Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8697, del 13-12-2019 (2019/10839)

RESOLUCIÓ de 31 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 81/18-AIA Buñol.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8697

Data del DOGV
:   13-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/10839

CVE


Data del document
:   31-10-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 31 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 81/18-AIA Buñol. [2019/10839]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 81/18-AIA Buñol.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 81/2018-AIA.  
Títol: Projecte d'Explotació de Recursos de la Secció c, La Retura, núm. 2805.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
Promotor: Áridos Buñol, SLU.  
Localització: Buñol (València).  
Amb data 11 de juliol de 2018, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte d'explotació minera La Retura, núm. 2805, al terme municipal de Buñol (València).  
Aquesta sol·licitud adjunta un document ambiental, el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Objecte  
L'operació minera La Retura, núm. 2.805 està situada al paratge denominat La Retura, al nord del terme municipal de Buñol. Es tracta d'una activitat extractiva a cel obert per a l'obtenció d'àrids per a obra civil i construcció, que va ser autoritzada per Resolució del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, de data 1 de juliol de 1993. L'autorització afecta una superfície d'uns 300.000 m², pertanyents a les parcel·les núm. 8, 16, 17, 18, 194, 195, 206 i 207 del polígon 6, del terme de Buñol. L'autorització comprén un perímetre dins de les parcel·les especificades, però no la totalitat d'aquestes.  
  
El promotor ha realitzat activitats complementàries a l'extractiva fora del perímetre degudament autoritzat. Per aquest motiu, tal com es va resoldre prèviament, amb data 21 de novembre de 2017, expedient 076/2017-CON, ha de ser objecte d'avaluació ambiental l'àrea autoritzada inicialment i l'àrea exterior al perímetre afectat.  
Atés que l'àrea inicial disposa de declaració d'impacte ambiental favorable de data 23 d'abril de 1992, expedient 001/1992-AIA, el contingut d'aquesta resolució se centra principalment en el compliment de la declaració d'impacte ambiental i en les àrees exteriors al perímetre. La declaració d'impacte ambiental estima acceptable, només als efectes ambientals, l'obertura de la pedrera La Retura, amb les condicions ambientals següents:  
«1. Els talussos finals de l'explotació no hauran de sobrepassar els 45 graus d'inclinació ni els 7 m d'alçària, i han d'estar separats per àmplies bermes que conferisquen al vessant un pendent mitjà inferior als 35 graus.  
2. Les bermes hauran de presentar una suau inclinació cap a l'interior (contrària al pendent general del vessant), amb la finalitat d'afavorir la infiltració i disminuir la intensitat dels processos erosius.  
3. S'haurà de cuidar especialment l'eficàcia de les mesures correctores necessàries per a limitar la conca visual de les labors mineres, i restaurar de manera urgent i eficaç les cotes superiors de l'explotació una vegada esgotats els bancs superiors d'aquesta i procurar que la duració de les corresponents labors siga la mínima possible en aquests bancs.  
  
4. Amb la finalitat de no crear formes excessivament geomètriques en la morfologia final del buit d'explotació, abans de les labors de revegetació s'hauran d'eliminar algunes arestes dels bancs i reblir o amuntegar amb detritus algunes arestes dels bancs i reblir o amuntegar amb detritus alguns sectors dels vessants per tal de conferir a l'àrea afectada un aspecte més d'acord amb el seu entorn geomorfològic.  
  
5. Cal vetlar per no afectar negativament els béns i serveis adjacents a l'àrea d'explotació i els seus accessos. El promotor queda obligat a reparar o reposar els possibles danys causats, sense menyscapte d'altres responsabilitats que li pertoque.  
6. Si apareix alguna resta o indici de jaciment arqueològic en el transcurs de l'activitat projectada, s'haurà de notificar immediatament, d'acord amb la Llei de patrimoni artístic espanyol».  
  
Aquests condicionants ambientals poden agrupar-se en dos tipus:  
- Condicionants que fan referència a la necessitat de restaurar i a les condicions de restauració (condicionant 1, 2, 3, 4 i 5 de la declaració d'impacte ambiental de la pedrera inicial).  
- Seguiment arqueològic (condicionant 6 de la declaració d'impacte ambiental de la pedrera inicial).  
  
Antecedents i marc normatiu  
La Resolució del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, de data 1 de juliol de 1993, autoritza la societat Soinval, SL, l'explotació de la secció A, denominada La Retura, núm 1162. Disposa de declaració d'impacte ambiental favorable de data 23 d'abril de 1992, d'acord amb els condicionants indicats en l'apartat anterior.  
  
Per Resolució de la Direcció General d'Indústria i Investigació Aplicada, de data 24 de novembre de 2003, es va atorgar a Soinval, SL, la concessió directa d'explotació denominada La Retura, núm. 2805, recurs calcari de la secció C, per reclassificació del recurs de la secció A explotat en la pedrera La Retura, núm. 1162. Aquesta resolució s'emet sobre la base de la declaració d'impacte ambiental, per no haver-hi modificacions respecte al plànol que adjunta la resolució d'autorització de la pedrera, secció A).  
Amb data 21 de desembre de 2016, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal redacta l'informe sobre el pla de restauració integral (d'ara endavant, PRI) de la concessió d'explotació denominada La Retura, núm. 2805, dels termes municipals de Buñol i Chiva.  
El perímetre de l'àrea d'afecció per l'activitat minera, segons el PRI, supera l'àmbit autoritzat. Segons l'ortofoto es comprova que s'han afectat zones annexes al perímetre autoritzat, no per a explotació, però sí per a activitats annexes o complementàries com ara apilaments, planta de tractaments, accessos o runars. No obstant això, es valora positivament que s'hagen restaurat gran part d'aquestes zones.  
  
Es disposa, així mateix, de:  
- Informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental en el qual s'indica que les plantes de trituració d'àrids no estaven sotmeses a avaluació d'impacte ambiental, criteri modificat en l'actualitat per la legislació vigent que indica expressament que aquestes instal·lacions formen part del projecte d'explotació i que la seua ubicació i potencials impactes han de ser considerats en l'avaluació ambiental de l'explotació.  
  
- Llicència de l'Ajuntament de Buñol per a l'activitat d'explotació d'aprofitament calcari i tractament d'àrids.  
- Informe sobre les obres de condicionament del camí d'accés fins a la pedrera, situades en la forest d'utilitat pública, núm. 66, denominada La Cabrera, Sierra de Malacara i El Quixal, emés per la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient.  
- Llicència de l'Ajuntament de Buñol per a la millora del camí rural.  
  
  
  
Amb la documentació aportada es poden entendre cobertes certes àrees explotades fora del perímetre de l'àrea d'afecció, encara que no dona cobertura a l'afecció de tot el sòl confrontant amb aquest perímetre que ha sigut afectat.  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març, de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la desenvolupen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant, LEA).  
La LEA estableix en l'article 7.2, apartat c, que qualsevol modificació de les característiques de projectes que figuren en els annexos I o II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, que puga tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan supose:  
  
1. Un increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Un increment significatiu dels abocaments a llits públics o al litoral.  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Un increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
  
5. Una afecció a espais protegits de la Xarxa Natura 2000.  
6. Una afecció significativa al patrimoni cultural.  
S'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Atés que en l'annex I queden incloses les explotacions de jaciments minerals, es considera que en haver-se excedit el perímetre inicial autoritzat per l'òrgan substantiu, es tracta d'una modificació d'un projecte que pot tindre efectes significatius sobre el medi ambient, per l'increment significatiu en la utilització de recursos naturals, ja que es tracta, a més, en aquest cas, de sòl forestal. Per consegüent, el procediment que ha d'iniciar-se és el d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada queda regulat en la secció 2a, del capítol II del títol II de la LEA, en els articles 45-48.  
Amb data 21 de novembre de 2017 es va establir que dins del procediment substantiu d'autorització del projecte el promotor havia de presentar davant l'òrgan substantiu (Servei Territorial d'Indústria i Energia), juntament amb la documentació exigida per la legislació sectorial, una sol·licitud d'inici de l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, acompanyada del document ambiental, el contingut del qual es detallava.  
  
Tramitació  
L'òrgan ambiental ha identificat el Servei de Gestió i Ordenació Forestal i la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià com a administracions públiques afectades. Es disposa de sengles informes sectorials, el principal contingut mediambiental dels quals es transcriu a continuació.  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (realitzat el 08.09.2010):  
«[?] Revisat l'estudi i consultat l'Inventari de Patrimoni Arquitectònic d'Interés Historicoartístic de la província de València [?] no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
Segons relata la Memòria de la Prospecció Arqueològica, al costat de l'àrea d'explotació d'aquesta pedrera es localitza el jaciment arqueològic de La Retura, assentament del bronze amb cronologia del II mil·lenni. L'afecció sobre aquest jaciment és indirecta i en l'àrea d'ampliació de la pedrera no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic, per això no s'apunten mesures preventives ni correctores.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, es van localitzar un corral i una cabanya amb aljub en ruïnes que s'han documentat i que queden fora de l'àmbit d'afecció i s'ha revelat nul l'impacte.  
Per això, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servei tècnics s'emet informe favorable afectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural d'explotació minera La Retura, al terme municipal de Buñol».  
  
  
Informe sobre el pla de restauració integral del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (realitzat el 21.12.2016):  
«[?] Segons la documentació relativa al Pla de Restauració Integral, 28,87 ha de l'explotació esmentada estan en la Forest d'Utilitat Pública V066, denominada La Cabrera, Sierra de Malacara i El Quixal, forest consorciada que pertany a l'Ajuntament de Buñol.  
[?] Dins del límit de forest pública es realitzarà una extracció neta de 2.583.554 m³, amb un volum d'excavació de 3.079.897 m³b i un volum de rebliment de 496.344 m³ [?].  
Respecte a camins ramaders, el perímetre d'explotació està molt pròxim a la zona oest d'aquest on transcorre l'assagador del Gallo, el qual aparentment no queda afectat després de l'oportuna visita de camp.  
  
A causa de les diferents afeccions al medi, convé indicar que aquestes hauran d'estar informades pels organismes competents en la matèria. Destaquem:  
- Quant als recursos culturals, s'han detectat una vintena de jaciments arqueològics al terme municipal de Buñol, encara que el més pròxim a la concessió es localitza a una distància major a un quilòmetre.  
  
- Respecte a incendis forestals [?] la zona va quedar afectada íntegrament per un incendi en 1993 i parcialment en 2003 [?].  
- Segons el PRI, la concessió minera La Retura ocupa sòl rústic sense protecció, no urbanitzable i no protegit.  
- Segons la cartografia oficial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, l'explotació-restauració afecta cinc hàbitats que s'indiquen a continuació:  
  
- L'hàbitat prioritari de pasturatges anuals basòfils iberollevantins (6220 codi de la Unió Europea).  
- Carrascars basòfils valencianotarragonins i xativins (9340 codi de la UE).  
- Llentisclar acidòfil valencianotarragoní amb coscolles (5330 codi de la UE).  
- Romerars termomesomediterranis secs subhumits xativins.  
  
- Llistonars termòfils valencianomurcians (6220 codi de la UE).  
  
- Respecte a la hidrologia, cal destacar l'existència de dos barrancs pròxims a l'explotació, el barranc de Chulilla a l'est i en els mateixos voltants de l'explotació comença el barranc del Bobo.  
  
[?] Descripció de la restauració.  
Geomorfologia de la restauració.  
- Bancs de 7 m d'alçària, talussos de rebliment amb angle de 35 °C i bermes de 4 m, que conformen un talús final mitjà de 26 °C respecte a l'horitzontal.  
- Bancs de 7 m d'alçària, talussos en roques, explotats a 40 °C i bermes de 4 m, que conformen un talús final mitjà de 30 °C respecte a l'horitzontal.  
Zonificació de la restauració. Es distingeixen:  
- Zones d'explotació actives (21 ha): comprenen les fases 2, 3, 4, 5, 6 i 7.  
- Zones on no es faran labors extractives, només actuacions de restauració (fases 0, 1, 8, 9, 10, 11 i 12). Distingim:  
a) Zones restaurades (4,36 ha): corresponents a la fase 0.  
b) Zones d'apilament (5,75 ha): corresponents a les fases 8, 9 i 10.  
c) Zones d'instal·lacions (5,14 ha): comprenen les fases 11 i 12.  
d) Zones d'explotació ja explotades (7,38 ha) on no s'han realitzat labors de restauració i que comprenen la fase 1.  
  
  
Planificació de la restauració: restauració hidrologicoforestal i revegetació.  
Relatiu a la formació de sòl, la grossària mitjana de sòl aprofitable s'ha estimat en uns 30 cm per a la zona de terreny forestal, s'ha estimat considerant la superfície de nova afecció (10.800 m²), la qual cosa suposa una disponibilitat de 3.240 m³b.  
Relatiu al mètode de preparació del sòl, cal realitzar:  
- En bermes i places de pedrera: una primera fase que consisteix en una estesa de 10 cm de terra vegetal i un subsolatge de 50 cm. En la segona fase del procés s'estén una capa de terra vegetal de 30 cm amb un conreu ple posterior.  
- En talussos, el procés serà similar al descrit anteriorment. Es durà a terme un subsolatge per corbes de nivell mitjançant dos tractors a causa del factor limitant del pendent. Posterior a l'estesa de 30 cm de terra vegetal es realitzarà un cavallonat superficial per corba de nivell. Després de la preparació del sòl s'instal·laran les feixines.  
  
Respecte a la restauració hidrològica, els elements del sistema de drenatge projectats són:  
- Bermes amb contrapendent cap a l'interior del 2 %.  
- Drenatge principal: desguassa la terrassa fins a la base de decantació [?].  
- Drenatges de terrassa, en les bermes de separació de talussos, de secció triangular de 0,2 m d'ample per 0,2 m d'alçària [?].  
- Baixants de talús: canals de secció triangular i dimensions de 0,2 m d'ample per 0,2 m d'alçària i revestiment emmacat en pedra.  
- Drenatges perimetrals [?].  
- Drenatges de pista [?].  
- Bassa de decantació de sediments [?].  
En la revegetació, el mètode emprat és la sembra/hidrosembra (1a fase) i la plantació (2a fase). [?].  
[?] Fiançament: [?] El pressupost total per administració correspon a [?] 1.223.910,26 €, corresponent a la totalitat de la superfície màxima d'afecció corresponent a 43,65 ha. D'altra banda, i segons el que descriu la documentació presentada, hi ha un aval previ depositat de 453.538 euros depositat pel promotor, Àridos Buñol.  
  
Conclusió  
Revisada la documentació relativa al Pla de restauració integral (PRI) de la concessió directa de l'explotació denominada La Retura, núm. 2.805, dels termes municipals de Buñol i Chiva (València), s'emet informe FAVORABLE, des del punt de vista forestal i sense perjudici d'altres autoritzacions sectorials i informes, atés que hi ha una declaració d'impacte ambiental (001/92-AIA) que haurà de ser revisada per l'òrgan competent».  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
Característiques del projecte  
L'objecte de l'aprofitament miner és l'explotació a cel obert dels recursos geològics de calcàries existents que per les seues característiques mineralògiques i tecnològiques són utilitzats per a la fabricació de formigó, morters i altres productes anàlegs.  
El sistema d'explotació proposat és mitjançant tala a cel obert per banc descendent, amb desmunt previ, amb bancs de treball d'alçària aproximada de 14 metres i bermes de treball d'amplària variable però pròxima als 35 m, mai menor a 10 metres. Es pretén arribar fins a la cota 526 en la plaça de pedrera.  
S'ha optat per un projecte conjunt d'explotació-restauració, en un sistema de mineria que permet que a mesura que s'abandonen els talussos superiors, una vegada explotats, que siguen restaurats alhora que es continua l'explotació dels successius bancs inferiors.  
La necessitat de restaurar i les seues característiques estan detallades en la declaració d'impacte ambiental original, en els tres primers condicionants:  
«1. Els talussos finals de l'explotació no hauran de sobrepassar els 45 graus d'inclinació ni els 7 m d'alçària, i estaran separats per àmplies bermes que conferisquen al vessant un pendent mitjà inferior als 35 graus.  
2. Les bermes hauran de presentar una suau inclinació cap a l'interior (contrària al pendent general del vessant), amb la finalitat d'afavorir la infiltració i disminuir la intensitat dels processos erosius.  
3. S'ha de tindre cura, especialment, de l'eficàcia de les mesures correctores necessàries per a limitar la conca visual de les labors mineres amb una restauració urgent i eficaç de les cotes superiors de l'explotació una vegada esgotats els bancs superiors d'aquesta i procurar que la duració de les corresponents labors siga la mínima possible en els bancs esmentats.»  
El document ambiental indica que les bermes finals han de tindre un pendent del 2 %, descendent cap al peu del talús per a afavorir el drenatge i una amplària de 4 m. Així mateix, els talussos individuals disposaran de 40-35° i el talús mitjà serà de 26-30°, amb bancs finals de 7 m d'alçària. L'amplària de les pistes serà en general de 5 m. Aquestes condicions de restauració sí que compleixen les condicions establides en la declaració d'impacte ambiental.  
Respecte del tipus de restauració, el condicionant 4 de la declaració d'impacte ambiental apostava per no «crear formes excessivament geomètriques en la morfologia final del buit d'explotació» de manera que «s'eliminen algunes arestes dels bancs i es reblisquen o amunteguen amb detritus algunes arestes dels bancs i es reblisquen o amunteguen amb detritus alguns sectors dels vessants i es conferisca a l'àrea afectada un aspecte més d'acord amb el seu entorn geomorfològic».  
  
Així mateix, s'indicava en la declaració d'impacte ambiental, condicionant 5, la necessitat de no «afectar negativament els béns i serveis adjacents a l'àrea d'explotació i els seus accessos. El promotor queda obligat a reparar o reposar els possibles danys causats».  
La restauració està prevista en paral·lel a l'explotació. El pla de restauració integral distingeix les zones següents:  
- Zones restaurades: en total suposen 43.656 m². Corresponen a la fase 0A de l'avanç 0. Es consideren zones completament restaurades. Fora del concepte de restauració, es prestaran serveis de control de plagues i manteniment de la massa forestal.  
- Zones d'apilaments: en total suposen 57.568 m². Corresponen a les fases 8, 9 i 10. La fase 10 es restaura a partir de l'any 3. La zona 9 es començarà a restaurar l'any 6. La zona 8 es restaurarà cap al final de la vida de l'explotació. Les labors consistiran en la retirada dels apilaments (per venda d'aquests) i la revegetació de la superfície.  
- Zones d'instal·lacions: comprenen les fases 11 i 12, amb una superfície conjunta de 51.430 m² situades en la zona d'instal·lacions, oficines i zones confrontants. La fase 11 es restaurarà a partir de l'any 3, mentre que la fase 12 es comença a restaurar en finalitzar la vida productiva de l'explotació. Les labors consistiran en la revegetació de la superfície.  
- Zones d'explotació ja explotades: es tracta de les zones d'explotació que ja han sigut totalment explotades i en les quals no hi ha encara treballs de restauració. Inclou la fase 1 amb 73.847 m². La fase 1 comença a ser restaurada de forma immediata. Predominen els rebliments mitjançant materials provinents dels apilaments de materials bruts que hi ha apilats en la zona sud-oest de la plaça de pedrera. Les labors consistiran en la revegetació de la superfície.  
- Zones d'explotació actives: les zones d'explotació actives comprenen les fases 2 a 7, les dues incloses. Consta d'una sèrie de fases de geometria irregular a causa de les especials característiques morfològiques de l'explotació i el seu avançat estat d'explotació.  
El personal necessari és, depenent de la producció, de l'ordre de 9 a 15 persones degudament qualificades.  
S'estima una vida útil de 18 anys.  
Les diferents operacions són: desmunt previ, arrancada, càrrega i transport. La maquinària mòbil a emprar és: arrancada amb voladura, càrrega amb pala o retro i transport amb dúmper.  
L'explotació disposa d'una planta de tractament, instal·lacions auxiliars i àrees d'apilament (edifici d'oficina, despatxos d'oficina tècnica, menjador, serveis per a la neteja personal, tallers i magatzem de maquinària) situats fora de la plaça de pedrera.  
La instal·lació de tractament consisteix en trituració primària, molta secundària i terciària, si escau, classificació i, si escau, llavada.  
  
Les àrees d'apilaments estan situades als voltants de la planta de tractament.  
Les necessitats d'aigua se satisfan a partir de dos pous legalitzats per a ús industrial. Els serveis per als lavabos estaran dotats d'una fossa sèptica, amb recollida periòdica de les aigües residuals per part d'empresa autoritzada. No obstant això, l'explotació disposa d'un sistema de reciclatge d'aigua mitjançant filtres premsa que li permet reutilitzar el 90 % de l'aigua utilitzada.  
Respecte al subministrament elèctric, aquest es realitza des de les línies de tensió pròpies que enllacen amb la xarxa d'electrificació de la zona industrial situada al sud.  
  
Ubicació dels projectes  
La pedrera de La Retura, núm. 2.805, se situa al terme municipal de Buñol, al paratge denominat La Retura, al nord del terme municipal, justament en el límit amb el terme de Chiva.  
L'autorització és d'uns 300.000 m² pertanyents a les parcel·les núm. 8, 16, 17, 18, 194, 195, 206 i 207 del polígon 6 del terme de Buñol. Totes són propietat d'Áridos Buñol, SL, excepte la primera, la 8, que pertany a l'ajuntament i està arrendada. Es tracta d'un sòl rural comú d'explotació de recursos naturals segons el Pla General de Buñol.  
  
L'activitat extractiva o les seues activitats complementàries s'han realitzat dins i fora del perímetre autoritzat, la qual cosa ha motivat que l'àmbit d'aquesta avaluació ambiental siga superior a l'àmbit avaluat ambientalment i inicialment autoritzat per l'òrgan substantiu.  
  
Segons el plànol aportat dins del document ambiental, l'estat d'aqueixes àrees externes a la zona d'extracció és el següent:  
- Revegetació en accés principal. Comparant l'ortofoto de 2002 amb l'actual s'aprecia que la zona sí que ha sigut restaurada.  
- Planta de tractament. La totalitat de la planta de tractament està fora del perímetre inicial autoritzat. En l'actualitat està ocupat per la planta de tractament.  
- Zona d'apilaments. Part d'aquesta zona d'apilaments està dins del perímetre autoritzat i part està fora. Comparant l'ortofoto de 2002 amb l'actual s'aprecia que únicament la franja situada més a l'est ha sigut restaurada.  
- Zona de revegetació. Comparant l'ortofoto de 2008 amb l'actual s'aprecia que la zona sí que ha sigut restaurada.  
- Revegetació consolidada. Comparant l'ortofoto de 2008 amb l'actual s'aprecia que la zona sí que ha sigut restaurada.  
- Accessos auxiliars. Comparant l'ortofoto de 2008 amb l'actual s'aprecia que la zona sí que ha sigut restaurada.  
Malgrat que l'informe del PRI indica que segons la cartografia oficial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, l'explotació-restauració afecta cinc hàbitats; es tracta de la cartografia d'hàbitats realitzada a escala 1.50.000. S'ha realitzat la consulta d'espècies prioritàries en la base de dades de la biodiversitat i no s'han localitzat registres.  
  
Característiques del potencial impacte  
S'indiquen a continuació els principals impactes que poden produir-se i que es descriuen en el document ambiental.  
No hi ha nuclis de població ni habitatges aïllats pròxims que es puguen veure afectats negativament. No obstant això, es disposa d'un estudi acústic de la instal·lació, en el qual s'aporten els nivells acústics. Aquests no sobrepassen els límits sonors establits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica en el perímetre de la pedrera. No obstant això, segons l'article 37 d'aquesta llei, els titulars de l'activitat hauran de realitzar un autocontrol de les emissions acústiques almenys cada 5 anys.  
Respecte als efectes sobre la flora, la zona afectada estava ocupada per bancals agrícoles abandonats i per una zona forestal. No constava cap endemisme o flora amenaçada. Com a mesura correctora, es durà a terme la restauració forestal recollida en el PRI, que disposa d'informe favorable de l'òrgan competent. Segons aporta el document ambiental, aquesta restauració està ja avançada, amb un 75 % restaurat del terreny considerat forestal i un 20 % del no forestal, la qual cosa fa un 33 % del total del terreny excedit respecte de l'aprovat per la declaració d'impacte ambiental de 1992. Des del punt de vista econòmic, la garantia del compliment del PRI se sosté en el depòsit d'un aval de restauració que es revaloritza anualment amb l'IPC i que té el vistiplau del servei forestal. Aquest aval puja a 1.223.910 € (28035 €/ha). Aquest nou aval suposa un augment del 265 % respecte de l'aval actual, que és de 461.250 €.  
  
Els principals efectes sobre el sòl són l'erradicació de la coberta vegetal, la compactació del terreny que produeix una pèrdua de la qualitat d'aquest i la possible contaminació del sòl per la realització de treballs de manteniment o accidents i avaries. A fi d'evitar l'erosió del sòl, durant la fase de funcionament de l'operació minera, es canalitzarà de forma adequada l'aigua d'escolament, de manera que no fluïsca lliurement sobre camins i plataformes sinó a través de canaletes perimetrals de manera que l'erosió produïda siga mínima. En el plànol PR-04, s'aporta la xarxa de drenatge, amb la distribució en planta de les baixants de talús, bermes, drenatge perimetral, drenatge principal i drenatge de pistes. En el plànol PR-04.1, s'aporten les seccions transversals dels elements de drenatge. Quant a correcció de la compactació del sòl, el PRI preveu l'ús de mitjans mecànics de subsolatge com a fase prèvia a la revegetació pròpiament dita. En el plànol PR-04.3, s'aporten les principals característiques de la bassa de decantació. El drenatge principal desguassa fins a la bassa de decantació, situada al sud-est de la plataforma principal, que disposa d'un sobreeixidor.  
  
Per tal d'eliminar els sòlids en suspensió de les aigües d'escolament, a part de les mesures comentades per a minimitzar els efectes erosius sobre el sòl (canaletes perimetrals, etc.), es disposen dues zones de decantació en les parts topogràficament més baixes de la zona d'apilaments (zona nord) i de la zona d'instal·lacions (zona sud), respectivament. Aquestes zones de decantació, que són netejades periòdicament, permeten que les aigües d'escolament perden gran quantitat dels sòlids en suspensió abans d'eixir de la zona d'afecció.  
  
  
El manteniment de la maquinària s'ha de realitzar en la zona de taller, amb sòl impermeabilitzat. En cas d'abocament accidental fora de taller, el sòl contaminat s'haurà d'extraure immediatament i gestionar-se a través d'un gestor autoritzat.  
Quant a les aigües industrials que s'utilitzen per a llavar determinades fraccions d'àrid, aquestes s'obtenen d'un pou propi i es treballa en circuit tancat mitjançant recuperació per filtres premses, i s'obtenen taxes de recuperació del 97 %. El 3 % restant s'evapora en assecar-se l'àrid rentat. Aquestes aigües industrials no tenen contaminants químics i sols presenten sòlids en suspensió que s'eliminen en els filtres premsa. La composició dels llots obtinguts en els filtres premsa és fonamentalment carbonatada, sense presència de sulfurs o altres substàncies que puguen produir algun tipus de lixiviació química. Els llots obtinguts s'empren en labors de rebliment en el buit d'explotació.  
  
Les aigües sanitàries es tracten de forma separada a les industrials i són recollides en una fossa sèptica que periòdicament és buidada per un gestor autoritzat.  
La producció i arrossegament de pols pot afectar la capacitat de regeneració de les plantes del medi en acumular-se sobre les fulles, flors i altres òrgans, molèsties que pot causar al personal, el desgast prematur en diversos elements de la maquinària i la contaminació per gasos de fuita de motors de combustió interna. Com a mesura preventiva i reductora es planteja el reg periòdic de les vies amb la finalitat de minimitzar aquest impacte i els accessoris de la planta.  
Respecte de la contaminació química, aquesta està minimitzada pels treballs de manteniment de les maquinàries i disposen dels corresponents silenciadors homologats per les cases constructores. Així mateix, se segueixen les normes de manteniment i es realitzen les revisions necessàries perquè els nivells d'emissió se situen dins dels límits marcats per la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
La instal·lació i el reg de pistes i zones en restauració consumeix aigua procedent d'un pou legalitzat propi existent dins de la zona afectada.  
El camí d'accés es va ampliar i es va asfaltar en 1993, amb llicència prèvia de l'ajuntament.  
De l'informe que consta en l'expedient, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, no es dedueixen impactes importants sobre el patrimoni. No obstant això, i tal com s'indicava en el condicionant sisé de la declaració d'impacte ambiental original, si apareixen restes o indici de jaciment arqueològic en el transcurs de l'activitat projectada, s'haurà de notificar immediatament l'òrgan autonòmic amb competències en patrimoni arqueològic.  
  
El document ambiental indica que el seguiment ambiental es realitzarà a través del pla de control ambiental i pla de treball. El pla de control ambiental és un document intern de l'explotador, auditat per organismes externs, en el qual es recullen tots els controls i mesures sobre generació i tractament de contaminants i residus, com també l'evolució de les labors de restauració. Es revisa anualment. El pla de treball es presenta davant l'òrgan competent en mineria, el qual, al seu torn, el trasllada a l'òrgan competent en matèria de medi ambient i a la corporació local del municipi on es localitze l'explotació, perquè en prenga coneixement. Aquesta afirmació no és certa, ja que l'òrgan substantiu no trasllada els plans de treball a l'òrgan ambiental i, en tot cas, competeix a l'òrgan substantiu la vigilància ambiental, sense perjudici que l'òrgan ambiental puga realitzar les comprovacions i recaptar la informació que considere necessàries per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental o de l'informe d'impacte ambiental.  
  
  
Perquè el promotor realitze el seguiment mitjançant aquests dos instruments (pla de control ambiental i pla de treball), el contingut d'aquests haurà de permetre conéixer el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en el document ambiental, en la declaració d'impacte ambiental del projecte inicial i en aquest informe d'impacte ambiental.  
El seguiment ambiental haurà d'incloure, com a mínim, els apartats següents:  
- Buidatge i tractament per gestor autoritzat dels depòsits d'emmagatzematge d'aigües residuals, a fi de garantir que es duen a terme i s'evita la infiltració d'aigües residuals al subsol.  
- Troballa d'alguna resta o indici de jaciment arqueològic en el transcurs de l'activitat projectada.  
- Cronograma previst i real de la restauració de la pedrera, com també el resultat de la restauració duta a terme.  
- Xarxa de drenatge: estat i funcionament.  
- Altres impactes ambientals no previstos.  
El promotor haurà de remetre a l'òrgan substantiu un informe del seguiment ambiental. Aquest informe s'ha d'enviar amb una freqüència anual. L'informe de seguiment ambiental es farà públic en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i abans es comunicarà a l'òrgan ambiental la publicació d'aquest en la seu electrònica.  
Respecte a la planta de tractament, la instal·lació ha de disposar d'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera, la qual es tramitarà davant el servei amb competències en protecció de l'atmosfera de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient. Així mateix, s'ha de desmantellar i recuperar la superfície afectada quan s'abandone l'activitat.  
  
Conclusió  
Ateses les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que, incloses en el cos d'aquesta resolució, s'indiquen en l'epígraf primer de l'informe d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels casos fàctics en els quals és preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
El Projecte d'Explotació de Recursos de la Secció c, La Retura, núm. 2805, no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que estableixen els articles 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que s'especifiquen a continuació:  
1) Respecte a la planta de tractament, la instal·lació ha de tindre autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera, la qual s'ha de tramitar davant el servei amb competències en protecció de l'atmosfera de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient. Així mateix, s'ha de desmantellar i recuperar la superfície afectada quan s'abandone l'activitat.  
2) Perquè el promotor realitze el seguiment mitjançant aquests dos instruments (pla de control ambiental i pla de treball), el contingut d'aquests haurà de permetre conéixer el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en el document ambiental i en la declaració d'impacte ambiental.  
3) El promotor haurà de remetre a l'òrgan substantiu un informe de seguiment del contingut del document ambiental i de la declaració d'impacte ambiental. Aquest informe s'enviarà amb una freqüència anual. L'informe de seguiment ambiental es farà públic en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i abans es comunicarà a l'òrgan ambiental la publicació d'aquest en la seu electrònica.  
4) El seguiment ambiental ha d'incloure, com a mínim, els apartats següents:  
- Buidatge i tractament per gestor autoritzat dels depòsits d'emmagatzematge d'aigües residuals, a fi de garantir que es duen a terme i s'evita la infiltració d'aigües residuals al subsol.  
- Troballa d'alguna resta o indici de jaciment arqueològic en el transcurs de l'activitat projectada.  
- Els titulars de l'activitat hauran de realitzar un autocontrol de les emissions acústiques almenys cada 5 anys. (Article 37 de la Llei 7/2002).  
- Cronograma previst i real de la restauració de la pedrera, com també el resultat.  
- Xarxa de drenatge: estat i funcionament.  
- Altres impactes ambientals no previstos.  
5) Si apareix alguna resta o indici de jaciment arqueològic en el transcurs de l'activitat projectada, s'haurà de notificar immediatament a l'òrgan autonòmic amb competències en patrimoni arqueològic.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que disposa l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, però això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que siguen legalment exigibles, com també el compliment de tots els preceptes legals que siguen d'aplicació.  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que disposa l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, escaiguen en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix, publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en el qual es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 10 d'octubre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
València, 31 d'octubre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8697, del 13-12-2019 (2019/10839)

RESOLUCIÓN de 31 de octubre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 81/18-AIA Buñol.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8697

Fecha DOGV
:   13-12-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/10839

CVE


Fecha del documento
:   31-10-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 31 de octubre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 81/18-AIA Buñol. [2019/10839]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 81/18-AIA Buñol.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 81/2018-AIA.  
Título: Proyecto de explotación de recursos de la sección c) La Retura núm. 2805.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia.  
Promotor: Áridos Buñol, SLU.  
Localización: Buñol (Valencia).  
En fecha 11 de julio de 2018, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solicitud de inicio de evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto de explotación minera «La Retura núm. 2805», en el término municipal de Buñol (Valencia).  
Dicha solicitud se acompaña de un documento ambiental, cuyo contenido se adecúa al artículo 45 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
Objeto.  
La operación minera «La Retura» Núm. 2805 está ubicada en el paraje denominado La Retura, al norte del término municipal de Buñol. Se trata de una actividad extractiva a cielo abierto para la obtención de áridos para obra civil y construcción, que fue autorizada por resolución del Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia de fecha 1 de julio de 1993. La autorización afecta a una superficie de unos 300.000 m², pertenecientes a las parcelas núm. 8, 16, 17, 18, 194, 195, 206 y 207 del polígono 6 del término de Buñol. La autorización comprende un perímetro dentro de las parcelas especificadas, pero no la totalidad de las mismas.  
El promotor ha venido realizando actividades complementarias a la extractiva fuera del perímetro debidamente autorizado. Por este motivo, tal y como se resolvió previamente, en fecha 21 de noviembre de 2017, expediente 076/2017-CON, debe ser objeto de evaluación ambiental el área autorizada inicialmente y el área exterior al perímetro afectado.  
Dado que el área inicial cuenta con declaración de impacto ambiental favorable de fecha 23 de abril de 1992, expediente 001/1992-AIA, el contenido de esta resolución se centra principalmente en el cumplimiento de la declaración de impacto ambiental y en las áreas exteriores al perímetro. La declaración de impacto ambiental estima aceptable, a los solos efectos ambientales, la apertura de la cantera «La Retura» con las siguientes condiciones ambientales:  
«1. Los taludes finales de la explotación no deberán sobrepasar los 45 grados de inclinación ni los 7 m de altura, estando separados por amplias bermas que confieran a la ladera una pendiente media inferior a los 35 grados.  
2. Las bermas deberán presentar una suave inclinación hacia el interior (contraria a la pendiente general de la ladera), con el fin de favorecer la infiltración y disminuir la intensidad de los procesos erosivos.  
3. Se cuidará especialmente la eficacia de las medidas correctoras necesarias para limitar la cuenca visual de las labores mineras, procediendo a una restauración urgente y eficaz de las cotas superiores de la explotación una vez agotados los bancos superiores de la misma y procurando que la duración de las correspondientes labores sea la mínima posible en dichos bancos.  
4. Con el fin de no crear formas excesivamente geométricas en la morfología final del hueco de explotación, se procederá, previamente a las labores de revegetación, a eliminar algunas aristas de los bancos y a rellenar o amontonar con detritus algunas aristas de los bancos y a rellenar o amontonar con detritus algunos sectores de las laderas confiriéndole al área afectada un aspecto más acorde con su entorno geomorfológico.  
5. Se velará por no afectar negativamente a los bienes y servicios adyacentes al área de explotación y sus accesos, quedando el promotor obligado a reparar o reponer los posibles daños causados, sin menoscabo de otras responsabilidades que hubiere lugar.  
6. En el supuesto de que apareciera algún resto o indicio de yacimiento arqueológico en el transcurso de la actividad proyectada, se deberá notificar inmediatamente, de acuerdo con la Ley de Patrimonio Artístico Español.»  
Estos condicionantes ambientales pueden agruparse en dos tipos:  
- Condicionantes que se refieren a la necesidad de restaurar y a las condiciones de restauración (condicionante 1, 2, 3, 4 y 5 de la declaración de impacto ambiental de la cantera inicial).  
- Seguimiento arqueológico (condicionante 6 declaración de impacto ambiental cantera inicial).  
  
Antecedentes y marco normativo.  
La resolución del Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia de fecha 1 de julio de 1993 autoriza a la sociedad SOINVAL, SL, la explotación de la sección A), denominada «La Retura» núm. 1162. Cuenta con declaración de impacto ambiental favorable de fecha 23 de abril de 1992, de acuerdo con los condicionantes indicados en el apartado anterior.  
Por resolución de la Dirección General de Industria e Investigación Aplicada de fecha 24 de noviembre de 2003, se otorgó a SOINVAL, SL, la concesión directa de explotación denominada «La Retura» núm. 2805, recurso caliza de la sección C), por reclasificación del recurso de la sección A) explotado en la cantera «La Retura» núm. 1162. Esta resolución se emite en base a la declaración de impacto ambiental, al no haber modificaciones respecto al plano adjuntado en la resolución de autorización de la cantera, sección A).  
En fecha 21 de diciembre de 2016, el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal redacta el informe sobre el plan de restauración integral (en adelante PRI) de la concesión de explotación denominada «La Retura» núm. 2805 de los términos municipales de Buñol y Chiva.  
El perímetro del área de afección por la actividad minera según el PRI supera el ámbito autorizado. Según la ortofoto se comprueba que se han afectado zonas anexas al perímetro autorizado, no para explotación, pero sí para actividades anexas o complementarias como acopios, planta de tratamientos, accesos o escombreras. No obstante, se valora positivamente que se haya procedido a la restauración de gran parte de estas zonas.  
Se dispone asimismo de:  
- Informe del área de evaluación ambiental en el que se indica que las plantas de trituración de áridos no se encontraban sometidas a evaluación de impacto ambiental, criterio modificado en la actualidad por la legislación vigente que indica expresamente que dichas instalaciones forman parte del proyecto de explotación y que su ubicación y potenciales impactos deben ser considerados en la evaluación ambiental de la explotación.  
- Licencia del Ayuntamiento de Buñol para la actividad de explotación de aprovechamiento calizo y tratamiento de áridos.  
- Informe sobre las obras de acondicionamiento del camino de acceso hasta la cantera, situadas en monte de utilidad pública núm. 66 denominado «La Cabrera, Sierra de Malacara y el Queixal», emitido por la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente.  
- Licencia del Ayuntamiento de Buñol para la mejora del camino rural.  
  
  
  
Con la documentación aportada se pueden entender cubiertas ciertas áreas explotadas fuera del perímetro del área de afección, aunque no da cobertura a la afección de todo el suelo colindante con dicho perímetro que ha sido afectado.  
La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, de impacto ambiental de la Generalitat Valenciana, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA).  
La LEA establece en el artículo 7.2 apartado c, que cualquier modificación de las características de proyectos que figuran en los anexos I o II, ya autorizados, ejecutados o en proceso de ejecución, que pueda tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente, es decir, cuando suponga:  
1. Un incremento significativo de las emisiones a la atmósfera.  
2. Un incremento significativo de los vertidos a cauces públicos o al litoral.  
3. Incremento significativo de la generación de residuos.  
4. Un incremento significativo en la utilización de recursos naturales.  
5. Una afección a Espacios Protegidos Red Natura 2000.  
6. Una afección significativa al patrimonio cultural.  
Deberán someterse a evaluación de impacto ambiental simplificada.  
Dado que en el anexo I quedan incluidas las explotaciones de yacimientos minerales, se considera que al haberse excedido el perímetro inicial autorizado por el órgano sustantivo, se trata de una modificación de un proyecto que puede tener efectos significativos sobre el medio ambiente, por el incremento significativo en la utilización de recursos naturales, tratándose además en este caso de suelo forestal. En consecuencia, el procedimiento que debe iniciarse es el de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
El procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada queda regulado en la sección 2ª, del capítulo II del título II de la LEA, en los artículos 45-48.  
En fecha 21 de noviembre de 2017 se estableció que dentro del procedimiento sustantivo de autorización del proyecto el promotor debía presentar ante el órgano sustantivo (Servicio Territorial de Industria y Energía), junto con la documentación exigida por la legislación sectorial, una solicitud de inicio de la evaluación de impacto ambiental simplificada, acompañada del documento ambiental, cuyo contenido se detallaba.  
  
Tramitación.  
El órgano ambiental ha identificado al Servicio de Gestión y Ordenación Forestal y a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano como administraciones públicas afectadas. Se dispone de sendos informes sectoriales, cuyo principal contenido medioambiental se transcribe a continuación.  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano (realizado el 08.09.2010):  
«[?] Revisado el Estudio y consultado el Inventario de Patrimonio Arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia [?] no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
Según relata la Memoria de la prospección arqueológica, junto al área de explotación de esta cantera se localiza el yacimiento arqueológico de la Retura, asentamiento del Bronce con cronología del II milenio. La afección sobre dicho yacimiento es indirecta y en el área de ampliación de la cantera no se han localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico por lo que no se puntan medidas preventivas ni correctoras.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico, se localizaron un corral y una cabaña con aljibe en ruinas que se han documentado y que quedan fuera del ámbito de afección revelándose nulo el impacto.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los Servicio Técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art.11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio cultural de Explotación Minera La Retura en el término municipal de Buñol».  
  
Informe sobre el plan de restauración integral del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal (realizado el 21.12.2016):  
«[?] Según la documentación relativa al Plan de Restauración Integral, 28,87 ha de la citada explotación se encuentran en Monte de Utilidad Pública V066 denominado «La Cabrera, Malacara y el Queixal», Monte consorciado que pertenece al Ayuntamiento de Buñol.  
[?] Dentro del límite de monte público se realizará una extracción neta de 2.583.554 m³, con un volumen de excavación de 3.079.897 m³b y un volumen de relleno de 496.344 m³ [?].  
Respecto a Vías Pecuarias, el perímetro de explotación está muy cercano a la zona oeste de la misma donde transcurre la «Colada del Gallo», sin quedar aparentemente afectada tras la oportuna visita de campo.  
Debido a las distintas afecciones al medio, conviene señalar que estas deberán estar informadas por los organismos competentes en la materia. Destacamos:  
- En cuanto a los recursos culturales se han detectado una veintena de yacimientos arqueológicos en el término municipal de Buñol, aunque el más cercano a la concesión de localiza a una distancia mayor a un kilómetro.  
- Respecto a incendios forestales [?] la zona quedó afectada en su totalidad por un incendio en 1993 y parcialmente en 2003 [?].  
- Según el PRI, la concesión minera «La Retura» ocupa suelo rústico sin protección, no urbanizable y no protegido.  
- Según la cartografía Oficial de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, la explotación-restauración afecta a cinco Hábitat que se referencian a continuación:  
- El Hábitat Prioritario de Pastizales anuales basófilos ibero-levantinos (6220 Código de la Unión Europea).  
- Carrascales basófilos valenciano-tarraconense y setabenses (9340 código de la UE).  
- Lentiscal acidófilo valenciano-tarraconense con coscojas (5330 código de la UE).  
- Romerales termo-mesomediterráneos seco-subhúmedos setabenses.  
- Lastonares termófilos valenciano-murcianos (6220 código de la UE).  
- Respecto a la hidrología, cabe destacar la existencia de dos barrancos cercanos a la explotación, el Barranco de Chulilla al Este y en las mismas inmediaciones de la explotación comienza el Barranco del Bobo.  
[?] Descripción de la restauración.  
Geomorfología de la restauración.  
- Bancos de 7 m de altura, taludes de relleno con ángulo de 35º y bermas de 4 m, conformando un talud final medio de 26º con respecto a la horizontal.  
- Bancos de 7 m de altura, taludes en rocas, explotados a 40º y bermas de 4 m, conformando un talud final medio de 30º con respecto a la horizontal.  
Zonificación de la restauración. Se distinguen:  
- Zonas de explotación activas (21 ha): comprenden las FASES 2, 3, 4, 5, 6 y 7.  
- Zonas donde no se van a realizar labores extractivas, solo actuaciones de restauración (fases 0, 1, 8, 9, 10, 11 y 12). Distinguimos:  
a) Zonas restuaradas (4,36 ha): correspondientes a la fase 0.  
b) Zonas de acopio (5,75 ha): correspondientes a las fases 8, 9 y 10.  
c) Zonas de instalaciones (5,14 ha): comprenden las fases 11 y 12.  
d) Zonas de explotación ya explotadas (7,38 ha) donde no se han realizado labores de restauración y que comprenden la fase 1.  
  
  
Planificación de la restauración: Restauración Hidrológica Forestal y Revegetación.  
Relativo a la formación de suelo, el espesor medio de suelo aprovechable se ha estimado en unos 30 cm para la zona de terreno forestal, se ha estimado considerando la superficie de nueva afección (10.800 m²), lo que supone una disponibilidad de 3240 m³b.  
Relativo al método de preparación del suelo se realizará:  
- En bermas y plazas de cantera: una primera fase que consiste en un extendido de 10 cm de tierra vegetal y un subsolado de 50 cm. En la segunda fase del proceso se extiende una capa de tierra vegetal de 30 cm con un laboreo pleno posterior.  
- En taludes el proceso será similar al anteriormente descrito, llevándose a cabo un subsolado por curvas de nivel mediante dos tractores debido al factor limitante de la pendiente. Posterior al extendido de 30 cm de tierra vegetal se realizará un acaballonado superficial por curva de nivel. Tras la preparación del suelo se procederá a la instalación de las fajinas.  
Respecto a la restauración hidrológica, los elementos del sistema de drenaje proyectados son:  
- Bermas con contrapendiente hacia el interior del 2 %.  
- Drenaje principal: desagua la terraza hasta la base de decantación [?].  
- Drenajes de terraza, en las bermas de separación de taludes, de sección triangular de 0,2 m de ancho por 0,2 m de altura [?].  
- Bajantes de talud: canales de sección triangular y dimensiones de 0,2 m de ancho por 0,2 m de altura y revestido encachado en piedra.  
- Drenajes perimetrales [?].  
- Drenajes de pista [?].  
- Balsa de decantación de sedimentos [?].  
En la revegetación el método empleado es la siembra/hidrosiembra (1ª Fase) y la plantación (2ª Fase). [?].  
[?] Afianzamiento: [?] El presupuesto total por administración corresponde a [?] 1.223.910,26 €, correspondiente a la totalidad de la superficie máxima de afección correspondiente a 43,65 ha. Por otro lado, y según lo descrito en la documentación presentada existe un aval previo depositado de 453.538 euros depositado por el promotor, Áridos Buñol.  
Conclusión.  
Revisada la documentación relativa al Plan de Restauración Integral (PRI) de la Concesión Directa de Explotación denominada la Retura nº2.805 de los términos municipales de Buñol y Chiva (Valencia), se informa FAVORABLEMENTE, desde el punto de vista forestal y sin perjuicio de otras autorizaciones sectoriales e informes, ya que existe, una Declaración de Impacto Ambiental (001/92-AIA) que deberá ser revisada por el órgano competente».  
  
Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El análisis se realiza teniendo en cuenta los criterios del anexo III de la LEA.  
Características del proyecto.  
El objeto del aprovechamiento minero es la explotación a cielo abierto de los recursos geológicos de calizas existentes que por sus características mineralógicas y tecnológicas, son utilizados para la fabricación de hormigón, morteros y otros productos análogos.  
El sistema de explotación propuesto es mediante corta a cielo abierto por banqueo descendente, con desmonte previo, con bancos de trabajo de altura aproximada de 14 metros y bermas de trabajo de anchura variable pero cercana a los 35 m, nunca menor a 10 metros. Se pretende llegar hasta la cota 526 en la plaza de cantera.  
Se ha optado por un proyecto conjunto de explotación-restauración, en un sistema de minería que permite, conforme se vayan abandonando los taludes superiores una vez explotados, ir restaurando a la vez que se continúa la explotación de los sucesivos bancos inferiores.  
La necesidad de restaurar y sus características vienen detalladas en la declaración de impacto ambiental original, en sus tres primeros condicionantes:  
«1. Los taludes finales de la explotación no deberán sobrepasar los 45 grados de inclinación ni los 7 m de altura, estando separados por amplias bermas que confieran a la ladera una pendiente media inferior a los 35 grados.  
2. Las bermas deberán presentar una suave inclinación hacia el interior (contraria a la pendiente general de la ladera), con el fin de favorecer la infiltración y disminuir la intensidad de los procesos erosivos.  
3. Se cuidará especialmente la eficacia de las medidas correctoras necesarias para limitar la cuenca visual de las labores mineras, procediendo a una restauración urgente y eficaz de las cotas superiores de la explotación una vez agotados los bancos superiores de la misma y procurando que la duración de las correspondientes labores sea la mínima posible en dichos bancos.»  
El documento ambiental indica que las bermas finales tendrán una pendiente del 2 %, descendente hacia el pie del talud para favorecer el drenaje y una anchura de 4 m. Asimismo los taludes individuales dispondrán de 40-35º y el talud medio será de 26-30º, con bancos finales de 7 m de altura. La anchura de las pistas será en general 5 m. Estas condiciones de restauración sí cumplen con las condiciones establecidas en la declaración de impacto ambiental.  
Respecto del tipo de restauración, el condicionante 4 de la declaración de impacto ambiental, apostaba por «no crear formas excesivamente geométricas en la morfología final del hueco de explotación» de modo que se procediera a «eliminar algunas aristas de los bancos y a rellenar o amontonar con detritus algunas aristas de los bancos y a rellenar o amontonar con detritus algunos sectores de las laderas confiriéndole al área afectada un aspecto más acorde con su entorno geomorfológico».  
Asimismo, se indicaba en la declaración de impacto ambiental, condicionante 5, la necesidad de «no afectar negativamente a los bienes y servicios adyacentes al área de explotación y sus accesos, quedando el promotor obligado a reparar o reponer los posibles daños causados».  
La restauración está prevista en paralelo a la explotación. El plan de restauración integral distingue las siguientes zonas:  
- Zonas restauradas: En total, suponen 43656 m². Corresponden a la fase 0A del avance 0. Se consideran zonas completamente restauradas. Fuera del concepto de restauración, se prestarán servicios de control de plagas y mantenimiento de la masa forestal.  
- Zonas de acopios: En total, suponen 57568 m². Corresponden a las fases 8, 9 y 10. La fase 10 se restaura a partir del año 3. La zona 9 se comenzará a restaurar en el año 6. La zona 8 se restaurará hacia el final de la vida de la explotación. Las labores consistirán en la retirada de los acopios (por venta de los mismos) y la revegetación de la superficie.  
- Zonas de instalaciones: Comprenden las fases 11 y 12, con una superficie conjunta de 51430 m² situadas en la zona de instalaciones, oficinas y zonas colindantes. La fase 11 se restaurará a partir del año 3, mientras que la fase 12 se comienza a restaurar al finalizar la vida productiva de la explotación. Las labores consistirán en la revegetación de la superficie.  
- Zonas de explotación ya explotadas: Se trata de las zonas de explotación que ya han sido totalmente explotadas y en las cuales no hay aún labores de restauración. Contempla la fase 1 con 73847 m². La fase 1 comienza a ser restaurada de forma inmediata. Predominan los rellenos mediante materiales provenientes de los acopios de materiales sucios que existen acopiados en la zona suroeste de la plaza de cantera. Las labores consistirán en la revegetación de la superficie.  
- Zonas de explotación activas: Las zonas de explotación activas comprenden las fases 2 a 7, ambas incluidas. Consta de una serie de fases de geometría irregular debido a las especiales características morfológicas de la explotación y su avanzado estado de explotación.  
El personal necesario es, dependiendo de la producción, del orden de 9 a 15 personas debidamente cualificadas.  
Se estima una vida útil de 18 años.  
Las distintas operaciones son: desmonte previo, arranque, carga y transporte. La maquinaria móvil a emplear es: arranque con voladura, carga con pala o retro y transporte con dúmper.  
La explotación cuenta con una planta de tratamiento, instalaciones auxiliares y áreas de acopio (edificio de oficina, despachos de oficina técnica, comedor, servicios para el aseo personal, talleres y almacén de maquinaria) ubicados fuera de la plaza de cantera.  
La instalación de tratamiento consiste en trituración primaria, molienda secundaria y terciaria, si procede, clasificación y si procede lavado.  
Las áreas de acopios se encuentran ubicadas en las inmediaciones de la planta de tratamiento.  
Las necesidades de agua se satisfacen a partir de dos pozos legalizados para uso industrial. Los servicios para el aseo estarán dotados de una fosa séptica, con recogida periódica de las aguas residuales por parte de empresa autorizada. No obstante, la explotación cuenta con un sistema de reciclado de agua mediante filtros prensa que le permite reutilizar el 90 % del agua utilizada.  
Respecto al suministro eléctrico, este se realiza desde las líneas de tensión propias que enlazan con la red de electrificación de la zona industrial situada al sur.  
  
Ubicación de los proyectos.  
La cantera de «La Retura, núm. 2.805» se ubica en el término municipal de Buñol, en el paraje denominado La Retura al norte del término municipal, justamente en su límite con el término de Chiva.  
La autorización es de unos 300.000 m² pertenecientes a las parcelas núm. 8, 16, 17, 18, 194, 195, 206 y 207 del polígono 6 del término de Buñol. Todas ellas son propiedad de ÁRIDOS BUÑOL, SL, salvo la primera la 8, que pertenece al ayuntamiento y está arrendada. Se trata de un suelo rural común de explotación de recursos naturales según el plan general de Buñol.  
La actividad extractiva o sus actividades complementarias se han venido realizando dentro y fuera del perímetro autorizado, lo que ha motivado que el ámbito de esta evaluación ambiental sea superior al ámbito evaluado ambientalmente e inicialmente autorizado por el órgano sustantivo.  
Según el plano aportado dentro del documento ambiental, el estado de esas áreas externas a la zona de extracción es el siguiente:  
- Revegetación en acceso principal. Comparando la ortofoto de 2002 con la actual se aprecia que la zona sí ha sido restaurada.  
- Planta de tratamiento. La totalidad de la planta de tratamiento se encuentra fuera del perímetro inicial autorizado. En la actualidad está ocupado por la planta de tratamiento.  
- Zona de acopios. Parte de esta zona de acopios se encuentra dentro del perímetro autorizado y parte se encuentra fuera. Comparando la ortofoto de 2002 con la actual se aprecia que únicamente la franja ubicada más al este ha sido restaurada.  
- Zona de revegetación. Comparando la ortofoto de 2008 con la actual se aprecia que la zona sí ha sido restaurada.  
- Revegetación consolidada. Comparando la ortofoto de 2008 con la actual se aprecia que la zona sí ha sido restaurada.  
- Accesos auxiliares. Comparando la ortofoto de 2008 con la actual se aprecia que la zona sí ha sido restaurada.  
Pese a que el informe del PRI indica que según la cartografía Oficial de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, la explotación-restauración afecta a cinco hábitat, se trata de la cartografía de hábitats, realizada a escala 1:50.000. Se ha realizado la consulta de especies prioritarias en la base de datos de la biodiversidad y no se han localizado registros.  
  
Características del potencial impacto.  
Se describen a continuación los principales impactos que pueden producirse y que se describen en el documento ambiental.  
No existen núcleos de población ni viviendas aisladas cercanas que puedan verse afectadas negativamente. No obstante, se dispone de un estudio acústico de la instalación, en el que se aportan los niveles acústicos. Estos no sobrepasan los límites sonoros establecidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica en el perímetro de la cantera. No obstante, según el artículo 37 de dicha ley, los titulares de la actividad deberán realizar un autocontrol de las emisiones acústicas al menos cada 5 años.  
Respecto a los efectos sobre la flora, la zona afectada estaba ocupada por bancales agrícolas abandonados y por una zona forestal. No constaba ningún endemismo o flora amenazada. Como medida correctora, se llevará a cabo la restauración forestal recogida en el PRI, que cuenta con el informe favorable del órgano competente. Según aporta el documento ambiental, dicha restauración está ya avanzada, con un 75 % restaurado del terreno considerado forestal y un 20 % del no forestal, lo que hace un 33 % del total del terreno excedido respecto del aprobado por la declaración de impacto ambiental de 1992. Desde el punto de vista económico, la garantía del cumplimiento del PRI se sostiene en el depósito de un aval de restauración que se revaloriza anualmente con el IPC y que tiene el visto bueno del servicio forestal. Dicho aval asciende a 1.223.910 € (28035 €/ha). Este nuevo aval supone un aumento del 265 % respecto del aval actual, que es de 461.250 €.  
Los principales efectos sobre el suelo son la erradicación de la cubierta vegetal, la compactación del terreno que produce una pérdida de la calidad del mismo y la posible contaminación del suelo por la realización de labores de mantenimiento o accidentes y averías. Con objeto de evitar la erosión del suelo, durante la fase de funcionamiento de la operación minera, se canalizará de forma adecuada el agua de escorrentía, de forma que no fluya libremente sobre caminos y plataformas sino a través de canaletas perimetrales de modo que la erosión producida sea mínima. En el plano PR-04 se aporta la red de drenaje, con la distribución en planta de las bajantes de talud, bermas, drenaje perimetral, drenaje principal y drenaje de pistas. En el plano PR-04.1 se aportan las secciones transversales de los elementos de drenaje. En cuanto a corrección de la compactación del suelo, el PRI contempla el empleo de medios mecánicos de subsolado como fase previa a la revegetación propiamente dicha. En el plano PR-04.3 se aporta las principales características de la balsa de decantación. El drenaje principal desagua hasta la balsa de decantación, ubicada al sureste de la plataforma principal, que cuenta con un aliviadero.  
Con objeto de eliminar los sólidos en suspensión de las aguas de escorrentía, aparte de las medidas comentadas para minimizar los efectos erosivos sobre el suelo (canaletas perimetrales, etc.), se disponen dos zonas de decantación en las partes topográficamente más bajas de la zona de acopios (zona norte) y de la zona de instalaciones (zona sur), respectivamente. Estas zonas de decantación, que son limpiadas periódicamente, permiten que las aguas de escorrentía pierdan gran cantidad de los sólidos en suspensión antes de salir de la zona de afección.  
  
  
El mantenimiento de la maquinaria debe realizarse en la zona de taller, con suelo impermeabilizado. En caso de vertido accidental fuera de taller, el suelo contaminado deberá de extraerse inmediatamente y gestionarse a través de un gestor autorizado.  
En cuanto a aguas industriales que se utilizan para lavar determinadas fracciones de árido, estás se obtienen de un pozo propio y se trabaja en circuito cerrado mediante recuperación por filtros prensas, obteniéndose tasas de recuperación del 97 %. El 3 % restante se evapora al secarse el árido lavado. Estas aguas industriales no tienen contaminantes químicos y solo presentan sólidos en suspensión que se eliminan en los filtros prensa. La composición de los lodos obtenidos en los filtros prensa es fundamentalmente carbonatada, sin presencia de sulfuros u otras substancias que puedan producir algún tipo de lixiviación química. Los lodos obtenidos se emplean en labores de relleno en el hueco de explotación.  
Las aguas sanitarias se tratan de forma separada a las industriales y son recogidas en una fosa séptica que periódicamente es vaciada por un gestor autorizado.  
La producción y arrastre de polvo puede afectar a la capacidad de regeneración de las plantas del medio al acumularse sobre las hojas, flores y otros órganos, molestias que puede causar al personal, el desgaste prematuro en diversos elementos de la maquinaria y la contaminación por gases de escape de motores de combustión interna. Como medida preventiva y reductora se plantea el riego periódico de las vías con el fin de minimizar dicho impacto y el carenado de la planta.  
Respecto de la contaminación química, esta se ve minimizada por las labores de mantenimiento de las maquinarias y disponen de los correspondientes silenciadores homologados por las casas constructoras. Asimismo, se siguen las normas de mantenimiento y se realizan las revisiones necesarias para que los niveles de emisión se sitúen dentro de los límites marcados por la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
La instalación y el riego de pistas y zonas en restauración consume agua procedente de un pozo legalizado propio existente dentro de la zona afectada.  
El camino de acceso se amplió y asfaltó en 1993, previa licencia del ayuntamiento.  
Del informe obrante en el expediente, emitido desde la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, no se deducen impactos importantes sobre el patrimonio. No obstante, y tal y como se indicaba en el condicionante sexto de la declaración de impacto ambiental original, en el supuesto de que apareciera algún resto o indicio de yacimiento arqueológico en el transcurso de la actividad proyectada, se deberá notificar inmediatamente al órgano autonómico con competencias en patrimonio arqueológico.  
El documento ambiental indica que el seguimiento ambiental se realizará a través del plan de control ambiental y del plan de labores. El plan de control ambiental es un documento interno del explotador, auditado por organismos externos, en el que se recogen todos los controles y medidas sobre generación y tratamiento de contaminantes y residuos, así como la evolución de las labores de restauración. Se revisa anualmente. El plan de labores se presenta ante el órgano competente en minería, el cual, a su vez, da traslado de dicho anexo al órgano competente en materia de medio ambiente y a la corporación local del municipio donde se localice la explotación, para su conocimiento. Esta afirmación no es cierta, puesto que el órgano sustantivo no da traslado de los planes de labores al órgano ambiental y, en todo caso, es al órgano sustantivo a quien compete la vigilancia ambiental, sin perjuicio de que el órgano ambiental pueda realizar las comprobaciones y recabar la información que considere necesarias para verificar el cumplimiento del condicionado de la declaración de impacto ambiental o del informe de impacto ambiental.  
Para que el promotor realice el seguimiento mediante esos dos instrumentos (plan de control ambiental y del plan de labores), el contenido de estos deberá permitir conocer el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el documento ambiental, en la declaración de impacto ambiental del proyecto inicial y en este informe de impacto ambiental.  
El seguimiento ambiental deberá incluir, como mínimo, los siguientes apartados:  
- Vaciado y tratamiento por gestor autorizado de los depósitos de almacenamiento de aguas residuales, a fin de garantizar que se llevan a cabo y se evita la infiltración de aguas residuales al subsuelo.  
- Hallazgo de algún resto o indicio de yacimiento arqueológico en el transcurso de la actividad proyectada.  
- Cronograma previsto y real de la restauración de la cantera, así como el resultado de la restauración llevada a cabo.  
- Red de drenaje: Estado y funcionamiento.  
- Otros impactos ambientales no previstos.  
El promotor deberá remitir al órgano sustantivo un informe del seguimiento ambiental. Dicho informe se enviará con una frecuencia anual. El informe de seguimiento ambiental se hará público en la sede electrónica del órgano sustantivo y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica.  
Respecto a la planta de tratamiento, la instalación debe contar con autorización administrativa de emisiones a la atmósfera, que se tramitará ante el servicio con competencias en protección de la atmósfera de la conselleria con competencias en materia de medio ambiente. Asimismo, se procederá al desmantelamiento y recuperación de la superficie afectada, cuando se abandone la actividad.  
  
Conclusión.  
Considerando las características del proyecto y su ubicación, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que, incluídas en el cuerpo de esta resolución, se resaltan en el epígrafe primero del informe de impacto ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambiental simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.2.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Informe de impacto ambiental  
  
Primero  
El «proyecto de explotación de recursos de la sección c) La Retura núm. 2805» no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 y 47 y los criterios establecidos en el anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
1) Respecto a la planta de tratamiento, la instalación debe contar con autorización administrativa de emisiones a la atmósfera, que se tramitará ante el servicio con competencias en protección de la atmósfera de la conselleria con competencias en materia de medio ambiente. Asimismo, se procederá al desmantelamiento y recuperación de la superficie afectada, cuando se abandone la actividad.  
2) Para que el promotor realice el seguimiento mediante esos dos instrumentos (plan de control ambiental y del plan de labores), el contenido de estos deberá permitir conocer el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el documento ambiental y en la declaración de impacto ambiental.  
3) El promotor deberá remitir al órgano sustantivo un informe de seguimiento del contenido del documento ambiental y de la declaración de impacto ambiental. Dicho informe se enviará con una frecuencia anual. El informe de seguimiento ambiental se hará público en la sede electrónica del órgano sustantivo y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica.  
4) El seguimiento ambiental deberá incluir, como mínimo, los siguientes apartados:  
- Vaciado y tratamiento por gestor autorizado de los depósitos de almacenamiento de aguas residuales, a fin de garantizar que se llevan a cabo y se evita la infiltración de aguas residuales al subsuelo.  
- Hallazgo de algún resto o indicio de yacimiento arqueológico en el transcurso de la actividad proyectada.  
- Los titulares de la actividad deberán realizar un autocontrol de las emisiones acústicas al menos cada 5 años. (art 37 de la Ley 7/2002).  
  
- Cronograma previsto y real de la restauración de la cantera, así como el resultado.  
- Red de drenaje: Estado y funcionamiento.  
- Otros impactos ambientales no previstos.  
5) En el supuesto de que apareciera algún resto o indicio de yacimiento arqueológico en el transcurso de la actividad proyectada, se deberá notificar inmediatamente al órgano autonómico con competencias en patrimonio arqueológico.  
  
Segundo  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana debiendo entenderse que ello no exime al promotor de la obtención de las autorizaciones que resulten legalmente exigibles así como del cumplimiento de todos los preceptos legales que resulten de aplicación.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Quinto  
De acuerdo con el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el órgano sustantivo, en el plazo de quince días desde que adopte la decisión de autorizar o denegar el proyecto, remitirá al diario oficial correspondiente, para su publicación, un extracto del contenido de dicha decisión. Asimismo publicará en su sede electrónica la decisión sobre la autorización o denegación del proyecto y una referencia al diario oficial correspondiente en el que se publicó el informe de impacto ambiental.  
  
València, 10 de octubre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]»  
  
València, 31 de octubre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML