacions en el context territorial específic.

g) La identificació de línies d'ajuda que puguen aplicar-se en els processos de millora de les estructures agràries d'acord amb les legislacions autonòmica, estatal i europea.

h) L'aplicació de coneixements, pràctiques, tècniques i noves tecnologies per a millorar la sostenibilitat econòmica, social i ambiental de les estructures agràries.

i) La provisió d'informació sobre les opcions pròpies de l'activitat agrària i de l'activitat complementària i de les possibilitats per a la posada en valor de les seues externalitats.

j) La facilitació i mediació social entre els diversos actors implicats en els processos impulsats en compliment d'aquesta llei.

k) Qualsevol altra que puga facilitar l'aplicació dels instruments previstos en aquesta llei.

*Article 6. Reconeixement*

1. La condició d'agent dinamitzador serà promoguda i reconeguda per la conselleria competent en matèria d'agricultura. Els requisits necessaris per a ser reconegut com a agent dinamitzador i el procediment per al seu nomenament, així com els drets i deures derivats de les seues funcions, seran establits reglamentàriament.

2. En cap cas el reconeixement com a agent dinamitzador facultarà per a prendre decisions respecte a l'execució dels instruments continguts en aquesta llei. Cap de les actuacions de l'agent dinamitzador podrà suposar exercici de funcions que impliquen la participació directa o indirecta en l'exercici de les potestats públiques o en la salvaguarda dels interessos generals de l'administració.

3. L'agent dinamitzador realitzarà la seua activitat en coordinació amb les oficines comarcals i la resta d'entitats dependents de la conselleria competent en matèria d'agricultura, pertanyents a l'àmbit territorial en què l'agent desenvolupe la seua activitat.

TÍTOL I

De l'ordenació del sòl amb fins agraris

CAPÍTOL I

Dels informes previs en sòl no urbanitzable

*Article 7. Actuacions en sòl no urbanitzable amb valors agraris i rurals***3**

1. D'acord amb els fins d'aquesta llei, i sense perjudici del que disposa la normativa urbanística, d'ordenació del territori o de protecció ambiental i paisatgística vigent, amb caràcter previ a l'autorització de l'òrgan competent, en els casos previstos en els apartats següents i en el marc del que disposen els articles 211 i 215 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, serà preceptiu l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'agricultura respecte de totes les obres, els usos, les instal·lacions i els aprofitaments les realitzacions dels quals incidisquen en sòl no urbanitzable, amb valors agraris i rurals.

2. En el sòl no urbanitzable, i sense perjudici del que disposa la normativa urbanística, d'ordenació del territori o de protecció ambiental i paisatgística vigent, amb caràcter previ a l'autorització de l'òrgan competent, serà preceptiu l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'agricultura en relació amb les construccions, les instal·lacions i els habitatges vinculats a l'explotació agrària i/o a les seues activitats complementàries que puguen permetre's d'acord amb la legislació urbanística i sectorial aplicable.

3. Es requerirà un informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura sobre qualsevol ús, obra i instal·lació o aprofitament que s'efectue sobre els terrenys següents:

a) Els terrenys sobre els quals es realitzen les obres classificades d'interés general de la Comunitat Valenciana en matèria d'aprofitaments hidràulics, canals i regadius i altres infraestructures agràries que preveu aquesta llei, mentre no transcórreguen deu anys des de la finalització completa d'aquestes obres.

b) Tots els terrenys que hagen sigut objecte de reestructuració o agrupació de parcel·les a l'empara dels procediments que estableix aquesta llei, mentre no transcórreguen deu anys des de l'efectiva reestructuració o agrupació de les parcel·les, a comptar de la data de la presa de possessió de les finques de reemplaçament.

c) Els terrenys, siguen de titularitat de la Generalitat o d'entitats col·laboradores, els usos i els aprofitaments dels quals queden subjectes als respectius programes experimentals sobre investigació i desenvolupament agrari, mentre dure el desenvolupament dels esmentats programes experimentals.

*Article 7 bis. Certificació de verificació documental***4**

1. Amb caràcter voluntari i amb la finalitat d'agilitar l'emissió dels informes preceptius de sòl no urbanitzable, prèviament a la presentació de la sol·licitud, podrà obtindre's un certificat de verificació documental de la documentació, emesa pels col·legis professionals o altres corporacions de dret públic amb les quals la conselleria competent en agricultura subscriga el conveni corresponent.

2. La certificació de verificació documental, consistirà en:

a) La revisió tècnica i la validació de la documentació aportada junt amb la sol·licitud d'informe d'actuació en sòl no urbanitzable.

b) La suficiència i la idoneïtat de l'actuació sol·licitada, i la seua adequació a la normativa aplicable a l'activitat a desenvolupar.

3. La sol·licitud d'informe de sòl no urbanitzable que incloga el certificat que regula el present article, juntament amb la resta de documentació exigida, s'admetrà a tràmit, fet que no impedirà a l'òrgan competent per a tramitar-la efectuar els requeriments d'esmena que pertoquen si amb posterioritat es detecten insuficiències o deficiències que siguen corregibles.

*Article 8. Informació prèvia***5**

L'informe previ al qual es refereix l'article 7 d'aquesta llei s'emetrà en un termini màxim de tres mesos des que el sol·licite l'òrgan competent. Transcorregut aquest termini sense que s'haja emés l'informe, aquest s'entendrà favorable. En tot cas, durant el termini establit per a l'emissió de l'informe preceptiu quedarà suspés qualsevol termini previst en la normativa vigent per a resoldre el procediment d'autorització de l'actuació de què es tracte

*Article 9. Excepcions***6**

No serà preceptiu emetre l'informe previst en l'article 7 d'aquest capítol en els casos següents:

a) Obres i instal·lacions requerides per les administracions públiques estatals, autonòmiques o locals o entitats adscrites a aquestes que requerisquen localitzar-se en terrenys no urbanitzables segons la seua destinació, ús o aprofitament agrícola, ramader o forestal, sempre que el projecte tècnic incorpore l'específica avaluació de l'impacte ambiental, si aquesta última fora necessària.

b) Obres, usos, instal·lacions i aprofitaments de la pràctica ordinària de les activitats agràries i complementàries no subjectes a llicències per la normativa urbanística i d'ordenació territorial.

c) Obres, accions i activitats destinades al manteniment i la reparació de determinades infraestructures agràries, com ara els sistemes de reg i els seus elements de regulació, sempre que no hi haja variació de les característiques inicials.

d) Obres i instal·lacions destinades a delimitar el perímetre de parcel·les en sòl no urbanitzable.

e) Obres, usos, instal·lacions i accions per a les quals no es requerisca llicència d'obra.

*Article 10. Criteris d'avaluació***7**

1. La conselleria competent en matèria d'agricultura, junt amb les avaluacions específiques derivades de la naturalesa i l'abast dels supòsits descrits, així com de les indicacions i les mesures protectores delimitades en el corresponent pla o projecte tècnic que justifique la seua realització, tindrà en consideració els criteris d'avaluació següents:

a) La seua conformitat amb els principis, les regles i les directrius que estructuren l'ordenació del sòl d'interés agrari i de l'espai rural en el territori de la Comunitat Valenciana i, si és el cas, la seua conformitat amb les determinacions del planejament, les alternatives de situació i les condicions o les mesures correctores dels seus efectes.

b) La seua adequació als valors, els usos i les funcions propis del sòl agrari productiu.

c) La seua compatibilitat amb la conservació del medi rural i la promoció del seu entorn.

d) La incorporació de coneixements, tècniques i tecnologies per a millorar la rendibilitat agrària.

2. L'informe que preveu l'article 7 d'aquesta llei serà en tot cas prou motivat i facilitarà l'exercici de les activitats agràries i complementàries que es pretén protegir.

CAPÍTOL II

Sòl agrari infrautilitzat

*Article 11. Definició de sòl agrari infrautilitzat*

1. Als efectes d'aquesta llei, s'entendrà per sòl agrari infrautilitzat aquell en què concórreguen una o diverses de les circumstàncies següents:

a) Sòls en procés de degradació, sense un mínim treball, agricultura de conservació, manteniment d'una coberta vegetal adequada i altres mesures correctores.

b) Sòls on les males pràctiques agràries o usos inconvenients fan que presenten risc d'aparició de foc, invasió de males herbes, plagues o malalties que puguen causar danys a la pròpia parcel·la o a parcel·les contigües, o posen en risc les condicions ambientals del seu entorn o la salut pública, o aquells que per les seues funcions de defensa davant d'incendis forestals s'hagen de llaurar.

c) Sòls agraris que romanguen sense pràctica relacionada amb la producció i cultiu de productes agrícoles, ni destinats a la cria ni al manteniment d'animals, ni destinats a activitats complementàries vinculades amb l'activitat agrària durant tres anys consecutius, llevat que raons de caràcter agronòmic o ambiental, degudament motivades, ho justifiquen, o es justifique per qüestions de pèrdua de rendibilitat continuada no atribuïble a la gestió de la persona titular.

2. No s'inclouran en la definició anterior els terrenys agrícoles que hagen adquirit signes inequívocs del seu estat forestal, d'acord amb el que estableixen la Llei forestal valenciana, la legislació estatal de muntanyes i els criteris que establisca la normativa per al canvi d'ús a terreny forestal. Tampoc s'hi inclouran àrees de biodiversitat o d'interès ecològic o superfícies fixadores de nitrogen o repoblada, segons les normes supranacionals de la Unió Europea per a la concessió de pagaments directes o mesures de desenvolupament rural.

3. Reglamentàriament s'ha d'establir:

a) El procediment per a la declaració de sòl agrari infrautilitzat, o per a la seua revocació, d'acord amb les circumstàncies indicades en l'apartat anterior i amb la normativa i orientacions sobre la matèria indicades per les legislacions normatives supranacionals i estatals sobre abandó de superfícies agrícoles.

b) Els mecanismes de control del sòl agrari infrautilitzat per mitjans clàssics o teledetecció.

c) La gestió d'un inventari de sòl agrari infrautilitzat, que ha de ser actualitzat per la Xarxa de Terres de la Comunitat Valenciana.

d) Les garanties de les persones titulars de drets sobre les terres incurses en processos de declaració de sòl agrari infrautilitzat, així com les excepcions i mitjans i arguments de defensa.

*Article 12. Declaració i alternatives*

1. Quan els serveis d'inspecció de la conselleria competent en matèria d'agricultura detecten en una inspecció una parcel·la agrària infrautilitzada, n'han d'estendre una acta d'inspecció, han d'informar la persona titular de les conseqüències del manteniment de la situació de sòl agrari infrautilitzat i n'han d'efectuar la declaració provisional, de conformitat amb el que estableix aquesta llei.

2. El procediment ha de respectar el dret a formular al·legacions i l'audiència en els terminis que normativament s'establisquen, amb indicació que, en cas de no efectuar al·legacions en el termini previst sobre el contingut de l'acord de declaració, aquest pot ser considerat proposta de resolució.

3. La conselleria competent en matèria d'agricultura ha de fer un seguiment de la utilització de les parcel·les declarades com a infrautilitzades. Transcorregut un any des de la declaració provisional, i si es mantenen les circumstàncies que han donat lloc a aquesta, s'inscriurà en l'inventari de sòl infrautilitzat creat a aquest efecte.

4. Després de la inscripció en l'inventari de sòl infrautilitzat previst en l'apartat anterior, s'atorga un termini d'un any perquè el titular de la parcel·la trie alguna de les opcions següents i la notifique a la conselleria competent en matèria d'agricultura:

a) La realització de mesures correctores orientades a revertir les circumstàncies que han motivat la inscripció en l'inventari.

b) La cessió temporal de la finca a favor d'una tercera persona, mitjançant qualsevol negoci jurídic vàlid en dret, en el qual conste de manera expressa que la tercera persona es compromet a evitar la infrautilització del sòl, en els termes establits en l'article 11.1 d'aquesta llei.

c) La incorporació de la parcel·la a la Xarxa de Terres i la seua posada a la disposició de l'oficina gestora del seu àmbit comarcal que sol·licite la persona titular per a facilitar-ne la gestió de l'ús d'acord amb el contingut de l'article 14.

d) La incorporació de la parcel·la a la iniciativa de gestió en comú que sol·licite la persona titular per a facilitar-ne la gestió de l'ús.

5. Notificada l'opció que es pretenga, aquesta ha de dur-se a terme en el termini dels sis mesos següents a la data en què la decisió de la persona interessada haja entrat en el registre de l'òrgan competent.

6. Transcorregut el termini establit en l'apartat 4 d'aquest article sense haver optat el titular per cap opció o el termini establit en l'apartat 5 d'aquest article sense que l'opció triada s'haja dut a terme, la conselleria competent en matèria agrària ha d'iniciar l'expedient sancionador establit en el títol VII d'aquesta llei i, si escau, el procediment de declaració de l'incompliment de la funció social de la terra, d'acord amb el que preveu l'article 13.

*Article 13. Declaració i efectes de l'incompliment de la funció social de la terra*

1. Transcorreguts els terminis previstos en l'article anterior, i si es mantenen les circumstàncies que han motivat la declaració de parcel·la infrautilitzada i després de la inscripció en l'inventari, la conselleria competent en matèria d'agricultura pot iniciar, respecte a una parcel·la o parcel·les, el procediment per a la declaració de l'incompliment de la funció social de l'ús de la terra per la seua infrautilització, la qual cosa pot comportar la cessió temporal d'ús a la Xarxa de Terres per un termini no inferior a deu anys ni superior a trenta, de la parcel·la o parcel·les en les quals es produeix aquesta situació. Aquesta declaració escau quan hi ha greus motius d'ordre econòmic i social que així ho exigeixen i està acreditat en l'expedient l'abandó total de la parcel·la.

2. El procediment per a la declaració d'incompliment de la funció social de l'ús de la terra, com el derivat d'aquesta declaració, es regeixen per la legislació general sobre expropiació forçosa.

*Article 14. Sòl infrautilitzat i Xarxa de Terres*

1. La conselleria competent en matèria d'agricultura, a través de la Xarxa de Terres i de les oficines gestores que la conformen, regulades en el títol III:

a) Prestarà assessorament a les persones titulars de parcel·les per a una adequada gestió de la terra que permeta evitar la infrautilització del sòl agrari o corregir les circumstàncies que hagen donat lloc a la infrautilització del sòl agrari.

b) Promou activitats i entitats d'intermediació per a afavorir la continuïtat de l'activitat agrària en aquelles parcel·les que estiguen subjectes a cessió a la Xarxa de Terres.

c) Estableix convenis per a donar suport a la realització de tasques de condicionament de les parcel·les incorporades a la Xarxa de Terres segons el que preveu l'article 12.4 anterior o afectades per l'expedient previst en l'article 13. No obstant això, l'import de les despeses derivades del manteniment de la finca en bones condicions s'ha de fer repercutir en la persona que n'exercisca la titularitat.

TÍTOL II

De la planificació sectorial i les eines d'aquesta

CAPÍTOL I

Del mapa agronòmic de la Comunitat Valenciana

*Article 15. Disposicions generals*

1. El mapa agronòmic és una eina informativa bàsica per a donar suport a una gestió agrícola i agropecuària sostenible a la Comunitat Valenciana.

2. Es generarà a partir de les bases de dades i cartografia existents o que es desenvolupen en diversos organismes públics i privats, com el registre de la propietat, el registre cadastral, el SIGPAC, mapes de sòls, de cultius i geològics. Serà prioritari emprar eines d'ús lliure i de codi obert.

3. La informació disponible en el mapa agrari s'ha de tenir en compte en les activitats de planificació territorial i sectorial de l'administració valenciana, quan les activitats de planificació afecten sòls de protecció especial pels seus valors agropecuaris, agrícoles i forestals o activitats econòmiques a realitzar-hi.

4. A més de l'ús per part de l'administració, la informació disponible en el mapa agrari s'ha de posar a disposició del públic en general i dels diversos actors vinculats al sector agrari en particular, mitjançant la utilització de les tecnologies d'informació i comunicació que permeten la integració de la informació i la consulta. És prioritari emprar-hi eines d'ús lliure i de codi obert.

5. La conselleria amb competències en matèria d'agricultura és responsable de la seua creació i manteniment, en coordinació amb centres d'investigació i tecnològics, universitats i l'Institut Cartogràfic Valencià i, eventualment, en col·laboració amb les cooperatives, les comunitats de regants, les organitzacions professionals agràries, els col·legis professionals de la branca agrària, els òrgans gestors de les denominacions d'origen i indicacions geogràfiques protegides, les organitzacions interprofessionals agroalimentàries i el Comitè d'Agricultura Ecològica, i qualsevol altra entitat que puga manifestar interès en la informació i la gestió agrària del territori.

*Article 16. Informació continguda en el Mapa Agronòmic*

1. El Mapa Agronòmic contindrà tota la informació que es puga considerar d'interès per a la protecció i l' ús adequat del sòl agrari. Amb caràcter mínim, contindrà la informació següent:

a) Paràmetres agronòmics com la tipologia dels sòls, l'edafologia, l'adaptació dels cultius i les varietats, la disponibilitat d'aigua i la seua qualitat, els paràmetres climatològics de la zona i els riscos de desertificació i erosió.

b) Informació referent als usos actuals dels sòls que especifique el sistema de cultiu i els cultius actuals, incloent-hi varietats, i, si la informació està disponible, els cultius anteriors.

c) Informació administrativa, com l'estructura parcel·lària, els títols de dret d'ús d'aigua i altres, a partir de fonts administratives oficials com el registre de la propietat, el registre cadastral, el registre públic de drets d'ús d'aigües i el SIGPAC.

d) Infraestructures agràries i viàries existents.

e) Informació referent a les zones afectades per les figures específiques de protecció ambiental i paisatgística i de gestió forestal sostenible, que indique la seua interdependència, si n'hi ha, amb les infraestructures agràries i els usos agraris actuals dels sòls.

f) Un llistat de varietats i cultius que siguen incompatibles entre si per generar problemes com hibridació, reducció de la producció o del seu valor comercial o perjudicis a les plantacions preexistents contigües. Aquest llistat s'actualitzarà, com a mínim, anualment.

g) Informació geolocalizada referent als cultius i les varietats que siguen afectats per pol·linització encreuada i distàncies mínimes de seguretat per a l'establiment de ruscos.

h) La identificació de les parcel·les declarades provisionalment com a infrautilitzades, les incloses en l'inventari de sòls agraris infrautilitzats i les incurses en procediment de declaració.

2. Els mapes podran ser complementats amb eines d'informació socioeconòmica relativa a l'activitat agrària, les estructures agràries, la força de treball o les dades de costos de producció de les explotacions agràries al territori de la Comunitat Valenciana.

3. Les persones agricultores tindran en compte el llistat a què es refereix la lletra f de l'apartat 1 d'aquest article a l'hora de realitzar noves plantacions herbàcies o llenyoses, a fi de prevenir perjudicis a les explotacions de finques contigües. La conselleria competent en matèria d'agricultura podrà regular reglamentàriament la prevenció de perjudicis a explotacions de finques contigües derivats de noves plantacions.

4. L'elaboració dels mapes agronòmics tindrà en compte, entre altres, les escales territorials municipals i de comarca agrària, i disposarà de la participació i la cooperació amb els municipis i les entitats socials del sector agrari presents en el territori.

CAPÍTOL II

Dels plans d'actuació sectorial

*Article 17. Contingut dels plans*

1. Amb l'objectiu d'impulsar processos de reestructuració, reconversió o diversificació de la producció, la conselleria competent en matèria d'agricultura podrà promoure plans d'actuació sectorial amb mesures que cal aplicar a cultius de secà i de regadiu.

2. Aquests plans contindran, en tot cas, els elements següents:

a) Estat actual i diagnòstic del sector o sectors sobre els quals es preveu actuar.

b) Anàlisi de viabilitat agronòmica, econòmica, social i ambiental del sector o sectors i de les actuacions previstes.

c) Delimitació de l'àmbit territorial del pla.

d) Delimitació del període temporal de vigència del pla.

e) Objectius quantificats.

f) Directrius, orientacions, prioritats i limitacions.

g) Línies d'actuació i programes i/o subprogrames d'actuació.

h) Cost de les inversions i actuacions previstes.

i) Fonts de finançament i dotacions pressupostàries públiques.

j) Seguiment i avaluació, especificant indicadors d'execució, resultats i impacte.

k) Revisió de les actuacions (finançament, renovació, ampliació, etc.)

3. La conselleria competent en matèria d'agricultura promourà taules sectorials com a òrgans d'assessorament i consulta per a l'elaboració, seguiment i avaluació dels plans d'actuació sectorial. Aquestes taules sectorials es constituiran per a cada pla d'actuació sectorial i tindran garantida una composició equilibrada de dones i homes. Estaran formades per personal de les conselleries competents en matèria d'agricultura i d'ordenació del territori i disposaran de la participació en qualitat de vocals de representants del sector productor i del sector transformador i comercialitzador, a través de les organitzacions professionals i sindicals agràries més representatives de la Comunitat Valenciana, les organitzacions interprofessionals agroalimentàries, les organitzacions de cooperatives, l'IVIA, els centres d'investigació i les universitats, els òrgans gestors de les denominacions d'origen i indicacions locals protegides, o altres entitats associatives, socials i empresarials de les cadenes de valor implicades en el pla.

CAPÍTOL III

Dels parcs agraris de la Comunitat Valenciana

*Article 18. Delimitació i funcions del parc agrari*

1. El parc agrari és la figura que ordena, protegeix i gestiona l'espai agrari periurbà, partint d'un enfocament multifuncional. Delimita un determinat espai de sòl amb vocació agrària i els seus agroecosistemes per a garantir la continuïtat de l'ús agrari i preservar-lo de la incorporació al procés urbà; protegeix el patrimoni natural, paisatgístic i agrari, i impulsa programes específics que permeten millorar i desenvolupar el seu potencial econòmic, ambiental, paisatgístic i sociocultural, alhora que evita el seu abandó mitjançant la potenciació d'una activitat agrària sostenible.

2. Els parcs agraris poden ser promoguts a iniciativa del govern de la Generalitat, ajuntaments, mancomunitats o altres ens locals, així com per la resta dels agents del sistema agroalimentari territorial com són les organitzacions professionals agràries, comunitats de regants, cooperatives i altres entitats de la societat civil. La constitució com a parc agrari correspondrà a la conselleria competent en matèria d'agricultura amb un informe previ preceptiu de les conselleries competents en matèria d'ordenació territorial, medi ambient i prevenció d'incendis forestals, i facultarà els seus membres a usar la denominació de "parc agrari", o "municipi d'importància agrària" si el territori està comprès dins d'un sol terme municipal, per a la promoció i reconeixement dels seus valors, cultius i productes específics.

3. Els parcs agraris tindran un ens gestor que tinga com a objectiu l'impuls i desenvolupament d'aquests, la generació d'un pla de gestió, el desenvolupament d'un instrument d'ordenació urbanística que protegisca i ordene els usos dels sòls, així com que potencie la participació dels propietaris de sòl agrari i professionals de l'agricultura, entitats locals i qualsevol altra entitat o persona vinculada al territori definit com a parc agrari.

4. Les funcions del parc agrari són les següents:

a) Contribuir a la configuració de l'espai agrari periurbà com a element bàsic d'un sistema alimentari sostenible en les zones urbanes i periurbanes a través d'estratègies i accions que promoguen els canals curts de comercialització i venda de productes locals, dirigides a les persones consumidores finals, comerç al detall i institucions públiques i privades.

b) Dur a terme accions per a millorar l'accessibilitat del sòl agrari a les persones joves i dones que s'incorporen a l'activitat agrària i a les persones agricultores professionals per a afavorir el relleu generacional i promoure la igualtat de gènere.

c) Dur a terme accions per a millorar les infraestructures i serveis necessaris per al desenvolupament de les activitats agràries i les activitats agràries complementàries amb l'objectiu de garantir la viabilitat econòmica i ambiental de les explotacions agràries i evitar processos especulatius en l'espai agrari periurbà.

d) Dur a terme accions que permeten incrementar el valor afegit, la diferenciació, el coneixement i la demanda dels productes i serveis oferits per les explotacions agràries integrades en el parc agrari.

e) Protegir i difondre el patrimoni agrari tradicional, el paisatge agrari i els valors ambientals associats a l'activitat agrària.

f) Promoure l'agricultura multifuncional, les bones pràctiques agràries i les activitats agràries complementàries.

*Article 19. Mesures de foment*

La conselleria competent en matèria d'agricultura ha de donar suport al desenvolupament i la consolidació dels parcs agraris a través de mesures de foment de l'activitat agropecuària i el desenvolupament rural sempre que tinguen les característiques bàsiques següents:

a) Que acrediten que en les seues finalitats es troba la preservació de valors agropecuaris, agrícoles, forestals i ambientals vinculats a l'activitat agrària o forestal, la promoció de la viabilitat econòmica, social i ambiental de l'activitat agrària i l'ús públic i docent de l'espai agrari.

b) Que disposen d'un pla de gestió que especifique els objectius estratègics, les línies d'actuació i les actuacions, com també les aportacions públiques i privades per al seu finançament que garantisquen la viabilitat del parc agrari.

c) Que redacten un pla especial d'ordenació del sòl i de les infraestructures agràries de producció o la seua adaptació a figures de planificació territorial de més rang, subscrit per personal tècnic competent especialista en agricultura, planificació i infraestructures agràries.

d) Que tinguen un ens gestor en el qual estiguen presents entitats i persones que, d'una manera o una altra, intervenen en l'espai agrari (persones titulars d'explotacions, personal treballador agrari, persones productores i consumidores, entitats municipals, ens gestors i centres d'investigació, entre altres).

e) Que acrediten que hi ha una majoria qualificada de dos terços de titulars d'explotacions i de superfície dins de l'àrea del parc agrari a favor de la seua constitució.

*Article 20. Registre de parcs agraris de la Comunitat Valenciana*

Per al compliment adequat dels objectius de la llei i d'acord amb la naturalesa i funcions dels parcs agraris, la conselleria competent en matèria d'agricultura crearà un registre de parcs agraris de la Comunitat Valenciana per a definir estratègies i línies de treball comú i compartir recursos i experiències.

TÍTOL III

De la xarxa de terres

CAPÍTOL I

De les funcions de la Xarxa de Terres i les oficines gestores

*Article 21. Definició*

1. Xarxa de Terres (XdT): la Xarxa de Terres de la Comunitat Valenciana és l'instrument dependent de la conselleria competent en matèria d'agricultura que actua com a fons de terres, centralitzant les dades relatives a l'oferta i la demanda de parcel·les amb vocació agrària, per a facilitar-ne l'ús i aprofitament agrari per qualsevol persona física, jurídica, pública o privada. Per a impulsar i facilitar la intermediació, l'ús i l'aprofitament de les parcel·les amb vocació agrària, la Xarxa de Terres està constituïda pel conjunt d'OGX i coordinada per la direcció general competent en matèria d'agricultura i ramaderia.

2. La Xarxa de Terres té caràcter administratiu i públic i és gestionada per la conselleria competent en matèria d'agricultura.

3. La Xarxa de Terres està constituïda pel conjunt d'oficines gestores que tenen els objectius, funcions i procediment de registre que s'estableixen en aquesta llei i està coordinada per la direcció general competent en matèria d'agricultura i ramaderia.

4. L'organització i mitjans necessaris per al funcionament de la Xarxa de Terres s'ha d'establir reglamentàriament.

*Article 22. Funcions de la Xarxa de Terres*

Són funcions de la Xarxa de Terres:

a) Assessorar les persones propietàries de parcel·les i persones agricultores per a una adequada gestió de la terra que evite la infrautilització del sòl agrari i facilite la consecució d'explotacions viables i sostenibles, dins dels objectius d'aquesta llei.

b) Assessorar a través de les oficines gestores en la intermediació i gestió amb terceres persones per a la cessió de l'ús o la transmissió de les parcel·les amb vocació agrària.

c) Facilitar informació sobre oferta i demanda de parcel·les amb vocació agrària a la Comunitat Valenciana.

d) Fomentar la participació de persones físiques o jurídiques de serveis agraris per a l'explotació de terres els propietaris de les quals no desitgen incorporar les seues terres a la Xarxa de Terres, però que no disposen de temps, recursos o coneixements per a explotar-les de manera adequada.

e) Realitzar un inventari de parcel·les declarades infrautilitzades i prestar assessorament per a la seua gestió agronòmica o, si és el cas, per a la cessió a persones agricultores professionals o agrupacions constituïdes com a iniciatives de gestió en comú.

f) Mantenir un registre permanentment actualitzat i públic, accessible a través d'internet, de les parcel·les incorporades a la Xarxa de Terres, amb identificació, almenys, de la parcel·la, de la seua titularitat pública o privada i, en cas de cessió a un tercer, de la persona titular d'aquesta, i de la seua destinació actual, amb sotmetiment, en tot cas, a la normativa vigent en matèria de protecció de dades de caràcter personal.

g) Facilitar la coordinació i col·laboració entre les OGX.

h) Impulsar els acords necessaris per a la cessió de l'ús de les parcel·les agràries que siguen propietat d'altres organismes i entitats públiques, així com aquelles en propietat d'entitats financeres que no estiguen sent aprofitades agronòmicament.

*Article 23. Oficines gestores de la Xarxa de Terres (OGX)*

1. Les OGX són persones jurídiques de caràcter públic, o serveis que en depenen, que realitzen funcions d'intermediació i assessorament per a facilitar l'ús i l'aprofitament de parcel·les amb vocació agrària per qualsevol persona física o jurídica, pública o privada, amb subjecció a la normativa en matèria de protecció de dades.

2. Les OGX poden tenir el caràcter d'entitats col·laboradores de l'administració autonòmica i han de registrar-se necessàriament per a poder funcionar i els seus registres han de ser públics per a tota la Comunitat Valenciana, amb subjecció a la normativa en matèria de protecció de dades.

3. Les OGX estan subjectes en les seues actuacions als principis de transparència, publicitat, eficiència, objectivitat i imparcialitat.

4. Les OGX poden establir convenis de col·laboració amb entitats associatives i comunitats de regants per a promoure la difusió dels seus serveis i assessorar tècnicament les OGX i les persones agricultores per al millor aprofitament de les parcel·les incorporades en la Xarxa de Terres.

5. La conselleria competent en matèria d'agricultura pot tenir les seues oficines gestores, com a instruments de gestió i administració dels béns i drets de titularitat pública o privada que s'integren en la Xarxa de Terres, a fi de facilitar la cessió del seu ús i aprofitament a terceres persones, en funció dels objectius de la Xarxa de Terres.

*Article 24. Registre de l'OGX*

1. La conselleria competent en matèria d'agricultura ha de mantenir un registre públic actualitzat de les OGX autoritzades en cadascun dels seus àmbits territorials d'actuació.

2. Les entitats públiques que desitgen constituir-se en una OGX ho han de sol·licitar a la conselleria competent en matèria d'agricultura. La sol·licitud implica el compromís i l'obligació de regir-se en el seu funcionament per aquesta llei i la normativa que la desplegue.

3. Es determinaran reglamentàriament les condicions i els requisits per a l'autorització d'OGX i el procediment per a la suspensió.

4. Correspon a la conselleria competent en matèria d'agricultura, mitjançant la Xarxa de Terres:

a) Supervisar el correcte funcionament de les OGX i l'adopció de mesures correctores, si escau.

b) Prestar assessorament i donar suport a les OGX per al compliment de les seues funcions i serveis.

*Article 25. Serveis que han de prestar les OGX*

A més de les funcions exposades anteriorment, les OGX poden prestar els serveis següents a les persones titulars per representació legal d'aquestes:

a) Prestar a terceres persones serveis la finalitat dels quals siga aconseguir la mobilització de terres, sota qualsevol negoci jurídic vàlid en dret, i, en particular, serveis d'arbitratge, promoció, dinamització, intermediació, gestió i assessorament tècnic i jurídic per a la formalització de contractes de transmissió de la propietat o de cessió temporal de parcel·les o d'instal·lacions agrícoles, ramaderes, forestals o mixtes.

b) Promoure la gestió sostenible de terres, facilitant la millora de les estructures rurals, especialment en els espais agraris, i possibilitant una utilització adequada de les parcel·les amb vocació agrària.

c) Assessorar en el servei de mobilització i cessió de les terres mitjançant qualsevol negoci jurídic vàlid en dret respecte de les parcel·les amb vocació agrària provinents d'explotacions en les quals haja cessat l'activitat agrària de la persona titular, sense haver estat cedides a terceres persones.

d) Qualsevol altra funció que siga necessària per a facilitar l'encàrrec d'intermediació a l'OGX, amb les degudes garanties jurídiques.

CAPÍTOL II

De la gestió de parcel·les per les oficines de la Xarxa de Terres

*Article 26. Responsabilitats de gestió per les OGX*

Les OGX han de gestionar:

a) Les parcel·les incorporades a l'OGX per la persona titular d'aquelles, d'acord amb les condicions establides en l'encàrrec de mediació a l'oficina gestora.

b) Els encàrrecs d'intermediació i gestió de les administracions públiques en els termes i condicions previstos en les lleis.

*Article 27. Destinació de les parcel·les integrants de les OGX*

1. Les parcel·les incorporades a les OGX estan destinades a fins agrícoles, forestals, ramaders, mediambientals, paisatgístics, de custòdia del territori, d'infraestructures, patrimonials o de regularització del patrimoni de les administracions públiques en els casos previstos per les normes, de conservació de la naturalesa o altres usos vinculats a aquests o a la utilització sostenible dels recursos naturals dins dels límits que, si escau, establisquen aquesta llei i la legislació sectorial aplicable, i contribuiran a la gestió i seguiment de les polítiques públiques en l'àmbit social en general i en el medi rural en particular.

2. En el compliment d'aquests fins, les OGX poden facilitar:

a) L'ampliació de la base territorial d'explotacions agràries existents i en funcionament, preferentment dels qui es dediquen a l'agricultura de forma professional.

b) La promoció d'explotacions associatives i de les agrupacions d'explotacions, en particular les que, sota diferents fórmules jurídiques admeses en dret, sol·liciten la seua inclusió en el registre d'iniciatives de gestió en comú.

c) L'exercici d'activitats agràries i complementàries per part de persones joves i assegurament de les condicions necessàries per a facilitar l'accés a la terra a totes les persones que vullguen dedicar-se a l'agricultura en explotacions agràries existents o de nova creació i afavorir les condicions de les explotacions dirigides o explotades majoritàriament per dones, que en siguen titulars o cotitulars, i de la primera instal·lació d'aquestes.

d) L'establiment de camps d'investigació i experimentació agrària gestionats per l'OGX o per tercers sense ànim de lucre que sol·liciten i justifiquen l'ús i l'aprofitament amb aquesta finalitat.

e) La cessió de l'ús i l'aprofitament de parcel·les a terceres persones sense ànim de lucre o la incorporació de parcel·les a la gestió del patrimoni de les administracions públiques, per raó mediambiental, paisatgística, de custòdia del territori, patrimonial, artística o històrica, d'infraestructures, o altres motius d'interès social determinat, amb un informe previ motivat favorable de l'òrgan o òrgans competents en la matèria o matèries a què es referisca o referisquen la raó o les raons adduïdes.

f) El servei de cessió d'ús de les parcel·les i les explotacions en les quals haja cessat anticipadament la persona titular i s'encarregue aquest servei a l'oficina gestora.

g) Les tasques conduents a afavorir els processos de permutes voluntàries i processos de reestructuració parcel·lària en els supòsits previstos en aquesta llei.

h) El seguiment de la utilització del sòl identificat com a infrautilitzat, d'acord amb els articles 11, 12 i 13 d'aquesta llei.

*Article 28. Publicitat de les parcel·les integrants de la Xarxa de Terres*

1. Les OGX han de retre compte a la Xarxa de Terres de les incorporacions de béns i drets que es produïsquen en aquelles, com també de les transmissions i cessions realitzades.

2. Les OGX han de remetre la informació necessària perquè la Xarxa de Terres mantinga una relació permanentment actualitzada i pública de les parcel·les integrants, amb identificació, almenys, de la finca mitjançant sistemes d'informació geogràfica, de les seues característiques principals, de la seua titularitat pública o privada, de la destinació actual i de la persona titular de la cessió, si s'ha produït, a més de qualsevol dret o obligació derivat de l'aplicació de la normativa agrària i ambiental supranacional i estatal, amb submissió, en tot cas, a la normativa vigent respecte a la protecció de dades

3. La informació ha d'estar disponible en tots els casos, almenys, mitjançant l'accés públic a través del web o plataforma d'integració d'informació gestionada per la Xarxa de Terres, en coordinació amb altres registres públics de béns immobles respecte a la normativa general en matèria de protecció de dades.

*Article 29. De la comprovació i el control de parcel·les*

Les funcions de direcció i execució de l'activitat de comprovació i control de les parcel·les que pretenguen incorporar-se o estiguen incorporades a l'OGX han de ser exercides per personal propi de l'oficina.

*Article 30. Encàrrec d'intermediació a l'oficina gestora*

Les persones titulars de parcel·les ubicades a la Comunitat Valenciana, d'acord amb la legislació civil aplicable, poden encarregar a l'OGX, després de l'acceptació prèvia expressa per part d'aquesta, la intermediació amb terceres persones amb la finalitat d'aconseguir la cessió de l'ús i l'aprofitament de les parcel·les de les quals siguen titulars.

*Article 31. Taxes i preu dels serveis*

L'oficina gestora pot aplicar taxes o preus públics, segons la naturalesa dels serveis prestats per l'oficina gestora i, si escau, per les entitats col·laboradores. Aquestes taxes s'han d'establir normativament i s'actualitzaran periòdicament.

*Article 32. Bonificacions fiscals de les transmissions i arrendaments***8**

1. Gaudiran d'una bonificació de la quota tributària del 99 % en l'Impost de Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats:

a) Les transmissions de parcel·les amb vocació agrària.

b) Els contractes pels quals es cedisca temporalment l'explotació o ús d'una o diverses parcel·les amb vocació agrària, o part d'elles, per a seu aprofitament agrícola, ramader o forestal a canvi d'un preu, renda o percentatge dels resultats.

2. L'aplicació dels anteriors beneficis fiscals quedarà condicionada al compliment dels requisits següents:

a) Que les transmissions o cessions es realitzen per mediació d'oficines gestores de la Xarxa de Terres i, a través dels mecanismes previstos en aquesta llei.

b) Que es mantinga l'activitat agrària o activitat complementària durant els cinc anys següents, excepte defunció de l'adquirent o arrendatari dins del termini esmentat, o excepte supòsits d'expropiació forçosa o concórreguen altres causes de força major degudament acreditades que impossibiliten l'exercici d'una activitat agrària o complementària.

c) Que la transmissió es documente en escriptura pública, on es farà esment a l'incentiu aplicat.

d) Que si les finques transmeses estan inscrites en el Registre de la Propietat, s'hi faça constar la nota marginal d'afecció a què fa referència l'apartat 2 de l'article 9 de la Llei 19/1995, de 4 de juliol, de modernització d'explotacions agràries o normativa que la substituïsca.

3. En cas d'incompliment de les condicions relatives a la destinació de la parcel·la, el subjecte passiu haurà d'ingressar l'import del benefici gaudit i els interessos de demora.

*Article 33. Garanties a la persona titular de la finca*

1. La conselleria competent en matèria d'agricultura ha de garantir la percepció de la renda acordada fins a l'extinció de la cessió i l'efectiva posada a la disposició de la parcel·la a favor de la persona titular d'aquella, sense perjudici de les obligacions de les parts en el contracte de cessió.

2. Les oficines gestores han de supervisar que la persona titular de la parcel·la, al final de la cessió produïda a terceres persones, i excepte que s'establisca una altra disposició per raó de la llibertat de pacte entre les parts, reba la finca en bones condicions agronòmiques. Amb aquest fi pot exigir, si cal, avals o garanties, llevat que la persona beneficiària de la cessió haja mort o s'haja menyscabat la parcel·la pel temps transcorregut o per força major.

TÍTOL IV

De la millora d'estructures productives

CAPÍTOL I

De la Iniciativa de gestió en comú (IGC)

*Article 34. Definició d'IGC*

Una IGC està formada per un conjunt de persones físiques o jurídiques titulars de parcel·les o drets d'ús i aprofitament d'aquestes que expressen la seua voluntat de posar en marxa un pla de gestió tendent al cultiu i l'explotació en comú, la realització en comú d'activitats complementàries agràries relacionades, l'ajuda mútua entre explotacions mitjançant la utilització de noves tecnologies, l'ús en comú racional dels mitjans per a la realització d'activitats agràries i complementàries, o un altre tipus d'iniciatives innovadores que afegeixen valor al conjunt de parcel·les i produccions afectades pel pla de gestió.

*Article 35. Reconeixement i registre*

1. Les IGC, per a sol·licitar la seua inscripció en el registre com a IGC, poden adoptar la forma de cooperativa, societat agrària de transformació o qualsevol altra fórmula associativa admesa en dret que preveja una gestió conjunta de les parcel·les que legalment s'aporten a la iniciativa, bé siga com a capital o en forma de contractes de cessió o arrendament.

2. Correspon a la conselleria competent en matèria d'agricultura l'aprovació i el registre d'IGC, sota el procediment i requisits que reglamentàriament s'establisquen.

3. Per al registre, les persones interessades han de presentar una sol·licitud en la qual han de fer constar la voluntat expressa de constituir-se com a IGC per un període mínim que s'establirà reglamentàriament. També han d'acreditar que el seu domicili social és la Comunitat Valenciana i que tenen per objecte social l'exercici de l'activitat agrària. A la sol·licitud s'han d'adjuntar els documents següents:

a) Còpia dels documents acreditatius de la propietat de les parcel·les agrupades en l'IGC o un altre dret real o títol que els faculte per a l'explotació, o bé tinguen cedits amb caràcter exclusiu els drets sobre el cultiu de les parcel·les.

b) Pla de gestió en comú.

*Article 36. Promoció de projectes en IGC*

1. La conselleria competent en matèria d'agricultura ha de recolzar, mitjançant convocatòries públiques anuals, projectes d'iniciatives de gestió en comú entre els objectius dels quals figuren:

a) Planificar la producció orientant-la cap a un valor més gran i millorar la viabilitat de les explotacions.

b) Reduir costos de producció o comercialització.

c) Dotar de mitjans, infraestructura, maquinària i noves tecnologies d'informació i comunicació, necessaris per a la gestió del cultiu en comú.

d) Agrupar l'oferta comercialitzable en entitats associatives.

e) Fomentar una agricultura sostenible i agroecològica, que contribuïsca a la preservació del medi natural, a l'adaptació i mitigació del canvi climàtic, a la prevenció d'incendis mitjançant la preservació del mosaic agroforestal i a un enfocament circular de l'aprofitament de recursos i nutrients i al desenvolupament integral del medi rural.

f) Diversificar l'activitat i fomentar la comercialització de productes agraris respectuosos amb el medi ambient i amb cadenes agroalimentàries viables i sostenibles.

g) Consolidar i millorar els sistemes de reg existents, que racionalitzen la seua eficiència econòmica i social i respecten el medi ambient.

h) Promoure la qualitat alimentària dels productes de la Comunitat Valenciana.

i) Coordinar diverses IGC en un projecte productiu o comercial conjunt.

j) Promoure l'adequació territorial de les àrees amb elevats valors mediambientals o paisatgístics, així com en aquelles en què concórrega un risc ambiental elevat.

k) Promocionar la participació i incorporació de dones i joves en el desenvolupament de les activitats agràries.

l) Qualsevol altre objectiu que s'establisca en el desplegament reglamentari d'aquesta llei.

2. El suport als projectes d'IGC s'ha de regular mitjançant la publicació d'una ordre de bases per a aquestes ajudes, les quals s'han d'ajustar a la normativa estatal i autonòmica en matèria de subvencions.

CAPÍTOL II

Del concepte de reestructuració parcel·lària

Secció primera. Aspectes generals

*Article 37. Finalitat de la reestructuració parcel·lària*

1. La reestructuració parcel·lària té com a objecte l'ordenació de les finques rústiques, amb alguna de les finalitats següents:

a) La consecució d'explotacions agràries amb una estructura i grandària adequades i viables des d'un punt de vista agronòmic i econòmic, especialment en aquelles zones on la parcel·lació és excessiva i la grandària de les explotacions no arriben a la dimensió suficient per a obtenir un cultiu i rendibilitat adequats.

b) L'ordenació d'aquelles zones, principalment de regadiu, que requerisquen una reestructuració amb vista a la consolidació i millora dels regadius existents.

c) Dotar d'un nivell suficient i adequat d'infraestructures de comunicacions aquelles zones rurals que presenten un dèficit en aquest sentit.

d) Actualització, reordenació i regularització de la situació jurídica de les propietats rústiques i dels registres públics encarregats d'aquestes funcions, com ara cadastre i registre de la propietat, especialment en aquelles zones on hi ha un excessiu fraccionament de la propietat.

e) Servir com a eina de planificació del territori agrari i la seua correcta ordenació respecte a altres infraestructures, espais forestals i zones de domini públic.

f) Qualsevol altra declarada d'interès social per a les zones d'actuació, d'acord amb els principis i directrius previstos en aquesta llei.

2. Acordada la realització de la reestructuració parcel·lària, després dels tràmits legalment establits i amb les garanties previstes en aquesta llei i les que puguen veure's afectades, aquesta és obligatòria per a totes les persones propietàries de les parcel·les afectades, així com per a les titulars de drets reals o d'explotació existents sobre aquestes.

3. En el context d'aquesta llei, la reestructuració parcel·lària pública té caràcter d'actuació d'interès general a l'efecte de la seua declaració d'utilitat pública quan es produïsca en alguna de les circumstàncies següents:

a) En les zones on la parcel·lació de la propietat rústica o la de les explotacions revista caràcters de pronunciada fragmentació de l'espai agrari i els mitjans extraordinaris per a reorganitzar la propietat no siguen assumibles pel conjunt de persones propietàries.

b) En zones on s'hagen demostrat ineficaces altres mesures de millora de les estructures agràries.

c) Aquelles àrees agrícoles en les quals la falta de grandària de les explotacions i l'excessiva parcel·lació impossibilite la seua rendibilitat i provoque un progressiu abandó d'explotacions i envelliments dels seus titulars.

d) En zones declarades d'utilitat pública i urgent execució pel que fa a la concentració parcel·lària i que, havent sigut finalitzades, necessiten continuar augmentant la grandària de les explotacions.

e) Quan la transformació en regadiu o la millora de l'existent en la zona, faça necessària la seua reestructuració parcel·lària, a fi d'adequar la distribució de la propietat a la nova estructura resultant de les actuacions en matèria de regadiu a realitzar.

*Article 38. Objecte de la reestructuració parcel·lària*

El procés de reestructuració parcel·lària ha de realitzar les compensacions entre classes de terres que resulten necessàries per a:

a) Adjudicar a cada persona propietària, en una finca única o en el menor nombre possible de finques de reemplaçament, una superfície el valor de la qual, segons les bases de la reestructuració, siga igual al que haguera sigut assignat a les parcel·les que anteriorment posseïa.

b) Adjudicar contigües les finques integrades en una mateixa explotació, encara que pertanguen a diferents persones propietàries.

c) Fomentar la constitució d'explotacions agràries de dimensions adequades d'acord amb les característiques i possibilitats de la zona objecte de reestructuració.

d) Emplaçar les noves finques de manera que puga ser atesa de millor manera l'explotació des del lloc en què radique la casa d'eines o l'habitatge de la persona interessada, o la seua finca més important.

e) Donar a les noves finques accés directe a les vies de comunicació, per a la qual cosa caldrà modificar o crear els camins que calguen.

f) Reordenar l'estructura de la propietat i de les explotacions resultants d'acord amb els criteris tècnics que calguen per a la viabilitat i millora dels regadius existents i la millora de les condicions necessàries per a la mecanització agrícola, d'acord amb les característiques de la zona objecte de reestructuració.

g) Integrar la reestructuració de parcel·les en l'entorn, de manera que subsistisca la presència d'elements propis del paisatge i no s'alteren els elements estructurals i patrimonials regulats en la normativa d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.

*Article 39. Tipus de reestructuració parcel·lària*

El procés de reestructuració parcel·lària pot ser de tres tipus:

a) Reestructuració parcel·lària pública, d'ofici o a sol·licitud de les persones interessades.

b) Reestructuració parcel·lària privada.

c) Reestructuració de parcel·les amb de permutes voluntàries.

*Article 40. Tipus de procediment*

La reestructuració parcel·lària pot dur-se a terme mitjançant els procediments següents:

a) La reestructuració parcel·lària pública es pot fer amb un procediment ordinari o amb un procediment abreujat.

b) La reestructuració parcel·lària privada i la reestructuració de parcel·les per permutes voluntàries tenen els seus respectius procediments especials.

*Article 41. Col·laboració entre administracions*

1. Les administracions públiques que puguen veure's afectades pel procediment de reestructuració han de comunicar a la conselleria competent en matèria d'agricultura les actuacions previstes sobre les zones de reestructuració acordades, a fi que puguen reflectir-se en l'expedient.

2. La conselleria competent en matèria d'agricultura ha de facilitar la informació necessària a aquelles administracions que puguen veure's afectades. En aquest sentit, el procediment que desenvolupe la reestructuració parcel·lària ha de coordinar-se temporalment i jurídicament amb la tramitació ambiental en els supòsits en què aquesta calga, com també amb les obres de transformació, modernització i construcció de xarxes de camins i sanejaments.

*Article 42. Comunicació d'actuacions*

1. La comunicació personal de les diferents actuacions del procediment a les persones propietàries titulars de drets reals i situacions jurídiques i, en general, a qualsevol persona que puga veure's afectada pels treballs de reestructuració, s'ha de realitzar mitjançant la publicació d'anuncis als taulers d'edictes dels ajuntaments o entitats locals afectats, com també en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, i en la pàgina web de la conselleria competent en matèria d'agricultura, en la forma prevista en els articles 40 i 45 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.

2. A més del que estableix l'apartat anterior, les fases corresponents a bases definitives i acord de reordenació han de ser objecte de notificació individual a les persones propietàries titulars de drets reals i situacions jurídiques afectades pels treballs de reestructuració. A l'efecte de notificacions regeix el que estableixen els articles 40, 41, 42, 43 i 44 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.

3. Aprovat i publicat el decret de declaració del procés de reestructuració parcel·lària pública, la conselleria competent per a tramitar el procediment ha de comunicar els plans d'actuacions previstes sobre la zona a reestructurar al registre de la propietat a la demarcació de la qual pertanguen les finques involucrades i a la notaria que designe el col·legi notarial, com també a les diferents administracions públiques que puguen resultar afectades, a fi que, en un termini màxim de dos mesos, queden degudament reflectides en l'expedient de reestructuració les observacions que en l'àmbit de les respectives competències estimen oportú formular, i perquè consten en el registre de la propietat per nota al marge de les finques incloses en la zona que s'ha de reestructurar.

4. Quan les persones afectades per la reestructuració promoguen individualment reclamacions o interposen recursos, les incidències d'aquests s'han d'entendre personalment amb la persona reclamant o recurrent i, amb aquest efecte, aquesta ha d'expressar en l'escrit en què promoga la reclamació o el recurs, un domicili a l'efecte de notificacions. Les observacions i els suggeriments, verbals o escrits, a les bases provisionals de la reestructuració i projecte de reordenació, s'han de considerar contestats mitjançant la publicació de les bases definitives de la reestructuració i de l'acord de reordenació, que ha de recollir un document en el qual s'han de fer constar aquells de manera individualitzada i la solució que se'ls ha donat.

Secció segona. Iniciativa de reestructuració parcel·lària

*Article 43. Iniciació d'ofici de la reestructuració parcel·lària pública*

1. La reestructuració parcel·lària pública pot ser iniciada d'ofici quan raons d'interès general o social així ho aconsellen i, en particular, quan es done alguna o algunes de les circumstàncies següents:

a) Quan, per causa de la realització d'obres públiques predominantment de caràcter lineal, es faça necessària o convenient la reestructuració per a reorganitzar les explotacions agràries afectades i mitigar la discontinuïtat o una pronunciada reducció superficial que l'obra pública hi haja causat.

b) Quan, per causa de la realització d'obres públiques predominantment de caràcter no lineal la dimensió territorial de les quals afecte de manera permanent a un nombre important de persones propietàries de parcel·les agràries, s'estime que el procediment de reestructuració pot compensar els efectes de l'expropiació i reordenar les explotacions que no desapareixen amb l'execució de la gran obra pública.

c) Quan hi haja circumstàncies de caràcter ambiental, social i econòmic que afecten l'interès general posades de manifest pels ajuntaments afectats per la reestructuració parcel·lària.

d) Qualsevol altra raó d'interès general que, suficientment motivada i documentada, demostre que té caràcter preferencial.

2. Perquè es puga iniciar la reestructuració parcel·lària pública d'ofici, una vegada realitzats els estudis necessaris, la conselleria competent en matèria d'agricultura, a través de la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària, ha d'emetre prèviament un informe en el qual es justifique la concurrència d'alguna de les circumstàncies adés establides que aconsellen iniciar les actuacions de reestructuració parcel·lària pública en una zona determinada.

3. Les entitats locals, mitjançant una petició raonada en què es reflectisca la concurrència d'alguna de les circumstàncies previstes en l'apartat 1 d'aquest article, poden instar la conselleria competent la incoació d'un expedient de reestructuració parcel·lària.

*Article 44. Iniciació a sol·licitud de les persones interessades de la reestructuració parcel·lària pública*

1. Podrà iniciar-se la reestructuració parcel·lària pública a petició de les persones interessades quan aquesta sol·licitud complisca alguna de les raons d'interés general per a declarar la utilitat pública de la reestructuració parcel·lària pública establides en l'article 37.3 d'aquesta llei i la sol·licitud complisca els requisits següents:

a) És necessari que la petició la realitze un nombre superior al 50 per cent de les persones propietàries de la zona necessitada de reestructuració que serà apreciada per la mateixa administració, o bé un nombre qualsevol d'aquestes a qui pertanga més del 75 per cent d'aquesta zona. En tots dos casos la superfície a concentrar haurà de ser, com a mínim, de 150 hectàrees en zones de secà i de 50 hectàrees en zones de regadiu.**9**

b) En el cas que se sol·liciten superfícies inferiors a les indicades anteriorment, cal un informe previ justificatiu de la direcció general competent en matèria d'estructures agràries.

2. Dins dels trenta dies següents a la iniciació del procés, la conselleria competent en matèria d'agricultura ha d'obrir un procediment d'informació sobre la sol·licitud de reestructuració parcel·lària pública amb els ajuntaments afectats per a comprovar la realitat de les majories invocades. Per a la comprovació d'aquestes majories, la conselleria competent en matèria d'agricultura pot exigir als ajuntaments afectats que duguen a terme un procés de consulta prèvia entre els interessats en el procés per a comprovar la realitat de les majories invocades.

3. En el termini màxim de sis mesos des de la presentació de la sol·licitud d'iniciació junt amb la documentació tècnica exigida, i comprovades les majories invocades, la conselleria competent en matèria d'agricultura ha de resoldre expressament sobre aquesta. En cas de ser necessària la celebració d'una consulta per a comprovar la realitat de les majories invocades, el termini màxim per a resoldre s'ha de suspendre des de la data d'exigència de la consulta per la conselleria competent en matèria d'agricultura fins a la data de celebració de la consulta. Si transcorregut el termini màxim, no s'ha dictat una resolució expressa, la sol·licitud s'ha de considerar desestimada.

*Article 45. Iniciativa de reestructuració parcel·lària privada*

1. La iniciativa de reestructuració privada pot dur-se a terme mitjançant la sol·licitud d'una agrupació promotora amb personalitat jurídica que tinga com a finalitat la reestructuració parcel·lària privada de les seues finques rústiques. Aquesta sol·licitud ha de contenir el compromís explícit de l'acceptació de la reestructuració tal com es porte a efecte així com un informe tècnic justificatiu de la necessitat i oportunitat de tal actuació d'acord amb els objectius i finalitats de la llei.

2. L'agrupació promotora ha d'estar constituïda per un mínim de tres persones titulars d'explotacions individualitzades, sense que la superfície aportada per un sol soci supere el 40 % de la superfície total de l'agrupació. A fi de promoure la reestructuració parcel·lària privada de les seues finques rústiques, les persones propietàries poden sol·licitar la concessió dels beneficis establits en els articles 74 i 75 d'aquesta llei, sempre que complisquen les condicions següents:

a) La superfície a reestructurar ha de ser, com a mínim, de 25 hectàrees en zones de secà i de 10 hectàrees en zones de regadiu. En el cas que se sol·liciten superfícies inferiors a les indicades anteriorment, aquests límits poden ser reduïts amb un informe previ motivat favorable de la direcció general competent en matèria d'estructures agràries.

b) La superfície constituïda per les parcel·les de les persones alienes a l'agrupació no pot ser superior al 10 % del conjunt de les terres incloses en el perímetre a reestructurar.

c) El procés ha de garantir a les persones alienes a l'agrupació les compensacions necessàries perquè les superfícies adjudicades a aquestes persones tinguen el mateix valor a l'assignat a les parcel·les que anteriorment posseïen, d'acord amb el que estableix l'article 69.3 d'aquesta llei.

3. L'agrupació de persones propietàries ha d'acreditar de manera suficient els drets de propietat que ostenten sobre les parcel·les atribuïdes a cada una d'elles.

*Article 46. Iniciativa de reestructuració mitjançant permutes voluntàries de parcel·les*

1. La conselleria competent en matèria d'agricultura pot incentivar la millora de l'estructura territorial mitjançant permutes voluntàries de parcel·les.

2. El procediment de permutes voluntàries s'ha d'iniciar a petició d'un mínim de dues persones titulars i pot afectar una o diverses parcel·les per cadascuna de les persones peticionàries, les quals n'han d'acreditar documentalment la titularitat. La continuació del procés requereix complir les condicions i les fases del procediment previstes en l'article 71 d'aquesta llei.

*Article 47. Principi de col·laboració*

Els que exercisquen la iniciativa per a la reestructuració parcel·lària han de prestar a l'administració tota la col·laboració que els siga requerida durant el procés de reestructuració parcel·lària.

*Article 48. Promoció d'iniciatives de gestió en comú en la reestructuració parcel·lària*

1. Amb la finalitat de constituir explotacions agràries de dimensions adequades, i segons les característiques de la zona que cal reestructurar, la conselleria competent en matèria d'agricultura ha de promoure, des de la iniciació del procés fins a l'aprovació del projecte de reestructuració parcel·lària, les iniciatives de gestió en comú que incloguen l'agrupació de parcel·les.

2. Quan, en sol·licitar la reestructuració parcel·lària, alguna o algunes de les persones propietàries o de les titulars del dret d'explotació justifique raonadament, davant l'òrgan competent en matèria de reestructuració parcel·lària, el seu propòsit de constituir una IGC regulada segons els articles 4, 34, 35 i 36 d'aquesta llei, l'òrgan competent ha de tenir en compte aquesta circumstància en adjudicar i delimitar els lots de reemplaçament.

3. Constituïda la IGC abans de la fermesa de la reestructuració, l'acta de reordenació de la propietat ha de reflectir l'adjudicació directa dels lots de reemplaçament pertinents a favor de l'agrupació o iniciativa de gestió en comú, sempre que aquesta siga una entitat associativa amb personalitat jurídica. L'agrupació o IGC corresponent es comprometrà expressament a acceptar la reestructuració tal com es porte a efecte.

4. Constituïda la IGC, abans de la fermesa de la reestructuració, l'acta de reordenació de la propietat ha de reflectir la integració en aquella de les persones adjudicatàries de les finques que corresponga, en cas que la IGC no siga l'adjudicatària directa de la finca de reemplaçament.

5. Pot fer-se constar per nota marginal la incorporació de la finca a la IGC mitjançant sol·licitud de la persona titular registral unida a la certificació administrativa acreditativa de la seua incorporació.

Secció tercera. Avaluació ambiental

*Article 49. Integració ambiental***10**

1. Les reestructuracions parcel·làries públiques i privades se sotmetran a la tramitació ambiental corresponent segons la legislació.

2. A l'efecte d'integrar ambientalment els processos de reestructuració parcel·lària, es considerarà la reestructuració parcel·lària una actuació única que inclou el procés de reordenació de la propietat i, si és el cas, les obres i les millores necessàries incloses en aquesta.

3. Si és el cas, i d'acord amb la normativa ambiental vigent, per a l'avaluació ambiental de les actuacions previstes durant el procés de reestructuració parcel·lària, tindrà la consideració de projecte, el projecte de reordenació parcel·lària i el pla d'obres i millores territorials de la reestructuració parcel·lària.

4. Les determinacions que resulten de l'avaluació ambiental hauran d'incorporar-se al projecte de reordenació parcel·lària i al projecte d'obres i millores territorials.

Secció quarta. Procediment ordinari

Subsecció primera. Normes orgàniques

*Article 50. Aspectes generals*

1. La realització d'un procediment de reestructuració parcel·lària pública ha de ser acordada per un decret del Consell de la Generalitat, a proposta de la conselleria competent en matèria d'agricultura, sobre la base del que disposen els articles 43 i 44 d'aquesta llei.

2. Correspon a la conselleria competent en matèria d'agricultura l'impuls, la tramitació i l'aprovació de les diferents fases posteriors al decret pel qual s'acorde l'inici del procés de reestructuració parcel·lària.

*Article 51. Comissions locals*

1. Les comissions locals de reestructuració parcel·lària pública són els òrgans col·legiats dependents de la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària, les funcions dels quals són les següents:

a) Participar en els treballs d'investigació de la propietat i classificació de terres.

b) Elaborar i aprovar les bases provisionals de la reestructuració parcel·lària.

c) Estudiar les al·legacions formulades en les bases provisionals i, si és el cas, acordar les modificacions a aquestes que siguen procedents.

d) Redactar les bases definitives de la reestructuració parcel·lària i sotmetre l'aprovació d'aquestes a la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària.

2. Les comissions locals han de constituir-se una vegada publicat el decret pel qual s'acorda l'inici del procediment de reestructuració parcel·lària, i abans de l'inici dels treballs de redacció i elaboració de les bases provisionals.

3. La persona titular de la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària ha de dur a terme el nomenament dels membres de les comissions locals, que han de tenir garantida una composició equilibrada de dones i homes.

4. Les comissions locals han de tenir la composició següent:

a) Presidència: la persona que ocupe la direcció del servei que tinga assignades les funcions en matèria de reestructuració parcel·lària en la conselleria competent en matèria d'agricultura.

b) Vicepresidència: la persona que ocupe la direcció de secció amb funcions en matèria de reestructuració parcel·lària.

c) Secretaria, amb veu i sense vot: un funcionari o funcionària de la conselleria competent en matèria d'agricultura que tinga la llicenciatura o grau en dret.

d) Vocals:

i) Si el perímetre a reestructurar afecta només un municipi:

1) L'alcalde o alcaldessa del municipi afectat per la reestructuració parcel·lària.

2) Una persona representant del consell agrari municipal.

3) Una persona funcionària de l'administració autonòmica en qui recaiga la direcció tècnica dels treballs de reestructuració, la qual ha de ser designada per la persona titular de la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària.

4) El registrador o registradora de la propietat a la demarcació del qual corresponga la superfície objecte de reestructuració, la designació del qual correspon al col·legi professional de registradors de la propietat.

5) Un notari o notària de la zona, la designació del qual correspon al col·legi professional de notaris.

6) Dues persones representants de les persones propietàries i titulars de drets reals i situacions jurídiques existents de la zona, que han de ser triades d'entre totes les persones propietàries afectades per la reestructuració parcel·lària participants en una assemblea convocada per l'ajuntament del municipi afectat per la reestructuració parcel·lària. L'alcalde o alcaldessa d'aquest ajuntament ha de dirigir l'assemblea i el secretari o secretària de l'ajuntament ha de donar fe dels acords adoptats. Per a poder participar en l'elecció o resultar triat en aquesta, és condició imprescindible ostentar la condició de persona propietària en la zona subjecta a reestructuració parcel·lària.

7) Dues persones agricultores o ramaderes professionals, titulars d'explotacions agràries en actiu situades dins de la zona de reestructuració parcel·lària, a proposta de les organitzacions professionals agràries amb implantació en la zona de reestructuració parcel·lària.

8) Si és el cas, les presidències de les comunitats de regants o altres corporacions de dret públic amb fins agraris, si n'hi ha en l'àmbit territorial de la reestructuració parcel·lària.

ii) Si el perímetre a reestructurar afecta dos o més municipis:

1) Els alcaldes i alcaldesses dels municipis afectats per la reestructuració parcel·lària.

2) Una persona representant del consell agrari municipal de cada un dels municipis afectats per la reestructuració parcel·lària.

3) Una persona funcionària de l'administració autonòmica en qui recaiga la direcció tècnica dels treballs de reestructuració, la qual ha de ser designada per la persona titular de la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària.

4) El registrador o registradora de la propietat a la demarcació del qual corresponga la majoria de la superfície objecte de reestructuració, la designació del qual correspon al col·legi professional de registradors de la propietat.

5) Un notari o notària de la zona, la designació del qual correspon al col·legi professional de notaris.

6) Dues persones representants de les persones propietàries i titulars de drets reals i situacions jurídiques existents de la zona, pertanyents al municipi amb més superfície afectada per la reestructuració parcel·lària, i una persona representant de les persones propietàries i titulars de drets reals i situacions jurídiques existents de la zona, pertanyent a algun dels municipis restants. Aquestes persones representants han de ser triades d'entre totes les persones propietàries afectades per la reestructuració parcel·lària participants en una assemblea convocada per l'òrgan competent en matèria de reestructuració parcel·lària de la conselleria amb competències en matèria d'agricultura. Per a poder participar en l'elecció o resultar triat en aquesta, és condició imprescindible ostentar la condició de persona propietària en la zona subjecta a reestructuració parcel·lària.

7) Dues persones agricultores o ramaderes professionals, titulars d'explotacions agràries en actiu situades dins de la zona de reestructuració parcel·lària, a proposta de les organitzacions professionals agràries amb implantació en la zona de reestructuració parcel·lària.

8) Si és el cas, les presidències de les comunitats de regants o altres corporacions de dret públic amb fins agraris, si n'hi ha en l'àmbit territorial de la reestructuració parcel·lària.

5. Si el perímetre de la reestructuració s'estén per més d'un terme municipal, s'ha de constituir la comissió local en el lloc amb més superfície afectada per la reestructuració.

6. La composició de la comissió local s'ha d'aprovar mitjançant una resolució de la persona titular de la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària, després de la publicació del decret del Consell pel qual declara d'utilitat pública i urgent execució la reestructuració parcel·lària. La constitució i composició de la comissió local de reestructuració parcel·lària s'ha de publicar mitjançant un anunci en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

7. Les comissions locals s'han d'extingir després de l'aprovació de les bases definitives de la reestructuració parcel·lària.

8. Quant al funcionament de les comissions locals, i donada la seua condició d'òrgan col·legiat, cal ajustar-se al que disposen els articles 15, 16, 17 i 18 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.

*Article 52. Grup auxiliar de treball*

1. Les comissions locals estan assistides per un grup auxiliar de treball que, sense integrar-se en la composició d'aquelles, ha d'estar format per persones agricultores i persones propietàries de les parcel·les residents en la zona, que han de col·laborar en els treballs de recerca de la propietat, classificació de terres, i tots els altres que els siguen requerits a l'efecte.

2. El nombre de membres del grup auxiliar ha de ser un mínim de tres i un màxim de sis, i hi han d'estar representats, de manera proporcional, tots els municipis i entitats locals menors inclosos en la zona de reestructuració.

3. Una representació del grup auxiliar de treball pot ser convidada, amb veu però sense vot, a les reunions de la comissió local de reestructuració parcel·lària.

4. La representació de les persones propietàries del grup auxiliar de treball ha de ser escollida pel mateix procediment establit per a la representació de les persones propietàries en la comissió local, segons el que es disposa en l'article anterior, apartat 6.

*Article 53. Del pressupost dels processos de reestructuració parcel·lària*

El Decret de reestructuració parcel·lària s'ha d'acompanyar d'un pressupost inicial que valore la totalitat de les actuacions que cal realitzar al llarg de la reestructuració parcel·lària i que ha d'establir el pla de finançament plurianual.

Subsecció segona. Fases del procediment ordinari

*Article 54. Disposició general***11**

1. El procediment ordinari de reestructuració pública comprendrà les fases següents:

a) Inici, d'ofici o a petició dels interessats.

b) Estudi de viabilitat.

c) Decret pel qual s'acorda l'inici del procediment de reestructuració parcel·lària, que inclourà el pressupost i el pla de finançament.

d) Bases provisionals i bases definitives de la reestructuració parcel·lària.

e) Projecte de reordenació parcel·lària.

f) Acord de reordenació parcel·lària.

g) Acta de reordenació de la propietat.

2. Amb caràcter previ a la publicació del decret pel qual s'acorda l'inici del procediment de reestructuració parcel·lària, tindran lloc les actuacions preparatòries que determinen la procedència o no de la reestructuració parcel·lària.

*Article 55. Estudi de viabilitat***12**

1. En el termini màxim de sis mesos a comptar des de l'emissió de la resolució establida en l'apartat 3 de l'article 44 d'aquesta llei, o des de l'emissió de l'informe, establit en l'apartat 2 de l'article 43 i prèviament a l'aprovació del decret pel qual s'acorda l'inici del procediment de reestructuració, la conselleria competent en matèria d'agricultura, oïdes les administracions que puguen resultar afectades, si és el cas, realitzarà un estudi de viabilitat de l'estat actual de la zona i dels resultats previsibles a conseqüència de la reestructuració, que permeta determinar la viabilitat econòmica, social i ambiental d'aquesta.

La conselleria amb competències en matèria d'agricultura podrà escometre, amb caràcter facultatiu i atenent criteris de foment i oportunitat, l'estudi de viabilitat i/o altres estudis oportuns, a sol·licitud i mitjançant una petició raonada de l'ajuntament o els ajuntaments afectats, encara que no es reunisquen els percentatges mínims que exigeix aquesta llei per a iniciar, a petició dels interessats, un procediment de reestructuració parcel·lària.

2. L'estudi de viabilitat haurà de contindre, almenys, la següent informació i documentació:

a) Grau de divisió, dispersió i situació jurídica de les parcel·les, en relació amb les explotacions agràries en activitat en la zona.

b) Descripció dels recursos naturals, amb referència especial a les terres abandonades o amb aprofitaments inadequats.

c) Relació dels espais d'especial importància pel seu valor geològic, paisatgístic i ambiental, així com dels béns demanials i béns d'interés cultural, històric o artístic que es troben dins de la zona de reestructuració o que puguen resultar afectats per la reestructuració parcel·lària.

d) Avaluació de les possibilitats d'establir una nova ordenació d'explotacions amb dimensions suficients i estructures adequades a través de la reestructuració parcel·lària. Determinació i proposta d'un perímetre de reestructuració parcel·lària.

e) Determinació del grau d'acceptació social de les mesures transformadores previstes.

f) Descripció de les explotacions agràries, tenint en compte les superfícies portades per cadascuna d'aquestes en les diferents formes de tinença, les seues orientacions productives i el nivell de viabilitat econòmica, amb posterior agrupació i anàlisi del conjunt.

g) Examen detallat i avaluació de les proposicions de regles o actuacions d'iniciatives que, si és el cas, hagen proposat els sol·licitants de la concentració com a condicionant de la mateixa sol·licitud.

h) Aquells altres que la conselleria competent en matèria d'agricultura estime de suficient entitat per a ser objecte d'avaluació objectiva, abans d'elaborar la seua proposta de decret al Consell que acorde l'inici del procediment de reestructuració parcel·lària.

L'estudi de viabilitat es podrà completar amb un estudi de modernització del regadiu existent en el perímetre objecte de reestructuració, en el cas que aquesta modernització, a fi de ser més racional i eficient, requerisca d'un procediment de reestructuració parcel·lària previ, tot això d'acord amb el que s'estableix en l'apartat 3.e de l'article 37 de la present Llei.

3. L'estudi de viabilitat se sotmetrà a informació pública per un termini no inferior a trenta dies, mitjançant un avís inserit en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, i podrà consultar, durant el termini previst en l'anunci esmentat, en l'ajuntament o els ajuntaments afectats i en la seu electrònica de la conselleria competent en matèria d'agricultura. Durant aquest termini podran realitzar-se aportacions a l'estudi, que analitzarà la conselleria competent i, si és el cas, s'incorporaran per a la redacció final.

*Article 56. Decret pel qual s'acorda l'inici del procediment de reestructuració parcel·lària***13**

1. Realitzat l'estudi de viabilitat, la conselleria competent en matèria d'agricultura, si estima la procedència de la reestructuració parcel·lària proposada, una vegada avaluats els aspectes de legalitat, d'oportunitat i de viabilitat tècnica, així com els aspectes socioeconòmics i ambientals de l'actuació, proposarà al Consell l'aprovació del decret pel qual s'acorda l'inici del procediment de reestructuració parcel·lària.

2. Aquest decret contindrà els següents pronunciaments:

a) Justificació de l'interés general de l'actuació administrativa, en el marc dels articles 37, 38 i 44 de la present llei.

b) Declaració d'utilitat pública i urgent execució de la reestructuració parcel·lària.

c) Acord motivat sobre el procediment ordinari o abreujat, a través del qual es desenvoluparà la reestructuració parcel·lària pública.

d) Determinació del perímetre provisional de la zona de reestructuració, que podrà ser modificat per les inclusions, les rectificacions o les exclusions que es recorden de conformitat amb el procediment d'aprovació del perímetre de la reestructuració que es defineix en l'article 57 d'aquesta llei.

3. El decret establirà l'obligatorietat que el projecte de reordenació parcel·lària i el pla d'obres i millores territorials de la reestructuració se sotmeten a la tramitació ambiental, segons la legislació vigent en la matèria.

4. El decret del Consell representa l'inici oficial del procediment de reestructuració parcel·lària pública i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

5. La publicació del decret de reestructuració parcel·lària atribueix a la conselleria competent en matèria d'agricultura la facultat d'instal·lar fites o senyals.

6. Una vegada publicat el decret, es comunicarà al registre de la propietat l'inici del procés de reestructuració parcel·lària per a la pràctica d'una nota al marge de la inscripció de domini de les finques registrals afectades, i a aquest efecte la comunicació esmentada haurà de contindre la relació de referències o persones titulars cadastrals afectades pel procediment. La localització de la relació de finques registrals afectades correspondrà al registre de la propietat afectat. Si és el cas, la impossibilitat de localitzar finques registrals afectades pel procediment i, per tant, de practicar la nota al marge, no impedirà la continuació del procediment de reestructuració parcel·lària. Aquesta nota es cancel·larà bé per la inscripció de les noves finques de reemplaçament, bé mitjançant un certificat expedit per la direcció general competent acreditatiu de la finalització del procediment sense haver-se adoptat un acord de reordenació.

7. Serà potestatiu per a l'òrgan competent sol·licitar al registre de la propietat corresponent un certificat de domini i càrregues de finques afectades per la seua incorporació al procediment.

8. El registre de la propietat corresponent comunicarà telemàticament a la conselleria competent en matèria d'agricultura la pràctica de qualsevol assentament ulterior sobre les finques registrals afectades per la reestructuració parcel·lària.

9. L'aprovació del decret que declare d'utilitat pública la reestructuració parcel·lària d'una zona determinada atribuirà a la conselleria competent la facultat d'ocupar temporalment o definitivament qualsevol terreny d'aquesta que calga per a dotar les noves parcel·les amb l'adequada xarxa de camins i subministraments o per a fer treballs relacionats amb la reestructuració.

*Article 57. Perímetre de la reestructuració*

1. El perímetre de la zona de reestructuració ha d'estar delimitat en el decret d'inici del procediment de reestructuració parcel·lària i ha de concordar, en principi, amb els límits coincidents amb la definició cadastral, a nivell de parcel·la o parcel·les cadastrals. En determinats casos pot coincidir tota o part de la línia de perímetre amb la línia de polígon cadastral o part d'aquest. Si no és així, la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària ha d'emetre un informe justificatiu suficientment motivat.

2. En l'interior del perímetre han de quedar perfectament delimitats aquells terrenys que, per constituir àrees d'especial protecció, per concórrer-hi qualsevol causa que impedisca, condicione o limite el seu ús agrari, o per qualsevol altra causa que la llei determine, no siguen objecte del procés. D'aquesta manera, s'ha de procurar que el disseny de les parcel·les de reemplaçament resultants i, si és el cas, de les infraestructures associades permeta un òptim aprofitament i ordenació del conjunt del territori inclòs en aquest perímetre de reestructuració.

3. El perímetre ha de tenir caràcter provisional fins a la fermesa de les bases definitives de la reestructuració. La direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària pot rectificar el perímetre fins a la declaració de fermesa de les bases definitives de la reestructuració, oïda la comissió local en el cas de reestructuració pública, quan es produïsca alguna de les circumstàncies següents:

a) Per a satisfer les exigències tècniques del pla d'obres i millores territorials.

b) Per a adaptar el perímetre de reestructuració als límits d'unitats geogràfiques naturals o cadastrals.

c) Per a atendre raons de caràcter historicocultural, arqueològic, paisatgístic, miner o mediambiental.

4. En el cas en què el perímetre rectificat no coincidisca amb la totalitat d'una parcel·la cadastral, dins del perímetre només pot incloure's la part de la parcel·la afectada pel procediment de reestructuració, si hi ha consentiment exprés del seu titular, la porció restant de la parcel·la que no resulte afectada per aquest procediment és superior a la unitat mínima de cultiu i compta amb l'informe preceptiu indicat en l'apartat 1 d'aquest article. La parcel·la en qüestió pot incloure's o excloure's en la seua totalitat a sol·licitud de la persona interessada.

5. L'acord de rectificació ha de ser objecte de notificació individual a les persones propietàries afectades d'acord amb el que s'ha establit a l'efecte de notificacions en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. Així mateix, s'ha de notificar al registre de la propietat als efectes previstos en l'apartat 6 de l'article 56 d'aquesta llei.

*Article 58. Obligacions de les persones beneficiàries de la reestructuració*

1. Des de la publicació del decret pel qual s'acorda l'inici del procediment de reestructuració parcel·lària, les persones titulars implicades en la reestructuració parcel·lària hauran de:

a) Facilitar qualsevol classe d'informació que els siga requerida per la conselleria competent en matèria d'agricultura sobre la situació jurídica de les parcel·les afectades per la reestructuració parcel·lària, per mitjà de nota simple del registre de la propietat o certificació registral de domini i càrregues o, en defecte d'inscripció, per mitjà dels títols escrits, si n'hi haguera. En tot cas hauran de declarar els gravàmens o les situacions dominicals que coneguen i afecten les seues parcel·les o drets. En cas que, segons allò que s'ha establit per l'article 56.7 d'aquesta llei, l'òrgan competent en reestructuració parcel·lària sol·licite certificació registral de domini i càrregues de les finques afectades pel procediment, la persona propietària no estarà obligada a presentar la nota simple o certificació registral mencionades anteriorment.

b) Mantenir el bon estat de les parcel·les afectades, impedint l'estat d'abandó, d'acord amb la capacitat agronòmica i l'aprofitament adequat dels recursos i respectant-ne els valors mediambientals, sense que puguen realitzar-se actes que en disminuïsquen el valor.

c) Sol·licitar a la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària autorització prèvia per a la realització d'obres o millores de parcel·les. Una vegada publicat el decret d'inici del procediment de reestructuració parcel·lària, no realitzar noves plantacions, l'establiment de cultius permanents, o qualsevol altra activitat que puga condicionar els treballs a realitzar en la futura reestructuració, excepte que existisca autorització preceptiva que ho permeta.

d) Respectar i facilitar les actuacions que tinguen per objecte la investigació, la classificació, la delimitació i l'amollonament de les parcel·les afectades.

e) Consentir l'accés a les seues terres quan siga necessari per a la correcta execució dels treballs tècnics relacionats amb la reestructuració parcel·lària i procedir al desbrossament i neteja de males herbes total o parcial dels terrenys, quan fóra necessari per a aquests treballs.

f) En general, complir les obligacions que els siguen exigibles segons la normativa en matèria de reestructuració parcel·lària establida en aquesta llei.

2. L'incompliment de les anteriors obligacions donarà lloc a la imposició de les sancions que es determinen en el capítol II del títol VII d'aquesta llei.

*Article 59. Investigació de la propietat*

1. Amb la finalitat que la conselleria competent en matèria d'agricultura duga a terme els treballs i investigacions necessaris per a determinar la situació jurídica del domini de les parcel·les compreses en el perímetre de la zona de reestructuració, les persones participants en la reestructuració parcel·lària estan obligades a presentar la documentació esmentada en l'article 58.1.a d'aquesta llei, i a declarar, en tot o cas, els gravàmens o les situacions dominicals que coneguen i afecten les seues parcel·les o drets.

2. En el cas de sol·licitud de certificació de domini i càrregues per l'òrgan competent en reestructuració parcel·lària, cal ajustar-se al que disposa l'article 58.1.a d'aquesta llei.

3. La correcta localització d'aquestes parcel·les en els plànols parcel·laris és responsabilitat de les persones titulars o d'aquelles que n'exerceixen la representació.

*Article 60. Aprovació de bases provisionals*

Finalitzats els treballs d'investigació de la propietat, i una vegada es dispose de totes les dades que permeten determinar la situació física i jurídica de les parcel·les, la comissió local de reestructuració parcel·lària aprovarà les bases provisionals de la reestructuració i la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària les sotmetrà a tràmit d'informació pública per un termini d'un mes, amb la comunicació prèvia en la forma prevista en l'article 42 d'aquesta llei.

*Article 61. Contingut de les bases de reestructuració parcel·lària*

1. Les bases de reestructuració hauran de tenir com a contingut mínim el següent:

a) Delimitació provisional del perímetre de la zona de reestructuració, relació de parcel·les incloses en aquest perímetre l'exclusió del qual es proposa i parcel·les perifèriques que pogueren quedar incloses. Així mateix caldrà de manera explícita que la conselleria competent en matèria d'agricultura podrà, fins al moment de la fermesa administrativa de les bases de reestructuració parcel·lària, rectificar el perímetre, segons el que estableix l'apartat 2 de l'article 57.

b) Relació de valors naturals del territori d'obligada conservació i protecció, en el marc de la futura actuació en infraestructures i de conformitat amb les determinacions de la declaració o l'estimació d'impacte ambiental, identificats gràficament sobre el mapa georeferenciat de la zona.

c) Classificació de les terres segons la seua productivitat i, amb caràcter general, fixació dels respectius coeficients que hagen de servir de base per a dur a terme les compensacions que resulten necessàries.

d) Relació de titulars de les parcel·les i finques registrals afectades, d'acord amb la documentació aportada. Es declararà el domini de les parcel·les a favor dels que posseïsquen la titularitat dominical, sense perjudici del que disposa l'apartat 3 i 4 d'aquest article. En el cas de drets inscrits en el Registre de la Propietat es donarà preferència a aquests i, a falta de drets inscrits, a la titularitat cadastral, no sent obstacle per a realitzar les operacions de reestructuració de les parcel·les afectades, la possessió del corresponent títol de propietat. La relació únicament podrà contenir dades que siguen d'utilitat als efectes de la reestructuració parcel·lària. En el cas de persones copropietàries, posseïdores o qualsevol altre títol haurà de figurar en les bases la quota que correspon a cadascú.

e) Relació de superfícies aportades pertanyents a cada titular i la classificació que els corresponga.

f) Relació de gravàmens, arrendaments i la resta de titularitats i situacions jurídiques que afecten la propietat, la possessió o el gaudi que hagueren quedat determinades en el període d'investigació.

g) Si escau, relació de concessions d'aigua existents, amb expressió de la parcel·la i la persona propietària beneficiada. Aquesta relació no serà necessària quan les parcel·les pertanguen a l'àmbit d'una comunitat de regants inscrita en el registre oficial de la confederació hidrogràfica corresponent.

2. Podran ser exclosos de la reestructuració sectors o parcel·les que no puguen beneficiar-se'n per la importància de les obres o les millores incorporades al sòl, per l'especial naturalesa o emplaçament d'aquestes o per qualsevol altra circumstància degudament motivada pel propi òrgan competent en matèria de reestructuració parcel·lària. Amb caràcter general, els béns de domini públic estan exclosos del procés de reestructuració, llevat que les administracions públiques competents sol·liciten de forma expressa i motivada la seua inclusió.

3. Si com a resultat de la investigació de la propietat es detecten discordances registrals es procedirà de la manera següent:

a) En els anuncis d'informació pública de les bases provisionals s'instarà les persones titulars registrals o els seus drethavents perquè, si apreciaren contradicció entre el contingut dels seients del registre que els afecten i l'atribució de propietat o altres drets relacionats en les bases, aporten certificació registral dels seients contradictoris i, si escau, els documents que acrediten la condició de drethavent de les persones titulars inscrites.

b) En tot cas, i sempre que abans de la publicació de les bases definitives es tinga coneixement, respecte d'una parcel·la determinada, de l'existència d'una discordança entre el registre de la propietat i els resultats d'aquesta investigació, se sol·licitarà d'ofici la certificació registral corresponent, de no haver sigut aportada aquesta per les persones interessades.

c) En els casos en què, fins i tot constant la certificació registral d'una parcel·la identificada, persistira la discordança segons la seua titular o els seus drethavents, hauran d'observar-se les indicacions següents:

Primer. Regiran les presumpcions establides en la legislació hipotecària, si bé les situacions possessòries que s'acrediten amb relació a les parcel·les de procedència seran sempre respectades.

Segon. En les bases definitives es faran constar les situacions jurídiques resultants de la certificació registral i les situacions possessòries acreditades en l'expedient de reestructuració parcel·lària.

Tercer. En el projecte de reordenació parcel·lària, en l'acord de reordenació parcel·lària i en l'acta de reordenació de la propietat es determinaran i adjudicaran per separat les finques de reemplaçament que substituïsquen les parcel·les objecte de contradicció.

4. Si com a resultat de la investigació de la propietat es detecten discordances sobre finques no registrades es procedirà de la manera següent:

a) Les discordances que es presenten entre les persones propietàries participants referides a parcel·les no inscrites en el registre de la propietat es faran constar en les bases definitives, amb expressa indicació de les proves que motiven tal discordança.

b) En el projecte de reordenació parcel·lària, en l'acord de reordenació parcel·lària i en l'acta de reordenació de la propietat es determinaran i adjudicaran per separat les finques de reemplaçament que substituïsquen les parcel·les objecte de contradicció.

*Article 62. Fermesa de les bases de reestructuració parcel·lària*

1. Una vegada finalitzat el procediment d'informació pública de les bases provisionals de la reestructuració parcel·lària, i resoltes les al·legacions que si escau s'hagueren presentat, la comissió local elevarà les bases definitives de la reestructuració parcel·lària a la direcció general competent en aquesta matèria per a la seua aprovació.

2. Les bases definitives aprovades seran objecte de publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  i notificació individual en els termes establits per l'article 42 d'aquesta llei.

3. En el termini d'un mes des de l'endemà de la notificació del butlletí individual de la propietat, qui ostente un dret subjectiu o un interès directe, personal i legítim en l'assumpte podrà interposar recurs d'alçada contra les bases de reestructuració parcel·lària davant de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'agricultura, que tindrà un termini màxim de tres mesos per a dictar i notificar la resolució del dit recurs. Transcorregut aquest termini sense que recaiga una resolució, el recurs s'entendrà desestimat.

4. Una vegada resolts els recursos presentats, la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària declararà mitjançant una resolució la fermesa de les bases de reestructuració parcel·lària.

5. Esgotada la via administrativa podrà interposar-se recurs contenciós administratiu.

6. Serà potestatiu donar efecte en l'expedient de reestructuració parcel·lària les transmissions o les modificacions de drets que es comuniquen després de la publicació de les bases definitives.

7. No quedaran perjudicats per les resolucions del procediment de reestructuració parcel·lària aquells drets i situacions jurídiques que no hagueren sigut assignats en les bases definitives al seu legítim titular, encara que tals bases hagen adquirit fermesa.

No obstant això, aquests drets i situacions jurídiques només podran fer-se efectius per la via judicial ordinària o de la conciliació i amb subjecció a les normes d'aquest article, sobre les finques de reemplaçament adjudicades a qui en les bases definitives apareguera com titular de les parcel·les de procedència objecte de tals drets o situacions abans de la reestructuració.

Els drets es faran efectius sobre finques de reemplaçament o porcions segregades d'elles que siguen de característiques anàlogues i valor proporcionat a les parcel·les de procedència que constituïen el seu objecte.

Si les finques anàlogues existents en el lot de reemplaçament hagueren passat a tercer protegit per la fe pública registral, la persona titular dels drets o situacions només tindrà dret a la corresponent indemnització.

*Article 63. Projecte de reordenació*

1. Una vegada ferma en via administrativa la resolució que aprove les bases definitives, la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària ha de redactar i aprovar el projecte de reordenació parcel·lària, en el qual s'han d'indicar les finques de reemplaçament que al principi s'assignen a cada persona participant, com també la relació de les servituds predials que, hagen d'establir-se com també les que han d'extingir-se, segons les conveniències de la nova ordenació de la propietat.

2. Al projecte de reordenació parcel·lària han d'incorporar-se, en tot cas, les determinacions contingudes en la declaració o estimació d'impacte ambiental.

3. En el projecte de reordenació s'han de complir les directrius d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana, a través d'un informe preceptiu de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, com també les limitacions legals que eventualment puguen afectar els diferents cultius i aprofitaments en àrees específiques.

4. El projecte de reordenació ha de ser sotmès a procediment d'informació pública per un període d'un mes, després de la comunicació prèvia en la forma prevista en l'article 42 d'aquesta llei. Les al·legacions presentades en el període d'informació pública han de ser estudiades i, si escau, aprovades per la direcció general competent, i donaran lloc a les modificacions del projecte que escaiguen.

5. Per a l'execució del procediment de reestructuració parcel·lària, les persones propietàries partícips poden patir deduccions en les seues aportacions, el total de les quals no pot excedir del 10 % del valor de les parcel·les aportades. En tot cas, es respectaran els límits següents:

a) Fins a un 3 % del valor aportat per a l'ajust de les adjudicacions de les finques de reemplaçament.

b) Fins a un 7 % del valor aportat, per a les obres necessàries per a la reestructuració parcel·lària i, si escau, per a les obres de regadiu de nova implantació o modernització del ja existent.

c) En qualsevol cas, la deducció que s'aplique a les persones propietàries d'una única parcel·la no pot ser superior al 7 % del valor.

*Article 64. Acord de reordenació parcel·lària*

1. Finalitzat el període d'informació pública del projecte i contestades les al·legacions que, si escau, s'hagen presentat, la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària ha d'emetre una resolució aprovatòria de l'acord de reordenació parcel·lària, que serà objecte de comunicació en els termes establits en l'article 42 d'aquesta llei i de publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

Contra aquesta resolució administrativa, qui tinga un dret subjectiu o un interès directe, personal i legítim en l'assumpte podrà interposar un recurs d'alçada davant la persona titular de la conselleria competent en matèria d'agricultura en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la notificació realitzada en aplicació de l'article 42 d'aquesta llei. El termini màxim per a dictar i notificar la resolució és de tres mesos. Transcorregut aquest termini sense que hi recaiga una resolució, s'entendrà desestimat el recurs. Esgotada la via administrativa, es pot interposar un recurs contenciós administratiu.

2. L'acord de reordenació parcel·lària ha d'establir la nova ordenació de la propietat mitjançant la determinació de les parcel·les que reemplaçaran les parcel·les d'aportació de les persones participants afectades i sobre les quals recauran inalterats el domini i els altres drets reals i situacions jurídiques que tenien per base les parcel·les subjectes a reestructuració.

3. Les transmissions o modificacions de drets que es produïsquen després de la resolució administrativa per la qual es declare la fermesa de l'acord de reordenació parcel·lària no produiran efecte en l'expedient administratiu.

4. Aprovat l'acord de reordenació parcel·lària, s'ha de donar a les persones partícips en la reestructuració la possessió de les noves parcel·les de reemplaçament mitjançant la definició de les coordenades. Les parcel·les han d'estar identificades i delimitades amb fites en el terreny, tret que estiguen ja limitades per les infraestructures viàries, de sanejament i hidràuliques tant d'interès agrícola general com d'interès agrícola privat, i en aquest cas només es disposaran les fites estrictament necessàries. La presa de possessió ha de tenir caràcter provisional o definitiu segons allò que s'ha establit, respectivament, en els apartats 5 i 10 d'aquest article.

5. No obstant això, després de la comunicació de l'acord de reordenació parcel·lària en els termes establits per l'article 42 d'aquesta llei, es pot donar la possessió de les noves finques de reemplaçament, amb caràcter provisional, quan el nombre de recurrents no excedisca del 10 % del total de persones propietàries en la zona de reestructuració, tot això sense perjudici de les rectificacions que pertoquen com a conseqüència dels recursos que prosperen.

6. En el mes següent a la data en què les parcel·les de reemplaçament siguen posades a disposició de les persones partícips perquè en prenguen possessió, les persones interessades poden presentar davant de la conselleria competent en matèria d'agricultura reclamació sobre les diferències de superfície superiors al 2 % entre la cabuda real de les finques de reemplaçament i la que conste en l'expedient de reestructuració, que s'acompanyarà, en tot cas, d'un dictamen pericial. Si la reclamació és estimada, es podrà, segons les circumstàncies, rectificar l'acord de reordenació, compensar la persona reclamant amb càrrec a les masses comunes o, si això últim no fóra possible, indemnitzar-la en metàl·lic.

7. En un termini màxim de tres mesos des de la comunicació de l'acord, les persones interessades poden presentar davant de la conselleria competent en matèria d'agricultura propostes de permutes de parcel·les de reemplaçament, que han de ser acceptades sempre que d'això no s'inferisca cap perjudici per a la reestructuració parcel·lària.

8. En el supòsit de finques de reemplaçament sobre les quals hi ha condominis a favor de diverses persones, la conselleria competent en matèria d'agricultura ha de tramitar un títol de propietat per cada persona copropietària en què es reflectisca aquesta situació de condomini.

9. L'acord de reestructuració parcel·lària pot executar-se, amb l'advertiment personal previ per escrit, mitjançant compulsió directa sobre aquelles persones que es resistisquen a permetre la realització de les actuacions necessàries per a donar la presa de possessió provisional o definitiva de les finques de reemplaçament, sense perjudici de les sancions que puguen imposar-se d'acord amb el que disposa el títol VII d'aquesta llei.

10. Resolts els recursos administratius, les reclamacions de superfície i les propostes de permutes establides en els apartats 1, 6 i 7 d'aquest article, la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària ha de declarar mitjançant una resolució la fermesa de l'acord de reestructuració parcel·lària i la presa de possessió definitiva

11. Els acords de presa de possessió provisional i definitiva han de ser publicats en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  i s'han de comunicar a les entitats locals afectades pel procés de reestructuració parcel·lària per a l'exposició pública en els taulers d'anuncis o les seus electròniques pel termini d'un mes.

*Article 65. Acta de reordenació de la propietat*

1. Quan siga ferm l'acord de reordenació, la conselleria competent en matèria d'agricultura ha d'estendre i autoritzar l'acta de reorganització de la propietat, on han de figurar, i s'hi han de descriure, les finques de reemplaçament resultants de la reestructuració, amb les circumstàncies necessàries per a la inscripció en el registre de la propietat, els drets reals i les situacions jurídiques que hagen sigut determinats en el període d'investigació i la finca sobre la qual hagen d'establir-se, com també els nous drets reals que es constituïsquen en les noves finques de reemplaçament.

2. L'acta de reordenació de la propietat ha de ser objecte de protocol·lització notarial en la notaria la persona titular de la qual haja format part de la comissió local, i la direcció general competent en matèria de reestructuració n'ha de promoure la inscripció en el registre de la propietat.

3. Tot això, sense perjudici de l'aprovació, per part de la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària, de les modificacions de l'acta de reordenació de la propietat que pertoque com a conseqüència de la rectificació d'errors, execució de sentències o reconeixements de titularitat que siguen procedents. És document suficient per a la inscripció registral l'acta de rectificació o complementària de la de reordenació de la propietat, protocol·litzada notarialment.

4. La inscripció dels títols de la reestructuració en el registre de la propietat es regeix pel que disposa la legislació de l'Estat en la matèria.

5. Una vegada inscrites les finques de reemplaçament, per a la inscripció sobre aquestes d'aquells drets reals i situacions jurídiques inscrits sobre les parcel·les originàries, comunicats després de la publicació de les bases definitives i als quals no s'haja donat efecte en l'expedient, bastarà la presentació del títol que va motivar la pràctica d'aquests assentaments amb la rectificació que corresponga i en la qual es facen constar les circumstàncies i la descripció de la finca o les finques resultants de l'acta, com també el consentiment per a aquesta rectificació de la persona titular registral de la finca de reemplaçament i de les persones titulars d'aquests drets, atorgat davant la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària. A falta d'acord, el trasllat s'instarà al jutjat de primera instància. En cap cas el trasllat ha de perjudicar els drets d'un tercer protegit per la fe pública registral.

6. La nova ordenació de la propietat s'ha de comunicar oportunament, mitjançant un certificat administratiu, a la gerència territorial del cadastre corresponent, amb la còpia dels plànols de reestructuració i les dades complementàries que calguen, d'acord amb el que disposa la legislació vigent en cadastre immobiliari.

*Article 66. Massa comuna*

1. S'ha de constituir una massa comuna de terres en cada zona objecte de reestructuració, que s'ha de sustentar amb els terrenys sobrants de les adjudicacions dels lots de reemplaçament.

2. Durant un termini de tres anys, comptador des de la data de protocol·lització notarial de l'acta de reordenació de la propietat, aquestes terres sobrants han de ser utilitzades per a la correcció d'errors dels quals es deriven perjudicis per a les persones afectades per la reestructuració.

3. Quan l'estimació de les pretensions dels recursos interposats davant de l'acord de reordenació parcel·lària afecten altres persones beneficiàries en la reestructuració, aquestes pretensions poden ser satisfetes amb càrrec a la massa comuna de terres, i si això no és possible, mitjançant indemnització en metàl·lic.

4. Transcorregut el termini indicat en l'apartat 2 d'aquest article, els terrenys integrants de la massa comuna sobrants han de destinar-se a algunes de les destinacions següents:

a) Adscripció al patrimoni de la Comunitat Valenciana perquè es gestionen integrant-les en la Xarxa de Terres.

b) Cessió o, si escau, adjudicació a les entitats locals o corporacions de dret públic que agrupen la major part de les persones participants en la reestructuració, perquè les destinen a alguna de les finalitats següents:

– La conservació i millora de la xarxa de camins i altres infraestructures de la reestructuració.

– Altres finalitats d'interès general per al sector agrari i activitats agràries complementàries de la zona concentrada.

– Alguna de les finalitats dels articles 27 i 88 d'aquesta llei.

– Alienació a persones agricultores propietàries de la zona, amb preferència a confrontants, persones agricultores professionals, dones o joves, segons les definicions de l'article 4 d'aquesta llei.

5. Transcorregut el termini indicat en l'apartat 2 d'aquest article, l'adjudicació d'aquestes finques s'ha inscriure en el registre a favor de la persona adjudicatària o més-dient, mitjançant una acta complementària de l'acta de reordenació de la propietat.

*Article 67. Finques de persones desconegudes*

1. Les finques que reemplacen les parcel·les la titularitat dominical de les quals no siga coneguda durant el procediment d'investigació de la propietat s'han d'incloure en l'acta de reordenació de la propietat, s'hi ha de fer constar aquesta circumstància i s'hi han de reflectir, si escau, les situacions possessòries existents.

2. Dins dels cinc anys següents a la data de declaració de fermesa de l'acta de reordenació de la propietat i únicament a l'efecte del procediment de reestructuració parcel·lària, la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària està facultada per a reconèixer el domini de les finques que reemplacen les parcel·les la titularitat dominical de les quals no s'haja conegut durant el procediment d'investigació de la propietat, a favor de qui ho acredite suficientment.

3. Transcorreguts els cinc anys a què es refereix l'apartat anterior, la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària ha de remetre la relació dels béns la titularitat dominical dels quals no haja aparegut, amb esment de les situacions possessòries que figuren en l'acta de reordenació de la propietat, a l'òrgan corresponent de l'administració general de l'Estat a la província en què es troben aquestes finques, als efectes determinats en la legislació bàsica de patrimoni de l'Estat.

4. Fins que la remissió a què es refereix l'apartat 3 d'aquest article es produïsca, la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària queda facultada per a cedir en precari el cultiu de les finques sense titularitat dominical coneguda a entitats locals afectades pel procediment de reestructuració parcel·lària.

Secció quinta. Procediment abreujat

*Article 68. Circumstàncies i etapes*

1. La conselleria competent en matèria d'agricultura, després de l'aprovació del decret d'inici del procediment de reestructuració parcel·lària i per a aquells casos en què s'aprecie que el procediment de reestructuració no revesteix especial dificultat o que les circumstàncies concurrents n'exigeixen l'agilització, podrà acordar motivadament la tramitació de la reestructuració parcel·lària pública pel procediment abreujat.

2. En el procediment abreujat, les bases provisionals de reestructuració parcel·lària i el projecte de reordenació parcel·lària se sotmetran conjuntament a un únic tràmit d'informació pública i comunicació prèvia d'acord amb l'article 42 d'aquesta llei. Les bases provisionals seran objecte d'aprovació per part de la comissió local tal com estableix l'article 60 d'aquesta llei i el projecte de reordenació serà objecte d'aprovació per part de la direcció general competent tal com estableix l'article 63 d'aquesta llei.

3. Finalitzat el tràmit d'informació pública a què es refereix l'apartat 2 d'aquest article, i introduïdes les modificacions resultants d'aquest, la conselleria competent en matèria d'agricultura aprovarà les bases definitives de reestructuració parcel·lària i l'acord de reordenació parcel·lària, per mitjà d'una única resolució de la direcció general competent i se sotmetran a un únic tràmit d'informació pública i comunicació d'acord amb l'article 42 d'aquesta llei. Aquesta resolució tindrà els mateixos efectes que l'establida en els articles 62 i 64 d'aquesta llei.

4. Per a aquells aspectes no regulats en aquest article, el procediment abreujat seguirà la tramitació establida per al procediment ordinari.

Secció sisena. Procediments especials

*Article 69. Procediment especial per a reestructuració parcel·lària privada*

1. El procediment s'iniciarà amb la presentació en la conselleria competent en matèria d'agricultura d'un escrit dirigit al conseller o consellera, en el qual l'agrupació promotora sol·licita la reestructuració parcel·lària de caràcter privat, d'acord amb el que disposa l'article 45 d'aquesta llei.

2. La sol·licitud de reestructuració parcel·lària haurà d'acompanyar-se d'una memòria tècnica signada per personal tècnic competent, en la qual:

a) Es delimitarà el perímetre de la superfície objecte de reestructuració i les parcel·les cadastrals afectades.

b) S'especificarà la relació de parcel·les cadastrals i un annex amb l'acceptació de cadascuna de les persones titulars cadastrals o registrals afectades que formen part de l'agrupació promotora.

c) S'especificaran les obres i les millores d'infraestructures que, si escau, es projecte executar per a satisfer les necessitats de la reestructuració parcel·lària.

d) S'adjuntarà un pla en què es reflectisca la nova distribució de la propietat sobre les parcel·les de procedència, i les obres i les millores d'infraestructures que, si escau, fóra necessari executar.

e) S'inclourà un informe que motive i acredite la coherència del projecte de reestructuració parcel·lària amb almenys un dels fins especificats en les lletres a, b o c de l'apartat 1 de l'article 37 d'aquesta llei.

3. En el cas que la reestructuració parcel·lària privada proposta estiga sotmesa a procediment d'avaluació ambiental segons la legislació vigent en la matèria, l'agrupació promotora redactarà el preceptiu document tècnic ambiental, que observarà el que estableix l'article 49 d'aquesta llei quant al seu contingut i abast, i ho aportarà a l'expedient perquè la conselleria ho trasllade a l'òrgan ambiental competent a l'efecte de donar inici a la tramitació establida en la normativa d'avaluació ambiental.

4. Una vegada rebuda la sol·licitud, la memòria tècnica i, si escau, el document tècnic ambiental, la conselleria competent en matèria d'agricultura sotmetrà a exposició pública i notificarà la iniciativa de reestructuració parcel·lària privada a aquelles administracions, ens i persones físiques i jurídiques que pogueren resultar afectades, perquè en el termini d'un mes formulen les al·legacions i els condicionants corresponents.

5. Conclòs, si escau, el procediment ambiental i rebudes les al·legacions formulades, segons el que estableix l'apartat anterior, la conselleria competent en matèria d'agricultura traslladarà de la resolució relativa a l'avaluació ambiental i de les al·legacions rebudes a l'agrupació promotora perquè en el termini màxim d'un mes les responga.

6. Una vegada completats els tràmits dels apartats anteriors, i incorporades les determinacions a què es refereix l'apartat 4 de l'article 49 d'aquesta llei, en els casos en què procedisca, la conselleria competent en matèria d'agricultura emetrà resolució d'autorització de l'execució del procés de reestructuració privada sol·licitat. Contra aquesta resolució, les persones propietàries i titulars de drets i situacions jurídiques alienes a l'agrupació i afectades pel procés podran presentar recurs d'alçada davant de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'agricultura.

7. Una vegada emesa la resolució d'autorització mencionada en l'apartat anterior, en el termini màxim de sis mesos l'agrupació promotora haurà de presentar el projecte de reordenació parcel·lària privada signat per personal tècnic competent, en el qual es tindran en compte tots els condicionants i les determinacions requerides, si escau, per l'avaluació ambiental i els condicionats d'altres administracions. El projecte contindrà:

a) la delimitació del perímetre de reestructuració,

b) la relació de parcel·les i titulars de drets i gravàmens de totes i cadascuna de les parcel·les,

c) la delimitació de les finques de reemplaçament,

d) la relació de les obres i infraestructures que, si escau, siga necessari executar.

Aquest projecte serà sotmés a exposició pública per un període d'un mes i notificat a les persones titulars i les entitats afectades pel procés de reestructuració parcel·lària perquè formulen les al·legacions corresponents en el termini d'un mes des de la data de notificació.

8. Emesa i notificada la resolució de l'apartat 6 d'aquest article, la reestructuració aprovada serà obligatòria per a totes les persones titulars afectades, siguen persones propietàries o titulars de drets i situacions jurídiques sobre terrenys compresos dins del perímetre aprovat, quedant subrogades en tots els drets i les obligacions de la persona transmetent o causant els adquirents, a títol onerós o lucratiu, de terres afectades pel procés.

9. La conselleria competent en matèria d'agricultura comunicarà la resolució d'autorització de l'execució del procés de reestructuració privada al Registre de la Propietat corresponent per a la pràctica de nota al marge de les finques registrals afectades pel procediment de reestructuració privada. Serà potestatiu de la conselleria competent en matèria d'agricultura sol·licitar al Registre de la Propietat afectat certificació registral de domini i càrregues.

10. Per a la pràctica de nota al marge i sol·licitud, si escau, de certificació registral caldrà ajustar-se al que disposa l'article 56.6 d'aquesta llei.

11. El procés respectarà els drets de les persones propietàries i titulars de drets i situacions jurídiques alienes a l'agrupació promotora, que rebran comunicació personal en el procediment descrit en l'article 42 d'aquesta llei. De no existir acceptació expressa de les finques de reemplaçament per part d'aquestes persones, haurà de garantir-se que les finques de reemplaçament resultants de la reordenació mantinguen en el seu conjunt, almenys, el mateix valor que les parcel·les aportades.

12. Finalitzat el període d'exposició pública del projecte, i una vegada contestades les al·legacions que si escau s'hagueren presentat, la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària emetrà resolució aprovatòria de l'acord de reordenació parcel·lària i la concessió dels beneficis previstos en els articles 74 i 75 d'aquesta llei. L'acord serà objecte de publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*. Contra la resolució administrativa que aprove l'acord de reordenació, que no esgotarà la via administrativa, i que serà objecte de notificació, podrà interposar-se recurs administratiu de conformitat amb la legislació vigent.

13. Aprovada i notificada la resolució per la qual s'aprove l'acord de reordenació, l'agrupació promotora de la reestructuració disposarà d'un termini de 18 mesos per a executar totes les actuacions previstes en el projecte de reestructuració i prendre possessió de les noves finques de reemplaçament resultants.

14. Una vegada comprovat el que disposa l'apartat anterior, la conselleria competent en matèria d'agricultura estendrà i autoritzarà l'acta de reorganització de la propietat, on es relacionaran i descriuran les finques de reemplaçament resultants de la reestructuració i s'especificaran les càrregues i els gravàmens de cadascuna d'elles així com les altres circumstàncies necessàries per a la inscripció d'aquestes en el Registre de la Propietat.

15. L'acta de reorganització de la propietat serà objecte de protocol·lització notarial, i la conselleria competent en matèria d'agricultura promourà el seu inscripció en el Registre de la Propietat. Així mateix, la conselleria competent en matèria d'agricultura procedirà a abonar a l'agrupació promotora els honoraris que s'hagen meritat per la contractació dels treballs d'assistència tècnica necessaris per a la redacció del projecte de reestructuració parcel·lària, amb la justificació prèvia documental d'aquests.

16. Per a la inscripció de les finques de reemplaçament caldrà ajustar-se al que disposa l'article 65 d'aquesta llei.

*Article 70. Responsabilitats de l'agrupació promotora de la reestructuració privada*

1. L'agrupació promotora ha de respondre dels danys i perjudicis ocasionats a tercers com a conseqüència de les seues actuacions en el procediment establit en l'article anterior.

2. L'agrupació promotora ha de retornar els pagaments parcials o bestretes percebudes i no pot beneficiar-se de les mesures de foment establides en l'article 98 d'aquesta llei, en els supòsits següents:

a) En el cas de no lliurar dins del termini i en la forma escaient els documents assenyalats en l'article anterior.

b) En el cas que la documentació siga rebutjada per la conselleria competent en matèria d'agricultura.

c) En el cas que no tinga l'acord exprés dels membres de l'agrupació.

3. La dissolució de l'agrupació no eximeix les persones membres de les responsabilitats en què aquella haja incorregut com a conseqüència del que disposa aquest article.

4. Les obligacions establides en l'article 58 d'aquesta llei seran aplicables als processos de reestructuració privada. L'incompliment d'aquestes donarà lloc a la imposició de les sancions que es determinen en el títol VII d'aquesta llei, tot això sense perjudici que la persona causant d'incompliment dels supòsits arreplegats en l'apartat 1 de l'article 58 d'aquesta llei haja d'abonar els costos de la reestructuració segons s'establisca reglamentàriament.

*Article 71. Procediment especial de reestructuració parcel·lària mitjançant permutes voluntàries*

1. La direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària serà l'òrgan competent per a l'autorització de les permutes de finques rústiques regulades en l'article 12 de la Llei 19/1995.

2. La conselleria competent en matèria d'agricultura podrà incentivar les permutes voluntàries de parcel·les entre titulars d'explotacions agràries, en els supòsits següents:

a) Quan almenys una de les parcel·les que es pretén permutar limite amb una altra parcel·la propietat d'una de les persones titulars participants en la permuta voluntària, de manera que la permuta millore objectivament l'estructura de la seua explotació.

b) En cas de permutes voluntàries amb modificació de la geometria de les parcel·les resultants, quan les persones sol·licitants adjunten a la seua sol·licitud de permuta voluntària un avantprojecte de reestructuració de les parcel·les aportades. La direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària emetrà un informe motivat de l'adequació de l'avantprojecte als objectius d'aquesta llei.

3. Per a poder beneficiar-se dels incentius establits en l'apartat 5 d'aquest article, les persones interessades que complisquen amb alguna de les condicions establides en l'apartat 2 d'aquest article presentaran la sol·licitud de permuta junt amb la documentació exigida per la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària. En cas de necessitar avantprojecte de reestructuració tal com exigeix la lletra b de l'apartat 2 d'aquest article, les persones sol·licitants elaboraran el preceptiu projecte tècnic de reordenació, per a la seua tramitació per la conselleria competent en matèria d'agricultura. Si la sol·licitud de permuta i, si escau, el projecte tècnic de reordenació reuneix les condicions necessàries establides en l'apartat 2, en el termini de 3 mesos la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària dictarà i notificarà resolució aprovatòria.

4. Si la sol·licitud i, si escau, l'avantprojecte no resultara d'acord amb les condicions exposades en l'apartat 2, serà tornat a les persones sol·licitants, que, per una sola vegada, podran introduir els canvis necessaris perquè resulte adequat. Si a pesar de les modificacions introduïdes persisteix la seua falta d'adaptació, la direcció general competent en matèria de reestructuració parcel·lària emetrà resolució denegatòria i la notificarà a les persones interessades. Contra aquesta resolució cabrà interposar recurs d'alçada davant de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'agricultura, en el termini d'un mes, comptat a partir de l'endemà de la recepció de la seua notificació. El termini màxim per a dictar i notificar la resolució serà de tres mesos. Transcorregut aquest termini sense que recaiga una resolució, es podrà entendre desestimat el recurs.

5. Les permutes autoritzades per aquest procediment no necessitaran permisos ni llicències de segregació o agregació i, quan no es troben exemptes per aplicació de la legislació sectorial de l'Estat, es beneficiaran d'una bonificació del 99 % en la modalitat de transmissions patrimonials oneroses de l'Impost de Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats.**14**

Secció setena. Obres i infraestructures de la reestructuració parcel·lària

*Article 72. Lliurament i conservació*

1. Una vegada la conselleria competent en matèria d'agricultura ha finalitzat l'execució de la xarxa de camins i la resta d'infraestructures inherents al procés de reestructuració parcel·lària pública, s'ha d'acordar lliurar-les a les diputacions, ajuntaments o altres entitats públiques territorials amb personalitat jurídica d'àmbit local a les quals corresponga fer-se càrrec del manteniment i adequada conservació d'aquelles.

2. Durant el procés d'execució de la xarxa de camins i altres infraestructures del procés de reestructuració parcel·lària pública, i fins que tinga lloc el lliurament formal d'aquestes d'acord amb el que disposa l'article següent, la conselleria que tinga atribuïdes les competències en matèria d'agricultura n'ha d'assumir la conservació.

3. Les obres d'interès general executades dins del procediment de reestructuració parcel·lària s'han de lliurar d'acord amb l'article 92 d'aquesta llei.

Secció vuitena. Finançament de la reestructuració parcel·lària

*Article 73. Finançament de la reestructuració parcel·lària pública*

1. En les reestructuracions parcel·làries públiques, la conselleria competent en matèria d'agricultura ha de pagar els drets de notària i registre de la propietat que es meriten com a conseqüència de la titulació i inscripció de les parcel·les de reemplaçament, com també de les rectificacions que calga realitzar per a esmenar errors existents en els títols.

2. En les reestructuracions parcel·làries públiques, els treballs d'assistència tècnica necessaris per a la realització de la reestructuració parcel·lària els ha de sufragar íntegrament la conselleria competent en matèria d'agricultura, amb càrrec als seus pressupostos.

3. L'execució i el finançament de les obres i millores territorials contingudes en el projecte de reestructuració pública iniciades d'ofici o a sol·licitud dels interessats es regeixen pel que disposa aquesta llei sobre les infraestructures agràries de titularitat pública. Aquestes obres i millores territorials poden ser finançades:

a) Íntegrament per les administracions públiques.

b) Conjuntament per les administracions públiques i les persones beneficiàries dels efectes de la reestructuració parcel·lària, per mitjà de l'establiment de les contribucions especials que legalment es disposen. En aquest cas, la contribució especial que s'impose a les persones beneficiàries no pot ser mai superior al 75 % del cost total de les obres.

4. Respecte de les altres ajudes i beneficis fiscals, cal ajustar-se al que disposen els articles 75, 97 i 98 d'aquesta llei i la legislació sectorial pertinent.

*Article 74. Finançament de la reestructuració parcel·lària privada*

1. Els beneficis de les persones sol·licitants de la reestructuració parcel·lària privada són els següents:

a) La conselleria competent en matèria d'agricultura ha d'assumir la titulació i la inscripció registral de les parcel·les de reemplaçament resultants i abonar els drets de notaria i registre de la propietat que es meriten.

b) La conselleria competent en matèria d'agricultura ha d'abonar els honoraris que es meriten per la contractació dels treballs d'assistència tècnica necessaris per a la redacció del projecte de reestructuració parcel·lària privada, amb la justificació prèvia documental d'haver-los realitzat.

2. L'agrupació de persones propietàries promotora de la reestructuració ha de finançar l'execució de les obres i les millores d'infraestructures que, si escau, es contemplen en el projecte de reestructuració.

3. Les persones participants en la reestructuració parcel·lària privada poden beneficiar-se de les mesures de foment previstes en els articles 75, 97 i 98 d'aquesta llei, com també d'altres mesures de foment que puguen regular-se mitjançant una ordre de la conselleria competent en matèria d'agricultura.

*Article 75. Incentius fiscals durant els processos de reestructuració pública i privada*

1. Totes les transmissions, altres actes i contractes i permutes voluntàries que es desenvolupen durant els processos de reestructuració parcel·lària pública i privada previstos en aquesta llei, s'han de beneficiar d'una bonificació del 99 % de la quota de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats, sempre que no es produïsca una bonificació o exempció més favorable per la legislació sectorial.

2. Totes les adquisicions per successió o donació de finques rústiques autoritzades en els processos de reestructuració parcel·lària pública i privada previstos en aquesta llei es beneficien d'una bonificació del 99 % de la quota de l'impost sobre successions i donacions, sempre que no es produïsca una bonificació o exempció més favorable per la legislació sectorial.

3. En el cas de reestructuracions parcel·làries públiques, les transmissions de finques estipulades en els apartats 1 i 2 d'aquest article han de ser autoritzades prèviament per l'òrgan competent en matèria de reestructuració parcel·lària i han de sol·licitar-se una vegada aprovades les bases provisionals i prèviament a la fermesa administrativa de l'acord de reordenació.

4. En el cas de reestructuracions parcel·làries privades les transmissions de finques estipulades en els apartats 1 i 2 d'aquest article han de ser autoritzades prèviament per l'òrgan competent en matèria de reestructuració parcel·lària i han de sol·licitar-se una vegada aprovada la resolució d'autorització d'execució del procés de reestructuració privada i prèviament a l'aprovació de l'acord de reordenació.

CAPÍTOL III

Unitats mínimes de cultiu

*Article 76. Definició*

1. A l'efecte d'aquesta llei, s'entén per unitat mínima de cultiu la superfície suficient que ha de tenir una finca rústica perquè les tasques fonamentals del seu cultiu, utilitzant els mitjans normals i tècnics de producció, puguen dur-se a terme amb un rendiment satisfactori, tenint en compte les característiques socioeconòmiques de l'agricultura en la comarca o zona presa en consideració.

2. Les unitats mínimes de cultiu s'han de determinar per a secà i per a regadiu en els diferents municipis, zones o comarques mitjançant un decret del Consell.

3. A aquest efecte, es considera de regadiu, amb la comprovació prèvia per l'òrgan corresponent de la conselleria competent en matèria d'agricultura, tota aquella parcel·la cultivada en la qual es justifique, de la forma que pertoque en dret, el dret d'ús d'aigua per a reg.

*Article 77. Indivisió***15**

1. La divisió o la segregació d'una finca rústica només es permetrà quan no done lloc a parcel·les d'extensió inferior a la unitat mínima de cultiu establida, excepte si es tracta de qualsevol mena de disposició o intercanvi a favor de persones propietàries de parcel·les confrontants, sempre que, a conseqüència d'aquesta disposició o intercanvi, no quede cap parcel·la amb una extensió inferior a la unitat mínima de cultiu.

2. Seran nuls i no produiran efectes de divisió o segregació entre les parts contractants ni en relació amb tercers els actes o els negocis jurídics, siga quina siga la seua naturalesa o classe, per la virtut dels quals es pretenga l'esmentada divisió o segregació de les parcel·les contravenint el que es disposa en l'apartat anterior. Per a la seua divisió o segregació vàlida i eficaç, caldrà ajustar-se als estrictes termes i supòsits que, amb caràcter excepcional, preveja la legislació estatal en aquesta matèria.

3. En zones de reestructuració parcel·lària, desenvolupades a l'empara d'aquesta llei, finalitzada la reestructuració, només serà possible la divisió o segregació de finques de reemplaçament en els casos que estableix l'article 25 de la llei 19/1995, de 4 de juliol, de modernització de les explotacions agràries.

*Article 78. Excepcions*

Sense perjudici de les excepcions previstes per la legislació estatal, les finques rústiques poden dividir-se o segregar-se, fins i tot donant lloc a superfícies inferiors a la unitat mínima de cultiu, si la segregació o divisió és conseqüència de la compravenda concertada sobre la totalitat de la finca arrendada entre la persona arrendatària titular d'un arrendament històric valencià i la persona propietària d'aquesta.

TÍTOL V

Beneficis fiscals**16**

*Article 79. Disposicions generals* **17**

1. En el marc de la normativa estatal sobre cessió de tributs a les comunitats autònomes, s'estableixen els incentius fiscals aplicables a les transmissions de domini i altres actes relatius a les parcel·les amb vocació agrària definides en els termes de l'article 4 d'aquesta llei.

2. Perquè pertoquen aquests beneficis es farà constar en l'escriptura pública d'adquisició l'incentiu aplicat, i en el Registre de la Propietat, si les finques transmeses hi estan inscrites, la nota marginal d'afecció a què fa referència l'apartat 2 de l'article 9 de la Llei 19/1995, de 4 de juliol, de modernització d'explotacions agràries o normativa que la substituïsca.

3. En cas d'incompliment del requisit de la destinació agrària de la parcel·la transmesa o si aquesta es transmetera per causes diferents dels supòsits emparats per la Llei, la persona beneficiària haurà d'ingressar l'import del benefici gaudit i els interessos de demora.

CAPÍTOL I

Impost sobre successions i donacions

*Article 80. Reduccions de la base imposable en adquisicions per causa de mort***18**

1. Amb el caràcter de reducció pròpia de la Comunitat, en els casos en els quals en la base imposable d'una adquisició per causa de mort que corresponga al cònjuge, descendents o adoptats, ascendents o adoptants i col·laterals, per consanguinitat fins al tercer grau inclusivament, de la persona morta, estiguera inclòs el valor d'una explotació agrària o d'elements d'una explotació agrària, per a obtindre la base liquidable s'aplicarà en la imposable una reducció del 99 per 100 de l'esmentat valor, sempre que l'adquirent:

a) Tinga en el moment de la meritació la condició de persona agricultora professional segons la definició d'aquesta llei.

b) Mantinga en el seu patrimoni l'explotació agrària o afecte l'explotació els elements adquirits, durant els cinc anys següents a la defunció del causant, llevat que muira dins d'aquest termini o en cas d'expropiació forçosa d'aquests o concórreguen altres causes de força major degudament acreditades que impossibiliten l'exercici d'una activitat agrària o complementària.

2. Amb el caràcter de reducció pròpia de la Comunitat, en els casos en els quals en la base imposable d'una adquisició per causa de mort que corresponga al cònjuge, descendents o adoptats, ascendents o adoptants i col·laterals, per consanguinitat fins al tercer grau inclusivament, de la persona morta, estiga inclòs el valor d'una finca rústica, per a obtindre la base liquidable s'aplicarà en la imposable una reducció del 99 per 100 del valor esmentat, sempre que aquestes finques siguen transmeses en el termini d'un any, a una persona agricultora professional, segons la definició d'aquesta llei, i siga:

– bé titular d'una explotació agrària a la qual quedaran afectes les finques.

– o bé, sòcia d'una societat agrària de transformació, cooperativa, societat civil o d'una agrupació registrada com IGC, i que l'entitat siga titular d'una explotació agrària a la qual quedaran afectes les finques.

També s'aplicarà aquesta mateixa reducció del 99 % en la base imposable, sempre que aquestes finques siguen transmeses en el termini d'un any a una agrupació registrada com IGC.

A aquest efecte, s'equipara la transmissió a la cessió per qualsevol títol que permeta a la part cessionària l'ampliació de la seua explotació agrària. També es tindrà dret a la reducció si les parcel·les estan ja cedides a la data de meritació i si aquesta cessió es manté en les condicions assenyalades anteriorment.

Les parcel·les transmeses hauran d'afectar-se a l'explotació agrària durant els cinc anys següents a la defunció del causant, llevat que dins del termini esmentat muira la persona adquirent o les parcel·les es vegen afectades per un expedient expropiatori o concórreguen altres causes de força major degudament acreditades que impossibiliten l'exercici d'una activitat agrària o complementària.

*Article 81. Reduccions en la base imposable en adquisicions lucratives entre vius***19**

Amb el caràcter de reducció pròpia de la Comunitat, en els casos en els quals en la base imposable d'una donació o un altre negoci jurídic a títol gratuït, entre vius, estiguera inclòs el valor d'una explotació agrària o de parcel·les amb vocació agrària, per a obtindre la base liquidable s'aplicarà una reducció del 99 per 100 del valor esmentat, sempre que concórreguen les condicions següents:

a) Que la persona donant tinga seixanta-cinc o més anys o estiga en situació d'incapacitat permanent en grau d'absoluta o gran invalidesa.

b) Que l'adquisició corresponga al cònjuge, persones descendents o adoptades i col·laterals, per consanguinitat fins al tercer grau inclusivament, de la persona donant.

c) Que en la data de la meritació les persones adquirents o els seus cònjuges tinguen la condició de persones agricultores professionals, segons la definició d'aquesta llei, i siguen:

– bé titulars d'una explotació agrària a la qual quedaran afectes els elements que s'adquireixen,

– o bé, sòcies d'una societat agrària de transformació, cooperativa, societat civil o d'una agrupació registrada com IGC, i que l'entitat siga titular d'una explotació agrària a la qual queden afectes els elements que s'adquireixen.

També s'aplicarà aquesta mateixa reducció del 99 % en la base imposable per a les transmissions, quan l'adquirent siga una agrupació registrada com IGC.

2. L'aplicació de la reducció quedarà condicionada al fet que la persona adquirent mantinga els elements adquirits afectes a l'explotació agrària durant els cinc anys següents a la meritació de l'impost, llevat que dins del termini esmentat muira la persona adquirent, es produïra l'expropiació forçosa dels elements adquirits o concórreguen altres causes de força major degudament acreditades que impossibiliten l'exercici d'una activitat agrària o complementària.

CAPÍTOL II

Impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats

*Article 82. Transmissions i arrendaments de terrenys amb vocació agrària***20**

1. S'estableix una bonificació en la quota del 99 % en les modalitats de transmissions patrimonials oneroses i actes jurídics documentats de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats per a les transmissions i arrendaments de parcel·les amb vocació agrària situades a la Comunitat Valenciana, quan els adquirents o arrendataris siguen persones agricultores professionals, segons la definició d'aquesta llei, i siguen:

– bé titulars d'una explotació agrària a la qual queden afectes els elements que s'adquireixen o lloguen.

– o bé, sòcies d'una societat agrària de transformació, cooperativa, societat civil o d'una agrupació registrada com IGC, i que l'entitat siga titular d'una explotació agrària a la qual queden afectes els elements que s'adquireixen o lloguen.

També s'estableix la mateixa bonificació en la quota del 99 %, per a les transmissions i arrendaments de parcel·les amb vocació agrària situades a la Comunitat Valenciana, quan l'adquirent o arrendatari siga una agrupació registrada com IGC.

2. L'aplicació de la bonificació quedarà condicionada al manteniment de l'activitat agrària o activitat complementària durant els cinc anys següents, excepte defunció de l'adquirent o arrendatari dins del termini esmentat, o llevat de supòsits d'expropiació forçosa o concórreguen altres causes de força major degudament acreditades que impossibiliten l'exercici d'una activitat agrària o complementària.

*Article 83. Agrupacions de parcel·les amb vocació agrària***21**

A les agrupacions de parcel·les amb vocació agrària se'ls aplicarà una bonificació del 99 % en la quota gradual de la modalitat actes jurídics documentats de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats.

TÍTOL VI

De les obres d'interès agrari de la Comunitat Valenciana

CAPÍTOL I

Disposicions generals

*Article 84. Criteris competencials*

1. A la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria d'agricultura i, si escau, de regadius ha de promoure en l'àmbit de les seues competències respectives actuacions referides a aprofitaments hidràulics, canals, altres infraestructures de regadius d'interès general de la Comunitat Valenciana, altres infraestructures agràries, com també actuacions de conservació del patrimoni agrari, en el marc dels objectius establits en l'article 2 d'aquesta llei.

2. En aquest sentit, és responsabilitat de la conselleria que tinga les competències en matèria d'agricultura i, si escau, de regadius, específicament, l'exercici de les funcions següents:

a) La projecció i l'execució de les obres d'interès general de la Comunitat Valenciana referides en l'article 88 d'aquesta llei.

b) L'explotació dels aprofitaments hidràulics destinats al reg fins a la cessió, si escau, de les obres i les instal·lacions als seus beneficiaris.

c) La coordinació, la cooperació i la col·laboració amb els òrgans estatals als quals corresponga l'exercici de competències en matèria de regadiu.

d) La prestació de serveis tècnics i d'auxili econòmic a favor de les comunitats, les associacions de regants i la resta d'usuaris agrícoles amb vista a la consecució de la sostenibilitat de la utilització de l'aigua per al reg, atesa l'eficiència hidràulica i energètica, com també la conservació de la biodiversitat vinculada o dependent del sistema de regadiu.

e) La prestació de serveis tècnics i d'auxilis econòmics a favor dels municipis per a millorar els camins rurals d'ús general.

f) La conservació del patrimoni agrari.

*Article 85. Coordinació amb òrgans estatals*

La funció de coordinació, cooperació i col·laboració de l'administració autonòmica competent en matèria de regadius amb els òrgans estatals competents en matèria de regadius que disposa la lletra c del número 2 de l'article 84 d'aquesta llei, s'ha d'exercir de conformitat amb el que disposen les normes constitucionals i estatutàries que estableixen les competències estatals i autonòmiques respectives.

*Article 86. Conformitat amb la planificació hidrològica*

L'explotació dels aprofitaments hidràulics per a usos agraris s'ha de realitzar d'acord amb les directrius i determinacions del Pla hidrològic nacional i dels plans hidrològics de conca, sense perjudici de les funcions i facultats que, si escau, corresponga als respectius organismes de conca.

En els supòsits d'instal·lacions i obres que es vinculen o connecten a masses d'aigua, seran preceptives les corresponents concessions de cabals i autoritzacions d'ús del domini públic hidràulic, de conformitat amb el que estableix la legislació en matèria d'aigües i amb les previsions dels corresponents plans hidrològics de conca i del Pla hidrològic nacional.

*Article 87. Supòsits previs*

1. Les actuacions determinades en l'apartat 2 de l'article 84 poden portar-se a terme conjuntament o separadament a l'execució de les obres de perforació de pous per a reg, construcció de dipòsits o basses d'emmagatzematge o regulació d'aigües per a reg i les necessàries instal·lacions d'elevació, impulsió, transport i distribució de cabals per a reg, com també l'automatització d'aquests.

2. A aquest efecte, es consideren basses o dipòsits de reg aquelles construccions destinades a l'emmagatzematge d'aigua per a reg, situades fora de masses d'aigua superficials, que no interrompen corrents superficials i l'ompliment de les quals es produïsca bé des de pous que aprofiten aigües subterrànies o bé d'aigües depurades, dessalades o superficials a través de construccions o mecanismes que permeten el control i mesurament dels cabals afluents i compten amb mecanismes de control i mesurament dels cabals efluents.

CAPÍTOL II

De les actuacions directes de la conselleria competent

en matèria d'agricultura en matèria d'obres

*Article 88. Obres classificades d'interès general*

1. Es consideren obres d'interès general agrari de la Comunitat Valenciana les que a continuació s'indiquen, sense perjudici del compliment de la normativa ambiental aplicable:

a) Sondejos d'investigació i de captació d'aigües subterrànies, conduccions d'aigua per a reg, drenatge de terres de cultiu, desaigües, electrificacions, instal·lacions de bombament, dessalinització d'aigües salobres, automatismes i capçals de filtratge i adobament, sempre que siguen per a ús comunitari, incloses –si escau– les construccions necessàries tant per a instal·lacions com per a l'emmagatzematge de productes o materials, tot això per a aconseguir una utilització sostenible de l'aigua per a reg.

b) Canalitzacions i conservació de marges en llits públics i camins agrícoles d'ús general.

c) Basses i dipòsits de regulació i emmagatzematge d'aigua per a reg, les capacitats dels quals han de justificar-se d'acord amb els cabals i les procedències de les aigües atesos els efectes del canvi climàtic sobre les disponibilitats de recursos hídrics, com també les obres i les instal·lacions necessàries per a adaptar a les condicions de seguretat i protecció civil aquestes infraestructures de regulació i emmagatzematge.

d) Descontaminació de sòls per a fer-los aptes a la producció agrària, anivellament i condicionament de terrenys, reguerons i assarbs en explotacions i aquelles altres que servisquen per a eliminar els accidents artificials del terreny que dificulten el cultiu en comú en IGC o a zones de reestructuració parcel·lària.

e) Construccions i instal·lacions ramaderes d'ús comunitari en projectes de ramaderia sostenible.

f) Obres necessàries per a conservar el medi ambient rural, mitigar el canvi climàtic, adaptar el sector agrari als efectes del canvi climàtic i assolir una gestió circular i sostenible dels recursos naturals i nutrients en el sector agrari.

g) Instal·lacions necessàries per a connectar les explotacions agràries i les zones rurals a la societat de la informació i la comunicació.

h) Obres necessàries per a conservar el patrimoni històric, artístic o de singular interès agrari de la Comunitat Valenciana.

i) Obres i instal·lacions necessàries per a aprofitar biomassa d'origen agrícola i ramader en les activitats agràries o complementàries, com també per a fomentar l'ús d'energies renovables en les explotacions agràries.

j) En general, les que s'autoritzen a incloure en aquest grup per llei, sempre que es tracte d'obres que beneficien les condicions socials, econòmiques i ambientals de l'espai agrari i del medi rural i que s'estimen necessàries per a actuar la conselleria competent en matèria d'agricultura.

*Article 89. Finançament d'obres d'interès general*

El finançament de les actuacions d'interès general en matèria d'infraestructures agràries determinades en aquesta llei es pot efectuar mitjançant les consignacions que a aquest efecte s'incloguen en els pressupostos de la Generalitat, els recursos provinents d'altres administracions públiques i d'altres organismes supranacionals o estatals i de particulars.

*Article 89 bis. Estratègies o plans directors de regadius de la Comunitat Valenciana***22**

1. La conselleria competent en matèria de regadius elaborarà les successives estratègies o plans directors de regadius de la Comunitat Valenciana, que seran l'instrument per a la planificació global de les actuacions directes a realitzar per a la consolidació i la sostenibilitat dels regadius valencians.

2. En cada estratègia o pla director s'hauran de fixar els horitzons temporals de les actuacions previstes, les seues característiques principals, els objectius específics que es pretenen aconseguir, els criteris de prioritat per a la selecció d'actuacions i les inversions estimades, així com els indicadors i les variables de seguiment del compliment.

3. Les estratègies de regadius o plans directors de regadius s'hauran d'aprovar per mitjà de decrets del Consell, a proposta de la conselleria amb competències en matèria de regadius.

*Article 90. Plans d'obres, estratègies o plans directors***23**

1. Les actuacions directes en matèria d'infraestructures agràries podran estar previstes en estratègies o plans directors aprovats per decrets del Consell o recollides en plans d'obres aprovats per ordre de la conselleria competent en matèria d'agricultura. Les obres d'interés general de la Comunitat Valenciana incloses en aquests podran ser projectades, realitzades i sufragades íntegrament per la conselleria competent en matèria d'agricultura.

2. Els plans d'actuació i millora o modernització en regadius hauran de contindre necessàriament:

a) Característiques generals de superfícies i població de la zona d'actuació i el seu entorn comarcal, amb la indicació de com les actuacions proposades afectaran l'estat de les masses d'aigua i les zones protegides vinculades o dependents del regadiu.

b) Pla general de la zona objecte d'estudi i el seu entorn comarcal.

c) Subdivisió de la zona objecte d'actuació en sectors amb independència hidràulica, que abastaran porcions de superfície servides per al reg, almenys per un element de la xarxa principal, i especificació dels criteris o condicionants a aplicar en el disseny dels projectes de millora o modernització de regadius per a garantir que el seu funcionament permeta que totes les persones agricultores beneficiàries de l'actuació puguen optar pel tipus de fertilització que millor s'adapte a les seues necessitats.

d) Característiques de les aigües de reg que s'utilitzaran i de fonts de subministrament de les quals provinguen, siguen subterrànies, superficials, residuals o dessalinitzades, amb la indicació, en cada cas, dels cabals utilitzables sobre la base de les seues concessions administratives.

e) Alternatives de fonts d'energia renovables per al subministrament de la instal·lació.

f) Comunitats de reg o altres tipus d'ens que integren la totalitat de la superfície de reg, amb la indicació de les seues respectives superfícies regades i regables totals i afectades per l'actuació de millora, i nombre d'agricultors i agricultores que integren cada una d'aquestes.

g) Enumeració, descripció i justificació de les obres necessàries per a la modernització de la zona de reg, incloent-hi un estudi de viabilitat econòmica de l'actuació proposada en la fase de funcionament, amb la indicació de les que són auxiliables i les d'interés general agrari de la Comunitat Valenciana.

h) Pressupost orientatiu del cost dels diferents elements necessaris per a l'actuació proposada.

3. Les estratègies o els plans directors de regadiu hauran de contindre necessàriament:

a) Diagnòstic del regadiu de la Comunitat Valenciana

b) Identificació de les necessitats d'actuació en el regadiu de la Comunitat Valenciana

c) Objectius i criteris de preferència

d) Eixos, línies estratègiques i mesures d'actuació

e) Indicadors i variables de seguiment. Avaluació intermèdia i final

f) Territorialització de l'estratègia per zones regables

g) Pressupost orientatiu del cost dels diferents elements necessaris per a l'actuació proposada

4. Els plans d'obres i les millores territorials d'altres zones d'actuació contindran:

a) Els termes municipals que la integren, amb la indicació de superfícies i nombre d'habitants.

b) Plans generals de la zona objecte d'estudi amb la seua delimitació.

c) Plans de les zones d'actuació en obres.

d) Si és el cas, programa de millores per a la reestructuració parcel·lària o iniciatives de gestió en comú.

e) Obres, serveis i actuacions que hagen de realitzar-se a costa de l'Administració. f) Valoració aproximada de les obres a realitzar per l'Administració agrària.

5. Les estratègies o els plans directors d'altres infraestructures agràries contindran, almenys, necessàriament:

a) Antecedents, diagnòstic o situació de les infraestructures agràries objecte de l'estratègia o pla director.

b) Identificació de les necessitats d'actuació en les infraestructures agràries de la Comunitat Valenciana

c) Disseny de l'estratègia o pla director.

d) Assignació de pressupost i els seus criteris.

e) Directrius d'actuació.

6. Els plans d'obres podran dividir-se en dues o més parts si la naturalesa de l'actuació i la coordinació dels treballs ho aconsellen.

7. Per a executar les obres declarades d'interés general de la Comunitat Valenciana i incloses en plans d'obres, estratègies o plans directors no calen llicències municipals d'obres, amb independència d'informar els municipis afectats de la situació.

*Article 91. Regs de suport a cultius per raons socials*

Poden acollir-se als mateixos beneficis que hi ha per a la modernització dels regadius, aquelles superfícies tradicionalment de cultiu en secà incloses en municipis considerats zones desfavorides o inclosos en programes de desenvolupament rural aprovats pel Consell, que, disposant de concessió administrativa d'aigua per a reg, siguen subterrànies, superficials o residuals, servisquen com a reg de suport amb la finalitat d'assegurar, en la mesura que siga possible, les collites quan complementen la pluviometria anual necessària per al cultiu. Aquestes superfícies no poden en cap cas passar a cultius amb més dotacions d'aigua per a reg que les estrictament concedides com a reg de suport.

*Article 92. Lliurament d'obres*

1. Les obres, una vegada acabades, han de lliurar-se als ajuntaments o altres entitats a què corresponga, sense perjudici de la protecció del domini públic, en aquells casos que pertoque.

2. L'acord de l'òrgan competent en estructures agràries ha de resoldre sobre el lliurament de les obres, segons la seua naturalesa i la normativa aplicable, que és immediatament executiu i ha de donar lloc al naixement de les obligacions derivades del lliurament, sense perjudici dels recursos legalment establits.

3. Excepcionalment, per raons d'interès general justificades per la conselleria competent en matèria d'agricultura, aquesta ha d'assumir l'explotació d'aprofitaments hidràulics de reg en la forma i terminis que es determinen en una resolució de la conselleria.

CAPÍTOL III

Del foment de la utilització racional

i sostenible de l'aigua per a reg

*Article 93. Disposicions generals*

1. La conselleria competent en matèria d'agricultura, d'acord amb els objectius assenyalats en l'article 2, ha de fomentar la utilització racional i sostenible a llarg termini de l'aigua en els regadius de la Comunitat Valenciana.

2. Igualment, l'administració agrària valenciana ha d'atendre la consecució de les finalitats següents i ha de proposar al Consell de la Generalitat les oportunes disposicions per a:

a) L'adequada conservació dels recursos naturals de terra i aigua i de la biodiversitat dels agroecosistemes.

b) L'aprofitament hidràulic per a reg que garantisca un desenvolupament sostenible a llarg termini i l'adaptació de l'agricultura a l'efecte del canvi climàtic.

c) La compatibilització de les actuacions en matèria de reg amb la conservació dels recursos naturals de terra i aigua.

d) La millora de les condicions de vida de les poblacions en el medi rural.

*Article 94. Mesures de foment*

1. Les mesures de foment han de preveure les inversions auxiliables encaminades a millorar la utilització d'aigua de reg en xarxes col·lectives per a una millor distribució i reducció dels consums unitaris.

2. Les ajudes previstes en aquest capítol han de consistir en subvencions, que poden arribar fins al 50 % de la inversió realitzada. La modificació d'aquest percentatge pot efectuar-se mitjançant l'oportuna ordre de la conselleria competent en matèria d'agricultura. La concessió d'aquestes ajudes s'ha de resoldre amb una convocatòria pública prèvia anual.

3. Poden ser auxiliades aquelles obres i actuacions de les classificades en aquest títol com a obres d'interès general de la Comunitat Valenciana i que es referisquen als aprofitaments hidràulics, canals i altres infraestructures de regadius. Aquestes obres s'han de definir i valorar en un projecte, subscrit per un tècnic o tècnica especialista, que ha d'aportar l'entitat beneficiària.

4. Poden ser beneficiàries d'aquestes ajudes les comunitats de regants i altres entitats de reg de la Comunitat Valenciana que tinguen reconeguts els seus drets de reg en la zona d'actuació.

5. Sense perjudici del possible finançament d'acord amb els seus específics plans operatius, queden excloses d'aquestes ajudes les inversions a l'interior de la parcel·la o les sol·licitades per les persones agricultores a títol individual.

CAPÍTOL IV

Altres actuacions

*Article 95. Disposició general*

La conselleria competent en matèria d'agricultura, d'acord amb els objectius d'aquesta llei, ha de fomentar la millora de les infraestructures agràries als municipis de la Comunitat Valenciana, com també la realització de les obres necessàries per a facilitar els processos de reestructuració parcel·lària, la promoció d'iniciatives de gestió en comú i el foment de les energies renovables en l'activitat agrària.

*Article 96. Millora de les infraestructures municipals***24**

1. Les mesures de foment preveuran les inversions auxiliables encaminades a millorar els camins rurals en els municipis i altres entitats locals de la Comunitat Valenciana.

2. Les ajudes que preveu aquest article consistiran en subvencions, que podran arribar fins al 80 per cent de la inversió realitzada, i s'ajustaran a la normativa estatal i autonòmica vigent en matèria de subvencions. Aquest percentatge es fixarà en les bases reguladores de les ajudes que s'aproven. La concessió de les subvencions es resoldrà amb una convocatòria pública prèvia.

3. Les obres a auxiliar es definiran i es valoraran en un document subscrit per una persona tècnica competent. Si el valor de la inversió sol·licitada, sense incloure-hi l'Import del Valor Afegit (IVA), iguala o supera la quantia establida per al contracte menor d'obres en l'article 118 de la Llei 9/2017, de contractes del sector públic, haurà de ser un projecte tècnic. Si és inferior, bastarà amb una memòria valorada.

*Article 97. Obres d'infraestructura per a la promoció d'iniciatives de gestió en comú*

1. Els projectes per a les iniciatives de gestió en comú promogudes en aquesta llei poden preveure inversions comunitàries encaminades a facilitar:

a) El cultiu o l'explotació en comú, com ara l'eliminació d'accidents artificials, anivellament i condicionament de terres, construcció d'infraestructures vials o hidràuliques i implantació de mètodes de cultiu tecnològicament avançats.

b) Projectes innovadors relacionats amb la promoció d'energies renovables i de l'economia circular, mesures d'adaptació i prevenció del canvi climàtic i implantació de tècniques i tecnologies, com les noves tecnologies d'informació i comunicació, per a promoure mètodes sostenibles de producció agrària.

2. Les ajudes previstes en aquest article consisteixen en subvencions que poden arribar fins al 50 % de la inversió auxiliable, amb una convocatòria pública prèvia. Les obres i actuacions auxiliables s'han de definir i valorar en un projecte, subscrit per una persona tècnica especialista que ha d'aportar l'entitat beneficiària.

*Article 98. Suport a les energies renovables*

1. A fi de fomentar l'autosuficiència energètica, el millor aprofitament dels recursos i els subproductes de l'activitat agrària i contribuir a un enfocament circular en la gestió de les explotacions per a la seua sostenibilitat econòmica i ambiental, les conselleries competents en matèria d'agricultura i d'energia han de donar suport a l'obtenció d'energia de fonts renovables a partir de l'activitat agrària i complementària, com també a usar-la en les explotacions agràries i, eventualment, comercialitzar-la. Tot això sense perjudici de l'aplicació de la normativa en matèria ambiental, com també de mesures preventives i correctores, si escau, que minimitzen l'impacte ambiental, paisatgístic o territorial d'aquestes actuacions energètiques.

2. Es consideren energies renovables, a l'efecte de l'aplicació d'aquesta llei, les següents: l'obtenció d'energia solar tèrmica o fotovoltaica en hivernacles, magatzems i altres edificis que formen part necessària de les activitats de l'explotació agrària, l'aprofitament de residus vegetals o animals i restes de poda per a generació de biomassa o biogàs, i altres aprofitaments energètics renovables.

3. Són objecte d'ajudes aquelles inversions encaminades a la implantació i instal·lació d'energies renovables que generen un nivell elevat d'autosuficiència energètica a les explotacions agràries que realitzen la implantació i l'actuació a partir de les seues produccions i subproductes de les activitats agràries i complementàries. Les ajudes poden arribar al 50 % de la inversió i s'han d'ajustar a la normativa estatal i autonòmica vigent en matèria de subvencions. Les obres i les actuacions s'han de definir i valorar en un projecte, subscrit per un tècnic o tècnica especialista, que ha d'aportar la persona beneficiària i que s'ha de sotmetre a l'oportuna i adequada valoració pels serveis tècnics i jurídics de les conselleries competents.

CAPÍTOL V

De les garanties de les ajudes

*Article 99. Deure de conservació i manteniment*

1. Les persones beneficiàries de les ajudes previstes en el títol VI d'aquesta llei queden obligades legalment a realitzar aquelles actuacions que resulten necessàries per a la deguda conservació i manteniment de les obres, camins, instal·lacions i aprofitaments sufragats per la conselleria competent en matèria d'agricultura.

2. Aquesta obligació, en el cas d'ajuntaments i altres organismes públics o privats, comporta la de consignar formalment en els respectius pressupostos els recursos necessaris per a atendre el deure de conservació i manteniment.

*Article 100. Devolució d'ajudes*

1. Sense perjudici de les responsabilitats a què done lloc, quan s'autoritzen modificacions del planejament urbanístic no previstes o informades prou en el procés de tramitació de les ajudes previstes en aquesta llei, de manera que s'altere substancialment o es frustre la destinació o la funció agrària perseguides, amb el consegüent perjudici de la inversió realitzada, la conselleria competent en matèria d'agricultura pot denegar les ajudes, suspendre'n els pagaments, resoldre'n la concessió o exigir el reembossament que resulte pertinent, sempre que aquestes ajudes hagen repercutit en l'increment de la indemnització rebuda per les persones beneficiàries d'aquesta.

2. Aquesta obligació legal de reembossament queda sense efecte a partir dels cinc anys comptadors des de l'autorització o la concessió de les ajudes corresponents.

TÍTOL VII

Normes d'inspecció, infraccions i sancions

*Article 101. Obligacions legals*

Les persones físiques i jurídiques que en l'exercici de les seues actuacions es troben compreses en l'àmbit objectiu d'aquesta llei estan obligades a complir-ne el contingut i les previsions de la normativa de desplegament.

*Article 102. Inspecció*

1. La conselleria competent en matèria d'agricultura ha de dur a terme aquelles actuacions de control i inspecció que considere necessàries sobre les parcel·les amb vocació agrària situades a la Comunitat Valenciana per a garantir el compliment del que preveu aquesta norma.

2. En l'exercici de les seues funcions de control i inspecció, el personal funcionari d'aquesta conselleria que exercisca aquestes funcions de control i inspecció té la condició d'agent de l'autoritat i els fets constatats i formalitzats per aquest personal en les corresponents actes d'inspecció tenen la presumpció de veracitat, sense perjudici de les proves que en defensa dels respectius drets i interessos puguen aportar les persones interessades.

*Article 103. Tipificació d'infraccions*

Les infraccions contingudes en aquest títol es classifiquen en lleus, greus i molt greus.

*Article 104. Infraccions en el subministrament d'informació*

1. Es considera falta lleu aportar informació o documentació necessàries per a les funcions d'inspecció i control administratiu de manera incompleta o fraccionada, i no esmenada segons els terminis i procediment previst en la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.

2. Es considera falta greu la negativa a subministrar dades o obstruir les funcions d'informació, vigilància o inspecció que practique l'administració de la Generalitat, com també subministrar informació inexacta, amb omissions, errors o imprecisions, o documentació falsa.

*Article 105. Infraccions en matèria de reestructuració parcel·lària*

1. Constitueixen infraccions lleus:

a) Incomplir l'obligació de mantenir en bon estat les parcel·les afectades, cuidant-les d'acord amb les bones pràctiques agràries, una vegada publicat el decret que acorde la reestructuració parcel·lària.

b) Dificultar els treballs de recerca i classificació de terres.

c) No atendre els requeriments de l'administració referits a la informació sobre la situació jurídica de les parcel·les afectades per la reestructuració, o atendre'ls de manera incompleta.

d) Realitzar actes que generen una disminució del valor de les parcel·les inferior o igual al 10 %, una vegada que el decret de reestructuració parcel·lària ha sigut publicat.

e) Qualsevol altra acció o omissió que supose incompliment de qualsevol dels requisits establits en el títol IV, capítol II o en les normes de desenvolupament que no estiga classificada com a falta greu o molt greu.

2. Constitueixen infraccions greus:

a) Impedir o dificultar la fitació, la senyalització o partió de les parcel·les afectades, com també retirar els senyals quan estiguen instal·lats.

b) Realitzar sense la preceptiva autorització, una vegada publicat el decret de reestructuració parcel·lària, noves plantacions, l'establiment de cultius permanents, noves obres o construccions, o qualsevol altra activitat que puga condicionar els treballs que s'han de realitzar en la futura reestructuració.

c) Destruir obres ja existents; talar, cremar o abatre arbres o arbustos; extraure o suprimir plantacions o cultius permanents; extraure àrids o exhaurir la terra; com també qualsevol altre acte que supose una disminució del valor de les parcel·les superior al 10 %, una vegada haja entrat en vigor el decret de reestructuració parcel·lària.

d) Subministrar, les persones que estiguen obligades a fer-ho i sabent-ho, informació falsa en el curs del procediment.

e) Impedir al personal encarregat de la realització dels treballs de reestructuració parcel·lària l'accés a les parcel·les per a l'exercici de la seua funció.

f) La deterioració o mal ús de qualsevol de les obres realitzades en execució del projecte definitiu de reestructuració.

3. Constitueixen infraccions molt greus:

a) Impedir o obstaculitzar la presa de possessió de les noves parcel·les de reemplaçament.

b) Impedir o dificultar la realització de les obres de camins i altres infraestructures previstes en el projecte de reestructuració.

c) La destrucció o inutilització de qualsevol de les obres realitzades en execució del projecte de reestructuració.

*Article 106. Infraccions en matèria de sòl agrari infrautilitzat*

1. Constitueix una infracció administrativa en matèria d'infrautilització del sòl qualsevol acció o omissió tipificada en aquesta llei pel que fa al compliment de les condicions establides en l'article 11.1 d'aquesta llei i de les normes que la despleguen, per a garantir-ne el compliment i la preservació de l'entorn i de les condicions ambientals.

2. Es consideren infraccions de caràcter lleu la falta de notificació a l'administració o l'incompliment de realització de l'alternativa escollida en el termini atorgat, d'acord amb el que estableix l'article 12 d'aquesta llei, quan la parcel·la declarada infrautilitzada tinga una superfície igual o inferior a una hectàrea.

3. Es consideren infraccions greus:

a) La falta de notificació a l'administració o l'incompliment de realització de l'alternativa escollida, d'acord amb el que estableix l'article 12 d'aquesta llei, quan la parcel·la declarada infrautilitzada tinga una superfície superior a una hectàrea.

b) El manteniment de la finca en situació d'infrautilització, transcorreguts dos anys des de la data d'inscripció en l'inventari de sòl infrautilitzat.

4. Es considera infracció molt greu el manteniment de la finca en situació d'infrautilització, transcorreguts més de tres anys des de la data d'inscripció en l'inventari de sòl infrautilitzat.

*Article 107. Quantia de les sancions*

Les infraccions previstes en aquest títol s'han de sancionar:

a) Les infraccions lleus amb prevenció o multa de 200 fins a 600 euros.

b) Les infraccions greus amb multa de 601 euros a 1.500 euros.

c) Les infraccions molt greus amb multa de 1.501 euros a 6.000 euros.

*Article 108. Graduació de les sancions*

1. Per a la determinació concreta de la sanció que s'impose, de les assignades a cada tipus d'infracció, s'han de prendre en consideració els criteris següents:

a) El grau de culpabilitat o l'existència d'intencionalitat.

b) La continuïtat o persistència en la conducta infractora.

c) La naturalesa dels perjudicis causats.

d) La reincidència, per comissió en el termini d'un any de més d'una infracció de la mateixa naturalesa, quan així haja sigut declarat per resolució ferma en via administrativa.

e) El reconeixement i l'esmena de les infraccions com també la reparació dels danys causats, abans que es resolga el corresponent procediment sancionador.

2. Els criteris de graduació recollits en l'apartat 1 no poden utilitzar-se per a agreujar la infracció quan estiguen continguts en la descripció de la conducta infractora o formen part del mateix il·lícit administratiu.

3. La proposta de resolució de l'expedient i la resolució administrativa que recaiga han d'especificar i motivar els criteris de graduació de la sanció tinguts en compte entre els assenyalats en l'apartat 1 d'aquest article. Quan no es considere rellevant, a aquests efectes, alguna de les circumstàncies enumerades en els punts a, b, c i d de l'apartat 1 d'aquest article, cal imposar la sanció en la quantia mínima prevista per a cada tipus d'infracció.

4. En tot cas, el procediment sancionador ha de tenir en compte els drets de les persones interessades establits en l'article 53 de la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.

*Article 109. Procediment i òrgans competents*

1. El procediment sancionador s'ha de regular d'acord amb la normativa aplicable segons el que disposen la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i la Llei 40/2015, de règim jurídic del sector públic.

2. L'òrgan amb competència per a incoar l'expedient sancionador és la persona titular de la direcció territorial competent en matèria d'agricultura on radique la parcel·la, i si n'hi ha diverses de competents, la corresponent a la superfície de la parcel·la de més extensió.

3. Els òrgans amb competència per a la imposició de les sancions previstes en aquesta llei són els següents:

a) Per a sancionar infraccions de caràcter lleu o greu, la persona titular de la direcció general competent en matèria d'estructures agràries.

b) Per a sancionar infraccions de caràcter molt greu, la persona titular de la conselleria competent en matèria d'agricultura.

*Article 110. Reparació del dany i indemnització*

1. Amb independència de les infraccions i sancions contingudes en aquesta norma, les persones responsables estan obligades a reparar el dany causat i, si escau, a indemnitzar pels danys i perjudicis, sense perjudici de qualsevol responsabilitat que puga reclamar-se en un altre ordre. Una vegada ferma la resolució de la infracció comesa, s'han de determinar els danys i perjudicis segons un criteri tècnic degudament motivat i cal establir la forma i el termini en què la reparació ha de dur-se a terme o, si escau, la impossibilitat de la reparació i consegüent establiment de la indemnització que pot correspondre per danys i perjudicis. Les persones perjudicades poden aportar un peritatge complementari per compte propi.

2. La reparació del dany causat s'ha d'acordar mitjançant l'oportú procediment administratiu, d'acord amb l'article 90.4 de la Llei 39/2015 i l'article 28.2 de la Llei 40/2015.

3. L'execució per l'administració de la reparació ordenada ha de ser per compte de:

a) La persona física o jurídica responsable de la infracció, que és la persona física o jurídica titular del domini o d'un altre dret real de gaudi sobre les parcel·les afectades, tret de l'existència de qualsevol tipus de cessió del dret d'ús o aprofitament en favor d'una tercera persona.

b) La persona física o jurídica que siga titular de les parcel·les en règim d'arrendament, parceria o qualsevol altre dret d'ús o aprofitament anàleg, llevat que en el curs de l'expedient demostre que les persones arrendadores o cedents li han impedit el normal desenvolupament dels drets d'ús o aprofitament de les parcel·les. En aquest cas la responsabilitat ha de recaure sobre aquestes.

c) Les persones causahavents de les herències indivises i comunitats hereditàries i les persones representants de les herències jacents, com també cotitulars de les societats de guanys i de les comunitats de béns, i les persones membres de societats civils i entitats mancades de personalitat jurídica, totes elles propietàries de finques rústiques que constituïsquen una unitat econòmica o un patrimoni separat, susceptible d'imposició, llevat de l'existència de qualsevol tipus de cessió del dret d'ús o aprofitament en favor d'una tercera persona. Si escau, les persones copartícips han de respondre solidàriament de les sancions imposades.

*Article 111. Execució forçosa*

1. Per a l'execució de les resolucions i acords dictats per l'administració autonòmica en el marc d'aquesta llei poden emprar-se qualssevol dels mitjans d'execució forçosa dels actes administratius, de conformitat amb el que disposa l'article 100 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.

2. En el cas de pluralitat de persones obligades, són responsables del pagament de les multes derivades de l'execució forçosa totes elles amb caràcter solidari. Quan la persona obligada siga jurídica, una col·lectivitat de persones mancada de personalitat o un patrimoni separat susceptible de relacions jurídiques, i l'entitat corresponent no efectue voluntàriament el pagament de la multa en el termini abans assenyalat, l'administració pot exigir-lo amb caràcter solidari de les persones administradores, gestores, responsables, promotores, membres, sòcies o liquidadores que figuren en l'expedient.

3. Si la persona jurídica autora d'una infracció prevista en aquesta llei s'ha extingit abans de ser sancionada, s'han de considerar responsables les persones físiques que, des dels seus òrgans de direcció o actuant al seu servei o per elles mateixes, han determinat amb la seua conducta la comissió de la infracció. Les persones sòcies o partícips en el capital responen solidàriament, i fins al límit del valor de la quota de liquidació que se'ls haja adjudicat, del pagament de la sanció o, si escau, del cost de la reparació.

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Primera. Protecció de dades*

Correspon a la conselleria competent en matèria d'agricultura la creació de fitxers i el tractament de dades de caràcter personal inherents als processos regulats en aquesta llei, amb sotmetiment a les normes recollides en la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals, o la normativa legal que la substituïsca.

*Segona. Beneficis fiscals***25**

Addicionalment als beneficis fiscals que preveu aquesta llei, quan en la transmissió a títol onerós d'una parcel·la amb vocació agrària siga aplicable alguna de les reduccions que preveu la Llei 19/1995, de 4 de juliol, de modernització de les explotacions agràries, serà aplicable una deducció en la quota per l'import necessari perquè el conjunt de beneficis fiscals aplicables arribe al 99 % de la quota derivada del valor del bé objecte de reducció.

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

*Primera. Règim transitori dels procediments*

Als procediments iniciats a l'entrada en vigor d'aquesta llei els és aplicable la normativa vigent en el moment de la iniciació, excepte en el supòsit d'aplicació retroactiva de la norma més favorable per als procediments sancionadors o tributaris.

*Segona. Procediments de concentració parcel·lària*

Aquelles concentracions parcel·làries iniciades amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta llei continuaran regint-se per la normativa precedent.

DISPOSICIONS DEROGATÒRIES

*Única. Derogacions normatives*

1. A l'entrada en vigor d'aquesta llei queden derogades:

1.1. La Llei 7/1986, de 22 de desembre, de la Generalitat, d'utilització d'aigua per a reg.

1.2. La Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'ordenació i modernització de les estructures agràries de la Comunitat Valenciana.

1.3. Les disposicions d'igual o inferior rang que s'oposen al que disposa aquesta llei.

2. Després de l'entrada en vigor d'aquesta llei continua vigent el Decret 217/1999, de 9 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es determina l'extensió de les unitats mínimes de cultiu a la Comunitat Valenciana.

DISPOSICIONS FINALS

*Primera. De la normativa aplicable*

De manera supletòria, i per a aquelles matèries no regulades expressament en aquesta llei i en les normes complementàries, és aplicable la normativa estatal vigent corresponent.

*Segona. Habilitació normativa*

Es faculta el Consell per a dictar les disposicions necessàries per al desplegament i execució d'aquesta llei, i s'han d'aprovar els reglaments i s'han de crear els inventaris i registres que s'hi preveuen en el termini màxim de dos anys des que entre en vigor.

*Tercera. Entrada en vigor de la llei*

Aquesta llei entrarà en vigor l'endemà de ser publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

Per tant, ordene que tots els ciutadans i totes les ciutadanes, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir aquesta llei.

València, 28 de febrer de 2019

El president de la Generalitat,

Ximo Puig i Ferrer

--------------------

1   L’apartat 6 de l’article 4 es modifica per l'article 105 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html), de simplificació administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024).

2   L’apartat 22 de l’article 4 es modifica per l’article 55 de la[**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/), de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2021 (DOGV núm. 8987 de 31.12.2020).

3   L’article 7 es modifica per l’article 168 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 9501 de 30.12.2022).

4   L’article 7 bis es modifica per l’article 169 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

5   L’article 8 es modifica per l’article 170 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

6   L’article 9 es modifica per l’article 171 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

7   L’article 10 es modifica per l’article 172 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

8   L’article 32 es modifica per l’article 55 de la[**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

9   La lletra a de l’apartat 1 de l’article 44 es modifica per l’article 173 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

10   L’article 49 es modifica per l’article 174 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

11   L’article 54 es modifica per l’article 175 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

12   L’article 55 es modifica per l’article 176 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

13   L’article 56 es modifica per l’article 109 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).

14   L’apartat 5 de l’article 71 es modifica per l’article 55 de la[**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

15   L’article 77 es modifica per l’article 178 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

16   La denominació del Títol V es modifica per l’article 55 de la[**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

17   L’article 79 es modifica per l’article 55 de la[**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

18   L’article 80 es modifica per l’article 55 de la[**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

19   L’article 81 es modifica per l’article 55 de la[**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

20   L’article 82 es modifica per l’article 55 de la[**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

21   L’article 83 es modifica per l’article 55 de la[**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

22   L’article 89 bis s’afig per l’article 159 de la[**Llei 7/2021, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2021/12/29/7/), de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2022 (DOGV núm. 9246 de 30.12.2021).

23   L’article 90 es modifica per l’article 179 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

24   L’article 96 es modifica per l’article 180 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

25   La disposició addicional segona es modifica per l’article 30 de la[**Llei 7/2021, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2021/12/29/7/).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8500, del 06-03-2019 (2019/2067)

LEY 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/02/28/5**

### Versiones

 10/12/2024 - Actualidad  11/07/2024 - 09/12/2024  01/01/2024 - 10/07/2024  01/01/2023 - 31/12/2023  23/04/2022 - 31/12/2023  01/01/2022 - 22/04/2022  01/01/2021 - 31/12/2021  Texto inicial: 07/03/2019 - 31/12/2020 

### Datos del documento

Número DOGV
:   8500

Fecha DOGV
:   06-03-2019

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2019/2067

CVE


Fecha del documento
:   28-02-2019

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Derecho agrario](javascript:void(0))
    * [concentración parcelaria](javascript:void(0))
    * [ordenación de la propiedad rústica](javascript:void(0))
    * [tierra abandonada](javascript:void(0))
    * [utilización de las tierras](javascript:void(0))
    * [explotación agraria](javascript:void(0))
    * [sector agrario](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [ordenación hidroagrícola](javascript:void(0))
    * [asignación de tierras](javascript:void(0))
    * [impuesto sobre transmisiones patrimoniales](javascript:void(0))
    * [tierra agrícola](javascript:void(0))
    * [modernización de la explotación agraria](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

*Versión vigente: 10.12.2024*

*Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana.*

Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos y todas las ciudadanas que Les Corts han aprobado y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del rey, promulgo la siguiente ley:

ÍNDICE

PREÁMBULO

TÍTULO PRELIMINAR. DISPOSICIONES GENERALES

TÍTULO I. DE LA ORDENACIÓN DEL SUELO CON FINES AGRARIOS

CAPÍTULO I. De los informes previos en suelo no urbanizable

CAPÍTULO II. Suelo agrario infrautilizado

TÍTULO II. DE LA PLANIFICACIÓN SECTORIAL Y SUS HERRAMIENTAS

CAPÍTULO I. Del mapa agronómico de la Comunitat Valenciana

CAPÍTULO II. De los planes de actuación sectorial

CAPÍTULO III. De los parques agrarios de la Comunitat Valenciana

TÍTULO III. DE LA RED DE TIERRAS

CAPÍTULO I. De las funciones de la Red de Tierras y sus oficinas gestoras

CAPÍTULO II. De la gestión de parcelas por las oficinas de la Red de Tierras

TÍTULO IV. DE LA MEJORA DE ESTRUCTURAS PRODUCTIVAS

CAPÍTULO I. De la iniciativa de gestión en común (IGC)

CAPÍTULO II. Del concepto de reestructuración parcelaria

> Sección primera. Aspectos generales

> Sección segunda. Iniciativa de reestructuración parcelaria

> Sección tercera. Evaluación ambiental

> Sección cuarta. Procedimiento ordinario

> Sección quinta. Procedimiento abreviado

> Sección sexta. Procedimientos especiales

> Sección séptima. Obras e infraestructuras de la reestructuración parcelaria

> Sección octava. Financiación de la reestructuración parcelaria

CAPÍTULO III. Unidades mínimas de cultivo

TÍTULO V. BENEFICIOS FISCALES

CAPÍTULO I. Impuesto sobre sucesiones y donaciones

CAPÍTULO II. Impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados

TÍTULO VI. DE LAS OBRAS DE INTERÉS AGRARIO DE LA COMUNITAT VALENCIANA

CAPÍTULO I. Disposiciones generales

CAPÍTULO II. De las actuaciones directas de la conselleria competente en materia de agricultura en materia de obras

CAPÍTULO III. Del fomento de la utilización racional y sostenible del agua para riego

CAPÍTULO IV. Otras actuaciones

CAPÍTULO V. De las garantías de las ayudas

TÍTULO VII. NORMAS DE INSPECCIÓN, INFRACCIONES Y SANCIONES

DISPOSICIONES ADICIONALES

DISPOSICIONES TRANSITORIAS

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

DISPOSICIONES FINALES

PREÁMBULO

I

La agricultura y la ganadería son sectores estratégicos para la sociedad valenciana por su contribución como modelos sostenibles de producción y provisión de alimentos de elevada calidad y su importancia para la vertebración del territorio, la creación de empleo y la fijación de la población en el medio rural, la conservación del medio ambiente y de los agroecosistemas, y la adaptación y la mitigación del cambio climático. El sector agropecuario de la Comunitat Valenciana está basado fundamentalmente en pequeñas y medianas explotaciones de carácter familiar. Casi el 80 % de las explotaciones cuentan con menos de 5 hectáreas y el tamaño medio de la explotación es de 5,5 hectáreas. La viabilidad de la agricultura valenciana se ha visto limitada por problemas estructurales vinculados a la articulación de la cadena alimentaria, la fragmentación de la propiedad de la tierra, la falta de una cultura de la gestión en común de la producción, la escasa movilidad del mercado de tierras, la falta de herramientas que faciliten la planificación a profesionales del sector y la deficiencia de inversión pública y privada en beneficio de una actividad agraria sostenible y generadora de empleo. Estos factores estructurales han favorecido el abandono progresivo de la actividad agraria y la ausencia de relevo generacional.

Las tensiones competitivas, reflejadas en las claras asimetrías en la cadena de valor, obligan a la búsqueda de modelos alternativos de relación entre los agentes de la cadena alimentaria, que pasen por innovaciones sociales que añadan valor a la producción, permitan la diversificación de las explotaciones y faciliten fórmulas de gestión sostenible y de baja intensidad de carbono, en beneficio de las explotaciones agrarias familiares, de sus agrupaciones, y de la sociedad en general. Las nuevas formas de gestión requieren una movilización de las estructuras agrarias en beneficio de actividades emprendedoras. Solo un 6 % de las explotaciones tiene personas titulares con menos de treinta y cuatro años según los últimos datos censales disponibles, por lo que la agricultura debe ser capaz de representar una actividad rentable y sostenible.

La magnitud de estos problemas y la relevancia de los sistemas agrarios y alimentarios reclaman una acción integral sobre las estructuras agrarias que impulse procesos de reestructuración que ofrezcan todas las posibilidades que puedan existir en la agricultura valenciana para constituir explotaciones viables y respetuosas con el territorio y el medio ambiente. Con esta finalidad, seis son los problemas que esta ley pretende atender.

En primer lugar, el abandono de tierras que ha provocado la desaparición de casi la mitad de las explotaciones agrarias existentes hace diez años y una reducción de la superficie agraria útil superior al 11 %. Esta ley reconoce que las causas de este fenómeno son múltiples, desde las presiones competitivas de las explotaciones débilmente insertadas en la cadena de valor, hasta las presiones que comporta la adaptación al cambio climático en sus múltiples manifestaciones, incluyendo la pérdida de calidad de los recursos del agua y el suelo, la aparición de nuevas plagas y las modificaciones en los ciclos productivos de los cultivos. En el abandono también influyen factores sociológicos e institucionales que las anteriores normativas sobre estructuras agrarias no han podido resolver y que son una causa histórica de deterioro de las superficies que puede conllevar la exclusión de ciertas ayudas supranacionales por no cumplir los requisitos de la normativa comunitaria (Reglamento UE 1307/2013 y Real decreto 1.075/2014, en particular, su artículo 11.6). Esta norma ofrece un conjunto amplio de alternativas para movilizar las parcelas de manera que se garantice una agricultura sostenible desde las perspectivas económica, social y ambiental. Adicionalmente plantea usos alternativos que eviten la infrautilización del suelo agrario y faciliten su uso sostenible a través de incentivos fiscales de la movilidad de las parcelas con vocación agraria, fórmulas de gestión en común de parcelas y la creación de una red de oficinas gestoras de tierras que consolide y respalde las experiencias de bancos de tierras que ya son una realidad en distintos municipios de la Comunitat Valenciana y que tuvieron un antecedente en la Orden de 21 de mayo de 1999, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se crea un banco de tierras en la Comunitat Valenciana, que fue derogada posteriormente. La resolución 105/IX de las Corts Valencianes, del 11 de diciembre de 2015, insta a la promoción de la creación de una red de bancos de tierras, en coordinación con los ayuntamientos. Asimismo, en muchos casos, las tierras agrícolas abandonadas configuraban un mosaico agroforestal, situándose en la frontera de lo forestal y lo agrario. En este sentido, esta ley, en línea con las previsiones establecidas en el artículo 3 de la Ley forestal valenciana en lo que se refiere a los terrenos agrícolas abandonados que han adquirido signos inequívocos de su estado forestal, establece medidas para favorecer la conservación y recuperación del mosaico agroforestal preexistente, fundamental desde el punto de vista de la producción de alimentos, la biodiversidad y la prevención y extinción de incendios.

En segundo lugar, la excesiva fragmentación de la propiedad conlleva problemas para agrupar la oferta y provoca altos costes de los cultivos. En la actualidad, más del 80 % de las más de cien mil explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana tiene menos de cinco hectáreas de superficie agrícola útil y solo un 10 % puede ocupar una unidad o más de trabajo al año. La ley propone instrumentos social y territorialmente sostenibles para agrupar las explotaciones y reestructurar parcelas en modelos de gestión que permitan la viabilidad de la agricultura, respetando los valores culturales y ambientales del suelo agrario. Se promueve la acción pública en favor de la reestructuración parcelaria, como concepto más amplio que el de concentración parcelaria para la consecución de explotaciones de dimensiones viables, incorporando la evaluación ambiental en los procesos de reestructuración. Ello mediante una normativa que facilite los procesos de reestructuración salvaguardando los derechos legítimos de tenencia frente a la pérdida arbitraria de los mismos, con pleno respeto al derecho a la propiedad y a la garantía de igualdad en el ejercicio del mismo, proclamados en el artículo 33 de la Constitución española y en el cumplimiento de la función social derivados del mismo. Esta ley es también coherente con el principio 3.1.2 de las directrices voluntarias sobre la gobernanza responsable de la tenencia de la tierra, la pesca y los bosques en el contexto de la seguridad alimentaria nacional, aprobadas por la FAO en 2012, que salvaguarda los derechos legítimos de tenencia frente a las acciones que puedan amenazarlos.

El tercer problema se deriva de la carencia de una cultura de la gestión en común de la tierra. La necesidad de plantear fórmulas de gestión en común refuerza la estrategia europea de fomento de agrupaciones de productores en todos los sectores al amparo de la normativa comunitaria como es el Reglamento (UE) número 1308/2013. Esta ley reconoce que dichas fórmulas requieren, para lograr el éxito esperado, de una eficiente gestión de incentivos que responda a una lógica de evaluación, asistencia técnica y seguimiento a los proyectos seleccionados. En esa acción, la Generalitat tiene que poner al servicio de la mejora de estructuras agrarias todas las capacidades técnicas necesarias sobre nuevos modelos de organización, su divulgación a aquellas personas que ostentan la titularidad de la explotación y profesionales de la agricultura para lograr explotaciones sostenibles en forma de iniciativas de gestión en común. Dicha gestión complementa, en el marco de la actividad empresarial agraria, el reconocimiento de la libertad de empresa del artículo 38 CE y recogido en la STC 83/1984, con aquellas actividades de carácter asociativo necesarias para el impulso de modelos innovadores de gestión en común orientados a obtener resultados óptimos.

En cuarto lugar, el mercado de tierras no es suficientemente dinámico por la carencia de una política que, en el marco de las competencias de la Generalitat, favorezca las transmisiones, cesiones y los arrendamientos. La normativa existente en nuestro entorno ofrece soluciones que dotan al mercado de tierras de transparencia y respalden experiencias locales. Esta ley no solo crea la Red de Tierras como herramienta de intermediación, sino que establece mecanismos para promover la movilidad de la tierra, ampliando considerablemente los incentivos con respecto a los previstos en la normativa estatal del impuesto de sucesiones y donaciones y del impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados (en lo que sigue, ITP-AJD), siempre en beneficio de profesionales de la agricultura y de las iniciativas de gestión en común. En cuanto a la exención del ITP-AJD en procesos de reestructuración parcelaria y permutas voluntarias, ya estaba prevista en el artículo 45.I.B.6 del Real decreto legislativo 1/1993, de 24 de septiembre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados. En dicha norma se establece la exención en las transmisiones y demás actos y contratos a que dé lugar la concentración parcelaria, las permutas forzosas de parcelas rústicas, las permutas voluntarias autorizadas por el Instituto de Reforma y Desarrollo Agrario, así como las de acceso a la propiedad derivadas de la legislación de arrendamientos rústicos y las adjudicaciones del Instituto de Reforma y Desarrollo Agrario a favor de personas agricultoras en régimen de cultivo personal y directo, conforme a su legislación específica. El efecto de estas exenciones ha sido limitado, probablemente por la necesidad de clarificar el procedimiento de autorización por parte del órgano competente al que puedan acogerse las personas titulares de parcelas rústicas, que no es otro que la conselleria competente en materia de agricultura.

En quinto lugar, se ha carecido históricamente de herramientas de información para la toma de decisiones sobre alternativas de cultivo, tanto a nivel de formulación de planes sectoriales como de la persona agricultora. Para una agricultura responsable y competitiva existen tecnologías disponibles que permiten integrar herramientas de gestión basada en sistemas de información geográfica que conviene poner a disposición de la sociedad. En las últimas décadas, las distintas administraciones agrarias valencianas han diseñado planes de actuación que han tenido cierta repercusión mediática, pero han adolecido de medios, sistematización y visión estratégica. El Consell dará un impulso a estas herramientas, entendidas como un servicio para la actividad agraria sostenible y la adopción de medidas de adaptación y mitigación del cambio climático. La ley define instrumentos de impulso a los cultivos de secano y de regadío y su integración ambiental, como son las figuras de plan sectorial y parque agrario, siendo esta última figura adecuada para la dinamización de modelos territorialmente sostenibles.

En sexto lugar, deben crearse las condiciones para una inversión pública y privada en beneficio del sector agrario y el desarrollo rural. En este contexto, la ley plantea una definición integradora de las actividades agrarias, complementarias y de actividades de primera transformación. La promoción de inversiones es también fundamental en lo concerniente a la eficiencia en el uso del agua y la energía, por lo que la Generalitat trabajará por un regadío sostenible. Finalmente, entre las actividades a promover están la producción de energías renovables, la aplicación de nuevas tecnologías de información y comunicación, así como la valorización de recursos como parte de una estrategia de economía circular.

Por último, la pérdida de suelo agrario ha implicado la pérdida de suelo fértil. En este sentido, el espacio agrario periurbano es el más vulnerable ante la presión expansiva de otros usos del suelo (urbanización, usos terciarios e industriales, infraestructuras de comunicación y transporte) que ocupan y fragmentan el espacio agrario circundante a las ciudades, generando parcelas marginales y agravando los problemas estructurales antes mencionados que limitan la viabilidad económica de la actividad agraria.

II

Ante los problemas citados, el Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana (EACV) reconoce la relevancia social y cultural del sector agrario valenciano y su importante labor en la actividad productiva, en el mantenimiento del paisaje, del territorio, del medio ambiente, de la cultura, de las tradiciones y costumbres determinantes de la identidad valenciana. También se recoge el derecho a disfrutar de una vida y un medio ambiente seguro, sano y ecológicamente equilibrado, así como agua de calidad para poder desarrollar sus actividades económicas y sociales. A tal fin, la Generalitat se compromete a la adopción de las medidas políticas, fiscales, jurídicas y legislativas que garanticen los derechos del sector agrario, su desarrollo y protección, así como de las personas agricultoras y ganaderas (art. 18 EACV), en la protección del medio ambiente, la diversidad biológica, los procesos ecológicos y otras áreas de especial importancia ecológica (art. 17 EACV). Además, a impulsar un modelo de desarrollo equitativo, territorialmente equilibrado y sostenible, basado en la incorporación de procesos de innovación, la plena integración en la sociedad de la información, la formación permanente, la producción abiertamente sostenible y una ocupación estable y el acceso a las nuevas tecnologías y al desarrollo de políticas activas que impulsen la formación, las infraestructuras y su utilización (art. 19 EACV), con la plena integración de jóvenes y mujeres (art. 11 del EACV). Se aprueba la presente ley, a tenor de las competencias atribuidas en: artículo 49.3.3.ª, "Agricultura, reforma y desarrollo agrario, y ganadería"; artículo 49.1.10.ª, "Montes, aprovechamientos y servicios forestales, vías pecuarias y pastos, espacios naturales protegidos y tratamiento especial de zonas de montaña, de acuerdo con lo que dispone el número 23 del apartado 1 del artículo 149 de la Constitución española"; artículo 49.1.16.ª "Aprovechamientos hidráulicos, canales y riegos, cuando las aguas discurran íntegramente dentro del territorio de la Comunitat Valenciana, instalaciones de producción, distribución y transporte de energía, siempre que este transporte no salga de su territorio y su aprovechamiento no afecte a otra comunidad autónoma; aguas minerales, termales y subterráneas. Todo ello, sin perjuicio de lo que establece el número 25 del apartado 1 del artículo 149 de la Constitución española"; artículo 49.3.4.ª, "Sanidad agraria"; artículo 49.1.9.ª, "Ordenación del territorio y del litoral, urbanismo y vivienda"; artículo 49.1.12.ª, "Turismo"; artículo 49.1.14.ª, "Carreteras y caminos cuyo itinerario transcurra íntegramente dentro del territorio de la Comunitat Valenciana"; artículo 49.1.7.ª "Investigación, academias cuyo ámbito principal de actuación sea la Comunitat Valenciana. Fomento y desarrollo, en el marco de su política científica-tecnológica, de la I+D+I, todo ello sin perjuicio de lo que dispone el número 15 del apartado 1 del artículo 149 de la CE"; 49.3.16.ª, "Régimen de las nuevas tecnologías relacionadas con la sociedad de la información y del conocimiento"; y artículo 49.1.3.ª, "Normas procesales y de procedimiento administrativo derivadas de las particularidades del derecho sustantivo valenciano o de las especialidades de la organización de la Generalitat".

En materia de reforma y desarrollo agrario es la conselleria competente en agricultura quien tiene asignadas dichas funciones por el Decreto 37/1985, de 31 de octubre, del presidente de la Generalitat, por haber sido traspasadas a la Comunitat Valenciana, las funciones y servicios que venía realizando la administración del Estado, en virtud de los reales decretos 3.533/1981, de 29 de diciembre, y 1.794/1985.

A través del presente texto se actualizan y desarrollan aspectos no contemplados en la Ley 8/2002, de modernización de explotaciones, que queda derogada por la presente norma, aunque se mantiene el espíritu de la misma en lo que respecta a la regulación de obras agrarias de interés general. La presente ley, en virtud de las competencias asumidas por la Comunitat Valenciana, realiza un esfuerzo de actualización y adaptación al ámbito autonómico de la normativa de estructuras agrarias, representada en el ámbito estatal por la Ley 19/1995, de modernización de las explotaciones. Así, la presente norma ofrece un conjunto amplio de alternativas a las explotaciones agrarias, de carácter particular o asociativo, para que ellas mismas elijan, con apoyo de las administraciones, la estrategia de mejora de estructuras que mejor se adapte a sus características.

En todo momento se pretende que dichas alternativas o normas actúen de acuerdo con los principios de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia, y eficiencia establecidos en el artículo 129 de la Ley 39/2015, de procedimiento administrativo.

III

Esta ley ofrece como principales novedades las siguientes:

– Se establecen los objetivos de la política de estructuras de la Generalitat desde una lógica integradora de las funciones económicas, sociales, territoriales y ambientales de la actividad agraria, con una lista de acciones prioritarias, destacando el papel de quienes ejercen la agricultura de forma profesional, de jóvenes y mujeres, y de las iniciativas de gestión en común del territorio agrario.

– Crea la figura de agente dinamizador, como persona que impulsará técnicamente la gestión sostenible del territorio, para facilitar los procesos de reestructuración, iniciativas de gestión en común y la Red de Tierras.

– Se define el mapa agronómico, que constituirá una herramienta de información para las políticas agrarias de la Generalitat y, en general, para la gestión del suelo agrario de todos los agentes del sector.

– Se define el suelo agrícola infrautilizado, con el objetivo de poder inventariar la magnitud del problema de las parcelas abandonadas y hacer un seguimiento de las mismas, aportando alternativas realistas y viables como la cesión incentivada a terceros o a la Red de Tierras.

– En los supuestos de suelo agrario infrautilizado, se abre un procedimiento para su declaración, su inclusión en el inventario correspondiente y un abanico de alternativas que evite o corrija las condiciones que motivaron la iniciación del expediente. En casos extremos de abandono total, se abre la posibilidad de declaración de que la función social de la tierra queda incumplida, pudiendo conducir el expediente a la obligación de la cesión de uso a terceros o a la propia Red de Tierras. Será la vulneración del fin o de la utilidad social del suelo la que active el abanico de posibilidades que ofrece el legislador, en línea con la doctrina del Tribunal Constitucional. Se acogen los planteamientos contenidos en su Sentencia 37/1987, siempre aportando alternativas para no penalizar aquellas explotaciones que sufran problemas de falta de rentabilidad.

– Se crea una red de tierras, formada por una red de oficinas gestoras de tierras sobre la base de un marco innovador que se beneficia de la experiencia que los bancos de tierras empiezan a adquirir en la Comunitat Valenciana. La red se plantea en esta ley como una herramienta destinada a movilizar parcelas a favor de personas agricultoras profesionales, iniciativas de gestión en común, mujeres y jóvenes.

– Se crea la figura de la iniciativa de gestión en común (IGC), calificación que promoverá las explotaciones asociativas o las agrupaciones de explotaciones que bajo distintas fórmulas jurídicas manifiesten su voluntad de ser consideradas como una unidad a efectos de la puesta en marcha de un plan de gestión en común, en sintonía con las normas supranacionales favorables a las agrupaciones de la oferta. Las IGC reconocidas se verán beneficiadas por las medidas de reestructuración y los beneficios fiscales reconocidos en la Ley. La política del Consell respaldará a través de convocatorias públicas los proyectos de estas iniciativas.

– Se promueven herramientas de gestión sectorial, como el plan de actuación sectorial, que permite sistematizar la planificación integral en cultivos de regadío y secano, y el parque agrario, para la defensa de sistemas agrarios locales.

– Se recogen medidas de apoyo público a la reestructuración parcelaria con apoyo del Consell. La reestructuración es un concepto que supera a la clásica concentración parcelaria, para la consecución de explotaciones de estructura y dimensiones viables, en aras de la utilidad social del dominio y según la doctrina del Tribunal Constitucional en esta materia. En la ley se amplían las opciones de reestructuración y se extiende la iniciativa de las mismas a instancias públicas y privadas, siguiendo procedimientos que introduzcan la integración ambiental en los planes de reestructuración, la agrupación de parcelas y las permutas voluntarias. Se plantean nuevos procedimientos que amplían y clarifican el marco normativo actual, en coherencia con las competencias en materia de estructuras agrarias asumidas por la Generalitat.

– Se introducen incentivos fiscales a la adquisición, cesión y arrendamiento de fincas rústicas que amplían considerablemente los beneficios contemplados en la normativa estatal, con una atención prioritaria a la consolidación de explotaciones a favor de profesionales de la agricultura y de las iniciativas de gestión en común. La Ley orgánica 8/1980 de 2 de septiembre de, financiación de las comunidades autónomas, modificada por Ley orgánica 6/2015, de 12 de junio, constituye el marco orgánico que contiene la cesión de tributos. Este marco orgánico es desarrollado, con carácter general, por la Ley 22/2009, de 18 de diciembre, por la que se regula el sistema de financiación de las comunidades autónomas y ciudades con estatuto de autonomía y se modifican determinadas normas tributarias y, para el caso de la Comunitat Valenciana, por la Ley 23/2010, de 16 de julio, del régimen de cesión de tributos del Estado a la Comunitat Valenciana y de fijación del alcance y condiciones de dicha cesión. Mediante esta ley 23/2010, de 16 de julio, se procedió a la adecuación del contenido del apartado 1 del artículo 52 y de la disposición adicional primera del EACV al nuevo régimen de cesión de tributos que se contempla en la Ley 22/2009, de 18 de diciembre, y, asimismo, a regular el régimen específico de dicha cesión a la Comunitat Valenciana, de modo que se determina el alcance y condiciones de la cesión a esta comunidad autónoma y se le atribuye la facultad de dictar para sí misma normas legislativas en los casos y condiciones previstos en la Ley 22/2009, de 18 de diciembre.

IV

El título preliminar establece el marco general de la política de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, con una clara exposición de sus objetivos y actuaciones prioritarias, y se definen las figuras básicas de la ley, algunas ya contenidas en la Ley 19/1995, de modernización de explotaciones, y se introducen otras que constituyen novedades como la Red de Tierras,  las oficinas gestoras,  las iniciativas de gestión en común y la persona que ostenta la condición de agente dinamizador.

El título I se dedica a la ordenación del suelo con fines agrarios. Su capítulo I aclara y desarrolla las condiciones para la emisión de informes de obras relacionadas con las actividades agropecuaria, agrícola, forestal y cinegética. En el capítulo II del mismo título se establecen las condiciones para que un suelo agrario pueda calificarse como infrautilizado. Dichas condiciones corregirán situaciones manifiestas de degradación del suelo o de malas prácticas. El proceso contempla etapas como la apertura de expediente, la advertencia a la persona propietaria, la declaración de suelo infrautilizado, la incorporación en el inventario, las alternativas derivadas de la declaración, incluyendo la posibilidad de cesión a terceros o a la Red de Tierras que se introduce en el título III.

El título II introduce herramientas de información que contribuirán a la gestión agroecológica, edafológica y climática al servicio de las personas agricultoras. En el capítulo I se define el mapa agronómico como elemento informativo básico en la gestión agronómica y ambiental del suelo agrario, que se pondrá a disposición del sector siendo la administración la responsable de su creación y mantenimiento. En el capítulo II se define el plan de actuación sectorial, sus contenidos mínimos y cómo se formaliza la participación de los sectores interesados. El capítulo III contempla la promoción de los parques agrarios como una figura de apoyo a la viabilidad de la actividad agraria en sistemas locales, con voluntad de gestión integrada.

En el título III se crea la Red de Tierras que podrá crear sus propias oficinas gestoras o a la que se podrán adscribir otras oficinas gestoras de carácter público. El funcionamiento de la red es relevante como mecanismo de información, asesoramiento y seguimiento del mercado de tierras. La red deberá estar dotada de medios suficientes para la realización de las actividades de asesoramiento, información, registro, supervisión e inventario. El capítulo I se ocupa de las funciones de la red y de sus oficinas. El capítulo II se dedica a las parcelas incorporadas, a su gestión e intermediación y a las garantías de sus titulares.

El título IV establece las actuaciones de mejora de estructuras agrarias a través de las iniciativas de gestión en común y de la reestructuración de parcelas. Así, en el capítulo I se respalda la explotación asociativa o la agrupación de explotaciones desde un concepto genérico denominado iniciativa de gestión en común (IGC). Las entidades calificadas como IGC podrán presentar proyectos que, a través de convocatorias públicas, serán cofinanciados por la administración. En los proyectos se promoverán fórmulas innovadoras que favorezcan la creación de valor en términos económicos, ambientales, sociales y territoriales. El capítulo II introduce y regula la reestructuración de parcelas cuyo objetivo es la agregación de parcelas de aportación de las personas propietarias. Se amplía el concepto de concentración parcelaria y tiene como objetivo la mejora de la estructura territorial de las explotaciones, estudiando soluciones que favorezcan su viabilidad y que resultarán, según los casos, en una única finca uniforme o en varias bien diferenciadas. Por consiguiente, en este articulado se utiliza el término "reestructuración" en lugar de "concentración" utilizado en la Ley 8/2002, pues se trata de un concepto más amplio cuyo objetivo es facilitar el cambio de modelo productivo hacia explotaciones social y económicamente viables. Se introducen en la sección segunda, y en las secciones cuarta a sexta, tres vías para acceder a la reestructuración parcelaria. La primera, de carácter público. Las dos restantes, de carácter privado. La reestructuración pública se realiza a través de procedimientos ordinario y abreviado (secciones 4.ª y 5.ª) que incluyen la declaración de utilidad pública de la reestructuración. En el procedimiento ordinario se admite la posibilidad de utilizar la masa común para corrección de errores u omisiones, en materia de reestructuración,  aun cuando somos conscientes de que muchas de las cuestiones planteadas en el pasado no se repetirán en el futuro por el uso de la nuevas tecnologías (SIG-sistema de información geográfico) y la obligación de incorporar, a tenor de la Ley 13/2015, de modificación de la Ley hipotecaria, que favorece la coordinación entre los datos inscritos en el catastro y el registro de la propiedad, la representación gráfica georreferenciada de la finca cuando se inscriban operaciones de parcelación, reparcelación, concentración parcelaria, segregación división, agrupación o agregación y expropiación. Las otras dos vías de reestructuración tienen un procedimiento especial (sección sexta). En todas ellas, las personas participantes en la reestructuración se benefician de ventajas económicas y fiscales que prevé la ley. Los procedimientos ordinario y abreviado son desarrollados para garantizar la correcta realización de la reestructuración que incluya la declaración de utilidad pública. Los procedimientos especiales agilizan los procesos de reestructuración parcelaria privada o a través de permutas voluntarias, estas últimas con los incentivos fiscales que la legislación prevé para las permutas autorizadas por el organismo competente en materia agraria. En todos los procesos de reestructuración se prevé el análisis de su repercusión en materia ambiental como parte integrante del proceso de reordenación parcelaria. Cuando la reestructuración parcelaria sea promovida por una IGC en la adjudicación y delimitación de los lotes de reemplazo se tendrá en cuenta esta circunstancia por tratarse de fórmulas de gestión en común. En la sección séptima se regulan las condiciones para las obras públicas en la reestructuración parcelaria y en la sección octava se definen las condiciones de financiación de los procesos de reestructuración, con un apoyo de la Generalitat en todos los casos, y la asunción de la mayor parte de la financiación de las obras en el caso de la concentración de carácter público. Cierra el título IV su capítulo III, que regula las unidades mínimas de cultivo, cuyo objetivo es limitar la excesiva fragmentación y la segregación de parcelas de uso agrario. El desarrollo reglamentario podrá ir adaptando la unidad mínima de cultivo a circunstancias territoriales y sectoriales.

El título V introduce diversos incentivos fiscales que pretenden promover la movilidad de la tierra.  La presente ley amplía los supuestos de bonificación que ya estaban previstos en la normativa estatal del impuesto de sucesiones y donaciones y del impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados (en lo que sigue, ITP-AJD), en particular en el título I de la Ley 19/1995, de modernización de explotaciones, y en el artículo 45.1.A.6 del Real decreto legislativo 1/1993, por el que se aprueba el texto refundido de la ley  del impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados, con especial referencia a las transmisiones y cesiones de fincas rústicas a personas agricultoras profesionales, o de fincas incorporadas a iniciativas de gestión en común (IGC) y a la Red de Tierras, se realicen sin coste fiscal, lo que favorece su puesta en valor, con los consiguientes beneficios económicos y medioambientales que eso conlleva. Por ello, se establecen deducciones de los impuestos de sucesiones y donaciones y del ITP-AJD. En el capítulo I se introducen beneficios fiscales del impuesto de sucesiones y donaciones en el supuesto de transmisión de la propiedad de parcelas rústicas, si se dan determinadas condiciones de la persona adquirente. También se contempla un supuesto que permite beneficios fiscales cuando las tierras sean transmitidas en el plazo de un año por el adquirente mortis causa en determinados supuestos y determinadas condiciones del adquiriente. La transmisión podrá realizarse también directamente a la IGC o a la Red de Tierras. En el capítulo II se introduce una deducción de cuota del ITP-AJD en el supuesto de arrendamiento y de transmisión de la propiedad de parcelas rústicas, si se dan determinadas condiciones en la persona arrendataria o en la adquirente. También se benefician las transacciones que se realicen a través de la Red de Tierras. Los beneficios fiscales se amplían a los supuestos de reestructuración parcelaria y a las permutas voluntarias autorizadas por la autoridad competente en materia de reforma y desarrollo agrarios, como se establece en los artículos 73, 74 y 75 de la presente ley. Ello incluye conceptos como la reestructuración parcelaria pública, la reestructuración parcelaria privada y la reestructuración parcelaria a través de permutas voluntarias.

El título VI mantiene buena parte del articulado de la Ley 8/2002, de modernización de explotaciones, en lo referido a la regulación de las obras de interés agrario promovidas por la Generalitat. Como novedad, se consideran como obras de interés general diversos tipos de actuaciones, lo que incluye no solo actuaciones sobre las infraestructuras agrarias y de riego, sino también a las energías renovables y a las intervenciones para conectar el medio rural con la sociedad de la información.

Por último, en el título VII se regula la atribución de la competencia en materia de control e inspección. Además, se tipifican las infracciones con la determinación de la sanción aplicable a cada supuesto de hecho y su graduación. Se sistematiza el procedimiento sancionador, la reparación del daño causado y, en su caso, la ejecución forzosa.

Por lo expuesto, esta ley plantea nuevas alternativas de uso del suelo y de agrupación de explotaciones y parcelas, dirigidas a crear oportunidades de empleo, de vertebración del territorio y de modelos sostenibles de producción de alimentos. La Ley de estructuras agrarias parte de la confianza en las instituciones y en las personas que trabajan para la recuperación de la agricultura valenciana y la transición de la misma hacia un nuevo modelo productivo de alto valor y responsable con la sociedad.

Esta iniciativa legislativa está incluida en el Plan normativo de la administración de la Generalitat para el año 2018.

TITULO PRELIMINAR

Disposiciones generales

*Artículo 1. Objeto*

*E*l objeto de la presente ley es establecer un marco general que impulse la mejora de las estructuras agrarias en la Comunitat Valenciana con el fin de garantizar la viabilidad y sostenibilidad del sector agrario, así como de alcanzar los objetivos generales que se especifican en el artículo siguiente.

*Artículo 2. Objetivos*

*L*os objetivos de esta ley son los siguientes:

a) Mejorar las estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, con el fin de garantizar la viabilidad económica, social y ambiental de las explotaciones agrarias y la obtención de rentas agrarias suficientes que aseguren unas óptimas condiciones de vida a sus titulares.

b) Consolidar la agricultura y la ganadería como actividades económicas de referencia, con el fomento, cuando corresponda, de otras actividades con carácter complementario, haciéndolas compatibles con el respeto a los valores naturales, la conservación del patrimonio artístico-histórico de interés agrario y la integridad del entorno.

c) Establecer y desarrollar medidas de reordenación, agrupación, redimensionamiento de las explotaciones agrarias, mejora estructural y de infraestructuras agrarias y reestructuración de la propiedad en aquellas zonas con especiales dificultades o con excesiva fragmentación con el fin de asegurar la viabilidad y rentabilidad de las explotaciones agrarias, luchar contra el abandono de la actividad y de las parcelas agrarias y fomentar el acceso a la tierra –en particular, de mujeres y personas jóvenes– para crear nuevas explotaciones o ampliar las ya existentes, prestando especial atención al apoyo a la constitución de iniciativas de gestión en común de la tierra, con cuantas medidas favorezcan su desarrollo.

d) Mitigar los efectos del cambio climático mediante el establecimiento de medidas adecuadas y contribuir a la sostenibilidad de la actividad agraria y del desarrollo rural con actuaciones de adaptación a sus efectos.

e) Facilitar la resiliencia territorial de áreas con elevados valores medioambientales, agrológicos o paisajísticos, especialmente en aquellas zonas de la comunidad vulnerables debido a cualquier razón, en particular a la presión derivada del cambio de uso del suelo, o bien con la presencia de algún elevado riesgo ambiental, de tal manera que se potencie la conservación y permanencia de dichos valores o se reduzca la vulnerabilidad frente al riesgo, a través de la reorganización espacial y funcional de la estructura territorial existente. Asimismo se favorecerán medidas de conservación del suelo agrario y de conservación de cultivos tradicionales e infraestructuras asociadas en zonas forestales que conformen mosaicos agroforestales para la prevención y extinción de incendios.

f) Apoyar las explotaciones agrarias mediante la aplicación de incentivos fiscales a la adquisición de explotaciones agrarias y elementos afectos y de fincas rústicas.

g) Favorecer el mantenimiento de la población vinculada a la actividad agraria, reconociendo el papel de la mujer en el mundo rural, promoviendo la participación e incorporación de las mujeres en la actividad agraria en condiciones de igualdad así como la incorporación de las personas jóvenes para facilitar el relevo generacional en las explotaciones agrarias.

h) Promover la viabilidad, adaptación y mejora de los regadíos y medidas que fomenten el uso sostenible del agua en la agricultura, singularmente en lo que se refiere a la eficiencia energética e hidráulica en los regadíos, el aprovechamiento para riego de las aguas regeneradas, la recuperación y conservación de los recursos hídricos y el buen estado de las masas de agua y ecosistemas asociados, así como la prevención de la contaminación difusa de las masas de agua.

i) Promover el desarrollo y la implantación de las energías renovables, y en especial el impulso de la producción de energía a partir de la utilización de la biomasa de origen agrícola o silvícola y de otras fuentes alternativas de energía sostenibles como instrumento de mejora de las explotaciones agrarias y de las condiciones de vida de la población rural, a través del fomento de la autosuficiencia energética y la sostenibilidad económica y ambiental, un mejor aprovechamiento de los recursos y subproductos de la actividad agraria y la aplicación de un enfoque circular en la gestión de las explotaciones.

j) Mejorar las infraestructuras agrarias que permitan una mejora de la viabilidad y sostenibilidad de las explotaciones agrarias y de las condiciones de vida y desarrollo integral de la población rural.

k) Conservar el patrimonio natural, genético y cultural asociado a la actividad agraria tradicional de la Comunitat Valenciana.

*Artículo 3. Actuaciones prioritarias*

*E*n el marco de las distintas medidas sectoriales de apoyo y fomento del sector agrario previstas en esta ley, se considerarán prioritarias las líneas de actuación siguientes:

a) El desarrollo de fórmulas que aseguren el mantenimiento de explotaciones agrarias de dimensiones que las hagan económicamente viables, con especial atención a las personas agricultoras profesionales, y a la generación de empleo, en particular de jóvenes y mujeres.

b) El fomento de métodos de producción y de gestión de las explotaciones agrarias respetuosos con la protección medioambiental y paisajística, así como acciones de adaptación y mitigación del cambio climático y de ordenación del territorio, todo ello conforme a las directrices que emanen de la normativa europea y de las administraciones públicas competentes.

c) La articulación de las medidas sectoriales necesarias para evitar el abandono y la infrautilización del suelo agrario, conservar y proteger el suelo agrario y asegurar la viabilidad de las explotaciones agrarias y la función social de la tierra en lo concerniente a su preservación como activo productivo y ambiental en beneficio de la comunidad.

d) El tratamiento preferente en el acceso a la tierra a las personas que ejercen la actividad agraria de manera profesional, así como a las personas jóvenes y mujeres, a través de la Red de Tierras y del resto de medidas e instrumentos impulsados por la ley.

e) La promoción de la reestructuración parcelaria, la transmisión de tierras a profesionales de la agricultura y ganadería, y el desarrollo de infraestructuras de apoyo que contribuyan al fortalecimiento estructural de las explotaciones.

f) El fomento de fórmulas asociativas y de gestión en común de la tierra asociadas a los procesos de reestructuración de parcelas y la agrupación de explotaciones agrarias.

g) El fomento de la diversificación de las actividades agrarias en las zonas rurales.

h) La provisión de servicios de gestión técnico-económica y ambiental y asesoramiento para la mejora de la estructura productiva y de las condiciones técnicas y tecnológicas de las explotaciones agrarias.

i) La simplificación administrativa para agilizar la relación del sector agrario con las administraciones públicas, en el marco de las competencias autonómicas.

j) La provisión de medios humanos y materiales para la puesta en marcha de herramientas de gestión del suelo agrario, incluyendo mapas agronómicos y un inventario de suelo agrario infrautilizado, así como de apoyo a la realización de planes sectoriales agrarios.

k) El impulso de proyectos sostenibles de riego y de generación de energías renovables y de economía circular a partir de las actividades agrarias y de las complementarias o cuyo destino sea reducir los costes de las mismas haciendo más efectivo y sostenible el uso del agua, buscando la mayor eficiencia energética posible y promocionando conductas de respeto a la biodiversidad.

*Artículo 4. Definiciones*

*A*  efectos de esta ley, se entiende por:

1. Actividad agraria: el conjunto de trabajos que se requieren para la obtención de productos agrícolas, ganaderos, forestales y las materias primas secundarias de estos, considerándose también actividad agraria la que implica la gestión y el mantenimiento o la dirección y la gerencia de la explotación agraria. Asimismo, también se considerará actividad agraria la venta directa por parte de la persona agricultora de la producción propia sin transformación, o con una primera transformación, cuyo producto final esté incluido en el anexo I del artículo 38 del Tratado de funcionamiento de la Unión Europea. Esta venta directa se realizará dentro de los elementos que integren la explotación, en mercados municipales o en lugares que no sean establecimientos comerciales permanentes.

2. Actividad agraria complementaria o actividad complementaria: se considerarán actividades complementarias realizadas por las explotaciones agrarias:

a) Las actividades de transformación de los productos de la explotación agraria y la venta directa de los productos transformados de su explotación, siempre y cuando no sea la primera transformación especificada en la definición de actividad agraria del artículo 4 apartado 1.

b) Las actividades de conservación del espacio natural y de protección del medio ambiente.

c) Las actividades de aprovechamiento y puesta en valor de materias primas secundarias obtenidas en las explotaciones agrícolas y ganaderas orientadas al enfoque circular del aprovechamiento de recursos y nutrientes.

d) Las actividades de compensación y/o atenuación de los efectos de la contaminación, tales como instalación de biofiltros, plantación de especies descontaminadoras, plantaciones para compensar emisiones de dióxido de carbono y cualquier otra acción que implique el mantenimiento y conservación de una infraestructura natural inducida.

e) Las actividades de turismo rural o agroturismo.

f) Las actividades cinegéticas y artesanales realizadas en su explotación, y la recolección de frutos silvestres.

g) La participación y presencia de la persona titular de la explotación, como consecuencia de elección pública, en instituciones de carácter representativo, así como en órganos de representación de carácter sindical, cooperativo o profesional, siempre que estos se hallen vinculados al sector agrario.

3. Explotación agraria: el conjunto de bienes y derechos organizados empresarialmente por la persona titular de los mismos en el ejercicio de la actividad agraria, primordialmente con fines de mercado, y que constituye en sí misma una unidad técnico-económica.

4. Elementos de la explotación: los bienes inmuebles de naturaleza rústica y cualesquiera otros que son objeto de aprovechamiento agrario permanente, la vivienda con dependencias agrarias, las construcciones e instalaciones agrarias, incluso de naturaleza industrial, y los ganados, máquinas y aperos, integrados en la explotación y afectos a la misma, cuyo aprovechamiento y utilización corresponden a su titular en régimen de propiedad, arrendamiento, derechos de uso y disfrute e incluso por mera tolerancia de su dueño. Asimismo, constituyen elementos de la explotación todos los derechos y obligaciones que puedan corresponder a la persona titular y se hallen afectos a la explotación.

5. Persona titular de la explotación: la persona física, ya sea en régimen de titularidad única, ya sea en régimen de titularidad compartida, la persona jurídica o la comunidad de bienes que ejerce la actividad agraria, organizando los bienes y derechos integrantes de la explotación con criterios empresariales y asumiendo los riesgos y responsabilidades civiles, sociales y fiscales que puedan derivarse de su gestión.

6. Persona agricultora profesional: la persona física que, siendo titular de una explotación agraria, obtenga al menos el 50 % de su renta total de actividades agrarias o de actividades agrarias complementarias, siempre y cuando la parte de renta procedente directamente de la actividad agraria realizada en su explotación no sea inferior al 25% de su renta total, el tiempo de trabajo dedicado a actividades agrarias o agrarias complementarias sea igual o superior a la mitad de una unidad de trabajo agrario (UTA), y que deberá estar dada de alta en el régimen de la seguridad social que le corresponda en función de su actividad agraria.**1**

7. Persona agricultora joven: la persona que tenga entre dieciocho y cuarenta años, ambos inclusive y ejerza o pretenda ejercer la actividad agraria y actividades complementarias.

8. Unidad de trabajo agrario (UTA): el trabajo efectuado por una persona dedicada a tiempo completo durante un año a la actividad agraria.

9. Iniciativa de gestión en común (IGC): conjunto de personas físicas o jurídicas titulares de parcelas o derechos de uso y aprovechamiento de las mismas que, bajo cualquier fórmula asociativa admitida en derecho y manifestando su voluntad expresamente, son consideradas como una unidad a efectos de la puesta en marcha de un plan de gestión tendente al cultivo y explotación en común o el uso en común de los medios para el desarrollo de actividades agrarias y complementarias.

10. Red de Tierras de la Comunitat Valenciana (Red de Tierras): Instrumento dependiente de la conselleria competente en materia de agricultura que actúa como fondo de tierras, centralizando los datos relativos a la oferta y demanda de parcelas con vocación agraria, para facilitar su uso y aprovechamiento por cualquier persona física o jurídica, pública o privada. Para impulsar y facilitar la intermediación, el uso y el aprovechamiento de las parcelas con vocación agraria, la Red estará constituida por el conjunto de OGR y coordinada por la dirección general competente en materia de agricultura y ganadería.

11. Oficinas Gestoras de la Red de Tierras (OGR): Personas jurídicas de carácter público u oficinas propias de la administración que facilitan la intermediación, el uso y el aprovechamiento agrarios de parcelas con vocación agraria de acuerdo con los objetivos de la Red de Tierras y de esta ley.

12. Acuerdo de reordenación: fase del procedimiento de reestructuración parcelaria consistente en el establecimiento de la nueva ordenación de la propiedad mediante la determinación de las fincas que reemplazarán a las aportaciones de las personas participantes afectadas y sobre las que recaerán inalterados el dominio y los demás derechos reales y situaciones jurídicas que tenían por base las parcelas sujetas a concentración.

13. Agrupación promotora: conjunto de personas físicas o jurídicas titulares de parcelas que, vinculadas entre sí y manifestando su voluntad expresamente, son consideradas como una unidad a efectos de la reestructuración de sus parcelas de aportación, si bien pudieran conservar su individualidad respecto a la titularidad de las parcelas de reemplazo que a cada partícipe correspondan.

14. Bases de reestructuración parcelaria: conjunto de documentos que se aprueban en el procedimiento de reestructuración parcelaria que contienen la delimitación del perímetro de reestructuración, la definición del parcelario, los valores naturales afectados, la clasificación de las tierras y la identificación de las personas titulares de las parcelas afectadas y su caracterización.

15. Clasificación de tierras: operación incluida en las bases de reestructuración parcelaria consistente en agrupar las tierras según productividad y cultivo, asignando a cada clase un valor relativo al efecto de llevar a cabo las compensaciones, cuando resulten necesarias.

16. Fincas de reemplazo: son las fincas resultantes del proceso de reestructuración parcelaria, obtenidas por agrupación y, en su caso, reubicación de las parcelas de aportación y que, para cada titular, corresponden al valor proporcionado al de sus parcelas aportadas, una vez aplicada la deducción legalmente establecida.

17. Investigación de la propiedad: operación incluida en las bases de reestructuración parcelaria que consiste en determinar el dominio, demás derechos reales y situaciones jurídicas de las parcelas sujetas a reestructuración en el perímetro de la zona de reestructuración.

18. Masa común: conjunto de las parcelas remanentes resultantes del proceso de ajuste técnico para la compensación entre aportaciones y atribuciones, y con el destino y titularidad que establece el artículo 66 de esta ley.

19. Parcelas de aportación: son las parcelas objeto del proceso de reestructuración parcelaria que, clasificadas y valoradas conforme a los criterios legalmente establecidos, darán lugar, en su conjunto, a las nuevas fincas de reemplazo una vez aplicado el procedimiento de reestructuración.

20. Zona de reestructuración: conjunto de los terrenos que serán objeto de un proceso de reestructuración parcelaria. Estará delimitado exteriormente por un perímetro de reestructuración que dibujará el contorno de la zona de reestructuración, determinado por el correspondiente decreto de utilidad pública, o resolución, en caso de la reestructuración privada, y susceptible de variación como consecuencia de las rectificaciones que pudieran introducirse de conformidad con lo previsto en esta ley.

21. Agente dinamizador: persona o, en su caso, entidad de derecho público, cooperativa, comunidad de regantes, organización profesional agraria, sindicato agrario o cualquier entidad formada por personas vinculadas profesionalmente a la actividad agraria, que de manera individual o colectiva facilite los procesos de mejora estructural y de gestión de las explotaciones agrarias en los ámbitos territoriales o comarcales específicos y difunda los instrumentos y las oportunidades derivadas de esta ley y de otros marcos reguladores teniendo en cuenta las características específicas de los distintos sistemas agrarios territoriales. Para ello, el agente impulsará la participación efectiva e inclusiva de los diferentes actores agrarios territoriales.

22. Parcelas con vocación agraria: todos aquellos terrenos que sean susceptibles de tener un aprovechamiento agrícola, forestal, ganadero o mixto por sus aptitudes agronómicas y que no tengan la calificación urbanística de urbanos, incluidas las construcciones de cualquier naturaleza en ellos enclavadas que sean necesarias para el desarrollo de una explotación agraria.

Salvo que expresamente se establezca otra cosa, a efectos de lo previsto en la Ley se equiparará a la transmisión total o parcial del pleno dominio de las parcelas con vocación agraria, la de los derechos reales que recaigan sobre las mismas. **2**

23. Reestructuración parcelaria: reordenación de la propiedad de la tierra dentro de un perímetro predeterminado, para mejorar la estructura territorial agraria, de carácter público, por ser impulsada por la administración pública; de carácter privado, a solicitud de una agrupación promotora con personalidad jurídica propia o de una iniciativa de gestión en común; o a través de permutas voluntarias, a iniciativa de dos o más titulares.

24. Espacio agrario periurbano: zona de contacto entre el mundo rural y el mundo urbano, que conserva los rasgos fundamentales del primero a la vez que soporta las presiones derivadas de la proximidad a la ciudad al configurarse en las periferias de las aglomeraciones urbanas. El distintivo común de los espacios agrarios periurbanos es la precariedad territorial, ambiental y social a la que se enfrenta la actividad agraria derivada de las presiones de ocupación de suelo agrario por actuaciones urbanísticas y de infraestructuras, así como el abandono de la actividad agraria y el envejecimiento de la población agraria.

25. Actividad agraria periurbana: la actividad agraria, en los términos definidos en el apartado 1 de este artículo, que se lleva a cabo en espacios agrarios periurbanos.

26. Sistema alimentario sostenible: es aquel que garantiza la seguridad alimentaria y la nutrición de las personas de tal forma que no se pongan en riesgo las bases económicas, sociales y ambientales de la seguridad alimentaria de futuras generaciones.

27. Canales cortos de comercialización: venta por las personas productoras y elaboradoras agroalimentarias de pequeña dimensión directamente a las personas consumidoras finales o a establecimientos de venta al por menor, incluidos los establecimientos de restauración colectiva, que suministran o sirven productos alimenticios directamente a la persona consumidora final, en el ámbito de la Comunitat Valenciana.

28. Parque agrario: el parque agrario es la figura que ordena, protege y gestiona el espacio agrario periurbano delimitando un determinado espacio de suelo con vocación agraria y sus agroecosistemas para potenciar la viabilidad de las explotaciones agrarias, incluyendo las actividades agrarias complementarias, mejorar las condiciones de vida de las personas trabajadoras del sector agrario, especialmente aquellas de carácter profesional, así como preservar el territorio, el paisaje y los valores culturales, sociales y ecológicos de los espacios agrarios periurbanos.

*Artículo 5. Agente dinamizador*

*1*. La figura del agente dinamizador, definida en el apartado 21 del artículo 4 de esta ley, impulsará la participación efectiva e inclusiva de los diferentes actores agrarios territoriales.

2. Serán funciones del agente dinamizador las relacionadas con la facilitación de la aplicación de los instrumentos contenidos en esta ley en contextos territoriales o comarcales específicos. En particular, dichas funciones podrán estar relacionadas con:

a) La dinamización y el apoyo a las oficinas gestoras de la Red de Tierras y las personas usuarias.

b) La promoción de los instrumentos de planificación sectorial.

c) La gestión sostenible de los recursos, incluyendo la preservación del medio ambiente y el paisaje.

d) El asesoramiento a IGC y a procesos de reestructuración parcelaria.

e) La activación de los recursos infrautilizados de la zona, participando en la elaboración del mapa agronómico.

f) La identificación de necesidades, sinergias y limitaciones en el contexto territorial específico.

g) La identificación de líneas de ayuda que puedan aplicarse en los procesos de mejora de las estructuras agrarias de acuerdo con las legislaciones autonómica, estatal y europea.

h) La aplicación de conocimientos, prácticas, técnicas y nuevas tecnologías para mejorar la sostenibilidad económica, social y ambiental de las estructuras agrarias.

i) La provisión de información sobre las opciones propias de la actividad agraria y de la actividad complementaria y de las posibilidades para la puesta en valor de sus externalidades.

j) La facilitación y mediación social entre los diversos actores implicados en los procesos impulsados en cumplimiento de la presente ley.

k) Cualquier otra que pudiera facilitar la aplicación de los instrumentos previstos en la presente ley.

*Artículo 6. Reconocimiento*

*1*. La condición de agente dinamizador será promovida y reconocida por la conselleria competente en materia de agricultura. Los requisitos necesarios para ser reconocido como agente dinamizador y el procedimiento para su nombramiento, así como los derechos y deberes derivados de sus funciones, serán establecidos reglamentariamente.

2. En ningún caso el reconocimiento como agente dinamizador facultará para tomar decisiones con respecto a la ejecución de los instrumentos contenidos en esta ley. Ninguna de las actuaciones del agente dinamizador podrá suponer ejercicio de funciones que impliquen la participación directa o indirecta en el ejercicio de las potestades públicas o en la salvaguardia de los intereses generales de la administración.

3. El agente dinamizador realizará su actividad en coordinación con las oficinas comarcales y demás entidades dependientes de la conselleria competente en materia de agricultura, pertenecientes al ámbito territorial en el que dicho agente desarrolle su actividad.

TÍTULO I

De la ordenación del suelo con fines agrarios

CAPÍTULO I

De los informes previos en suelo no urbanizable

*Artículo 7. Actuaciones en suelo no urbanizable con valores agrarios y rurales***3**

*1*. De acuerdo con las finalidades de esta ley, y sin perjuicio de lo que dispone la normativa urbanística, de ordenación del territorio o de protección ambiental y paisajística vigente, con carácter previo a la autorización del órgano competente, en los supuestos previstos en los apartados siguientes y en el marco de lo que disponen los artículos 211 y 215 del texto refundido de la Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, será preceptivo el informe favorable por parte de la conselleria competente en materia de agricultura respecto de todas aquellas obras, usos, instalaciones y aprovechamientos cuyas realizaciones incidan en suelo no urbanizable, con valores agrarios y rurales.

2. En el suelo no urbanizable, y sin perjuicio del que dispone la normativa urbanística, de ordenación del territorio o de protección ambiental y paisajística vigente, con carácter previo a la autorización del órgano competente, será preceptivo el informe favorable de la conselleria competente en materia de agricultura en relación con las construcciones, instalaciones y viviendas vinculadas a la explotación agraria y/o a sus actividades complementarias que puedan permitirse de acuerdo con la legislación urbanística y sectorial aplicable.

3. Se requerirá un informe previo de la conselleria competente en materia de agricultura sobre cualquier uso, obra e instalación o aprovechamiento que se efectúe sobre los terrenos siguientes:

a) Los terrenos sobre los cuales se realizan las obras clasificadas de interés general de la Comunitat Valenciana en materia de aprovechamientos hidráulicos, canales y regadíos y otras infraestructuras agrarias previstas en esta ley, mientras no transcurran diez años desde la completa finalización de estas obras.

b) Todos aquellos terrenos que hayan sido objeto de reestructuración o agrupación de parcelas al amparo de los procedimientos establecidos en esta ley, mientras no transcurran diez años desde la efectiva reestructuración o agrupación de las parcelas, a contar desde la fecha de la toma de posesión de las fincas de reemplazo.

c) Los terrenos, sean de titularidad de la Generalitat o de entidades colaboradoras, cuyos usos y aprovechamientos queden sujetos a los respectivos programas experimentales sobre investigación y desarrollo agrario, mientras dure el desarrollo de los mencionados programas experimentales.

*Artículo 7 bis Certificación de verificación documental***4**

*1*. Con carácter voluntario y con la finalidad de agilizar la emisión de los informes preceptivos de suelo no urbanizable, previo a la presentación de la solicitud, podrá obtenerse certificación de verificación documental de la documentación, emitida por los colegios profesionales u otras corporaciones de derecho público con las que la Conselleria competente en agricultura suscriba el correspondiente convenio.

2. La certificación de verificación documental, consistirá en:

a) La revisión técnica y validación de la documentación aportada junto a la solicitud de informe de actuación en suelo no urbanizable.

b) La suficiencia y la idoneidad de la actuación solicitada, y su adecuación a la normativa aplicable a la actividad a desarrollar.

3. La solicitud de informe de suelo no urbanizable que se acompañe de la certificación regulada en el presente artículo, junto con el resto de documentación exigida, será admitida a trámite, lo cual no impedirá al órgano competente para su tramitación efectuar los requerimientos de subsanación que procedan si con posterioridad se detectasen insuficiencias o deficiencias que sean subsanables.

*Artículo 8. Informe previo***5**

*E*l informe previo al cual se refiere el artículo 7 de esta ley será emitido en un plazo máximo de tres meses desde que se solicite por el órgano competente. Transcurrido este plazo sin que se haya emitido el informe, este se entenderá favorable. En todo caso, durante el plazo establecido para la emisión del preceptivo informe quedarán suspendidos cualesquiera plazos previstos en la normativa vigente para resolver el procedimiento de autorización de la actuación de que se trate.

*Artículo 9. Excepciones***6**

*N*o será preceptiva la emisión del informe previsto en el artículo 7 de este capítulo, en los supuestos siguientes:

a) Obras e instalaciones requeridas por las administraciones públicas estatales, autonómicas o locales o entidades adscritas a las mismas que precisen localizarse en terrenos no urbanizables según su destino, uso o aprovechamiento agrícola, ganadero o forestal, siempre y cuando el proyecto técnico incorpore la específica evaluación del impacto ambiental, si esta última fuera precisa.

b) Obras, usos, instalaciones y aprovechamientos de la práctica ordinaria de las actividades agrarias y complementarias no sujetos a licencias por la normativa urbanística y de ordenación territorial.

c) Obras, acciones y actividades destinadas al mantenimiento y reparación de determinadas infraestructuras agrarias, tales como los sistemas de riego y sus elementos de regulación, siempre que no exista variación de las características iniciales.

d) Obras e instalaciones destinadas a delimitar el perímetro de parcelas en suelo no urbanizable.

e) Obras, usos, instalaciones y acciones para las cuales no se requiera licencia de obra.

*Artículo 10. Criterios de evaluación***7**

*1*. La conselleria competente en materia de agricultura, junto a las evaluaciones específicas derivadas de la naturaleza y alcance de los supuestos descritos, así como de las indicaciones y medidas protectoras delimitadas en el correspondiente plan o proyecto técnico que justifique su realización, tendrá en consideración los siguientes criterios de evaluación:

a) Su conformidad con los principios, reglas y directrices que estructuren la ordenación del suelo de interés agrario y del espacio rural en el territorio de la Comunitat Valenciana y, en su caso, su conformidad con las determinaciones del planeamiento, las alternativas de situación y las condiciones o medidas correctoras de sus efectos.

b) Su adecuación a los valores, usos y funciones propias del suelo agrario productivo.

c) Su compatibilidad con la conservación del medio rural y la promoción de su entorno.

d) La incorporación de conocimientos, técnicas y tecnologías para mejorar la rentabilidad agraria.

2. El informe previsto en el artículo 7 de esta ley, será en todo caso suficientemente motivado y facilitará el ejercicio de las actividades agrarias y complementarias que se pretende proteger.

CAPÍTULO II

Suelo agrario infrautilizado

*Artículo 11. Definición de suelo agrario infrautilizado*

*1*. A los efectos de esta ley, se entenderá por suelo agrario infrautilizado aquel en el que concurran una o diversas de las siguientes circunstancias:

a) Suelos en proceso de degradación, sin un mínimo trabajo, agricultura de conservación, mantenimiento de una cubierta vegetal adecuada y otras medidas correctoras.

b) Suelos donde las malas prácticas agrarias o usos inconvenientes hacen que presenten riesgo de aparición de fuego, invasión de malas hierbas, plagas o enfermedades que puedan causar daños a la propia parcela o a parcelas contiguas, o pongan en riesgo las condiciones ambientales de su entorno o la salud pública, o aquellos que por sus funciones de defensa ante incendios forestales se tengan que labrar.

c) Suelos agrarios que permanezcan sin práctica relacionada con la producción y cultivo de productos agrícolas, ni destinados a la cría ni al mantenimiento de animales, ni destinados a actividades complementarias vinculadas con la actividad agraria durante tres años consecutivos, salvo que razones de carácter agronómico o ambiental, debidamente motivadas, lo justifiquen, o se justifique por cuestiones de pérdida de rentabilidad continuada no atribuible a la gestión de la persona titular.

2. No se incluirán en la definición anterior los terrenos agrícolas que hayan adquirido signos inequívocos de su estado forestal, de acuerdo con lo establecido en la ley forestal valenciana, la legislación estatal de montes y con los criterios que establezca la normativa para el cambio de uso a terreno forestal. Tampoco se incluirán áreas de biodiversidad o de interés ecológico o superficies fijadoras de nitrógeno o repoblada, según las normas supranacionales de la Unión Europea para la concesión de pagos directos o medidas de desarrollo rural.

3. Reglamentariamente se establecerá:

a) El procedimiento para la declaración de suelo agrario infrautilizado, o para su revocación, de acuerdo con las circunstancias indicadas en el apartado anterior y con la normativa y orientaciones sobre la materia indicadas por las legislaciones normativas supranacionales y estatales sobre abandono de superficies agrícolas.

b) Los mecanismos de control del suelo agrario infrautilizado por medios clásicos o teledetección.

c) La gestión de un inventario de suelo agrario infrautilizado, que deberá ser actualizado por la Red de Tierras de la Comunitat Valenciana.

d) Las garantías de las personas titulares de derechos sobre las tierras incursas en procesos de declaración de suelo agrario infrautilizado, así como las excepciones y medios y argumentos de defensa.

*Artículo 12. Declaración y alternativas*

*1*. Cuando los servicios de inspección de la conselleria competente en materia de agricultura detecten en una inspección una parcela agraria infrautilizada, levantarán un acta de inspección, informarán a la persona titular de las consecuencias del mantenimiento de la situación de suelo agrario infrautilizado y procederán a la declaración provisional, conforme a lo que establece esta ley.

2. El procedimiento respetará el derecho a formular alegaciones y a la audiencia en los plazos que normativamente se establezcan, con indicación de que, en caso de no efectuar alegaciones en el plazo previsto sobre el contenido del acuerdo de declaración, este podrá ser considerado propuesta de resolución.

3. La conselleria competente en materia de agricultura realizará un seguimiento de la utilización de las parcelas declaradas como infrautilizadas. Transcurrido un año desde la declaración provisional, y si se mantienen las circunstancias que dieron lugar a la misma, se procederá a su inscripción en el inventario de suelo infrautilizado creado al efecto.

4. Tras la inscripción en el inventario de suelo infrautilizado previsto en el apartado anterior, se otorgará un plazo de un año para que el titular de la parcela elija alguna de las opciones siguientes y la notifique a la conselleria competente en materia de agricultura:

a) La realización de medidas correctoras orientadas a revertir las circunstancias que motivaron la inscripción en el inventario.

b) La cesión temporal de la finca en favor de tercera persona, mediante cualquier negocio jurídico válido en derecho, en el cual constará de manera expresa que la tercera persona se compromete a evitar la infrautilización del suelo, en los términos establecidos en el artículo 11.1 de esta ley.

c) La incorporación de la parcela a la Red de Tierras y su puesta a la disposición de la oficina gestora de su ámbito comarcal que solicite la persona titular para facilitar la gestión de su uso acorde con el contenido del artículo 14.

d) La incorporación de la parcela a la iniciativa de gestión en común que solicite la persona titular para facilitar la gestión de su uso.

5. Notificada la opción que se pretenda, esta habrá de llevarse a cabo en el plazo de seis meses siguientes a la fecha en que la decisión de la persona interesada haya entrado en el registro del órgano competente.

6. Transcurrido el plazo establecido en el apartado 4 de este artículo sin haber optado el titular por opción alguna, o el plazo establecido en el apartado 5 de este artículo sin que la opción elegida se haya llevado a cabo, la conselleria competente en materia agraria iniciará el expediente sancionador establecido en el título VII de esta ley y, en su caso, el procedimiento de declaración del incumplimiento de la función social de la tierra, de acuerdo con lo previsto en el artículo 13.

*Artículo 13. Declaración y efectos del incumplimiento de la función social de la tierra*

*1*. Transcurrido los plazos previstos en el artículo anterior, y si se mantienen las circunstancias que motivaron la declaración de parcela infrautilizada y tras su inscripción en el inventario, la conselleria competente en materia de agricultura podrá iniciar, respecto a una parcela o parcelas, el procedimiento para la declaración del incumplimiento de la  función social del uso de la tierra por su infrautilización, lo que podrá conllevar la cesión temporal de uso a la Red de Tierras por un plazo no inferior a diez años ni superior a treinta, de la parcela o parcelas en las que se produce dicha situación. Dicha declaración procederá cuando existan graves motivos de orden económico y social que así lo exijan y esté acreditado en el expediente el abandono total de la parcela.

2. El procedimiento para la declaración de incumplimiento de la función social del uso de la tierra, así como el derivado de dicha declaración se regirán por la legislación general sobre expropiación forzosa.

*Artículo 14. Suelo infrautilizado y Red de Tierras*

*1*. La conselleria competente en materia de agricultura, a través de la Red de Tierras y de las oficinas gestoras que la conforman, reguladas en el título III:

a) Prestará asesoramiento a las personas titulares de parcelas para una adecuada gestión de la tierra que permita evitar la infrautilización del suelo agrario o corregir las circunstancias que hayan dado lugar a la infrautilización del suelo agrario.

b) Promoverá actividades y entidades de intermediación para favorecer la continuidad de la actividad agraria en aquellas parcelas que estén sujetas a cesión a la Red de Tierras.

c) Establecerá convenios para apoyar la realización de labores de acondicionamiento de las parcelas incorporadas a la Red de Tierras según lo previsto en al artículo 12.4 anterior o afectadas por el expediente previsto en el artículo 13. No obstante lo anterior, el importe de los gastos derivados del mantenimiento de la finca en buenas condiciones se repercutirá en la persona que ostente la titularidad.

TÍTULO II

De la planificación sectorial y sus herramientas

CAPÍTULO I

Del mapa agronómico de la Comunitat Valenciana

*Artículo 15. Disposiciones generales*

*1*. El mapa agronómico es una herramienta informativa básica para apoyar una gestión agrícola y agropecuaria sostenible en la Comunitat Valenciana.

2. Se generará a partir de las bases de datos y cartografía existentes o que se desarrollen en diversos organismos públicos y privados, como el registro de la propiedad, el registro catastral, el SIGPAC, mapas de suelos, de cultivos y geológicos. Será prioritario emplear herramientas de uso libre y de código abierto.

3. La información disponible en el mapa agrario se deberá tener en cuenta en las actividades de planificación territorial y sectorial de la administración valenciana, cuando las actividades de planificación afecten a suelos de protección especial por sus valores agropecuarios y agrícolas y forestales o a actividades económicas a realizar en los mismos.

4. Además del uso por parte de la administración, la información disponible en el mapa agrario se pondrá a disposición del público en general y de los diversos actores vinculados al sector agrario en particular, mediante la utilización de las tecnologías de información y comunicación que permitan la integración de la información y su consulta. Será prioritario emplear herramientas de uso libre y de código abierto.

5. La conselleria con competencias en materia de agricultura será responsable de su creación y mantenimiento, en coordinación con centros de investigación y tecnológicos, universidades y el Instituto Cartográfico Valenciano y, eventualmente, en colaboración con las cooperativas, las comunidades de regantes, las organizaciones profesionales agrarias, los colegios profesionales de la rama agraria, los órganos gestores de las denominaciones de origen e indicaciones geográficas protegidas, las organizaciones interprofesionales agroalimentarias y el Comité de Agricultura Ecológica, y cualquier otra entidad que pueda manifestar interés en la información y la gestión agraria del territorio.

*Artículo 16. Información contenida en el Mapa Agronómico*

*1*. El Mapa Agronómico contendrá toda la información que se pueda considerar de interés para la protección y adecuado uso del suelo agrario. Con carácter mínimo, contendrá la siguiente información:

a) Parámetros agronómicos como la tipología de los suelos, la edafología, la adaptación de los cultivos y las variedades, la disponibilidad de agua y su calidad, los parámetros climatológicos de la zona y los riesgos de desertificación y erosión.

b) Información referente a los usos actuales de los suelos especificando el sistema de cultivo y los cultivos actuales, incluyendo variedades, y, si la información estuviera disponible, los cultivos anteriores.

c) Información administrativa, como la estructura parcelaria, títulos de derecho de uso de agua y otras, a partir de fuentes administrativas oficiales como el registro de la propiedad, el registro catastral, el registro público de derechos de uso de aguas y el SIGPAC.

d) Infraestructuras agrarias y viarias existentes.

e) Información referente a las zonas afectadas por las figuras específicas de protección ambiental y paisajística y de gestión forestal sostenible, indicando su interdependencia, si la hubiere, con las infraestructuras agrarias y los usos agrarios actuales de los suelos.

f) Un listado de variedades y cultivos que sean incompatibles entre sí por generar problemas como hibridación, reducción de la producción o de su valor comercial o perjuicios a las plantaciones preexistentes colindantes. Este listado se actualizará, como mínimo, anualmente.

g) Información geolocalizada referente a los cultivos y variedades que se vean afectados por polinización cruzada y distancias mínimas de seguridad para el establecimiento de colmenas.

h) La identificación de las parcelas declaradas provisionalmente como infrautilizadas, las incluidas en el inventario de suelos agrarios infrautilizados y las incursas en procedimiento de declaración.

2. Los mapas podrán ser complementados con herramientas de información socioeconómica relativa a la actividad agraria, las estructuras agrarias, la fuerza de trabajo o los datos de costes de producción de las explotaciones agrarias en el territorio de la Comunitat Valenciana.

3. Las personas agricultoras tendrán en cuenta el listado al que se refiere la letra f del apartado 1 de este artículo a la hora de realizar nuevas plantaciones herbáceas o leñosas, con el fin de prevenir perjuicios a las explotaciones de fincas colindantes. La conselleria competente en materia de agricultura podrá regular reglamentariamente la prevención de perjuicios a explotaciones de fincas colindantes derivados de nuevas plantaciones.

4. La elaboración de los mapas agronómicos tendrá en cuenta, entre otras, las escalas territoriales municipales y de comarca agraria, y contará con la participación y cooperación con los municipios y las entidades sociales del sector agrario presentes en el territorio.

CAPÍTULO II

De los planes de actuación sectorial

*Artículo 17. Contenido de los planes*

*1*. Con el objetivo de impulsar procesos de restructuración, reconversión o diversificación de la producción, la conselleria competente en materia de agricultura podrá promover planes de actuación sectorial con medidas a aplicar a cultivos de secano y de regadío.

2. Estos planes contendrán, en todo caso, los siguientes elementos:

a) Estado actual y diagnóstico del sector o sectores sobre los que se prevé actuar.

b) Análisis de viabilidad agronómica, económica, social y ambiental del sector o sectores y de las actuaciones previstas.

c) Delimitación del ámbito territorial del plan.

d) Delimitación del periodo temporal de vigencia del plan.

e) Objetivos cuantificados.

f) Directrices, orientaciones, prioridades y limitaciones.

g) Líneas de actuación y programas y/o subprogramas de actuación.

h) Coste de las inversiones y actuaciones previstas.

i) Fuentes de financiación y dotaciones presupuestarias públicas.

j) Seguimiento y evaluación, especificando indicadores de ejecución, resultados e impacto.

k) Revisión de las actuaciones (financiación, renovación, ampliación, etc.)

3. La conselleria competente en materia de agricultura promoverá mesas sectoriales como órganos de asesoramiento y consulta para la elaboración, seguimiento y evaluación de los planes de actuación sectorial. Estas mesas sectoriales se constituirán para cada plan de actuación sectorial y tendrán garantizada una composición equilibrada de mujeres y hombres. Estarán formadas por personal de las consellerias competentes en materia de agricultura y de ordenación del territorio y contarán con la participación en calidad de vocales de representantes del sector productor y del sector transformador y comercializador, a través de las organizaciones profesionales y sindicales agrarias más representativas de la Comunitat Valenciana, las organizaciones interprofesionales agroalimentarias, las organizaciones de cooperativas, el IVIA, los centros de investigación y las universidades, los órganos gestores de las denominaciones de origen e indicaciones locales protegidas, u otras entidades asociativas, sociales y empresariales de las cadenas de valor implicadas en el plan.

CAPÍTULO III

De los parques agrarios de la Comunitat Valenciana

*Artículo 18. Delimitación y funciones del parque agrario*

*1*. El parque agrario es la figura que ordena, protege y gestiona el espacio agrario periurbano, partiendo de un enfoque multifuncional. Delimita un determinado espacio de suelo con vocación agraria y sus agroecosistemas para garantizar la continuidad del uso agrario y preservarlo de la incorporación al proceso urbano, protegiendo el patrimonio natural, paisajístico y agrario e impulsando programas específicos que permiten mejorar y desarrollar su potencial económico, ambiental, paisajístico y sociocultural, al tiempo que evita su abandono mediante la potenciación de una actividad agraria sostenible.

2. Los parques agrarios pueden ser promovidos a iniciativa del gobierno de la Generalitat, ayuntamientos, mancomunidades u otros entes locales, así como por el resto de los agentes del sistema agroalimentario territorial como son las organizaciones profesionales agrarias, comunidades de regantes, cooperativas y otras entidades de la sociedad civil. La constitución como parque agrario corresponderá a la conselleria competente en materia de agricultura previo informe preceptivo de las consellerias competentes en materia de ordenación territorial, medio ambiente y prevención de incendios forestales, y facultará a sus miembros a usar la denominación de "parque agrario", o "municipio de importancia agraria" si el territorio está comprendido dentro de un solo término municipal, para la promoción y reconocimiento de sus valores, cultivos y productos específicos.

3. Los parques agrarios contarán con un ente gestor que tenga como objetivo el impulso y desarrollo de los mismos, la generación de un plan de gestión, el desarrollo de un instrumento de ordenación urbanística que proteja y ordene los usos de los suelos, así como que potencie la participación de los propietarios de suelo agrario y profesionales de la agricultura, entidades locales y cualquier otra entidad o persona vinculada al territorio definido como parque agrario.

4. Las funciones del parque agrario son las siguientes:

a) Contribuir a la configuración del espacio agrario periurbano como elemento básico de un sistema alimentario sostenible en las zonas urbanas y periurbanas a través de estrategias y acciones que promuevan los canales cortos de comercialización y venta de productos locales, dirigidas a las personas consumidoras finales, comercio al por menor e instituciones públicas y privadas.

b) Llevar a cabo acciones para mejorar la accesibilidad del suelo agrario a las personas jóvenes y mujeres que se incorporen a la actividad agraria y a las personas agricultoras profesionales para favorecer el relevo generacional y promover la igualdad de género.

c) Llevar a cabo acciones para mejorar las infraestructuras y servicios necesarios para el desarrollo de las actividades agrarias y las actividades agrarias complementarias con el objetivo de garantizar la viabilidad económica y ambiental de las explotaciones agrarias y evitar procesos especulativos en el espacio agrario periurbano.

d) Llevar a cabo acciones que permitan incrementar el valor añadido, la diferenciación, el conocimiento y la demanda de los productos y servicios ofrecidos por las explotaciones agrarias integradas en el parque agrario.

e) Proteger y difundir el patrimonio agrario tradicional, el paisaje agrario y los valores ambientales asociados a la actividad agraria.

f) Promover la agricultura multifuncional, las buenas prácticas agrarias y las actividades agrarias complementarias.

*Artículo 19. Medidas de fomento*

*L*a conselleria competente en materia de agricultura apoyará el desarrollo y consolidación de los parques agrarios a través de medidas de fomento de la actividad agropecuaria y el desarrollo rural siempre que cuenten con las siguientes características básicas:

a) Que acrediten que en sus fines se encuentra la preservación de valores agropecuarios, agrícolas, forestales y ambientales vinculados a la actividad agraria o forestal, la promoción de la viabilidad económica, social y ambiental de la actividad agraria y el uso público y docente del espacio agrario.

b) Que dispongan de un plan de gestión que especifique los objetivos estratégicos, las líneas de actuación y las actuaciones, así como las aportaciones públicas y privadas para su financiación que garanticen la viabilidad del parque agrario.

c) Que redacten un plan especial de ordenación del suelo y de las infraestructuras agrarias de producción o su adaptación a figuras de planificación territorial de mayor rango, suscrito por personal técnico competente especialista en agricultura, planificación e infraestructuras agrarias.

d) Que cuenten con un ente gestor en el que estén presentes entidades y personas que de una manera u otra intervienen en el espacio agrario (personas titulares de explotaciones, personal trabajador agrario, personas productoras y consumidoras, entidades municipales, entes gestores y centros de investigación, entre otros).

e) Que acrediten que existe una mayoría cualificada de dos tercios de titulares de explotaciones y de superficie dentro del área del parque agrario a favor de la constitución del mismo.

*Artículo 20. Registro de parques agrarios de la Comunitat Valenciana*

*P*ara el adecuado cumplimiento de los objetivos de la ley y de acuerdo con la naturaleza y funciones de los parques agrarios, la conselleria competente en materia de agricultura creará un registro de parques agrarios de la Comunitat Valenciana para definir estrategias y líneas de trabajo comunes y compartir recursos y experiencias.

TÍTULO III

De la red de tierras

CAPÍTULO I

De las funciones de la Red de Tierras y sus oficinas gestoras

*Artículo 21. Definición*

*1*. Red de Tierras (RdT): la Red de Tierras de la Comunitat Valenciana es el instrumento dependiente de la conselleria competente en materia de agricultura que actúa como fondo de tierras, centralizando los datos relativos a la oferta y la demanda de parcelas con vocación agraria, para facilitar su uso y aprovechamiento agrario por cualquier persona física, jurídica, pública o privada. Para impulsar y facilitar la intermediación, el uso y el aprovechamiento de las parcelas con vocación agraria, la Red de Tierras estará constituida por el conjunto de OGR y coordinada por la dirección general competente en materia de agricultura y ganadería.

2. La Red de Tierras tiene carácter administrativo y público y será gestionada por la conselleria competente en materia de agricultura.

3. La Red de Tierras estará constituida por el conjunto de oficinas gestoras cuyos objetivos, funciones y procedimiento de registro se establecen en esta ley y estará coordinada por la dirección general competente en materia de agricultura y ganadería.

4. La organización y medios necesarios para el funcionamiento de la Red de Tierras se establecerán reglamentariamente.

*Artículo 22. Funciones de la Red de Tierras*

*S*on funciones de la Red de Tierras:

a) Asesorar a las personas propietarias de parcelas y personas agricultoras para una adecuada gestión de la tierra que evite la infrautilización del suelo agrario y facilite la consecución de explotaciones viables y sostenibles, dentro de los objetivos de la presente ley.

b) Asesorar a través de las oficinas gestoras en la intermediación y gestión con terceras personas para la cesión del uso o la transmisión de las parcelas con vocación agraria.

c) Facilitar información sobre oferta y demanda de parcelas con vocación agraria en la Comunitat Valenciana.

d) Fomentar la participación de personas físicas o jurídicas de servicios agrarios para la explotación de tierras cuyos propietarios no deseen incorporar sus tierras a la Red de Tierras, pero que no dispongan de tiempo, recursos o conocimientos para explotarlas de manera adecuada.

e) Realizar un inventario de parcelas declaradas infrautilizadas y prestar asesoramiento para su gestión agronómica o, en su caso, para la cesión a personas agricultoras profesionales o agrupaciones constituidas como iniciativas de gestión en común.

f) Mantener un registro permanentemente actualizado y público, accesible a través de internet, de las parcelas incorporadas a la Red de Tierras, con identificación, al menos, de la parcela, de su titularidad pública o privada y, en caso de cesión a un tercero, de la persona titular de la misma, y de su destino actual, con sometimiento, en todo caso, a la normativa vigente en materia de protección de datos de carácter personal.

g) Facilitar la coordinación y colaboración entre las OGR.

h) Impulsar los acuerdos necesarios para la cesión del uso de las parcelas agrarias que sean propiedad de otros organismos y entidades públicas, así como aquellas en propiedad de entidades financieras que no estén siendo aprovechadas agronómicamente.

*Artículo 23. Oficinas gestoras de la Red de Tierras (OGR)*

*1*. Las OGR son personas jurídicas de carácter público, o servicios dependientes de las mismas, que realizan funciones de intermediación y asesoramiento para facilitar el uso y aprovechamiento de parcelas con vocación agraria por cualquier persona física o jurídica, pública o privada, con sujeción a la normativa en materia de protección de datos.

2. Las OGR podrán tener el carácter de entidades colaboradoras de la administración autonómica y deberán registrarse necesariamente para su funcionamiento y sus registros serán públicos para toda la Comunitat Valenciana, con sujeción a la normativa en materia de protección de datos.

3. Las OGR estarán sujetas en sus actuaciones a los principios de transparencia, publicidad, eficiencia, objetividad e imparcialidad.

4. Las OGR podrán establecer convenios de colaboración con entidades asociativas y comunidades de regantes para promover la difusión de sus servicios y asesorar técnicamente a las OGR y a las personas agricultoras para el mejor aprovechamiento de las parcelas incorporadas en la Red de Tierras.

5. La conselleria competente en materia de agricultura podrá tener sus propias oficinas gestoras, como instrumentos de gestión y administración de los bienes y derechos de titularidad pública o privada que se integren en la Red de Tierras, a fin de facilitar la cesión de su uso y aprovechamiento a terceras personas, en función de los objetivos de la Red de Tierras.

*Artículo 24. Registro de la OGR*

*1*. La conselleria competente en materia de agricultura mantendrá un registro público actualizado de las OGR autorizadas en cada uno de sus ámbitos territoriales de actuación.

2. Las entidades públicas que deseen constituirse en una OGR harán la solicitud a la conselleria competente en materia de agricultura. La solicitud implicará el compromiso y obligación de regirse en su funcionamiento por esta ley y la normativa que la desarrolle.

3. Se determinarán reglamentariamente las condiciones y requisitos para la autorización de OGR y el procedimiento para su suspensión.

4. Corresponde a la conselleria competente en materia de agricultura, a través de la Red de Tierras:

a) Supervisar el correcto funcionamiento de las OGR y la adopción de medidas correctoras en su caso.

b) Prestar asesoramiento y apoyar a las OGR para el cumplimiento de sus funciones y servicios.

*Artículo 25. Servicios a prestar por las OGR*

*A*demás de las funciones expuestas anteriormente, las OGR podrán prestar los siguientes servicios a las personas titulares por representación legal de estas:

a) Prestar a terceras personas servicios cuya finalidad sea alcanzar la movilización de tierras, bajo cualquier negocio jurídico válido en derecho, y, en particular, servicios de arbitraje, promoción, dinamización, intermediación, gestión y asesoramiento técnico y jurídico para la formalización de contratos de transmisión de la propiedad o de cesión temporal de parcelas o de instalaciones agrícolas, ganaderas, forestales o mixtas.

b) Promocionar la gestión sostenible de tierras, facilitando la mejora de las estructuras rurales, especialmente en los espacios agrarios, y posibilitando una utilización adecuada de las parcelas con vocación agraria.

c) Asesorar en el servicio de movilización y cesión de las tierras mediante cualquier negocio jurídico válido en derecho respecto a las parcelas con vocación agraria procedentes de explotaciones en las que haya cesado la actividad agraria de la persona titular, sin haber sido cedidas a terceras personas.

d) Cualquier otra función que sea necesaria para facilitar el encargo de intermediación a la OGR, con las debidas garantías jurídicas.

CAPÍTULO II

De la gestión de parcelas por las oficinas de la Red de Tierras

*Artículo 26. Responsabilidades de gestión por las OGR*

*S*e gestionarán por las OGR:

a) Las parcelas incorporadas a la OGR por la persona titular de las mismas, conforme a las condiciones establecidas en el encargo de mediación a la oficina gestora.

b) Los encargos de intermediación y gestión de las administraciones públicas en los términos y condiciones previstos en las leyes.

*Artículo 27. Destino de las parcelas integrantes de las OGR*

*1*. Las parcelas incorporadas a las OGR estarán destinadas a fines agrícolas, forestales, ganaderos, medioambientales, paisajísticos, de custodia del territorio, de infraestructuras, patrimoniales o de regularización del patrimonio de las administraciones públicas en los casos previstos por las normas, de conservación de la naturaleza u otros usos vinculados a estos o a la utilización sostenible de los recursos naturales dentro de los límites que, en su caso, establezcan la presente ley y la legislación sectorial de aplicación, contribuyendo a la gestión y seguimiento de las políticas públicas en el ámbito social en general y en el medio rural en particular.

2. En el cumplimiento de estos fines, las OGR podrán facilitar:

a) La ampliación de la base territorial de explotaciones agrarias existentes y en funcionamiento, preferentemente de quienes se dedican a la agricultura de forma profesional.

b) La promoción de explotaciones asociativas y de las agrupaciones de explotaciones, en particular las que, bajo distintas fórmulas jurídicas admitidas en derecho, soliciten su inclusión en el registro de iniciativas de gestión en común.

c) El desarrollo de actividades agrarias y complementarias por parte de personas jóvenes y aseguramiento de las condiciones necesarias para facilitar el acceso a la tierra a cuantas personas deseen dedicarse a la agricultura en explotaciones agrarias existentes o de nueva creación, favoreciendo las condiciones de las explotaciones dirigidas o explotadas mayoritariamente por mujeres, que sean titulares o cotitulares de las mismas, y de la primera instalación de estas.

d) El establecimiento de campos de investigación y experimentación agraria gestionados por la OGR o por terceros sin ánimo de lucro que soliciten y justifiquen el uso y aprovechamiento con tal finalidad.

e) La cesión del uso y el aprovechamiento de parcelas a terceras personas sin ánimo de lucro o la incorporación de parcelas a la gestión del patrimonio de las administraciones públicas, por razón medioambiental, paisajística, de custodia del territorio, patrimonial, artística o histórica, de infraestructuras, u otros motivos de interés social determinado, previo informe motivado favorable del órgano u órganos competentes en la materia o materias a la que se refiera o refieran la razón o razones aducidas.

f) El servicio de cesión de uso de las parcelas y las explotaciones en las que haya cesado anticipadamente la persona titular y se encargue dicho servicio a la oficina gestora.

g) Las labores conducentes a favorecer los procesos de permutas voluntarias y procesos de reestructuración parcelaria en los supuestos contemplados en esta ley.

h) El seguimiento de la utilización del suelo identificado como infrautilizado, conforme a los artículos 11, 12 y 13 de esta ley.

*Artículo 28. Publicidad de las parcelas integrantes de la Red de Tierras*

*1*. Las OGR darán cuenta a la Red de Tierras de las incorporaciones de bienes y derechos que se produzcan en aquellas, así como de las transmisiones y cesiones realizadas.

2. Las OGR remitirán la información necesaria para que la Red de Tierras mantenga una relación permanentemente actualizada y pública de las parcelas integrantes, con identificación, al menos, de la finca mediante sistemas de información geográfica, de sus características principales, de su titularidad pública o privada, del destino actual y de la persona titular de la cesión, de haberse producido la misma, además de cualquier derecho u obligación derivado de la aplicación de la normativa agraria y ambiental supranacional y estatal, con sometimiento, en todo caso, a la normativa vigente respecto a la protección de datos.

3. La información estará disponible en todos los casos, al menos, mediante el acceso público a través de la web o plataforma de integración de información gestionada por la Red de Tierras, en coordinación con otros registros públicos de bienes inmuebles con respecto a la normativa general en materia de protección de datos.

*Artículo 29. De la comprobación y control de parcelas*

*L*as funciones de dirección y ejecución de la actividad de comprobación y control de las parcelas que pretendan incorporarse o estén incorporadas a la OGR serán desempeñadas por personal propio de la oficina.

*Artículo 30. Encargo de intermediación a la oficina gestora*

*L*as personas titulares de parcelas ubicadas en la Comunitat Valenciana, de acuerdo con la legislación civil aplicable, podrán encargar a la OGR, previa aceptación expresa por parte de esta, la intermediación con terceras personas con la finalidad de alcanzar la cesión del uso y aprovechamiento de las parcelas de las que sean titulares.

*Artículo 31. Tasas y precio de los servicios*

*L*a oficina gestora podrá aplicar tasas o precios públicos, según la naturaleza de los servicios prestados por la oficina gestora y, en su caso, por las entidades colaboradoras. Estas tasas se establecerán normativamente y se actualizarán periódicamente.

*Artículo 32. Bonificaciones fiscales de las transmisiones y arrendamientos***8**

*1*. Disfrutarán de una bonificación de la cuota tributaria del 99 % en el impuesto de transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados:

a) Las transmisiones de parcelas con vocación agraria.

b) Los contratos por los que se ceda temporalmente la explotación o uso de una o varias parcelas con vocación agraria, o parte de ellas, para su aprovechamiento agrícola, ganadero o forestal a cambio de un precio, renta o porcentaje de los resultados.

2. La aplicación de los anteriores beneficios fiscales quedará condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:

a) Que las transmisiones o cesiones se realicen por mediación de oficinas gestoras de la Red de Tierras y, a través de los mecanismos previstos en esta ley.

b) Que se mantenga la actividad agraria o actividad complementaria durante los cinco años siguientes, salvo fallecimiento del adquirente o arrendatario dentro del citado plazo, o salvo supuestos de expropiación forzosa o concurran otras causas de fuerza mayor debidamente acreditadas que imposibiliten el ejercicio de una actividad agraria o complementaria.

c) Que la transmisión se documente en escritura pública, donde se hará mención al incentivo aplicado.

d) Que si las fincas transmitidas estuviesen inscritas en el Registro de la Propiedad se haga constar en el mismo la nota marginal de afección a que hace referencia el apartado 2 del artículo 9 de la Ley 19/1995, de 4 de julio, de Modernización de Explotaciones Agrarias o normativa que la sustituya.

3. En caso de incumplimiento de las condiciones relativas al destino de la parcela, el sujeto pasivo habrá de ingresar el importe del beneficio disfrutado y los intereses de demora.

*Artículo 33. Garantías a la persona titular de la finca*

*1*. La conselleria competente en materia de agricultura garantizará la percepción de la renta acordada hasta la extinción de la cesión y efectiva puesta a disposición de la parcela a favor de la persona titular de la misma, sin perjuicio de las obligaciones de las partes en el contrato de cesión.

2. Las oficinas gestoras supervisarán que la persona titular de la parcela, al final de la cesión producida a terceras personas, y excepto que se establezca otra disposición en virtud de la libertad de pacto entre las partes, reciba la finca en buenas condiciones agronómicas, para lo cual podrá exigir, si es necesario, avales o garantías, salvo que la persona beneficiaria de la cesión hubiera fallecido o se hubiera menoscabado la parcela por el tiempo transcurrido o fuerza mayor.

TÍTULO IV

De la mejora de estructuras productivas

CAPÍTULO I

De la Iniciativa de gestión en común (IGC)

*Artículo 34. Definición de IGC*

*U*na IGC estará formada por un conjunto de personas físicas o jurídicas titulares de parcelas o derechos de uso y aprovechamiento de las mismas que expresen su voluntad de poner en marcha un plan de gestión tendente al cultivo y la explotación en común, la realización en común de actividades complementarias agrarias relacionadas, la ayuda mutua entre explotaciones a través de la utilización de nuevas tecnologías, el uso en común racional de los medios para la realización de actividades agrarias y complementarias, u otro tipo de iniciativas innovadoras que añadan valor al conjunto de parcelas y producciones afectadas por el plan de gestión.

*Artículo 35. Reconocimiento y registro*

*1*. Las IGC, para solicitar su inscripción en el registro como IGC, podrán adoptar la forma de cooperativa, sociedad agraria de transformación o cualquier otra fórmula asociativa admitida en derecho que contemple una gestión conjunta de las parcelas que legalmente se aportan a la iniciativa, bien sea como capital o en forma de contratos de cesión o arrendamiento.

2. Corresponde a la conselleria competente en materia de agricultura la aprobación y el registro de IGC, bajo el procedimiento y requisitos que reglamentariamente se establezcan.

3. Para su registro, los interesados presentarán una solicitud en la que harán constar su voluntad expresa de constituirse como IGC por un período mínimo a establecer reglamentariamente. También deberán acreditar que su domicilio social es la Comunitat Valenciana y que tienen por objeto social el ejercicio de la actividad agraria. A tal solicitud deberán acompañar los siguientes documentos:

a) Copia de los documentos acreditativos de la propiedad de las parcelas agrupadas en la IGC u otro derecho real o título que les faculte para la explotación de las mismas, o bien tengan cedidos con carácter exclusivo los derechos sobre el cultivo de las mencionadas parcelas.

b) Plan de gestión en común.

*Artículo 36. Promoción de proyectos en IGC*

*1*. La conselleria competente en materia de agricultura apoyará, mediante convocatorias públicas anuales, proyectos de iniciativas de gestión en común entre cuyos objetivos figuren:

a) Planificar la producción orientándola hacia un mayor valor y mejorar la viabilidad de las explotaciones.

b) Reducir costes de producción o comercialización.

c) Dotar de medios, infraestructura, maquinaria y nuevas tecnologías de información y comunicación, necesarios para la gestión del cultivo en común.

d) Agrupar la oferta comercializable en entidades asociativas.

e) Fomentar una agricultura sostenible y agroecológica, que contribuya a la preservación del medio natural, a la adaptación y mitigación del cambio climático, a la prevención de incendios mediante la preservación del mosaico agroforestal y a un enfoque circular del aprovechamiento de recursos y nutrientes y al desarrollo integral del medio rural.

f) Diversificar la actividad y fomentar la comercialización de productos agrarios respetuosos con el medio ambiente y con cadenas agroalimentarias viables y sostenibles.

g) Consolidar y mejorar los sistemas de riego existentes, que racionalicen su eficiencia económica y social y respeten el medio ambiente.

h) Promover la calidad alimentaria de los productos de la Comunitat Valenciana.

i) Coordinar varias IGC en un proyecto productivo o comercial conjunto.

j) Promover la adecuación territorial de las áreas con elevados valores medioambientales o paisajísticos, así como en aquellas en que concurra elevado riesgo ambiental.

k) Promocionar la participación e incorporación de mujeres y jóvenes en el desarrollo de las actividades agrarias.

l) Cualquier otro objetivo que se establezca en el desarrollo reglamentario de esta ley.

2. El apoyo a los proyectos de IGC se regulará mediante la publicación de una orden de bases para estas ayudas, las cuales se ajustarán a la normativa estatal y autonómica en materia de subvenciones.

CAPÍTULO II

Del concepto de reestructuración parcelaria

Sección primera. Aspectos generales

*Artículo 37. Finalidad de la reestructuración parcelaria*

*1*. La reestructuración parcelaria tiene como objeto la ordenación de las fincas rústicas, con alguna de las siguientes finalidades:

a) La consecución de explotaciones agrarias con una estructura y tamaño adecuados y viables desde un punto de vista agronómico y económico, especialmente en aquellas zonas donde la parcelación es excesiva y el tamaño de las explotaciones no alcanzan la dimensión suficiente para obtener un cultivo y rentabilidad adecuados.

b) La ordenación de aquellas zonas, principalmente de regadío, que requieran una reestructuración en orden a la consolidación y mejora de los regadíos existentes.

c) Dotar de un nivel suficiente y adecuado de infraestructuras de comunicaciones a aquellas zonas rurales que presenten un déficit en este sentido.

d) Actualización, reordenación y regularización de la situación jurídica de las propiedades rústicas y de los registros públicos encargados de dichas funciones, como catastro y registro de la propiedad, especialmente en aquellas zonas donde hay un excesivo fraccionamiento de la propiedad.

e) Servir como herramienta de planificación del territorio agrario y su correcta ordenación con respecto a otras infraestructuras, espacios forestales y zonas de dominio público.

f) Cualesquiera otras declaradas de interés social para las zonas de actuación, conforme a los principios y directrices contemplados en esta ley.

2. Acordada la realización de la reestructuración parcelaria, tras los trámites legalmente establecidos y con las garantías previstas en esta ley y las que puedan verse afectadas, esta será obligatoria para todas las personas propietarias de las parcelas afectadas, así como para las titulares de derechos reales o de explotación existentes sobre ellas.

3. En el contexto de esta ley, la reestructuración parcelaria pública tendrá carácter de actuación de interés general a los efectos de su declaración de utilidad pública cuando se produzca en alguna de las siguientes circunstancias:

a) En las zonas donde la parcelación de la propiedad rústica o la de las explotaciones revista caracteres de acusada fragmentación del espacio agrario y los medios extraordinarios para reorganizar la propiedad no sean asumibles por el conjunto de personas propietarias.

b) En zonas donde se hayan demostrado ineficaces otras medidas de mejora de las estructuras agrarias.

c) Aquellas áreas agrícolas en las cuales la falta de tamaño de las explotaciones y la excesiva parcelación imposibilite la rentabilidad de las mismas y provoque un progresivo abandono de explotaciones y envejecimientos de sus titulares.

d) En zonas declaradas de utilidad pública y urgente ejecución en cuanto a la concentración parcelaria se refiere y que, habiendo sido finalizadas, necesitan seguir aumentando el tamaño de las explotaciones.

e) Cuando la transformación en regadío o la mejora del existente en la zona, haga necesaria la reestructuración parcelaria de la misma, con el fin de adecuar la distribución de la propiedad a la nueva estructura resultante de las actuaciones en materia de regadío a realizar.

*Artículo 38. Objeto de la reestructuración parcelaria*

*E*l proceso de reestructuración parcelaria realizará las compensaciones entre clases de tierras que resulten necesarias para:

a) Adjudicar a cada persona propietaria, en coto redondo o en el menor número posible de fincas de reemplazo, una superficie cuyo valor, según las bases de la reestructuración, sea igual al que en las mismas hubiera sido asignado a las parcelas que anteriormente poseía.

b) Adjudicar contiguas las fincas integradas en una misma explotación, aunque pertenezcan a distintas personas propietarias.

c) Fomentar la constitución de explotaciones agrarias de dimensiones adecuadas de acuerdo con las características y posibilidades de la zona objeto de reestructuración.

d) Emplazar las nuevas fincas de forma que pueda ser atendida de mejor modo la explotación desde el lugar en que radique la casa de labor, o la vivienda del interesado, o su finca más importante.

e) Dar a las nuevas fincas acceso directo a las vías de comunicación, para lo que se modificarán o crearán los caminos precisos.

f) Reordenar la estructura de la propiedad y de las explotaciones resultantes conforme a los criterios técnicos que sean precisos para la viabilidad y mejora de los regadíos existentes y la mejora de las condiciones necesarias para la mecanización agrícola, de acuerdo con las características de la zona objeto de reestructuración.

g) Integrar la reestructuración de parcelas en el entorno de manera que subsista la presencia de elementos propios del paisaje y no se alteren los elementos estructurales y patrimoniales regulados en la normativa de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.

*Artículo 39. Tipos de reestructuración parcelaria*

*E*l proceso de reestructuración parcelaria podrá ser de tres tipos:

a) Reestructuración parcelaria pública, de oficio o a solicitud de los interesados.

b) Reestructuración parcelaria privada.

c) Reestructuración de parcelas a través de permutas voluntarias.

*Artículo 40. Tipos de procedimiento*

*L*a reestructuración parcelaria podrá llevarse a cabo mediante los siguientes procedimientos:

a) La reestructuración parcelaria pública se realizará por un procedimiento ordinario o por un procedimiento abreviado.

b) La reestructuración parcelaria privada y la reestructuración de parcelas por permutas voluntarias tendrán sus respectivos procedimientos especiales.

*Artículo 41. Colaboración entre administraciones*

*1*. Las administraciones públicas que pudieran verse afectadas por el procedimiento de reestructuración habrán de comunicar a la conselleria competente en materia de agricultura las actuaciones previstas sobre las zonas de reestructuración acordadas, a fin de que puedan reflejarse en el expediente.

2. La conselleria competente en materia de agricultura facilitará la información necesaria a aquellas administraciones que puedan verse afectadas. En este sentido, el procedimiento que desarrolle la reestructuración parcelaria deberá coordinarse temporal y jurídicamente con la tramitación ambiental en los supuestos en que fuera necesaria la misma, así como con las obras de transformación, modernización y construcción de redes de caminos y saneamientos.

*Artículo 42. Comunicación de actuaciones*

*1*. La comunicación personal de las distintas actuaciones del procedimiento a las personas propietarias titulares de derechos reales y situaciones jurídicas y, en general, a cualquier persona que pudiera verse afectada por los trabajos de reestructuración, se realizará mediante la publicación de anuncios en los tablones de edictos de los ayuntamientos o entidades locales afectados, así como en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, y en la página web de la conselleria competente en materia de agricultura, en la forma contemplada en los artículos 40 y 45 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.

2. Además de lo establecido en el apartado anterior, las fases correspondientes a bases definitivas y acuerdo de reordenación serán objeto de notificación individual a las personas propietarias titulares de derechos reales y situaciones jurídicas afectadas por los trabajos de reestructuración. A efectos de notificaciones regirá lo establecido por los artículos 40, 41, 42, 43 y 44 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.

3. Aprobado y publicado el decreto de declaración del proceso de reestructuración parcelaria pública, la conselleria competente para tramitar el procedimiento comunicará los planes de actuaciones previstas sobre la zona a reestructurar al registro de la propiedad a cuya demarcación pertenezcan las fincas involucradas y a la notaría que se designe, a través del colegio notarial, así como a las distintas administraciones públicas que pudieran resultar afectadas, a fin de que, en un plazo máximo de dos meses, queden debidamente reflejadas en el expediente de reestructuración las observaciones que en el ámbito de sus respectivas competencias estimen oportuno formular y para su constancia en el registro de la propiedad por nota al margen de las fincas incluidas en la zona a reestructurar.

4. Cuando las personas afectadas por la reestructuración promoviesen individualmente reclamaciones o interpusiesen recursos, las incidencias de unas u otros se entenderán personalmente con la persona reclamante o recurrente, a cuyo efecto, esta habrá de expresar en el escrito en que promueva la reclamación o el recurso, un domicilio a efectos de notificaciones. Las observaciones y sugerencias, verbales o escritas, a las bases provisionales de la reestructuración y proyecto de reordenación, se considerarán contestadas mediante la publicación de las bases definitivas de la reestructuración y del acuerdo de reordenación, que recogerá un documento en el que se harán constar las mismas de manera individualizada y la solución que se les ha dado.

Sección segunda. Iniciativa de reestructuración parcelaria

*Artículo 43. Iniciación de oficio de la reestructuración parcelaria pública*

*1*. La reestructuración parcelaria pública podrá ser iniciada de oficio cuando razones de interés general o social así lo aconsejen y, en particular, cuando se dé alguna o algunas de las circunstancias siguientes:

a) Cuando por causa de la realización de obras públicas predominantemente de carácter lineal se haga necesaria o conveniente la reestructuración para reorganizar las explotaciones agrarias afectadas, mitigando la discontinuidad o una acusada reducción superficial que la obra pública hubiese causado en la misma.

b) Cuando por causa de la realización de obras públicas predominantemente de carácter no lineal cuya dimensión territorial afecte de manera permanente a un número importante de personas propietarias de parcelas agrarias, se estime que el procedimiento de reestructuración pueda compensar los efectos de la expropiación y reordenar las explotaciones que no desaparecen con la ejecución de la gran obra pública.

c) Cuando existan circunstancias de carácter ambiental, social y económico que afecten al interés general puestas de manifiesto por los ayuntamientos afectados por la reestructuración parcelaria.

d) Cualquier otra razón de interés general que, suficientemente motivada y documentada, demuestre su carácter preferencial.

2. Para que se pueda iniciar la reestructuración parcelaria pública de oficio, una vez realizados los estudios necesarios, la conselleria competente en materia de agricultura, a través de la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria, emitirá previamente un informe en el que se justifique la concurrencia de alguna de las circunstancias establecidas anteriormente que aconsejen iniciar las actuaciones de reestructuración parcelaria pública en una zona determinada.

3. Las entidades locales, mediante petición razonada en la que se refleje la concurrencia de alguna de las circunstancias previstas en el apartado 1 de este artículo, podrán instar a la conselleria competente la incoación de un expediente de reestructuración parcelaria.

*Artículo 44. Iniciación a solicitud de los interesados de la reestructuración parcelaria pública*

*1*. Podrá iniciarse la reestructuración parcelaria pública a solicitud de las personas interesadas cuando dicha solicitud cumpla alguna de las razones de interés general para declarar la utilidad pública de la reestructuración parcelaria pública establecidas en el artículo 37.3 de esta ley y la solicitud cumpla los requisitos siguientes:

a) Es necesario que la petición la realice un número superior al 50 por ciento de las personas propietarias de la zona necesitada de reestructuración que será apreciada por la propia administración, o bien, un número cualquiera de ellas a quienes pertenezca más del 75 por ciento de dicha zona. En ambos casos la superficie a concentrar habrá de ser, como mínimo, de 150 hectáreas en zonas de secano y de 50 hectáreas en zonas de regadío.**9**

b) En caso de que se soliciten superficies inferiores a las indicadas anteriormente, será necesario un informe previo justificativo de la dirección general competente en materia de estructuras agrarias.

2. Dentro de los treinta días siguientes a la iniciación del proceso, la conselleria competente en materia de agricultura abrirá un procedimiento de información sobre la solicitud de reestructuración parcelaria pública con los ayuntamientos afectados para comprobar la realidad de las mayorías invocadas. Para la comprobación de dichas mayorías, la conselleria competente en materia de agricultura podrá exigir a los ayuntamientos afectados que lleven a cabo un proceso de consulta previa entre los interesados en el proceso para comprobar la realidad de las mayorías invocadas.

3. En el plazo máximo de seis meses desde la presentación de la solicitud de iniciación junto con la documentación técnica exigida, y comprobadas las mayorías invocadas, la conselleria competente en materia de agricultura resolverá expresamente sobre la misma. En caso de ser necesaria la celebración de una consulta para comprobar la realidad de las mayorías invocadas, el plazo máximo para resolver se suspenderá desde la fecha de exigencia de la consulta por la conselleria competente en materia de agricultura hasta la fecha de celebración de la misma. Si transcurrido el plazo máximo, no se hubiera dictado resolución expresa, la solicitud se considerará desestimada.

*Artículo 45. Iniciativa de reestructuración parcelaria privada*

*1*. La iniciativa de reestructuración privada podrá llevarse a cabo mediante solicitud de una agrupación promotora con personalidad jurídica que tenga como finalidad la reestructuración parcelaria privada de sus fincas rústicas. Dicha solicitud debe contener el compromiso explícito de la aceptación de la reestructuración tal como se lleve a efecto así como un informe técnico justificativo de la necesidad y oportunidad de tal actuación de acuerdo a los objetivos y finalidades de la ley.

2. La agrupación promotora estará constituida por un mínimo de tres personas titulares de explotaciones individualizadas, sin que la superficie aportada por un solo socio supere el 40 % de la superficie total de la agrupación. Con el fin de promover la reestructuración parcelaria privada de sus fincas rústicas, las personas propietarias podrán solicitar la concesión de los beneficios establecidos en los artículos 74 y 75 de esta ley, siempre y cuando cumplan las condiciones siguientes:

a) La superficie a reestructurar será, como mínimo, de 25 hectáreas en zonas de secano y de 10 hectáreas en zonas de regadío. En caso de que se soliciten superficies inferiores a las indicadas anteriormente, estos límites podrán ser reducidos previo informe motivado favorable de la dirección general competente en materia de estructuras agrarias.

b) La superficie constituida por las parcelas de las personas ajenas a la agrupación no podrá ser superior al 10 % del conjunto de las tierras incluidas en el perímetro a reestructurar.

c) El proceso garantizará a las personas ajenas a la agrupación las compensaciones necesarias para que las superficies adjudicadas a estas personas tengan el mismo valor al asignado a las parcelas que anteriormente poseían, de acuerdo con lo establecido en el artículo 69.3 de esta ley.

3. La agrupación de personas propietarias deberá acreditar de modo suficiente los derechos de propiedad que ostentan sobre las parcelas atribuidas a cada una de ellas.

*Artículo 46. Iniciativa de reestructuración por medio de permutas voluntarias de parcelas*

*1*. La conselleria competente en materia de agricultura podrá incentivar la mejora de la estructura territorial mediante permutas voluntarias de parcelas.

2. El procedimiento de permutas voluntarias se iniciará a petición de un mínimo de dos personas titulares, pudiendo afectar a una o varias parcelas por cada una de las personas peticionarias, que habrán de acreditar documentalmente su titularidad. La continuación del proceso requerirá el cumplimento de las condiciones y fases del procedimiento previstas en el artículo 71 de esta ley.

*Artículo 47. Principio de colaboración*

*Q*uienes ejerzan la iniciativa para la reestructuración parcelaria deberán prestar a la administración toda la colaboración que les sea requerida durante el proceso de reestructuración parcelaria.

*Artículo 48. Promoción de iniciativas de gestión en común en la reestructuración parcelaria*

*1*. Con el fin de constituir explotaciones agrarias de dimensiones adecuadas, y según las características de la zona a reestructurar, la conselleria competente en materia de agricultura promoverá, desde la iniciación del proceso hasta la aprobación del proyecto de reestructuración parcelaria, las iniciativas de gestión en común que incluyan la agrupación de parcelas.

2. Cuando, al solicitar la reestructuración parcelaria, alguna o algunas de las personas propietarias o de las titulares del derecho de explotación justifique razonadamente, ante el órgano competente en materia de reestructuración parcelaria, su propósito de constituir una IGC regulada según los artículos 4, 34, 35 y 36 de esta ley, el órgano competente tendrá en cuenta tal circunstancia al adjudicar y delimitar los lotes de reemplazo.

3. Constituida la IGC antes de la firmeza de la reestructuración, el acta de reordenación de la propiedad reflejará la adjudicación directa de los lotes de reemplazo pertinentes a favor de la agrupación o iniciativa de gestión en común, siempre que esta sea una entidad asociativa con personalidad jurídica. La agrupación o IGC correspondiente se comprometerá expresamente a aceptar la reestructuración tal y como se lleve a efecto.

4. Constituida la IGC, antes de la firmeza de la reestructuración, el acta de reordenación de la propiedad reflejará la integración en aquella de las personas adjudicatarias de las fincas que corresponda, en caso de que la IGC no sea la adjudicataria directa de la finca de reemplazo.

5. Podrá hacerse constar por nota marginal la incorporación de la finca a la IGC mediante solicitud de la persona titular registral unida a la certificación administrativa acreditativa de su incorporación.

Sección tercera. Evaluación ambiental

*Artículo 49. Integración ambiental***10**

*1*. Las reestructuraciones parcelarias públicas y privadas se someterán a la tramitación ambiental correspondiente según la legislación.

2. A efectos de integrar ambientalmente los procesos de reestructuración parcelaria, se considerará la reestructuración parcelaria como una actuación única que incluye el proceso de reordenación de la propiedad y, en su caso, las obras y mejoras necesarias incluidas en la misma.

3. En su caso y de acuerdo con la normativa ambiental vigente, para la evaluación ambiental de las actuaciones previstas durante el proceso de reestructuración parcelaria, tendrá la consideración de proyecto, el proyecto de reordenación parcelaria y el plan de obras y mejoras territoriales de la reestructuración parcelaria.

4. Las determinaciones que resulten de la evaluación ambiental deberán incorporarse al proyecto de reordenación parcelaria y al proyecto de obras y mejoras territoriales.

Sección cuarta. Procedimiento ordinario

Subsección primera. Normas orgánicas

*Artículo 50. Aspectos generales*

*1*. La realización de un procedimiento de reestructuración parcelaria pública será acordada por decreto del Consell de la Generalitat, a propuesta de la conselleria competente en materia de agricultura, en base a lo dispuesto en los artículos 43 y 44 de esta ley.

2. Corresponderá a la conselleria competente en materia de agricultura el impulso, tramitación y aprobación de las distintas fases posteriores al decreto por el que se acuerde el inicio del proceso de reestructuración parcelaria.

*Artículo 51. Comisiones locales*

*1*. Las comisiones locales de reestructuración parcelaria pública son los órganos colegiados dependientes de la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria, cuyas funciones son las siguientes:

a) Participar en los trabajos de investigación de la propiedad y clasificación de tierras.

b) Elaborar y aprobar las bases provisionales de la reestructuración parcelaria.

c) Estudiar las alegaciones formuladas a las bases provisionales y, en su caso, acordar las modificaciones a las mismas que procedan.

d) Redactar las bases definitivas de la reestructuración parcelaria y someter la aprobación de las mismas a la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria.

2. Las comisiones locales deberán constituirse una vez publicado el decreto por el que se acuerda el inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria, y antes del inicio de los trabajos de redacción y elaboración de las bases provisionales.

3. La persona titular de la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria llevará a cabo el nombramiento de los miembros de las comisiones locales, que tendrán garantizada una composición equilibrada de mujeres y hombres.

4. Las comisiones locales tendrán la siguiente composición:

a) Presidencia: la persona que ocupe la jefatura del servicio que tenga asignadas las funciones en materia de reestructuración parcelaria en la conselleria competente en materia de agricultura.

b) Vicepresidencia: la persona que ocupe la jefatura de sección con funciones en materia de reestructuración parcelaria.

c) Secretaría, con voz y sin voto: un funcionario o funcionaria de la conselleria competente en materia de agricultura que tenga la licenciatura o grado en derecho.

d) Vocales:

i) Si el perímetro a reestructurar afecta solo a un municipio:

1) El alcalde o alcaldesa del municipio afectado por la reestructuración parcelaria.

2) Una persona representante del consejo agrario municipal.

3) Una persona funcionaria de la administración autonómica en quien recaiga la dirección técnica de los trabajos de reestructuración, la cual será designada por la persona titular de la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria.

4) El registrador o registradora de la propiedad a cuya demarcación corresponda la superficie objeto de reestructuración, cuya designación corresponderá al colegio profesional de registradores de la propiedad.

5) Un notario o notaria de la zona, cuya designación corresponderá al colegio profesional de notarios.

6) Dos personas representantes de las personas propietarias y titulares de derechos reales y situaciones jurídicas existentes de la zona, que se elegirán de entre todas las personas propietarias afectadas por la reestructuración parcelaria participantes en una asamblea convocada por el ayuntamiento del municipio afectado por la reestructuración parcelaria. El alcalde o alcaldesa de dicho ayuntamiento dirigirá la asamblea y el secretario o secretaria del ayuntamiento dará fe de los acuerdos adoptados. Para poder participar en la elección o resultar elegido en la misma, será condición imprescindible ostentar la condición de persona propietaria en la zona sujeta a reestructuración parcelaria.

7) Dos personas agricultoras o ganaderas profesionales, titulares de explotaciones agrarias en activo situadas dentro de la zona de reestructuración parcelaria, a propuesta de las organizaciones profesionales agrarias con implantación en la zona de reestructuración parcelaria.

8) En su caso, las presidencias de las comunidades de regantes u otras corporaciones de derecho público con fines agrarios, si existieran en el ámbito territorial de la reestructuración parcelaria.

ii) Si el perímetro a reestructurar afecta a dos o más municipios:

1) Los alcaldes y alcaldesas de los municipios afectados por la reestructuración parcelaria.

2) Una persona representante del consejo agrario municipal de cada uno de los municipios afectados por la reestructuración parcelaria.

3) Una persona funcionaria de la administración autonómica en quien recaiga la dirección técnica de los trabajos de reestructuración, la cual será designada por la persona titular de la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria.

4) El registrador o registradora de la propiedad a cuya demarcación corresponda la mayoría de la superficie objeto de reestructuración, cuya designación corresponderá al colegio profesional de registradores de la propiedad.

5) Un notario o notaria de la zona, cuya designación corresponderá al colegio profesional de notarios.

6) Dos personas representantes de las personas propietarias y titulares de derechos reales y situaciones jurídicas existentes de la zona, pertenecientes al municipio con más superficie afectada por la reestructuración parcelaria, y una persona representante de las personas propietarias y titulares de derechos reales y situaciones jurídicas existentes de la zona, perteneciente a alguno de los restantes municipios. Estas personas representantes se elegirán de entre todas las personas propietarias afectadas por la reestructuración parcelaria participantes en una asamblea convocada por el órgano competente en materia de reestructuración parcelaria de la conselleria con competencias en materia de agricultura. Para poder participar en la elección o resultar elegido en la misma, será condición imprescindible ostentar la condición de persona propietaria en la zona sujeta a reestructuración parcelaria.

7) Dos personas agricultoras o ganaderas profesionales, titulares de explotaciones agrarias en activo situadas dentro de la zona de reestructuración parcelaria, a propuesta de las organizaciones profesionales agrarias con implantación en la zona de reestructuración parcelaria.

8) En su caso, las presidencias de las comunidades de regantes u otras corporaciones de derecho público con fines agrarios, si existieran en el ámbito territorial de la reestructuración parcelaria.

5. Si el perímetro de la reestructuración se extendiera por más de un término municipal, se constituirá la comisión local en el lugar con más superficie afectada por la reestructuración.

6. La composición de la comisión local se aprobará mediante una resolución de la persona titular de la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria, tras la publicación del decreto del Consell por el que declara de utilidad pública y urgente ejecución la reestructuración parcelaria. La constitución y composición de la comisión local de reestructuración parcelaria se publicará mediante anuncio en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

7. Las comisiones locales se extinguirán tras la aprobación de las bases definitivas de la reestructuración parcelaria.

8. En cuanto al funcionamiento de las comisiones locales, y dada su condición de órgano colegiado, se estará a lo dispuesto por los artículos 15, 16, 17 y 18 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.

*Artículo 52. Grupo auxiliar de trabajo*

*1*. Las comisiones locales estarán asistidas por un grupo auxiliar de trabajo que, sin integrarse en la composición de aquellas, estará formado por personas agricultoras y personas propietarias de las parcelas residentes en la zona, que colaborarán en los trabajos de investigación de la propiedad, clasificación de tierras y cuantos otros les sean requeridos al efecto.

2. El número de miembros del grupo auxiliar será un mínimo de tres y un máximo de seis, debiendo estar representados, de modo proporcional, todos los municipios y entidades locales menores incluidas en la zona de reestructuración.

3. Una representación del grupo auxiliar de trabajo podrá ser invitada, con voz pero sin voto, a las reuniones de la comisión local de reestructuración parcelaria.

4. La representación de las personas propietarias del grupo auxiliar de trabajo será elegida por el mismo procedimiento establecido para la representación de las personas propietarias en la comisión local, según lo dispuesto en el artículo anterior, apartado 6.

*Artículo 53. Del presupuesto de los procesos de reestructuración parcelaria*

*E*l Decreto de reestructuración parcelaria se acompañará de un presupuesto inicial que valore la totalidad de las actuaciones a realizar a lo largo de la reestructuración parcelaria y que deberá contemplar el plan de financiación plurianual.

Subsección segunda. Fases del procedimiento ordinario

*Artículo 54. Disposición general***11**

*1*. El procedimiento ordinario de reestructuración pública comprenderá las siguientes fases:

a) Inicio, de oficio o a solicitud de los interesados.

b) Estudio de viabilidad.

c) Decreto por el que se acuerda el inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria, que incluirá el presupuesto y el plan de financiación.

d) Bases provisionales y bases definitivas de la reestructuración parcelaria.

e) Proyecto de reordenación parcelaria.

f) Acuerdo de reordenación parcelaria.

g) Acta de reordenación de la propiedad.

2. Con carácter previo a la publicación del decreto por el que se acuerda el inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria, tendrán lugar las actuaciones preparatorias que determinen la procedencia o no de la reestructuración parcelaria.

*Artículo 55. Estudio de viabilidad***12**

*1*. En el plazo máximo de seis meses a contar desde la emisión de la resolución establecida en el apartado 3 del artículo 44 de esta ley, o desde la emisión del informe, establecido en el apartado 2 del artículo 43 y previamente a la aprobación del decreto por el que se acuerda el inicio del procedimiento de reestructuración, la conselleria competente en materia de agricultura, escuchadas las administraciones que pudieran verse afectadas, en su caso, realizará un estudio de viabilidad del estado actual de la zona y de los resultados previsibles como consecuencia de la reestructuración, que permita determinar la viabilidad económica, social y ambiental de la misma.

La conselleria con competencias en materia de agricultura podrá acometer, con carácter facultativo y atendiendo a criterios de fomento y oportunidad, el estudio de viabilidad y/o otros estudios oportunos, a solicitud y mediante petición razonada del ayuntamiento o ayuntamientos afectados, aun cuando no se reúnan los porcentajes mínimos exigidos en esta ley para iniciar a solicitud de los interesados, un procedimiento de reestructuración parcelaria.

2. El estudio de viabilidad deberá contener, al menos, la siguiente información y documentación:

a) Grado de división, dispersión y situación jurídica de las parcelas, en relación con las explotaciones agrarias en actividad en la zona.

b) Descripción de los recursos naturales, con referencia especial a las tierras abandonadas o con aprovechamientos inadecuados.

c) Relación de los espacios de especial importancia por su valor geológico, paisajístico y ambiental, así como de los bienes demaniales y bienes de interés cultural, histórico o artístico que se hallen dentro de la zona de reestructuración o que puedan resultar afectados por la reestructuración parcelaria.

d) Evaluación de las posibilidades de establecer una nueva ordenación de explotaciones con dimensiones suficientes y estructuras adecuadas a través de la reestructuración parcelaria. Determinación y propuesta de un perímetro de reestructuración parcelaria.

e) Determinación del grado de aceptación social de las medidas transformadoras previstas.

f) Descripción de las explotaciones agrarias, teniendo en cuenta las superficies llevadas por cada una de ellas en las distintas formas de tenencia, sus orientaciones productivas y el nivel de viabilidad económica, con posterior agrupación y análisis de su conjunto.

g) Examen detallado y evaluación de las proposiciones de reglas o actuaciones de iniciativas que, en su caso, hubieran propuesto los solicitantes de la concentración como condicionante de la propia solicitud.

h) Aquellos otros que la conselleria competente en materia de agricultura estime de suficiente entidad como para ser objeto de evaluación objetiva, antes de elaborar su propuesta al Consell de decreto que acuerde el inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria.

El estudio de viabilidad se podrá completar con un estudio de modernización del regadío existente en el perímetro objeto de reestructuración, en el caso de que dicha modernización, al objeto de ser más racional y eficiente, requiera de un procedimiento de reestructuración parcelaria previo, todo ello de acuerdo con lo establecido en el apartado 3.e) del artículo 37 de la presente Ley.

3. El estudio de viabilidad será sometido a información pública por un plazo no inferior a treinta días, mediante aviso inserto en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y podrá ser consultado, durante el plazo previsto en el citado anuncio, en el ayuntamiento o ayuntamientos afectados y en la sede electrónica de la conselleria competente en materia de agricultura. Durante este plazo podrán realizarse aportaciones al estudio, que serán analizadas por la conselleria competente y, en su caso, incorporadas para su redacción final.

*Artículo 56. Decreto por el que se acuerda el inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria***13**

*1*. Realizado el estudio de viabilidad la conselleria competente en materia de agricultura, si estimara la procedencia de la reestructuración parcelaria propuesta, una vez evaluados los aspectos de legalidad, de oportunidad y de viabilidad técnica, así como los aspectos socioeconómicos y ambientales de la actuación, propondrá al Consell la aprobación del decreto por el que se acuerda el inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria.

2. Dicho decreto contendrá los siguientes pronunciamientos:

a) Justificación del interés general de la actuación administrativa, en el marco de los artículos 37, 38 y 44 de la presente ley.

b) Declaración de utilidad pública y urgente ejecución de la reestructuración parcelaria.

c) Acuerdo motivado sobre el procedimiento ordinario o abreviado, a través del cual se desarrollará la reestructuración parcelaria pública.

d) Determinación del perímetro provisional de la zona de reestructuración, que podrá ser modificado por las inclusiones, rectificaciones o exclusiones que se acuerden de conformidad con el procedimiento de aprobación del perímetro de la reestructuración que se define en el artículo 57 de esta ley.

3. El decreto establecerá la obligatoriedad de que el proyecto de reordenación parcelaria y el plan de obras y mejoras territoriales de la reestructuración, se sometan a la tramitación ambiental, según la legislación vigente en la materia.

4. El decreto del Consell representa el inicio oficial del procedimiento de reestructuración parcelaria pública y se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

5. La publicación del decreto de reestructuración parcelaria atribuye a la conselleria competente en materia de agricultura la facultad de instalar hitos o señales.

6. Una vez publicado el decreto, se comunicará al registro de la propiedad el inicio del proceso de reestructuración parcelaria para la práctica de una nota al margen de la inscripción de dominio de las fincas registrales afectadas, a cuyo efecto la citada comunicación deberá contener la relación de referencias o personas titulares catastrales afectadas por el procedimiento. La localización de la relación de fincas registrales afectadas corresponderá al registro de la propiedad afectado. En su caso, la imposibilidad de localización de fincas registrales afectadas por el procedimiento y por tanto de practicar la nota al margen, no impedirá la continuación del procedimiento de reestructuración parcelaria. Esta nota se cancelará bien por la inscripción de las nuevas fincas de reemplazo, bien mediante certificación expedida por la dirección general competente acreditativa de la terminación del procedimiento sin haberse adoptado un acuerdo de reordenación.

7. Será potestativo para el órgano competente solicitar al registro de la propiedad correspondiente certificación de dominio y cargas de fincas afectadas por su incorporación al procedimiento.

8. El registro de la propiedad correspondiente comunicará telemáticamente a la conselleria competente en materia de agricultura la práctica de cualquier asiento ulterior sobre las fincas registrales afectadas por la reestructuración parcelaria.

9. La aprobación del decreto declarando de utilidad pública la reestructuración parcelaria de una determinada zona atribuirá a la conselleria competente la facultad de ocupar temporal o definitivamente cualquier terreno de la misma que sea preciso para dotar a las nuevas parcelas de la adecuada red de caminos y suministros o para realizar trabajos relacionados con la reestructuración.

*Artículo 57. Perímetro de la reestructuración*

*1*. El perímetro de la zona de reestructuración vendrá delimitado en el decreto de inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria y concordará, en principio, con los límites coincidentes con la definición catastral, a nivel de parcela o parcelas catastrales. En determinados casos podrá coincidir toda o parte de la línea de perímetro con la línea de polígono catastral o parte del mismo. Si no fuera así, se emitirá un informe justificativo suficientemente motivado por la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria.

2. En el interior del perímetro quedarán perfectamente delimitados aquellos terrenos que, por constituir áreas de especial protección, por concurrir en ellos cualquier causa que impida, condicione o limite su uso agrario, o por cualquier otra causa que la ley determine, no sean objeto del proceso. De este modo, se procurará que el diseño de las parcelas de reemplazo resultantes y, en su caso, de las infraestructuras asociadas permita un óptimo aprovechamiento y ordenación del conjunto del territorio incluido en dicho perímetro de reestructuración.

3. El perímetro tendrá carácter provisional hasta la firmeza de las bases definitivas de la reestructuración. La dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria podrá rectificar el perímetro hasta la declaración de firmeza de las bases definitivas de la reestructuración, oída la comisión local en el caso de reestructuración pública, cuando se produzca alguna de las siguientes circunstancias:

a) Para satisfacer las exigencias técnicas del plan de obras y mejoras territoriales.

b) Para adaptar el perímetro de reestructuración a los límites de unidades geográficas naturales o catastrales.

c) Para atender a razones de carácter histórico-cultural, arqueológico, paisajístico, minero o medioambiental.

4. En el caso de que el perímetro rectificado no coincida con la totalidad de una parcela catastral, dentro del perímetro solo podrá incluirse la parte de la parcela afectada por el procedimiento de reestructuración, si existe consentimiento expreso de su titular, la porción restante de la parcela que no resulte afectada por dicho procedimiento es superior a la unidad mínima de cultivo y cuenta con el preceptivo informe indicado en el apartado 1 de este artículo. La parcela en cuestión podrá incluirse o excluirse en su totalidad a solicitud de la persona interesada.

5. El acuerdo de rectificación será objeto de notificación individual a las personas propietarias afectadas de acuerdo con lo establecido al efecto de notificaciones en la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas. Asimismo, se notificará al registro de la propiedad a los efectos previstos en el apartado 6 del artículo 56 de esta ley.

*Artículo 58. Obligaciones de las personas beneficiarias de la reestructuración*

*1*. Desde la publicación del decreto por el que se acuerda el inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria, las personas titulares implicadas en la reestructuración parcelaria deberán:

a) Facilitar toda clase de información que les sea requerida por la conselleria competente en materia de agricultura sobre la situación jurídica de las parcelas afectadas por la reestructuración parcelaria, mediante nota simple del registro de la propiedad o certificación registral de dominio y cargas o, en defecto de inscripción, mediante los títulos escritos, si existieran. En todo caso deberán declarar los gravámenes o situaciones dominicales que conozcan y afecten a sus parcelas o derechos. En caso que, según lo establecido por el artículo 56.7 de esta ley, el órgano competente en reestructuración parcelaria solicite certificación registral de dominio y cargas de las fincas afectadas por el procedimiento, la persona propietaria no estará obligada a presentar la nota simple o certificación registral mencionadas anteriormente.

b) Mantener el buen estado de las parcelas afectadas, impidiendo el estado de abandono, conforme a su capacidad agronómica y aprovechamiento adecuado de sus recursos y respetando sus valores medioambientales, sin que puedan realizarse actos que disminuyan su valor.

c) Solicitar a la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria autorización previa para la realización de obras o mejoras de parcelas. Una vez publicado el decreto de inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria, no realizar nuevas plantaciones, el establecimiento de cultivos permanentes, o cualquier otra actividad que pueda condicionar los trabajos a realizar en la futura reestructuración, excepto que exista autorización preceptiva que lo permita.

d) Respetar y facilitar las actuaciones que tengan por objeto la investigación, clasificación, deslinde y amojonamiento de las parcelas afectadas.

e) Consentir el acceso a sus tierras cuando sea necesario para la correcta ejecución de los trabajos técnicos relacionados con la reestructuración parcelaria y proceder al desbroce y limpieza de malezas total o parcial de los terrenos, cuando fuera necesario para dichos trabajos.

f) En general, cumplir las obligaciones que les sean exigibles según la normativa en materia de reestructuración parcelaria establecida en esta ley.

2. El incumplimiento de las anteriores obligaciones dará lugar a la imposición de las sanciones que se determinan en el capítulo II del título VII de esta ley.

*Artículo 59. Investigación de la propiedad*

*1*. Con el fin de que la conselleria competente en materia de agricultura lleve a cabo los trabajos e investigaciones necesarias para determinar la situación jurídica del dominio de las parcelas comprendidas en el perímetro de la zona de reestructuración, las personas participantes en la reestructuración parcelaria estarán obligadas a presentar, si existiera, la documentación mencionada en el artículo 58.1.a de esta ley y a declarar, en todo caso, los gravámenes o situaciones dominicales que conozcan y afecten a sus parcelas o derechos.

2. En el caso de solicitud de certificación de dominio y cargas por el órgano competente en reestructuración parcelaria, se estará a lo dispuesto en el artículo 58.1.a de esta ley.

3. La correcta localización de dichas parcelas en los planos parcelarios será responsabilidad de las personas titulares o de aquellas que ostenten su representación.

*Artículo 60. Aprobación de bases provisionales*

*F*inalizados los trabajos de investigación de la propiedad, y una vez se disponga de todos los datos que permitan determinar la situación física y jurídica de las parcelas, la comisión local de reestructuración parcelaria aprobará las bases provisionales de la reestructuración y la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria las someterá a trámite de información pública por plazo de un mes, previa comunicación en la forma prevista en el artículo 42 de esta ley.

*Artículo 61. Contenido de las bases de reestructuración parcelaria*

*1*. Las bases de reestructuración habrán de tener como contenido mínimo el siguiente:

a) Delimitación provisional del perímetro de la zona de reestructuración, relación de parcelas incluidas en dicho perímetro cuya exclusión se propone y parcelas periféricas que pudieran quedar incluidas. Asimismo se precisará de manera explícita que la conselleria competente en materia de agricultura podrá, hasta el momento de la firmeza administrativa de las bases de reestructuración parcelaria, rectificar el perímetro, según lo establecido en el apartado 2 del artículo 57.

b) Relación de valores naturales del territorio de obligada conservación y protección, en el marco de la futura actuación en infraestructuras y de conformidad con las determinaciones de la declaración o estimación de impacto ambiental, identificados gráficamente sobre el mapa georreferenciado de la zona.

c) Clasificación de las tierras según su productividad y, con carácter general, fijación de los respectivos coeficientes que hayan de servir de base para llevar a cabo las compensaciones que resulten necesarias.

d) Relación de titulares de las parcelas y fincas registrales afectadas, de acuerdo con la documentación aportada. Se declarará el dominio de las parcelas a favor de quienes posean la titularidad dominical, sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado 3 y 4 de este artículo. En el caso de derechos inscritos en el Registro de la Propiedad se dará preferencia a estos y, a falta de derechos inscritos, a la titularidad catastral, no siendo obstáculo para realizar las operaciones de reestructuración de las parcelas afectadas, la posesión del correspondiente título de propiedad. La relación únicamente podrá contener datos que sean de utilidad a efectos de la reestructuración parcelaria. En el caso de personas copropietarias, poseedoras o cualquier otro título deberá figurar en las bases la cuota que corresponde a cada uno.

e) Relación de superficies aportadas pertenecientes a cada titular y la clasificación que les corresponda.

f) Relación de gravámenes, arrendamientos y demás titularidades y situaciones jurídicas que afecten a la propiedad, posesión o disfrute que hubieran quedado determinadas en el periodo de investigación.

g) En su caso, relación de concesiones de agua existentes, con expresión de la parcela y persona propietaria beneficiada. Esta relación no será necesaria cuando las parcelas pertenezcan al ámbito de una comunidad de regantes inscrita en el registro oficial de la confederación hidrográfica correspondiente.

2. Podrán ser excluidos de la reestructuración sectores o parcelas que no puedan beneficiarse de ella por la importancia de las obras o mejoras incorporadas al suelo, por la especial naturaleza o emplazamiento de estas o por cualquier otra circunstancia debidamente motivada por el propio órgano competente en materia de reestructuración parcelaria. Con carácter general, los bienes de dominio público están excluidos del proceso de reestructuración, salvo que las administraciones públicas competentes soliciten de forma expresa y motivada su inclusión.

3. Si como resultado de la investigación de la propiedad se detectan discordancias registrales se procederá de la siguiente manera:

a) En los anuncios de información pública de las bases provisionales se instará a las personas titulares registrales o a sus causahabientes para que, si apreciasen contradicción entre el contenido de los asientos del registro que les afecten y la atribución de propiedad u otros derechos relacionados en las bases, aporten certificación registral de los asientos contradictorios y, en su caso, los documentos que acrediten la condición de causahabiente de las personas titulares inscritas.

b) En todo caso, y siempre que antes de la publicación de las bases definitivas se tenga conocimiento, respecto de una parcela determinada, de la existencia de una discordancia entre el registro de la propiedad y los resultados de dicha investigación, se solicitará de oficio la certificación registral correspondiente, de no haber sido aportada esta por las personas interesadas.

c) En los casos en que, aun constando la certificación registral de una parcela identificada, persistiera la discordancia según su titular o sus causahabientes, deberán observarse las siguientes indicaciones:

Primero. Regirán las presunciones establecidas en la legislación hipotecaria, si bien las situaciones posesorias que se acrediten en relación con las parcelas de procedencia serán siempre respetadas.

Segundo. En las bases definitivas se harán constar las situaciones jurídicas resultantes de la certificación registral y las situaciones posesorias acreditadas en el expediente de reestructuración parcelaria.

Tercero. En el proyecto de reordenación parcelaria, en el acuerdo de reordenación parcelaria y en el acta de reordenación de la propiedad se determinarán y adjudicarán por separado las fincas de reemplazo que sustituyan a las parcelas objeto de contradicción.

4. Si como resultado de la investigación de la propiedad se detectan discordancias sobre fincas no registradas se procederá de la siguiente manera:

a) Las discordancias que se presenten entre las personas propietarias participantes referidas a parcelas no inscritas en el registro de la propiedad se harán constar en las bases definitivas, con expresa indicación de las pruebas que motivan tal discordancia.

b) En el proyecto de reordenación parcelaria, en el acuerdo de reordenación parcelaria y en el acta de reordenación de la propiedad se determinarán y adjudicarán por separado las fincas de reemplazo que sustituyan a las parcelas objeto de contradicción.

*Artículo 62. Firmeza de las bases de reestructuración parcelaria*

*1*. Una vez finalizado el procedimiento de información pública de las bases provisionales de la reestructuración parcelaria, y resueltas las alegaciones que en su caso se hubieran presentado, la comisión local elevará las bases definitivas de la reestructuración parcelaria a la dirección general competente en esta materia para su aprobación.

2. Las bases definitivas aprobadas serán objeto de publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y notificación individual en los términos establecidos por el artículo 42 de esta ley.

3. En el plazo de un mes desde el día siguiente a la notificación del boletín individual de la propiedad, quien ostente un derecho subjetivo o un interés directo, personal y legítimo en el asunto podrá interponer recurso de alzada contra las bases de reestructuración parcelaria ante la persona titular de la conselleria competente en materia de agricultura, que tendrá un plazo máximo de tres meses para dictar y notificar la resolución de dicho recurso. Transcurrido este plazo sin que recaiga resolución, el recurso se entenderá desestimado.

4. Una vez resueltos los recursos presentados, la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria declarará mediante resolución la firmeza de las bases de reestructuración parcelaria.

5. Agotada la vía administrativa podrá interponerse recurso contencioso administrativo.

6. Será potestativo dar efecto en el expediente de reestructuración parcelaria a las transmisiones o modificaciones de derechos que se comuniquen después de la publicación de las bases definitivas.

7. No quedarán perjudicados por las resoluciones del procedimiento de reestructuración parcelaria aquellos derechos y situaciones jurídicas que no hubiesen sido asignados en las bases definitivas a su legítimo titular, aun cuando tales bases hayan adquirido firmeza.

No obstante lo anterior, tales derechos y situaciones jurídicas solo podrán hacerse efectivos por la vía judicial ordinaria o de la conciliación y con sujeción a las normas de este artículo, sobre las fincas de reemplazo adjudicadas a quien en las bases definitivas apareciera como titular de las parcelas de procedencia objeto de tales derechos o situaciones antes de la reestructuración.

Los derechos se harán efectivos sobre fincas de reemplazo o porciones segregadas de ellas que sean de características análogas y valor proporcionado a las parcelas de procedencia que constituían su objeto.

Si las fincas análogas existentes en el lote de reemplazo hubiesen pasado a tercero protegido por la fe pública registral, la persona titular de los derechos o situaciones solo tendrá derecho a la correspondiente indemnización.

*Artículo 63. Proyecto de reordenación*

*1*. Una vez firme en vía administrativa la resolución que apruebe las bases definitivas, la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria redactará y aprobará el proyecto de reordenación parcelaria, en el que se indicarán las fincas de reemplazo que en un principio se asignan a cada participante y la relación de las servidumbres prediales que hayan de establecerse y las que deben extinguirse, según las conveniencias de la nueva ordenación de la propiedad.

2. En todo caso, las determinaciones contenidas en la declaración o estimación de impacto ambiental deberán incorporarse al proyecto de reordenación parcelaria.

3. En el proyecto de reordenación se cumplirán las directrices de ordenación del territorio de la Comunitat Valenciana, a través de un informe preceptivo de la conselleria competente en materia de ordenación del territorio, así como las limitaciones legales que eventualmente puedan afectar a los diferentes cultivos y aprovechamientos en áreas específicas.

4. El proyecto de reordenación será sometido a procedimiento de información pública por un período de un mes, previa comunicación en la forma prevista en el artículo 42 de esta ley. Las alegaciones presentadas en el período de información pública serán estudiadas y, en su caso, aprobadas por la dirección general competente, dando lugar a las modificaciones del proyecto que procedan.

5. Para la ejecución del procedimiento de reestructuración parcelaria, las personas propietarias partícipes podrán sufrir deducciones en sus aportaciones, cuyo total no podrá exceder del 10 % del valor de las parcelas aportadas. En todo caso se respetarán los siguientes límites:

a) Hasta un 3 % del valor aportado para el ajuste de las adjudicaciones de las fincas de reemplazo.

b) Hasta un 7 % del valor aportado para las obras necesarias para la reestructuración parcelaria y, en su caso, para las obras de regadío de nueva implantación o de mejora del ya existente.

c) En cualquier caso, la deducción que se aplique a las personas propietarias de una única parcela no será superior al 7 % de su valor.

*Artículo 64. Acuerdo de reordenación parcelaria*

*1*. Finalizado el período de información pública del proyecto y contestadas las alegaciones que, en su caso, se hubieran presentado, la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria emitirá resolución aprobatoria del acuerdo de reordenación parcelaria, que será objeto de comunicación en los términos establecidos en el artículo 42 de esta ley y publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

Contra esta resolución administrativa, quien ostente un derecho subjetivo o un interés directo, personal y legítimo en el asunto podrá interponer recurso de alzada ante la persona titular de la conselleria competente en materia de agricultura en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente a la notificación realizada en aplicación del artículo 42 de esta ley. El plazo máximo para dictar y notificar la resolución será de tres meses. Transcurrido este plazo sin que recaiga resolución, se entenderá desestimado el recurso. Agotada la vía administrativa, cabrá interponer recurso contencioso-administrativo.

2. El acuerdo de reordenación parcelaria establecerá la nueva ordenación de la propiedad mediante la determinación de las parcelas que reemplazarán a las parcelas de aportación de las personas participantes afectadas y sobre las que recaerán inalterados el dominio y los demás derechos reales y situaciones jurídicas que tenían por base las parcelas sujetas a reestructuración.

3. Las transmisiones o modificaciones de derechos que se produzcan después de la resolución administrativa por la que se declare la firmeza del acuerdo de reordenación parcelaria no producirán efecto en el expediente administrativo.

4. Aprobado el acuerdo de reordenación parcelaria, se procederá a dar a las personas partícipes en la reestructuración la posesión de las nuevas parcelas de reemplazo mediante la definición de sus coordenadas. Las parcelas estarán identificadas y delimitadas con hitos en el terreno, salvo que estén ya limitadas por las infraestructuras viarias, de saneamiento e hidráulicas tanto de interés agrícola general como de interés agrícola privado, en cuyo caso solo se dispondrán los hitos estrictamente necesarios. La toma de posesión tendrá carácter provisional o definitivo según lo establecido, respectivamente, en los apartados 5 y 10 del presente artículo.

5. No obstante, tras la comunicación del acuerdo de reordenación parcelaria en los términos establecidos por el artículo 42 de esta ley, se podrá dar la posesión de las nuevas fincas de reemplazo, con carácter provisional, cuando el número de recurrentes no exceda del 10 % del total de personas propietarias en la zona de reestructuración, todo ello sin perjuicio de las rectificaciones que procedan como consecuencia de los recursos que prosperen.

6. En el mes siguiente a la fecha en que las parcelas de reemplazo sean puestas a disposición de las personas partícipes para que tomen posesión de ellas, las personas interesadas podrán presentar ante la conselleria competente en materia de agricultura reclamación sobre las diferencias de superficie superiores al 2 % entre la cabida real de las fincas de reemplazo y la que conste en el expediente de reestructuración, que se acompañará, en todo caso, de un dictamen pericial. Si la reclamación fuera estimada, se podrá, según las circunstancias, rectificar el acuerdo de reordenación, compensar a la persona reclamante con cargo a las masas comunes o, si esto último no fuera posible, indemnizarle en metálico.

7. En un plazo máximo de tres meses desde la comunicación del acuerdo, las personas interesadas podrán presentar ante la conselleria competente en materia de agricultura propuestas de permutas de parcelas de reemplazo, que serán aceptadas siempre que de ello no se infiera perjuicio alguno para la reestructuración parcelaria.

8. En el supuesto de fincas de reemplazo sobre las que existieran condominios a favor de varias personas, la conselleria competente en materia de agricultura tramitará un título de propiedad por cada persona copropietaria en el que se refleje dicha situación de condominio.

9. El acuerdo de reestructuración parcelaria podrá ejecutarse, previo apercibimiento personal por escrito, mediante compulsión directa sobre aquellas personas que se resistiesen a permitir la realización de las actuaciones necesarias para dar la toma de posesión provisional o definitiva de las fincas de reemplazo, sin perjuicio de las sanciones que pudieran imponerse de acuerdo con lo dispuesto en el título VII de esta ley.

10. Resueltos los recursos administrativos, las reclamaciones de superficie y las propuestas de permutas establecidas en los apartados 1, 6 y 7 de este artículo, la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria declarará mediante resolución la firmeza del acuerdo de reestructuración parcelaria y la toma de posesión definitiva.

11. Los acuerdos de toma de posesión provisional y definitiva serán publicados en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y se comunicarán a las entidades locales afectadas por el proceso de reestructuración parcelaria para su exposición pública en los tablones de anuncios o sedes electrónicas por el plazo de un mes.

*Artículo 65. Acta de reordenación de la propiedad*

*1*. Firme el acuerdo de reordenación, la conselleria competente en materia de agricultura extenderá y autorizará el acta de reorganización de la propiedad, donde se relacionarán y describirán las fincas de reemplazo resultantes de la reestructuración, con las circunstancias necesarias para la inscripción de las mismas en el registro de la propiedad, los derechos reales y situaciones jurídicas que hayan sido determinados en el periodo de investigación y la finca sobre la que hayan de establecerse, así como los nuevos derechos reales que se constituyan en las nuevas fincas de reemplazo.

2. El acta de reordenación de la propiedad será objeto de protocolización notarial en la notaría cuya persona titular haya formado parte de la comisión local, y la dirección general competente en materia de reestructuración promoverá su inscripción en el registro de la propiedad.

3. Todo lo anterior, sin perjuicio de la aprobación, por parte de la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria, de las modificaciones del acta de reordenación de la propiedad a que haya lugar como consecuencia de la rectificación de errores, ejecución de sentencias o reconocimientos de titularidad que procedan, siendo documento suficiente para su inscripción registral el acta de rectificación o complementaria de la de reordenación de la propiedad, protocolizada notarialmente.

4. La inscripción de los títulos de la reestructuración en el registro de la propiedad se regirá por lo dispuesto en la legislación del Estado en la materia.

5. Una vez inscritas las fincas de reemplazo, para la inscripción sobre las mismas de aquellos derechos reales y situaciones jurídicas inscritos sobre las parcelas originarias, comunicados tras la publicación de las bases definitivas y a los que no se hubiera dado efecto en el expediente, bastará la presentación del título que motivó la práctica de tales asientos con la rectificación que corresponda y en la que se hagan constar las circunstancias y descripción de la finca o fincas resultantes del acta, así como el consentimiento para tal rectificación de la persona titular registral de la finca de reemplazo y de las personas titulares de tales derechos, otorgado ante la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria. En defecto de acuerdo, el traslado se instará al juzgado de primera instancia. En ningún caso el traslado perjudicará los derechos de un tercero protegido por la fe pública registral.

6. De la nueva ordenación de la propiedad se dará oportuna comunicación, mediante certificación administrativa, a la gerencia territorial del catastro correspondiente, con la copia de los planos de reestructuración y cuantos datos complementarios fueran necesarios, conforme a lo dispuesto por la legislación vigente en catastro inmobiliario.

*Artículo 66. Masa común*

*1*. Se constituirá una masa común de tierras en cada zona objeto de reestructuración, que se sustentará con los terrenos sobrantes de las adjudicaciones de los lotes de reemplazo.

2. Durante un plazo de tres años, contado desde la fecha de protocolización notarial del acta de reordenación de la propiedad, dichas tierras sobrantes serán utilizadas para la corrección de errores de los que se deriven perjuicios para las personas afectadas por la reestructuración.

3. Cuando la estimación de las pretensiones de los recursos interpuestos frente al acuerdo de reordenación parcelaria afecten a otras personas beneficiarias en la reestructuración, tales pretensiones podrán ser satisfechas con cargo a la masa común de tierras, y si esto no fuera posible, mediante indemnización en metálico.

4. Transcurrido el plazo indicado en el apartado 2 de este artículo, los terrenos integrantes de la masa común sobrantes deberán destinarse a algunos de los siguientes destinos:

a) Adscripción al patrimonio de la Comunitat Valenciana para su gestión a través de su integración en la Red de Tierras.

b) Cesión o, en su caso, adjudicación a las entidades locales o corporaciones de derecho público que agrupen a la mayor parte de las personas participantes en la reestructuración, para que las destinen a alguno de los siguientes fines:

– La conservación y mejora de la red de caminos y demás infraestructuras de la reestructuración.

– Otros fines de interés general para el sector agrario y actividades agrarias complementarias de la zona concentrada.

– Alguna de las finalidades de los artículos 27 y 88 de la presente ley.

– Enajenación a personas agricultoras propietarias de la zona, con preferencia a colindantes, personas agricultoras profesionales, mujeres o jóvenes, según las definiciones del artículo 4 de la presente ley.

5. Transcurrido el plazo indicado en el apartado 2 de este artículo, la adjudicación de dichas fincas se inscribirá en el registro a favor de la persona adjudicataria o rematante, mediante un acta complementaria del acta de reordenación de la propiedad.

*Artículo 67. Fincas de personas desconocidas*

*1*. Las fincas que reemplacen a las parcelas cuya titularidad dominical no fuese conocida durante el procedimiento de investigación de la propiedad se incluirán en el acta de reordenación de la propiedad, haciéndose constar dicha circunstancia y reflejando, en su caso, las situaciones posesorias existentes.

2. Dentro de los cinco años siguientes a la fecha de declaración de firmeza del acta de reordenación de la propiedad y a los solos efectos del procedimiento de reestructuración parcelaria, la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria estará facultada para reconocer el dominio de las fincas que reemplacen a las parcelas cuya titularidad dominical no hubiera sido conocida durante el procedimiento de investigación de la propiedad, a favor de quien lo acredite suficientemente.

3. Transcurridos los cinco años a que se refiere el apartado anterior, la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria remitirá la relación de los bienes cuya titularidad dominical no hubiese aparecido, con mención de las situaciones posesorias que figuren en el acta de reordenación de la propiedad, al órgano correspondiente de la administración general del Estado en la provincia en la que se hallen tales fincas, a los efectos determinados en la legislación básica de patrimonio del Estado.

4. Hasta que la remisión a que se refiere el apartado 3 de este artículo se produzca, la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria queda facultada para ceder en precario el cultivo de las fincas sin titularidad dominical conocida a entidades locales afectadas por el procedimiento de reestructuración parcelaria.

Sección quinta. Procedimiento abreviado

*Artículo 68. Circunstancias y etapas*

*1*. La conselleria competente en materia de agricultura, tras la aprobación del decreto de inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria y para aquellos casos en los que se aprecie que el procedimiento de reestructuración no reviste especial dificultad o que las circunstancias concurrentes exigen la agilización del mismo, podrá acordar motivadamente la tramitación de la reestructuración parcelaria pública por el procedimiento abreviado.

2. En el procedimiento abreviado, las bases provisionales de reestructuración parcelaria y el proyecto de reordenación parcelaria se someterán conjuntamente a un único trámite de información pública y comunicación previa de acuerdo con el artículo 42 de esta ley. Las bases provisionales serán objeto de aprobación por parte de la comisión local tal como establece el artículo 60 de esta ley y el proyecto de reordenación será objeto de aprobación por parte de la dirección general competente tal como establece el artículo 63 de esta ley.

3. Finalizado el trámite de información pública al que se refiere el apartado 2 de este artículo, e introducidas las modificaciones resultantes del mismo, la conselleria competente en materia de agricultura aprobará las bases definitivas de reestructuración parcelaria y el acuerdo de reordenación parcelaria, mediante una única resolución de la dirección general competente y se someterán a un único trámite de información pública y comunicación de acuerdo con el artículo 42 de esta ley. Dicha resolución tendrá los mismos efectos que la establecida en los artículos 62 y 64 de esta ley.

4. Para aquellos aspectos no regulados en este artículo, el procedimiento abreviado seguirá la tramitación establecida para el procedimiento ordinario.

Sección sexta. Procedimientos especiales

*Artículo 69. Procedimiento especial para reestructuración parcelaria privada*

*1*. El procedimiento se iniciará con la presentación en la conselleria competente en materia de agricultura de un escrito dirigido al conseller o consellera, en el que la agrupación promotora solicita la reestructuración parcelaria de carácter privado, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 45 de esta ley.

2. La solicitud de reestructuración parcelaria habrá de acompañarse de una memoria técnica firmada por personal técnico competente, en la que:

a) Se delimitará el perímetro de la superficie objeto de reestructuración y las parcelas catastrales afectadas.

b) Se especificará la relación de parcelas catastrales y un anexo con la aceptación de cada una de las personas titulares catastrales o registrales afectadas que formen parte de la agrupación promotora.

c) Se especificarán las obras y mejoras de infraestructuras que, en su caso, se proyecte ejecutar para satisfacer las necesidades de la reestructuración parcelaria.

d) Se adjuntará un plano en el que se refleje la nueva distribución de la propiedad sobre las parcelas de procedencia, y las obras y mejoras de infraestructuras que, en su caso, fuera necesario ejecutar.

e) Se incluirá un informe que motive y acredite la coherencia del proyecto de reestructuración parcelaria con al menos uno de los fines especificados en las letras a, b o c del apartado 1 del artículo 37 de esta ley.

3. En caso de que la reestructuración parcelaria privada propuesta esté sometida a procedimiento de evaluación ambiental según la legislación vigente en la materia, la agrupación promotora redactará el preceptivo documento técnico ambiental, que observará lo establecido en el artículo 49 de esta ley en cuanto a su contenido y alcance, y lo aportará al expediente para que la conselleria lo traslade al órgano ambiental competente al efecto de dar inicio a la tramitación establecida en la normativa de evaluación ambiental.

4. Una vez recibida la solicitud, la memoria técnica y, si procede, el documento técnico ambiental, la conselleria competente en materia de agricultura someterá a exposición pública y notificará la iniciativa de reestructuración parcelaria privada a aquellas administraciones, entes y personas físicas y jurídicas que pudieran resultar afectadas, para que en el plazo de un mes formulen las alegaciones y condicionantes correspondientes.

5. Concluido, si procede, el procedimiento ambiental y recibidas las alegaciones formuladas, según lo establecido en el apartado anterior, la conselleria competente en materia de agricultura dará traslado de la resolución relativa a la evaluación ambiental y de las alegaciones recibidas a la agrupación promotora para que en el plazo máximo de un mes conteste a las mismas.

6. Una vez completados los trámites de los apartados anteriores, e incorporadas las determinaciones a las que se refiere el apartado 4 del artículo 49 de esta ley, en los casos en que proceda, la conselleria competente en materia de agricultura emitirá resolución de autorización de la ejecución del proceso de reestructuración privada solicitado. Contra esta resolución, las personas propietarias y titulares de derechos y situaciones jurídicas ajenas a la agrupación y afectadas por el proceso podrán presentar recurso de alzada ante la persona titular de la conselleria competente en materia de agricultura.

7. Una vez emitida la resolución de autorización mencionada en el apartado anterior, en el plazo máximo de seis meses la agrupación promotora deberá presentar el proyecto de reordenación parcelaria privada firmado por personal técnico competente, en el que se tendrán en cuenta todos los condicionantes y determinaciones requeridas, en su caso, por la evaluación ambiental y condicionados de otras administraciones. El proyecto contendrá:

a) la delimitación del perímetro de reestructuración,

b) la relación de parcelas y titulares de derechos y gravámenes de todas y cada una de las parcelas,

c) la delimitación de las fincas de reemplazo,

d) la relación de las obras e infraestructuras que, en su caso, sea necesario ejecutar.

Dicho proyecto será sometido a exposición pública por un periodo de un mes y notificado a las personas titulares y entidades afectadas por el proceso de reestructuración parcelaria para que formulen las alegaciones correspondientes en el plazo de un mes desde la fecha de notificación.

8. Emitida y notificada la resolución del apartado 6 de este artículo, la reestructuración aprobada será obligatoria para todas las personas titulares afectadas, sean personas propietarias o titulares de derechos y situaciones jurídicas sobre terrenos comprendidos dentro del perímetro aprobado, quedando subrogadas en todos los derechos y obligaciones de la persona transmitente o causante los adquirentes, a título oneroso o lucrativo, de tierras afectadas por el proceso.

9. La conselleria competente en materia de agricultura comunicará la resolución de autorización de la ejecución del proceso de reestructuración privada al Registro de la Propiedad correspondiente para la práctica de nota al margen de las fincas registrales afectadas por el procedimiento de reestructuración privada. Será potestativo de la conselleria competente en materia de agricultura solicitar al Registro de la Propiedad afectado certificación registral de dominio y cargas.

10. Para la práctica de nota al margen y solicitud, en su caso, de certificación registral se estará a lo dispuesto en el artículo 56.6 de la presente ley.

11. El proceso respetará los derechos de las personas propietarias y titulares de derechos y situaciones jurídicas ajenas a la agrupación promotora, que recibirán comunicación personal en el procedimiento descrito en el artículo 42 de la presente ley. De no existir aceptación expresa de las fincas de reemplazo por parte de estas personas, habrá de garantizarse que las fincas de reemplazo resultantes de la reordenación mantengan en su conjunto, al menos, el mismo valor que las parcelas aportadas.

12. Finalizado el período de exposición pública del proyecto, y una vez contestadas las alegaciones que en su caso se hubieran presentado, la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria emitirá resolución aprobatoria del acuerdo de reordenación parcelaria y la concesión de los beneficios previstos en los artículos 74 y 75 de la presente ley. El acuerdo será objeto de publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*. Contra la resolución administrativa que apruebe el acuerdo de reordenación, que no agotará la vía administrativa, y que será objeto de notificación, podrá interponerse recurso administrativo de conformidad con la legislación vigente.

13. Aprobada y notificada la resolución por la que se apruebe el acuerdo de reordenación, la agrupación promotora de la reestructuración dispondrá de un plazo de 18 meses para ejecutar todas las actuaciones previstas en el proyecto de reestructuración y tomar posesión de las nuevas fincas de reemplazo resultantes.

14. Una vez comprobado lo dispuesto en el apartado anterior, la conselleria competente en materia de agricultura extenderá y autorizará el acta de reorganización de la propiedad, donde se relacionarán y describirán las fincas de reemplazo resultantes de la reestructuración y se especificarán las cargas y gravámenes de cada una de ellas así como las demás circunstancias necesarias para la inscripción de las mismas en el Registro de la Propiedad.

15. El acta de reorganización de la propiedad será objeto de protocolización notarial, y la conselleria competente en materia de agricultura promoverá su inscripción en el Registro de la Propiedad. Asimismo, la conselleria competente en materia de agricultura procederá a abonar a la agrupación promotora los honorarios que se hayan devengado por la contratación de los trabajos de asistencia técnica necesarios para la redacción del proyecto de reestructuración parcelaria, previa justificación documental de los mismos.

16. Para la inscripción de las fincas de reemplazo se estará a lo dispuesto en el artículo 65 de esta ley.

*Artículo 70. Responsabilidades de la agrupación promotora de la reestructuración privada*

*1*. La agrupación promotora responderá de los daños y perjuicios ocasionados a terceros como consecuencia de sus actuaciones en el procedimiento establecido en el artículo anterior.

2. La agrupación promotora devolverá los pagos parciales o anticipos percibidos y no podrá beneficiarse de las medidas de fomento establecidas en el artículo 98 de la presente ley, en los siguientes supuestos:

a) En el caso de no hacer entrega en tiempo y forma de los documentos señalados en el artículo anterior.

b) En el caso de que la documentación sea rechazada por la conselleria competente en materia de agricultura.

c) En el caso de que carezca del acuerdo expreso de los miembros de la agrupación.

3. La disolución de la agrupación no exime a las personas miembros de las responsabilidades en que aquella hubiera incurrido como consecuencia de lo dispuesto en este artículo.

4. Las obligaciones establecidas en el artículo 58 de esta ley serán de aplicación a los procesos de reestructuración privada. El incumplimiento de las mismas dará lugar a la imposición de las sanciones que se determinan en el título VII de la presente ley, todo ello sin perjuicio de que la persona causante de incumplimiento de los supuestos recogidos en el apartado 1 del artículo 58 de esta ley haya de abonar los costes de la reestructuración según se establezca reglamentariamente.

*Artículo 71. Procedimiento especial de reestructuración parcelaria a través de permutas voluntarias*

*1*. La dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria será el órgano competente para la autorización de las permutas de fincas rústicas reguladas en el artículo 12 de la Ley 19/1995.

2. La conselleria competente en materia de agricultura podrá incentivar las permutas voluntarias de parcelas entre titulares de explotaciones agrarias, en los siguientes supuestos:

a) Cuando al menos una de las parcelas que se pretende permutar linde con otra parcela propiedad de una de las personas titulares participantes en la permuta voluntaria, de manera que la permuta mejore objetivamente la estructura de su explotación.

b) En caso de permutas voluntarias con modificación de la geometría de las parcelas resultantes, cuando las personas solicitantes adjunten a su solicitud de permuta voluntaria un anteproyecto de reestructuración de las parcelas aportadas. La dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria emitirá un informe motivado de la adecuación del anteproyecto a los objetivos de la presente ley.

3. Para poder beneficiarse de los incentivos establecidos en el apartado 5 de este artículo, las personas interesadas que cumplan con alguna de las condiciones establecidas en el apartado 2 de este artículo presentarán la solicitud de permuta junto con la documentación exigida por la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria. En caso de necesitar anteproyecto de reestructuración tal como exige la letra b del apartado 2 de este artículo, las personas solicitantes elaborarán el preceptivo proyecto técnico de reordenación, para su tramitación por la conselleria competente en materia de agricultura. Si la solicitud de permuta y, en su caso, el proyecto técnico de reordenación reúne las condiciones necesarias establecidas en el apartado 2, en el plazo de 3 meses la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria dictará y notificará resolución aprobatoria.

4. Si la solicitud y, en su caso, el anteproyecto no resultara conforme a las condiciones expuestas en el apartado 2, será devuelto a las personas solicitantes, que, por una sola vez, podrán introducir los cambios necesarios para que resulte adecuado. Si a pesar de las modificaciones introducidas persiste su falta de adaptación, la dirección general competente en materia de reestructuración parcelaria emitirá resolución denegatoria y la notificará a las personas interesadas. Contra esta resolución cabrá interponer recurso de alzada ante la persona titular de la conselleria competente en materia de agricultura, en el plazo de un mes, contado a partir del día siguiente al de la recepción de su notificación. El plazo máximo para dictar y notificar la resolución será de tres meses. Transcurrido este plazo sin que recaiga resolución, se podrá entender desestimado el recurso.

5. Las permutas autorizadas por este procedimiento no precisarán de permisos ni licencias de segregación o agregación y, cuando no se encuentren exentas por aplicación de la legislación sectorial del Estado, se beneficiarán de una bonificación del 99 % en la modalidad de transmisiones patrimoniales onerosas del impuesto de transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados.**14**

Sección séptima. Obras e infraestructuras de la reestructuración parcelaria

*Artículo 72. Entrega y conservación*

*1*. Una vez la conselleria competente en materia de agricultura haya finalizado la ejecución de la red de caminos y demás infraestructuras inherentes al proceso de reestructuración parcelaria pública, se acordará su entrega a las diputaciones, ayuntamientos u otras entidades públicas territoriales con personalidad jurídica de ámbito local a las cuales corresponda hacerse cargo del mantenimiento y adecuada conservación de las mismas.

2. Durante el proceso de ejecución de la red de caminos y demás infraestructuras del proceso de reestructuración parcelaria pública, y hasta que tenga lugar la entrega formal de las mismas conforme a lo dispuesto en el artículo siguiente, la conselleria que tenga atribuidas las competencias en materia de agricultura asumirá la conservación de los mismos.

3. Las obras de interés general ejecutadas dentro del procedimiento de reestructuración parcelaria se entregarán de acuerdo con el artículo 92 de esta ley.

Sección octava. Financiación de la reestructuración parcelaria

*Artículo 73. Financiación de la reestructuración parcelaria pública*

*1*. En las reestructuraciones parcelarias públicas, la conselleria competente en materia de agricultura abonará los derechos de notaria y registro de la propiedad que se devenguen como consecuencia de la titulación e inscripción de las parcelas de reemplazo, así como de las rectificaciones que fuera preciso realizar para subsanar errores existentes en los títulos.

2. En las reestructuraciones parcelarias públicas, los trabajos de asistencia técnica necesarios para la realización de la reestructuración parcelaria se sufragarán íntegramente por la conselleria competente en materia de agricultura, con cargo a sus presupuestos.

3. La ejecución y financiación de las obras y mejoras territoriales contenidas en el proyecto de reestructuración pública iniciadas de oficio o a solicitud de los interesados se regirán por lo dispuesto en la presente ley sobre las infraestructuras agrarias de titularidad pública. Estas obras y mejoras territoriales podrán ser financiadas:

a) Íntegramente por las administraciones públicas.

b) Conjuntamente por las administraciones públicas y las personas beneficiarias de los efectos de la reestructuración parcelaria, por medio del establecimiento de las contribuciones especiales que legalmente se dispongan. En este caso, la contribución especial que se imponga a las personas beneficiarias no podrá ser nunca superior al 75 % del coste total de las obras.

4. Respecto de las demás ayudas y beneficios fiscales, se estará a lo dispuesto en los artículos 75, 97 y 98 de la presente ley y en la legislación sectorial pertinente.

*Artículo 74. Financiación de la reestructuración parcelaria privada*

*1*. Los beneficios de las personas solicitantes de la reestructuración parcelaria privada serán los siguientes:

a) La conselleria competente en materia de agricultura asumirá la titulación e inscripción registral de las parcelas de reemplazo resultantes y abonará los derechos de notaría y registro de la propiedad que se devenguen.

b) La conselleria competente en materia de agricultura abonará los honorarios que se devenguen por la contratación de los trabajos de asistencia técnica necesarios para la redacción del proyecto de reestructuración parcelaria privada, previa justificación documental de la realización de los mismos.

2. La agrupación de personas propietarias promotora de la reestructuración financiará la ejecución de las obras y mejoras de infraestructuras que, en su caso, se contemplen en el proyecto de reestructuración.

3. Las personas participantes en la reestructuración parcelaria privada podrán beneficiarse de las medidas de fomento contempladas en los artículos 75, 97 y 98 de esta ley, así como de otras medidas de fomento que puedan ser reguladas mediante orden de la conselleria competente en materia de agricultura.

*Artículo 75. Incentivos fiscales durante los procesos de reestructuración pública y privada*

*1*. Todas las transmisiones, demás actos y contratos y permutas voluntarias que se desarrollen durante los procesos de reestructuración parcelaria pública y privada previstos en la presente ley se beneficiarán de una bonificación del 99 % de la cuota del impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados, siempre y cuando no se produzca una bonificación o exención más favorable por la legislación sectorial.

2. Todas las adquisiciones por sucesión o donación de fincas rústicas autorizadas en los procesos de restructuración parcelaria pública y privada previstos en la presente ley se beneficiarán de una bonificación del 99 % de la cuota del impuesto sobre sucesiones y donaciones, siempre y cuando no se produzca una bonificación o exención más favorable por la legislación sectorial.

3. En el caso de reestructuraciones parcelarias públicas, las transmisiones de fincas estipuladas en los apartados 1 y 2 del presente artículo deberán ser autorizadas previamente por el órgano competente en materia de reestructuración parcelaria y deberán solicitarse una vez aprobadas las bases provisionales y previamente a la firmeza administrativa del acuerdo de reordenación.

4. En el caso de reestructuraciones parcelarias privadas, las transmisiones de fincas estipuladas en los apartados 1 y 2 del presente artículo deberán ser autorizadas previamente por el órgano competente en materia de reestructuración parcelaria y deberán solicitarse una vez aprobada la resolución de autorización de ejecución del proceso de reestructuración privada y previamente a la aprobación del acuerdo de reordenación.

CAPÍTULO III

Unidades mínimas de cultivo

*Artículo 76. Definición*

*1*. A los efectos de esta ley, se entiende por unidad mínima de cultivo la superficie suficiente que debe tener una finca rústica para que las labores fundamentales de su cultivo, utilizando los medios normales y técnicos de producción, puedan llevarse a cabo con un rendimiento satisfactorio, teniendo en cuenta las características socioeconómicas de la agricultura en la comarca o zona tomada en consideración.

2. Las unidades mínimas de cultivo se determinarán para secano y para regadío en los distintos municipios, zonas o comarcas mediante decreto del Consell.

3. A estos efectos, se considerará como de regadío, previa comprobación por el órgano correspondiente de la conselleria competente en materia de agricultura, toda aquella parcela cultivada en la que se justifique, de la forma que proceda en derecho, su derecho de uso de agua para riego.

*Artículo 77. Indivisión***15**

*1*. La división o segregación de una finca rústica solo se permitirá cuando no dé lugar a parcelas de extensión inferior a la unidad mínima de cultivo establecida, excepto si se trata de cualquier tipo de disposición o intercambio a favor de personas propietarias de parcelas colindantes, siempre que, como consecuencia de esta disposición o intercambio, no quede ninguna parcela con una extensión inferior a la unidad mínima de cultivo.

2. Serán nulos y no producirán efectos de división o segregación entre las partes contratantes ni con relación a terceros, los actos o negocios jurídicos, cualquiera que sea su naturaleza o clase, por cuya virtud se pretenda la mencionada división o segregación de las parcelas contraviniendo lo dispuesto en el apartado anterior. Para su válida y eficaz división o segregación se estará a los estrictos términos y supuestos que con carácter excepcional vengan contemplados por la legislación estatal en dicha materia.

3. En zonas de reestructuración parcelaria, desarrolladas al amparo de esta ley, finalizada la reestructuración, solo será posible la división o segregación de fincas de reemplazo en los casos establecidos por el artículo 25 de la ley 19/1995, de 4 de julio, de modernización de las explotaciones agrarias.

*Artículo 78. Excepciones*

*S*in perjuicio de las excepciones contempladas por la legislación estatal, las fincas rústicas podrán dividirse o segregarse, aun dando lugar a superficies inferiores a la unidad mínima de cultivo, si la segregación o división es consecuencia de la compraventa concertada sobre la totalidad de la finca arrendada entre la persona arrendataria titular de un arrendamiento histórico valenciano y la persona propietaria de la misma.

TÍTULO V

Beneficios fiscales**16**

*Artículo 79. Disposiciones generales***17**

*1*. En el marco de la normativa estatal sobre cesión de tributos a las comunidades autónomas, se establecen los incentivos fiscales aplicables a las transmisiones de dominio y demás actos relativos a las parcelas con vocación agraria definidas en los términos del artículo 4 de la presente Ley.

2. Para que procedan dichos beneficios se hará constar en la escritura pública de adquisición el incentivo aplicado, y en el Registro de la Propiedad, si las fincas transmitidas estuviesen inscritas en el mismo, la nota marginal de afección a que hace referencia el apartado 2 del artículo 9 de la Ley 19/1995, de 4 de julio, de Modernización de Explotaciones Agrarias o normativa que la sustituya.

3. En caso de incumplimiento del requisito del destino agrario de la parcela transmitida o si esta fuera transmitida por causas distintas a los supuestos amparados por la Ley, la persona beneficiaria habrá de ingresar el importe del beneficio disfrutado y los intereses de demora.

CAPÍTULO I

Impuestos sobre sucesiones y donaciones

*Artículo 80. Reducciones de la base imponible en adquisiciones por causa de muerte***18**

*1*. Con el carácter de reducción propia de la Comunitat, en los casos en los que en la base imponible de una adquisición "mortis causa" que corresponda al cónyuge, descendientes o adoptados, ascendientes o adoptantes y colaterales, por consanguinidad hasta el tercer grado inclusive, de la persona fallecida, estuviese incluido el valor de una explotación agraria o de elementos de una explotación agraria, para obtener la base liquidable se aplicará en la imponible una reducción del 99 por 100 del mencionado valor, siempre que el adquirente:

a) Tenga en el momento del devengo la condición de persona agricultora profesional según la definición de esta ley.

b) Mantenga en su patrimonio la explotación agraria o afecte a la explotación los elementos adquiridos, durante los cinco años siguientes al fallecimiento del causante, salvo que fallezca dentro de dicho plazo o en caso de expropiación forzosa de los mismos o concurran otras causas de fuerza mayor debidamente acreditadas que imposibiliten el ejercicio de una actividad agraria o complementaria.

2. Con el carácter de reducción propia de la Comunitat, en los casos en los que en la base imponible de una adquisición "mortis causa" que corresponda al cónyuge, descendientes o adoptados, ascendientes o adoptantes y colaterales, por consanguinidad hasta el tercer grado inclusive, de la persona fallecida, estuviese incluido el valor de una finca rústica, para obtener la base liquidable se aplicará en la imponible una reducción del 99 por 100 del mencionado valor, siempre que dichas fincas sean transmitidas en el plazo de un año, a una persona agricultora profesional, según la definición de esta ley, y sea:

– bien titular de una explotación agraria a la que quedarán afectas las fincas.

– o bien, socia de una sociedad agraria de transformación, cooperativa, sociedad civil o de una agrupación registrada como IGC, y que la entidad sea titular de una explotación agraria a la que quedarán afectas las fincas.

También se aplicará esa misma reducción del 99 % en la base imponible, siempre que dichas fincas sean transmitidas en el plazo de un año a una agrupación registrada como IGC.

A estos efectos, se equipara la transmisión a la cesión por cualquier título que permita a la parte cesionaria la ampliación de su explotación agraria. También se tendrá derecho a la reducción si las parcelas están ya cedidas a la fecha de devengo y si dicha cesión se mantiene en las condiciones señaladas anteriormente.

Las parcelas transmitidas deberán afectarse a la explotación agraria durante los cinco años siguientes al fallecimiento del causante, salvo que dentro del citado plazo fallezca la persona adquirente o las parcelas se vean afectadas por un expediente expropiatorio o concurran otras causas de fuerza mayor debidamente acreditadas que imposibiliten el ejercicio de una actividad agraria o complementaria.

*Artículo 81. Reducciones en la base imponible en adquisiciones lucrativas inter vivos***19**

*C*on el carácter de reducción propia de la Comunitat, en los casos en los que en la base imponible de una donación u otro negocio jurídico a título gratuito, "intervivos", estuviese incluido el valor de una explotación agraria o de parcelas con vocación agraria, para obtener la base liquidable se aplicará una reducción del 99 por 100 del mencionado

valor, siempre que concurran las siguientes condiciones:

a) Que la persona donante tenga sesenta y cinco o más años o esté en situación de incapacidad permanente en grado de absoluta o gran invalidez.

b) Que la adquisición corresponda al cónyuge, personas descendientes o adoptadas y colaterales, por consanguinidad hasta el tercer grado inclusive, de la persona donante.

c) Que en la fecha del devengo las personas adquirentes o sus cónyuges tengan la condición de personas agricultoras profesionales, según la definición de esta ley, y sean:

– bien titulares de una explotación agraria a la cual quedarán afectos los elementos que se adquieren,

– o bien, socias de una sociedad agraria de transformación, cooperativa, sociedad civil o de una agrupación registrada como IGC, y que la entidad sea titular de una explotación agraria a la que queden afectos los elementos que se adquieren.

También se aplicará esa misma reducción del 99 % en la base imponible para las transmisiones, cuando el adquiriente sea una agrupación registrada como IGC.

2. La aplicación de la reducción quedará condicionada a que la persona adquirente mantenga los elementos adquiridos afectos a la explotación agraria durante los cinco años siguientes al devengo del impuesto, salvo que dentro del citado plazo fallezca la persona adquirente, se produjese la expropiación forzosa de los elementos adquiridos o concurran otras causas de fuerza mayor debidamente acreditadas que imposibiliten el ejercicio de una actividad agraria o complementaria.

CAPÍTULO II

Impuesto sobre transmisiones patrimoniales

y actos jurídicos documentados

*Artículo 82. Transmisiones y arrendamientos de terrenos con vocación agraria***20**

*1*. Se establece una bonificación en la cuota del 99 % en las modalidades de transmisiones patrimoniales onerosas y actos jurídicos documentados del Impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados para las transmisiones y arrendamientos de parcelas con vocación agraria ubicadas en la Comunitat Valenciana, cuando los adquirientes o arrendatarios sean personas agricultoras profesionales, según la definición de esta ley, y sean:

– bien titulares de una explotación agraria a la cual queden afectos los elementos que se adquieren o alquilan.

– o bien, socias de una sociedad agraria de transformación, cooperativa, sociedad civil o de una agrupación registrada como IGC, y que la entidad sea titular de una explotación agraria a la que queden afectos los elementos que se adquieren o alquilan.

También se establece esa misma bonificación en la cuota del 99 %, para las transmisiones y arrendamientos de parcelas con vocación agraria ubicadas en la Comunitat Valenciana, cuando el adquiriente o arrendatario sea una agrupación registrada como IGC.

2. La aplicación de la bonificación quedará condicionada al mantenimiento de la actividad agraria o actividad complementaria durante los cinco años siguientes, salvo fallecimiento del adquirente o arrendatario dentro del citado plazo, o salvo supuestos de expropiación forzosa o concurran otras causas de fuerza mayor debidamente acreditadas que imposibiliten el ejercicio de una actividad agraria o complementaria.

*Artículo 83. Agrupaciones de parcelas con vocación agraria***21**

*A*  las agrupaciones de parcelas con vocación agraria se les aplicará una bonificación del 99 % en la cuota gradual de la modalidad actos jurídicos documentados del impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados.

TÍTULO VI

De las obras de interés agrario de la Comunitat Valenciana

CAPÍTULO I

Disposiciones generales

*Artículo 84. Criterios competenciales*

*1*. En la Comunitat Valenciana, la conselleria competente en materia de agricultura y, en su caso, de regadíos promoverá en el ámbito de sus respectivas competencias actuaciones referidas a aprovechamientos hidráulicos, canales, otras infraestructuras de regadíos de interés general de la Comunitat Valenciana, otras infraestructuras agrarias, así como actuaciones de conservación del patrimonio agrario, en el marco de los objetivos establecidos en el artículo 2 de esta ley.

2. En este sentido, será responsabilidad de la conselleria que ostente las competencias en materia de agricultura y, en su caso, de regadíos, específicamente, el ejercicio de las siguientes funciones:

a) La proyección y la ejecución de las obras de interés general de la Comunitat Valenciana referidas en el artículo 88 de esta ley.

b) La explotación de los aprovechamientos hidráulicos destinados al riego hasta la cesión, en su caso, de las obras e instalaciones a los beneficiarios de las mismas.

c) La coordinación, cooperación y colaboración con los órganos estatales a quienes corresponda el ejercicio de competencias en materia de regadío.

d) La prestación de servicios técnicos y de auxilio económico a favor de las comunidades, asociaciones de regantes y demás usuarios agrícolas en orden a la consecución de la sostenibilidad de la utilización del agua para el riego, teniendo en cuenta la eficiencia hidráulica y energética, así como la conservación de la biodiversidad vinculada o dependiente del sistema de regadío.

e) La prestación de servicios técnicos y de auxilios económicos a favor de los municipios para mejorar los caminos rurales de uso general.

f) La conservación del patrimonio agrario.

*Artículo 85. Coordinación con órganos estatales*

*L*a función de coordinación, cooperación y colaboración de la administración autonómica competente en materia de regadíos con los órganos estatales competentes en materia de regadíos que dispone la letra c del número 2 del artículo 84 de esta ley, se ejercerá de conformidad con lo dispuesto en las normas constitucionales y estatutarias que establecen las respectivas competencias estatales y autonómicas.

*Artículo 86. Conformidad con la planificación hidrológica*

*L*a explotación de los aprovechamientos hidráulicos para usos agrarios se realizará de acuerdo con las directrices y determinaciones del Plan hidrológico nacional y de los planes hidrológicos de cuenca, sin perjuicio de las funciones y facultades que, en su caso, corresponda a los respectivos organismos de cuenca.

En los supuestos de instalaciones y obras que se vinculen o conecten a masas de agua, serán preceptivas las correspondientes concesiones de caudales y autorizaciones de uso del dominio público hidráulico, de conformidad con lo establecido en la legislación en materia de aguas y con las previsiones de los correspondientes planes hidrológicos de cuenca y del Plan hidrológico nacional.

*Artículo 87. Supuestos previos*

*1*. Las actuaciones determinadas en el apartado 2 del artículo 84 podrán llevarse a término conjunta o separadamente a la ejecución de las obras de perforación de pozos para riego, construcción de depósitos o balsas de almacenamiento o regulación de aguas para riego y las necesarias instalaciones de elevación, impulsión, transporte y distribución de caudales para riego, así como su automatización.

2. A estos efectos, se consideran balsas o depósitos de riego aquellas construcciones destinadas al almacenamiento de agua para riego, situadas fuera de masas de agua superficiales, que no interrumpan corrientes superficiales y cuyo llenado se produzca bien desde pozos que aprovechen aguas subterráneas o bien de aguas depuradas, desalinizadas o superficiales a través de construcciones o mecanismos que permitan el control y medición de los caudales afluentes y cuenten con mecanismos de control y medición de los caudales efluentes.

CAPÍTULO II

De las actuaciones directas de la conselleria competente

en materia de agricultura en materia de obras

*Artículo 88. Obras clasificadas de interés general*

*1*. Se considerarán obras de interés general agrario de la Comunitat Valenciana las que a continuación se relacionan, sin perjuicio del cumplimiento de la normativa ambiental aplicable:

a) Sondeos de investigación y de captación de aguas subterráneas, conducciones de agua para riego, drenaje de tierras de cultivo, desagües, electrificaciones, instalaciones de bombeo, desalinización de aguas salobres, automatismos y cabezales de filtrado y abonado, siempre que sean para uso comunitario, incluyendo en su caso las construcciones necesarias tanto para instalaciones como para el almacenaje de productos o materiales, todo ello para alcanzar una utilización sostenible del agua para riego.

b) Encauzamientos y conservación de márgenes en cauces públicos y caminos agrícolas de uso general.

c) Balsas y depósitos de regulación y almacenamiento de agua para riego, cuyas capacidades deberán ser justificadas en función de los caudales y procedencias de sus aguas teniendo en cuenta los efectos del cambio climático sobre las disponibilidades de recursos hídricos, así como las obras e instalaciones necesarias para la adaptación a las condiciones de seguridad y protección civil de estas infraestructuras de regulación y almacenamiento.

d) Descontaminación de suelos para hacerlos aptos a la producción agraria, nivelación y acondicionamiento de terrenos, regueras y azarbes en explotaciones y aquellas otras que sirvan para eliminar los accidentes artificiales del terreno que dificulten el cultivo en común en IGC o en zonas de reestructuración parcelaria.

e) Construcciones e instalaciones ganaderas de uso comunitario en proyectos de ganadería sostenible.

f) Obras necesarias para la conservación del medio ambiente rural, la mitigación del cambio climático y la adaptación del sector agrario a los efectos del cambio climático y la consecución de una gestión circular y sostenible de los recursos naturales y nutrientes en el sector agrario.

g) Instalaciones necesarias para conectar las explotaciones agrarias y las zonas rurales a la sociedad de la información y la comunicación.

h) Obras necesarias para la conservación del patrimonio histórico, artístico o de singular interés agrario de la Comunitat Valenciana.

i) Obras e instalaciones necesarias para el aprovechamiento de biomasa de origen agrícola y ganadero en las actividades agrarias o complementarias, así como para el fomento del uso de energías renovables en las explotaciones agrarias.

j) En general, las que se autoricen a incluir en este grupo por ley, siempre que se trate de obras que beneficien las condiciones sociales, económicas y ambientales del espacio agrario y del medio rural y que se estimen necesarias para la actuación de la conselleria competente en materia de agricultura.

*Artículo 89. Financiación de obras de interés general*

*L*a financiación de las actuaciones de interés general en materia de infraestructuras agrarias determinadas en esta ley se podrá efectuar mediante las consignaciones que a tal efecto se incluyan en los presupuestos de la Generalitat, los recursos provenientes de otras administraciones públicas y de otros organismos supranacionales o estatales y de particulares.

*Artículo 89 bis. Estrategias o planes directores de regadíos de la Comunitat Valenciana***22**

*1*. La conselleria competente en materia de regadíos elaborará las sucesivas Estrategias o planes directores de regadíos de la Comunidad Valenciana, que serán el instrumento para la planificación global de las actuaciones directas a realizar para la consolidación y sostenibilidad de los regadíos valencianos.

2. En cada estrategia o plan director se fijarán los horizontes temporales de las actuaciones previstas, sus características principales, los objetivos específicos que se pretenden alcanzar, los criterios de prioridad para la selección de actuaciones, las inversiones estimadas, así como los indicadores y variables de seguimiento de su cumplimiento.

3. Las Estrategias de regadíos o planes directores de regadíos se aprobarán mediante decreto del Consell, a propuesta de la conselleria con competencias en materia de regadíos.

*Artículo 90. Planes de obras, Estrategias o Planes directores***23**

*1*. Las actuaciones directas en materia de infraestructuras agrarias podrán estar contempladas en estrategias o planes directores aprobados por decreto del Consell o recogidas en planes de obras aprobados por orden de la conselleria competente en materia de agricultura. Las obras de interés general de la Comunitat Valenciana incluidas en ellos podrán ser proyectadas, realizadas y sufragadas íntegramente por la Conselleria competente en materia de agricultura.

2. Los planes de actuación y mejora o modernización en regadíos contendrán necesariamente:

a) Características generales de superficies y población de la zona de actuación y su entorno comarcal, indicando cómo las actuaciones propuestas afectarán el estado de las masas de agua y las zonas protegidas vinculadas o dependientes del regadío.

b) Plano general de la zona objeto de estudio y su entorno comarcal.

c) Subdivisión de la zona objeto de actuación en sectores con independencia hidráulica, que abarcarán porciones de superficie servidas para el riego, al menos por un elemento de la red principal, y especificación de los criterios o condicionantes a aplicar en el diseño de los proyectos de mejora o modernización de regadíos para garantizar que su funcionamiento permita que todas las personas agricultoras beneficiarias de la actuación puedan optar por el tipo de fertilización que mejor se adapte a sus necesidades.

d) Características de las aguas de riego a utilizar y de fuentes de suministro de las que provengan, ya sea subterráneas, superficiales, residuales o desalinizadas, indicando en cada caso los caudales utilizables en base a sus concesiones administrativas.

e) Alternativas de fuentes de energía renovables para el suministro de la instalación.

f) Comunidades de riego u otro tipo de entes que integren la totalidad de la superficie de riego, con indicación de sus respectivas superficies regadas y regables totales y afectadas por la actuación de mejora, y número de personas agricultoras que integran cada una de ellas.

g) Enumeración, descripción y justificación de las obras necesarias para la modernización de la zona de riego, incluyendo un estudio de viabilidad económica de la actuación propuesta en su fase de funcionamiento, con indicación de las que son auxiliables y las de interés general agrario de la Comunitat Valenciana.

h) Presupuesto orientativo del coste de los distintos elementos necesarios para la actuación propuesta.

3. Las estrategias o planes directores de regadío contendrán necesariamente:

a) Diagnóstico del regadío de la Comunitat Valenciana

b) Identificación de las necesidades de actuación en el regadío de la Comunitat Valenciana

c) Objetivos y criterios de preferencia

d) Ejes, líneas estratégicas y medidas de actuación

e) Indicadores y variables de seguimiento. Evaluación intermedia y final

f) Territorialización de la estrategia por zonas regables

g) Presupuesto orientativo del coste de los distintos elementos necesarios para la actuación propuesta.

4. Los planes de obras y mejoras territoriales de otras zonas de actuación contendrán:

a) Los términos municipales que la integran, con indicación de superficies y número de habitantes.

b) Planos generales de la zona objeto de estudio con su delimitación.

c) Planos de las zonas de actuación en obras.

d) En su caso, programa de mejoras para la reestructuración parcelaria o iniciativas de gestión en común.

e) Obras, servicios y actuaciones que hayan de realizarse a expensas de la administración.

f) Valoración aproximada de las obras a realizar por la administración agraria.

5. Las estrategias o planes directores de otras infraestructuras agrarias contendrán, al menos, necesariamente:

a) Antecedentes, diagnóstico o situación de las infraestructuras agrarias objeto de la estrategia o plan director.

b) Identificación de las necesidades de actuación en las infraestructuras agrarias de la Comunitat Valenciana

c) Diseño de la estrategia o plan director.

d) Asignación de presupuesto y sus criterios.

e) Directrices de actuación.

6. Los planes de obras podrán dividirse en dos o más partes si la naturaleza de la actuación y la coordinación de los trabajos lo aconsejan.

7. Las obras declaradas de interés general de la Comunitat Valenciana e incluidas en planes de obras, estrategias o planes directores no precisarán para su ejecución de licencia municipal de obras, con independencia de su información a los municipios afectados.

*Artículo 91. Riegos de apoyo a cultivos por razones sociales*

*P*odrán acogerse a los mismos beneficios que existen para la modernización de los regadíos, aquellas superficies tradicionalmente de cultivo en secano incluidas en municipios considerados zonas desfavorecidas o incluidos en programas de desarrollo rural aprobados por el Consell, que disponiendo de concesión administrativa de agua para riego, ya sean subterráneas, superficiales o residuales, sirvan como riego de apoyo con el fin de asegurar, dentro de lo posible, las cosechas en cuanto complementen a la pluviometría anual necesaria para el cultivo. Estas superficies no podrán en ningún caso pasar a cultivos con mayores dotaciones de agua para riego que las estrictamente concedidas como riego de apoyo.

*Artículo 92. Entrega de obras*

*1*. Las obras una vez terminadas deberán entregarse a los ayuntamientos o demás entidades a quienes corresponda, sin perjuicio de la protección del dominio público, en aquellos casos que proceda.

2. El acuerdo del órgano competente en estructuras agrarias resolverá sobre la entrega de las obras, según su naturaleza y la normativa de aplicación, y será inmediatamente ejecutivo dando lugar al nacimiento de las obligaciones derivadas de la entrega, sin perjuicio de los recursos legalmente establecidos.

3. Excepcionalmente, por razones de interés general justificadas por la conselleria competente en materia de agricultura, esta asumirá la explotación de aprovechamientos hidráulicos de riego en la forma y plazos que se determinen en una resolución de la conselleria.

CAPÍTULO III

Del fomento de la utilización racional

y sostenible del agua para riego

*Artículo 93. Disposiciones generales*

*1*. La conselleria competente en materia de agricultura, de acuerdo con los objetivos señalados en el artículo 2, fomentará la utilización racional y sostenible a largo plazo del agua en los regadíos de la Comunitat Valenciana.

2. Igualmente, la administración agraria valenciana atenderá al logro de las siguientes finalidades, proponiendo al Consell de la Generalitat las oportunas disposiciones para:

a) La adecuada conservación de los recursos naturales de tierra y agua y de la biodiversidad de los agroecosistemas.

b) El aprovechamiento hidráulico para riego que garantice un desarrollo sostenible a largo plazo y la adaptación de la agricultura a los efectos del cambio climático.

c) La compatibilización de las actuaciones en materia de riego con la conservación de los recursos naturales de tierra y agua.

d) La mejora de las condiciones de vida de las poblaciones en el medio rural.

*Artículo 94. Medidas de fomento*

*1*. Las medidas de fomento contemplarán las inversiones auxiliables encaminadas a mejorar la utilización de agua de riego en redes colectivas para una mejor distribución y reducción de los consumos unitarios.

2. Las ayudas contempladas en este capítulo consistirán en subvenciones, que podrán alcanzar hasta el 50 % de la inversión realizada. La modificación de dicho porcentaje podrá efectuarse, mediante la oportuna orden de la conselleria competente en materia de agricultura. La concesión de estas ayudas se resolverá previa convocatoria pública anual.

3. Podrán ser auxiliadas aquellas obras y actuaciones de las clasificadas en este título como obras de interés general de la Comunitat Valenciana y que se refieran a los aprovechamientos hidráulicos, canales y otras infraestructuras de regadíos. Dichas obras se definirán y valorarán en un proyecto, suscrito por un técnico o técnica especialista, que aportará la entidad beneficiaria.

4. Podrán ser beneficiarias de estas ayudas las comunidades de regantes y otras entidades de riego de la Comunitat Valenciana que tengan reconocidos sus derechos de riego en la zona de actuación.

5. Sin perjuicio de su posible financiación de acuerdo a sus específicos planes operativos, quedan excluidas de las presentes ayudas las inversiones en el interior de la parcela o las solicitadas por las personas agricultoras a título individual.

CAPÍTULO IV

Otras actuaciones

*Artículo 95. Disposición general*

*L*a conselleria competente en materia de agricultura, de acuerdo con los objetivos de la presente ley, fomentará la mejora de las infraestructuras agrarias en los municipios de la Comunitat Valenciana, así como la realización de las obras necesarias para facilitar los procesos de reestructuración parcelaria, la promoción de Iniciativas de gestión en común y el fomento de las energías renovables en la actividad agraria.

*Artículo 96. Mejora de las infraestructuras municipales***24**

*1*. Las medidas de fomento contemplarán las inversiones auxiliables encaminadas a mejorar los caminos rurales en los municipios y otras entidades locales de la Comunitat Valenciana.

2. Las ayudas contempladas en este artículo consistirán en subvenciones, que podrán alcanzar hasta el 80 por ciento de la inversión realizada, y se ajustarán a la normativa estatal y autonómica vigente en materia de subvenciones. Este porcentaje se fijará en las bases reguladoras de las ayudas que se aprueben. La concesión de las subvenciones se resolverá previa convocatoria pública.

3. Las obras a auxiliar se definirán y valorarán en un documento suscrito por persona técnica competente. Si el valor de la inversión solicitada, sin incluir el importe del valor añadido (IVA), iguala o supera la cuantía establecida para el contrato menor de obras en el artículo 118 de la Ley 9/2017 de Contratos del Sector Público, deberá ser un proyecto técnico. Si es inferior, bastará con una memoria valorada.

*Artículo 97. Obras de infraestructura para la promoción de iniciativas de gestión en común*

*1*. Los proyectos para las iniciativas de gestión en común promovidas en la presente ley podrán contemplar inversiones comunitarias encaminadas a facilitar:

a) El cultivo o explotación en común, tales como la eliminación de accidentes artificiales, nivelación y acondicionamiento de tierras, construcción de infraestructuras viales o hidráulicas e implantación de métodos de cultivo tecnológicamente avanzados.

b) Proyectos innovadores relacionados con la promoción de energías renovables y de la economía circular, medidas de adaptación y prevención del cambio climático e implantación de técnicas y tecnologías, como las nuevas tecnologías de información y comunicación, para promover métodos sostenibles de producción agraria.

2. Las ayudas contempladas en este artículo consistirán en subvenciones que podrán alcanzar hasta el 50 % de la inversión auxiliable, previa convocatoria pública. Las obras y actuaciones auxiliables se definirán y valorarán en un proyecto, suscrito por una persona técnica especialista que aportará la entidad beneficiaria.

*Artículo 98. Apoyo a las energías renovables*

*1*. Con el fin de fomentar la autosuficiencia energética, el mejor aprovechamiento de los recursos y subproductos de la actividad agraria y contribuir a un enfoque circular en la gestión de las explotaciones para la sostenibilidad económica y ambiental de las mismas, las consellerias competentes en materia de agricultura y de energía apoyarán la obtención de energía de fuentes renovables a partir de la actividad agraria y complementaria, así como su uso en las explotaciones agrarias y, eventualmente, su comercialización. Todo ello sin perjuicio de la aplicación de la normativa en materia ambiental, así como de medidas preventivas y correctoras, en su caso, que minimicen el impacto ambiental, paisajístico o territorial de dichas actuaciones energéticas.

2. Se considerarán energías renovables, a efectos de la aplicación de la presente ley, las siguientes: la obtención de energía solar térmica o fotovoltaica en invernaderos, almacenes y otros edificios que formen parte necesaria de las actividades de la explotación agraria, el aprovechamiento de residuos vegetales o animales y restos de poda para generación de biomasa o biogás, y otros aprovechamientos energéticos renovables.

3. Serán objeto de ayudas aquellas inversiones encaminadas a la implantación e instalación de energías renovables que generen un nivel elevado de autosuficiencia energética a las explotaciones agrarias que realicen la implantación y actuación a partir de sus producciones y subproductos de las actividades agrarias y complementarias. Las ayudas podrán alcanzar hasta el 50 % de la inversión y se ajustarán a la normativa estatal y autonómica vigente en materia de subvenciones. Las obras y actuaciones se definirán y valorarán en un proyecto, suscrito por un técnico o técnica especialista, que aportará la persona beneficiaria y que será sometido a la oportuna y adecuada valoración por los servicios técnicos y jurídicos de las consellerias competentes.

CAPÍTULO V

De las garantías de las ayudas

*Artículo 99. Deber de conservación y mantenimiento*

*1*. Las personas beneficiarias de las ayudas previstas en el título VI de la presente ley quedan obligadas legalmente a realizar cuantas actuaciones resulten necesarias para la debida conservación y mantenimiento de las obras, caminos, instalaciones y aprovechamientos sufragados por la conselleria competente en materia de agricultura.

2. Dicha obligación, en el caso de ayuntamientos y demás organismos públicos o privados, comportará la de consignar formalmente en sus respectivos presupuestos los recursos necesarios para la atención de dicho deber de conservación y mantenimiento.

*Artículo 100. Devolución de ayudas*

*1*. Sin perjuicio de las responsabilidades a que dé lugar, cuando se autoricen modificaciones del planeamiento urbanístico no previstas o informadas suficientemente en el proceso de tramitación de las ayudas previstas en la presente ley, de forma que se altere sustancialmente o se frustre el destino o función agraria perseguidos, con el consiguiente perjuicio de la inversión realizada, la conselleria competente en materia de agricultura podrá denegar las ayudas, suspender sus pagos, resolver su concesión o exigir el reembolso que resulte pertinente, siempre y cuando dichas ayudas hayan repercutido en el incremento de la indemnización recibida por las personas beneficiarias de la misma.

2. Dicha obligación legal de reembolso quedará sin efecto a partir de los cinco años contados desde la autorización o concesión de las correspondientes ayudas.

TÍTULO VII

Normas de inspección, infracciones y sanciones

*Artículo 101. Obligaciones legales*

*L*as personas físicas y jurídicas que en el ejercicio de sus actuaciones se hallen comprendidas en el ámbito objetivo de esta ley estarán obligadas a cumplir su contenido y las previsiones de su normativa de desarrollo.

*Artículo 102. Inspección*

*1*. La conselleria competente en materia de agricultura llevará a cabo aquellas actuaciones de control e inspección que considere necesarias sobre las parcelas con vocación agraria situadas en la Comunitat Valenciana para garantizar el cumplimiento de lo contemplado en esta norma.

2. En el ejercicio de sus funciones de control e inspección, el personal funcionario de esta conselleria que desarrolle estas funciones de control e inspección tiene la condición de agente de la autoridad, teniendo los hechos constatados y formalizados por él en las correspondientes actas de inspección presunción de veracidad, sin perjuicio de las pruebas que en defensa de los respectivos derechos e intereses puedan aportar las personas interesadas.

*Artículo 103. Tipificación de infracciones*

*L*as infracciones contenidas en este título se clasifican en leves, graves y muy graves.

*Artículo 104. Infracciones en el suministro de información*

*1*. Se considerará falta leve aportar información o documentación necesarias para las funciones de inspección y control administrativo de manera incompleta o fraccionada, y no subsanada según los plazos y procedimiento previsto en la Ley 39/2015, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.

2. Se considerará como falta grave la negativa a suministrar datos u obstruir las funciones de información, vigilancia o inspección que practique la administración de la Generalitat, así como suministrar información inexacta, con omisiones, errores o imprecisiones, o documentación falsa.

*Artículo 105. Infracciones en materia de reestructuración parcelaria*

*1*. Constituyen infracciones leves:

a) Incumplir la obligación de mantener en buen estado las parcelas afectadas, cuidando las mismas de acuerdo con las buenas prácticas agrarias, una vez publicado el decreto que acuerde la reestructuración parcelaria.

b) Dificultar los trabajos de investigación y clasificación de tierras.

c) No atender los requerimientos de la administración referidos a la información sobre la situación jurídica de las parcelas afectadas por la reestructuración, o atenderlos de manera incompleta.

d) Realizar actos que generen una disminución del valor de las parcelas inferior o igual al 10 %, una vez que el decreto de reestructuración parcelaria hubiera sido publicado.

e) Cualquier otra acción u omisión que suponga incumplimiento de cualquiera de los requisitos establecidos en el título IV, capítulo II o en sus normas de desarrollo que no esté clasificado como falta grave o muy grave.

2. Constituyen infracciones graves:

a) Impedir o dificultar el amojonamiento, la señalización o deslinde de las parcelas afectadas, así como retirar las señales cuando estén instaladas.

b) Realizar sin la preceptiva autorización, una vez publicado el decreto de reestructuración parcelaria, nuevas plantaciones, el establecimiento de cultivos permanentes, nuevas obras o construcciones, o cualquier otra actividad que pueda condicionar los trabajos a realizar en la futura reestructuración.

c) Destruir obras ya existentes; talar, quemar o derribar arbolado o arbustos; extraer o suprimir plantaciones o cultivos permanentes; extraer áridos o esquilmar la tierra; así como cualquier otro acto que suponga una disminución del valor de las parcelas superior al 10 %, una vez que el decreto de reestructuración parcelaria hubiera entrado en vigor.

d) Suministrar, los obligados a ello y a sabiendas, información falsa en el curso del procedimiento.

e) Impedir al personal encargado de la realización de los trabajos de reestructuración parcelaria el acceso a las parcelas para el desarrollo de su función.

f) El deterioro o mal uso de cualquiera de las obras realizadas en ejecución del proyecto definitivo de reestructuración.

3. Constituyen infracciones muy graves:

a) Impedir u obstaculizar la toma de posesión de las nuevas parcelas de reemplazo.

b) Impedir o dificultar la realización de las obras de caminos y demás infraestructuras contempladas en el proyecto de reestructuración.

c) La destrucción o inutilización de cualquiera de las obras realizadas en ejecución del proyecto de reestructuración.

*Artículo 106. Infracciones en materia de suelo agrario infrautilizado*

*1*. Constituye infracción administrativa en materia de infrautilización del suelo cualquier acción u omisión tipificada en la presente ley en lo que respecta al cumplimiento de las condiciones establecidas en el artículo 11.1 de la presente ley y de las normas que la desarrollen, para garantizar su cumplimiento y la preservación del entorno y de las condiciones medioambientales.

2. Se consideran infracciones de carácter leve la falta de notificación a la administración o el incumplimiento de realización de la alternativa elegida en el plazo otorgado, con arreglo a lo establecido en el artículo 12 de la presente ley, cuando la parcela declarada infrautilizada tenga una superficie igual o inferior a una hectárea.

3. Se consideran infracciones graves:

a) La falta de notificación a la administración o el incumplimiento de realización de la alternativa elegida, con arreglo a lo establecido en el artículo 12 de la presente ley, cuando la parcela declarada infrautilizada tenga una superficie superior a una hectárea.

b) El mantenimiento de la finca en situación de infrautilización transcurridos dos años desde la fecha de inscripción en el inventario de suelo infrautilizado.

4. Se considera infracción muy grave el mantenimiento de la finca en situación de infrautilización transcurridos más de tres años desde la fecha de inscripción en el inventario de suelo infrautilizado.

*Artículo 107. Cuantía de las sanciones*

*L*as infracciones previstas en este título se sancionarán:

a) Las infracciones leves con apercibimiento o multa de 200 hasta 600 euros.

b) Las infracciones graves con multa de 601 euros a 1.500 euros.

c) Las infracciones muy graves con multa de 1.501 euros a 6.000 euros.

*Artículo 108. Graduación de las sanciones*

*1*. Para la determinación concreta de la sanción que se imponga, de entre las asignadas a cada tipo de infracción, se tomarán en consideración los criterios siguientes:

a) El grado de culpabilidad o la existencia de intencionalidad.

b) La continuidad o persistencia en la conducta infractora.

c) La naturaleza de los perjuicios causados.

d) La reincidencia, por comisión en el término de un año de más de una infracción de la misma naturaleza, cuando así haya sido declarado por resolución firme en vía administrativa.

e) El reconocimiento y la subsanación de las infracciones así como la reparación de los daños causados, antes de que se resuelva el correspondiente procedimiento sancionador.

2. Los criterios de graduación recogidos en el apartado 1 no podrán utilizarse para agravar la infracción cuando estén contenidos en la descripción de la conducta infractora o formen parte del propio ilícito administrativo.

3. La propuesta de resolución del expediente y la resolución administrativa que recaiga habrán de especificar y motivar los criterios de graduación de la sanción tenidos en cuenta de entre los señalados en el apartado 1 del presente artículo. Cuando no se considere relevante, a estos efectos, alguna de las circunstancias enumeradas en los puntos a, b, c y d del apartado 1 de este artículo, la sanción se impondrá en la cuantía mínima prevista para cada tipo de infracción.

4. En todo caso, el procedimiento sancionador tendrá en cuenta los derechos de los interesados establecidos en el artículo 53 de la Ley 39/2015, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.

*Artículo 109. Procedimiento y órganos competentes*

*1*. El procedimiento sancionador se regulará de acuerdo con la normativa aplicable según lo dispuesto en la Ley 39/2015, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y la Ley 40/2015, de régimen jurídico del sector público.

2. El órgano con competencia para incoar el expediente sancionador será la persona titular de la dirección territorial competente en materia de agricultura donde radique la parcela, y si existieran varias competentes, la correspondiente a la superficie de la parcela de más extensión.

3. Los órganos con competencia para la imposición de las sanciones previstas en la presente ley serán los siguientes:

a) Para sancionar infracciones de carácter leve o grave, la persona titular de la dirección general competente en materia de estructuras agrarias.

b) Para sancionar infracciones de carácter muy grave, la persona titular de la conselleria competente en materia de agricultura.

*Artículo 110. Reparación del daño e indemnización*

*1*. Con independencia de las infracciones y sanciones contenidas en esta norma, las personas responsables están obligadas a reparar el daño causado y, en su caso, a indemnizar por los daños y perjuicios, sin perjuicio de cualquier responsabilidad que pudiera reclamarse en otro orden. Una vez firme la resolución de la infracción cometida, se determinarán los daños y perjuicios según un criterio técnico debidamente motivado y se establecerá la forma y plazo en que la reparación habrá de llevarse a cabo o, en su caso, la imposibilidad de la reparación y consiguiente establecimiento de la indemnización que pudiera corresponder por daños y perjuicios. Las personas perjudicadas podrán aportar peritaje complementario por cuenta propia.

2. La reparación del daño causado deberá acordarse mediante el oportuno procedimiento administrativo, conforme a los artículos 90.4 de la Ley 39/2015 y 28.2 de la Ley 40/2015.

3. La ejecución por la administración de la reparación ordenada será por cuenta de:

a) La persona física o jurídica responsable de la infracción, que será la persona física o jurídica titular del dominio o de otro derecho real de disfrute sobre las parcelas afectadas, salvo la existencia de cualquier tipo de cesión del derecho de uso o aprovechamiento en favor de una tercera persona.

b) La persona física o jurídica que fuera titular de las parcelas en régimen de arrendamiento, aparcería o cualquier otro derecho de uso o aprovechamiento análogo, salvo que en el curso del expediente demostrara que las personas arrendadoras o cedentes le han impedido el normal desarrollo de los derechos de uso o aprovechamiento de las parcelas, en cuyo caso la responsabilidad recaería sobre estas.

c) Las personas causahabientes de las herencias indivisas y comunidades hereditarias y las personas representantes de las herencias yacentes, así como las cotitulares de las sociedades gananciales y de las comunidades de bienes, y las personas miembros de sociedades civiles y entidades carentes de personalidad jurídica, todas ellas propietarias de fincas rústicas que constituyan una unidad económica o un patrimonio separado, susceptible de imposición, salvo la existencia de cualquier tipo de cesión del derecho de uso o aprovechamiento en favor de una tercera persona. En su caso, las personas copartícipes responderán solidariamente de las sanciones impuestas.

*Artículo 111. Ejecución forzosa*

*1*. Para la ejecución de las resoluciones y acuerdos dictados por la administración autonómica en el marco de esta ley podrán emplearse cualquiera de los medios de ejecución forzosa de los actos administrativos, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 100 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.

2. En el caso de pluralidad de personas obligadas serán responsables del pago de las multas derivadas de la ejecución forzosa todas ellas con carácter solidario. Cuando la persona obligada sea jurídica, una colectividad de personas carente de personalidad o un patrimonio separado susceptible de relaciones jurídicas, y la entidad correspondiente no efectúe voluntariamente el pago de la multa en el plazo antes señalado, la administración podrá exigirlo con carácter solidario de las personas administradoras, gestoras, responsables, promotoras, miembros, socias o liquidadoras que figuren en el expediente.

3. Si la persona jurídica autora de una infracción contemplada en la presente ley se hubiera extinguido antes de ser sancionada, se considerarán responsables a las personas físicas que, desde sus órganos de dirección o actuando a su servicio o por ellas mismas, determinaron con su conducta la comisión de la infracción. Las personas socias o partícipes en el capital responderán solidariamente, y hasta el límite del valor de la cuota de liquidación que se les hubiera adjudicado, del pago de la sanción o, en su caso, del coste de la reparación.

DISPOSICIONES ADICIONALES

*Primera. Protección de datos*

*C*orresponderá a la conselleria competente en materia de agricultura la creación de ficheros y el tratamiento de datos de carácter personal inherentes a los procesos regulados en esta ley, con sometimiento a las normas recogidas en la Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de protección de datos personales y garantía de los derechos digitales, o normativa legal que la sustituya.

*Segunda. Beneficios fiscales***25**

*A*dicionalmente a los beneficios fiscales contemplados en esta ley, cuando en la transmisión a título oneroso de una parcela con vocación agraria le sea de aplicación alguna de las reducciones previstas en la Ley 19/1995, de 4 de julio, de modernización de las explotaciones agrarias, será de aplicación una deducción en la cuota por el importe necesario para que el conjunto de beneficios fiscales aplicables alcance el 99 % de la cuota derivada del valor del bien objeto de reducción.

DISPOSICIONES TRANSITORIAS

*Primera. Régimen transitorio de los procedimientos*

*A*  los procedimientos iniciados a la entrada en vigor de esta ley les será de aplicación la normativa vigente en el momento de su iniciación, excepto en el supuesto de aplicación retroactiva de la norma más favorable para los procedimientos sancionadores o tributarios.

*Segunda. Procedimientos de concentración parcelaria*

*A*quellas concentraciones parcelarias iniciadas con anterioridad a la entrada en vigor de esta ley continuarán rigiéndose por la normativa precedente.

DISPOSICIONES DEROGATORIAS

*Única. Derogaciones normativas*

*1*. A la entrada en vigor de esta ley quedan derogadas:

1.1. La Ley 7/1986, de 22 de diciembre, de la Generalitat, de utilización de agua para riego.

1.2. La Ley 8/2002, de 5 de diciembre, de ordenación y modernización de las estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana.

1.3. Cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a lo dispuesto en esta ley.

2. Tras la entrada en vigor de esta ley continuará vigente el Decreto 217/1999, de 9 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se determinan la extensión de las unidades mínimas de cultivo en la Comunitat Valenciana.

DISPOSICIONES FINALES

*Primera. De la normativa de aplicación*

*D*e manera supletoria, y para aquellas materias no reguladas expresamente en esta ley y en sus normas complementarias, se aplicará la normativa estatal vigente correspondiente.

*Segunda. Habilitación normativa*

*S*e faculta al Consell para dictar las disposiciones necesarias para el desarrollo y ejecución de esta ley, debiendo aprobarse los reglamentos y crearse los inventarios y registros que se prevén en la misma en el plazo máximo de dos años desde su entrada en vigor.

*Tercera. Entrada en vigor de la ley*

*E*sta ley entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos y todas las ciudadanas, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta ley.

València, 28 de febrero de 2019

El president de la Generalitat,

Ximo Puig i Ferrer

--------------------

1   El apartado 6 del artículo 4 se modifica por el artículo 105 de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html), de simplificación administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024).

2   El apartado 22 del artículo 4 se modifica por el artículo 55 de la[**Ley 3/2020, de 30 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/), de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2021 (DOGV núm. 8987 de 31.12.2020).

3   El artículo 7 se modifica por el artículo 168 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 9501 de 30.12.2022).

4   El artículo 7 bis se modifica por el artículo 169 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

5   El artículo 8 se modifica por el artículo 170 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

6   El artículo 9 se modifica por el artículo 171 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

7   El artículo 10 se modifica por el artículo 172 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

8   El artículo 32 se modifica por el artículo 55 de la[**Ley 3/2020, de 30 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

9   La letra a) del apartado 1 del artículo 44 se modifica por el artículo 173 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

10   El artículo 49 se modifica por el artículo 174 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

11   El artículo 54 se modifica por el artículo 175 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

12   El artículo 55 se modifica por el artículo 176 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

13   El artículo 56 se modifica por el artículo 109 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).

14   El apartado 5 del artículo 71 se modifica por el artículo 55 de la[**Ley 3/2020, de 30 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

15   El artículo 77 se modifica por el artículo 178 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

16   La denominación del Título V se modifica por el artículo 55 de la[**Ley 3/2020, de 30 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

17   El artículo 79 se modifica por el artículo 55 de la[**Ley 3/2020, de 30 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

18   El artículo 80 se modifica por el artículo 55 de la[**Ley 3/2020, de 30 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

19   El artículo 81 se modifica por el artículo 55 de la[**Ley 3/2020, de 30 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

20   El artículo 82 se modifica por el artículo 55 de la[**Ley 3/2020, de 30 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

21   El artículo 83 se modifica por el artículo 55 de la[**Ley 3/2020, de 30 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

22   El artículo 89 bis se añade por el artículo 159 de la[**Ley 7/2021, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2021/12/29/7/), de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022 (DOGV núm. 9246 de 30.12.2021).

23   El artículo 90 se modifica por el artículo 179 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

24   El artículo 96 se modifica por el artículo 180 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

25   La disposición adicional segunda se modifica por el artículo 30 de la[**Ley 7/2021, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2021/12/29/7/).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI