Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5373, del 24-10-2006 (2006/12188)

DECRET 163/2006, de 20 d'octubre, del Consell, pel qual s'ordena la reserva marina d'interés pesquer de la Serra d'Irta.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2006/10/20/163/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5373

Data del DOGV
:   24-10-2006

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2006/12188

CVE


Data del document
:   20-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Decret

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [conservació de la pesca](javascript:void(0))
    * [permís de pesca](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [protecció del litoral](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRET 163/2006, de 20 d'octubre, del Consell, pel qual s'ordena la reserva marina d'interés pesquer de la Serra d'Irta. [2006/12188]  
En la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de la Generalitat, es va declarar com a reserva marina d'interés pesquer la zona d'aigües interiors compresa en la reserva natural marina d'Irta.  
Esta declaració té com a antecedents els Decrets 78/2001, de 2 d'abril, i 108/2002, de 16 de juliol, ambdós del Consell, i s'efectua sobre la part marina d'aigües interiors en què la Generalitat té competència en pesca marítima, marisqueig i aqüicultura.  
En la Llei 9/1998, de 15 de desembre, de la Generalitat, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana, s'establix que el Consell, a proposta de la conselleria competent en pesca marítima, podrà declarar zones protegides d'interés pesquer, pel seu especial interés per a la preservació i regeneració dels recursos pesquers, i limitar en estes les activitats extractives de la fauna i flora marines i, en general, les pertorbadores del medi.  
S'enquadra la reserva marina d'Irta en les aigües interiors a la línia de base recta situades entre el paral·lel del barranc del Volant i el paral·lel del barranc de Malentivet, i la superfície ocupada és de 941 hectàrees.  
La zona de front litoral corresponent a la reserva marina es caracteritza per presentar un hàbitat compost per un substrat rocós organitzat normalment en penya-segats de tipus baix-mitjà i alts, entre els quals es desenvolupen formacions sedimentàries de còdols i arenes. De nord a sud de la reserva, podem dividir-la en una sèrie d'àrees amb característiques topogràfiques i ambientals diverses.  
La zona situada més al nord es denomina barranc de Volant. Els fons estan composts per blocs grans i mitjans a la zona immediata a la costa i fons d'arenes fines en profunditat. A la zona de rompent de les cales abunden els materials composts per còdols i graves. La flora i fauna característiques es compon de Verrucaria symbalana, Littorina punctata, Littorina neritoides, Bangia artropurpurea, Ralfsia verrucosa, Corallina mediterranea, Mytilus sp., Laurencia sp. i Colpomenia sp. Per davall dels 0,5 m. es localitzen poblacions d'eriçons juntament amb poblaments de Caulerpa prolifera.  
A la zona de Torre Badum se succeïxen penya-segats alts amb plataformes d'abrasió. Al peu d'estos penya-segats es localitzen acumulacions de grans blocs i còdols. Els fons annexos a la costa són de tipus arenós. A l'extrem sud d'este domini es presenten cornises litorals de Lytophillum. La flora i fauna es compon de Verrucaria symbalana, Littorina spp, Euraphia sp. cirrípedes, Patella spp, Litophyllum sp., Gelidium pusillum, Nemoderma tingitanum, Enteromorpha compressa, Corallina mediterranea, Mytilus galloprovincialis, fàcies de les dictiotals, comunitats de garotes (Arbacia lixula i Paracentrotus lividus), Haloptys incurvus, que rep Jania rubens com a epífit, Rytiphlaea tinctoria, diverses espècies de Polysiphonia i Ceramium, a més de taques localitzades de Caulerpa prolifera.   
A la desembocadura del barranc d'Irta, la zona més pròxima a la costa presenta fons rocosos litorals i blocs, mentres que la zona més interior es caracteritza per la presència de fons arenosos. La flora i fauna es compon de Verrucaria symbalana, Euraphia depressa, Littorina punctata, Littorina neritoides, Bangia atropurpurea, Ralfsia verrucosa, Litophyllum sp., Gelidium pusillum, diverses ceramials, Enteromorpha sp., Corallina elongata, Laurencia papillosa, Gastroclonium clavatum, diverses cladoforals, Mytilus sp., Corallina mediterranea, diverses dictiotals, eriçons i incrustacions de Litophyllum incrustans, Halopitys incurvus i Caulerpa prolifera. Els fons sedimentaris presenten una relativa abundància de Mactra corallina, Chamelea gallina, Diogenes pugilator i altres espècies afins.  
La zona sud de la reserva, a l'entorn del barranc de Torre Nova . nord d'Alcossebre, forma part d'una costa baixa amb fons rocosos litorals i blocs grans i mitjans a la zona immediata a la costa, i fons d'arena en profunditat. La flora i fauna característiques dels pisos supralitoral, mesolitoral i infralitoral es compon de Verrucaria symbalana, Littorina punctata, Littorina neritoides, Euraphia depressa, Bangia atropurpurea, Ralfsia verrucosa, espècies del gènere Chatamalus, Gelidium pusillum, Ceramium rubrum, Polysiphonia sp., Neogoniolithon notarisii cf., Corallina elongata juntament amb Mytilus, Ulva rigida, Vermetus cristatus, Halopitys incurvus, Jania rubens, dictiotals, Halimeda tuna i taques aïllades de Caulerpa prolifera a zones resguardades vora el fons.  
A l'escassa ocupació humana del medi litoral s'afegix un medi marí continu i relativament homogeni, i això possibilita un excel·lent estat de conservació de les comunitats biològiques allí assentades, incloses les poblacions d'espècies d'interés pesquer i els mecanismes ecològics que estes regulen. La potencialitat pesquera de la zona no ha passat desapercebuda per al sector pesquer ubicat pels voltants. La zona és utilitzada com a calador per la flota artesanal dels ports de Peñíscola, Benicarló i Vinaròs. La flota pesquera artesanal que opera en estes aigües utilitza una sèrie d'arts entre les quals hi ha tremalls per a espècies com la sépia (Sepia officinalis), el llagostí (Penaeus kerathurus) i el llenguado (Solea spp.), a més d'altres arts com ara els catúfols per a la captura de polp (Octopus vulgaris), palangres de fons per a la captura d'espàrids i les arts de solta per a espècies com el mabre (Lithognathus mormyrus), el sarg (Diplodus spp.) i la bacora (Thunnus alalunga). Les espècies pesqueres més representatives són el polp (Octopus vulgaris), el moll de fang i el moll de roca (M. barbatus i M. surmuletus), la sépia (Sepia officinalis), l'orada (Sparus aurata), el mabre o mabret (Lithognathus mormyrus) i el llagostí (Penaeus kerathurus).  
Amb esta disposició s'efectua una ordenació de la reserva marina d'interés pesquer de la Serra d'Irta, que establix les prohibicions i limitacions de l'activitat pesquera i marisquera, així com altres activitats que poden incidir sobre la zona protegida.  
En conseqüència, a proposta del conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 20 d'octubre de 2006,  
DECRETE  
Article 1. Ordenació de la reserva marina i delimitació  
S'establix l'ordenació de la reserva marina d'interés pesquer de la Serra d'Irta, limitada al nord pel paral·lel 40º 19,93' N (barranc de Volant); al sud pel paral·lel 40º 15,69' N (barranc de Malentivet); a l'est, la línia litoral de costa; i a l'oest, la línia de base rectes definida en el Reial Decret 2510/1977, de 5 d'agost. La delimitació gràfica d'esta zona apareix en el mapa que consta en l'annex d'este decret.  
Article 2. Activitats prohibides  
A l'àrea de reserva marina a què es referix l'article 1, queden prohibides les activitats pertorbadores del medi i, en particular, queda prohibit:  
a) La pesca marítima de recreació en superfície des d'embarcació.  
b) La pesca recreativa submarina.  
c) La pesca marítima de recreació a peu des de la costa, en els quatre trams del litoral que s'indiquen, per mitjà de coordenades geogràfiques i punts, en l'apartat B) i en el pla de l'annex d'este decret.  
d) La pesca d'arrossegament de fons.  
e) La pesca d'encerclament.  
f) El marisqueig de mol·luscs bivalves, a peu o des d'embarcació.  
g) L'aqüicultura marina.  
Article 3. Autoritzacions exigibles  
1. En l'àrea de reserva indicada es requerix autorització de la direcció general competent en matèria de pesca marítima per a:  
a) La pràctica del busseig amb equips.  
b) La pesca professional amb arts menors d'emmallament i d'ham.  
c) La pesca artesanal del polp amb catúfol.  
d) La pesca amb art de moruna.  
e) Les activitats extractives de la fauna o flora marina.  
f) La realització d'estudis o treballs científics que afecten la fauna i flora marines.  
2. El conseller competent en pesca marítima dictarà les normes complementàries del busseig amb equip autònom, així com el nombre màxim d'autoritzacions diàries. En tals casos, els bussejadors no podran portar, a mà o a les seues embarcacions, cap tipus d'instrument o equip de busseig que puga utilitzar-se per a la pesca o extracció d'espècies de la fauna i flora marina.  
3. El conseller competent en pesca marítima dictarà les normes complementàries per a l'exercici de la pesca marítima de recreació a peu des de la costa, a les zones no prohibides, i establirà el nombre màxim d'autoritzacions diàries i la regulació d'esta activitat.  
4. El conseller competent en pesca marítima dictarà les normes complementàries que es requerisquen per a establir, en la pesca professional el nombre d'embarcacions a autoritzar, el nombre i tipus d'arts, així com l'horari i els dies d'activitat. L'autorització per al calament d'una art, dins de la reserva, en un període determinat, inhabilita per a l'exercici de qualsevol altra activitat pesquera en eixe mateix període.  
5. El termini per a la resolució de les sol·licituds d'autorització serà de tres mesos.  
6. L'autorització regulada en este article s'atorgarà sense perjudici de les autoritzacions d'altres òrgans o administracions públiques que siguen necessàries per raó de la matèria i de l'aplicació del PORN vigent de la Serra d'Irta.  
Article 4. Comissió de seguiment  
1. Per a coordinar les propostes d'actuació a l'àrea de reserva i avaluar els seus resultats, es crea una comissió de seguiment com a òrgan col·legiat consultiu i col·laborador de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, la qual queda adscrita a la Direcció General de Pesca i Alimentació.  
2. La comissió de seguiment estarà formada per:  
a) Un president: el director general de Pesca i Alimentació, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
b) Un director tècnic, nomenat pel Conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació, que actuarà com a secretari de la comissió.  
c) Un representant de la Secretaria General de Pesca Marítima.  
d) Un representant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
e) Un representant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
f) Un representant de l'Ajuntament de Peñíscola.  
g) Un representant de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert.  
h) El patró major de la Confraria de Pescadors de Peñíscola.  
i) Un representant del sector de la pesca d'arts menors de Peñíscola.  
j) Un representant del conjunt dels clubs de pesca esportiva dels municipis de Peñíscola i Alcalà de Xivert.  
3. La comissió de seguiment podrà requerir l'assessorament d'institucions i associacions relacionades amb la conservació dels recursos marins, així com dels experts i tècnics que considere oportuns.  
4. La comissió de seguiment es regirà per al seu funcionament per les normes que a este efecte elabore la direcció general competent en pesca marítima, a proposta de la dita comissió.  
5. Els acords de la comissió de seguiment prendran la forma de propostes d'actuació en la reserva marina, dirigides als òrgans amb competència per a la realització i l'execució d'estes actuacions.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera. Règim sancionador  
La contravenció de les disposicions del present decret se sancionarà administrativament d'acord amb la Llei 2/1994, de 18 d'abril, de la Generalitat, sobre Defensa dels Recursos Pesquers, i amb la Llei 3/2001, de 26 de març, de Pesca Marítima de l'Estat.  
Segona. Vigència de normes  
Resta vigent el règim de protecció del medi marí previst en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Irta, que s'aprovà per mitjà del Decret 78/2001, de 2 d'abril, del Consell, modificat pel Decret 108/2002, de 16 de juliol, del Consell, en tot allò que no siga contradictori o incompatible amb la reserva marina d'interés pesquer declarada per mitjà de la Llei 16/2003, de 17 de desembre, i amb l'ordenació establida en este decret.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera. Habilitació reglamentària   
Es faculta el conseller competent en matèria de pesca marítima per a prendre les normes per a l'execució i el desplegament de la present disposició.  
Segona. Entrada en vigor  
Este decret entrarà en vigor al mes de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat.  
 València, 20 d'octubre de 2006  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
El conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació,  
JUAN GABRIEL COTINO FERRER



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5373, del 24-10-2006 (2006/12188)

DECRETO 163/2006, de 20 de octubre, del Consell, por el que se ordena la reserva marina de interés pesquero de la Sierra de Irta.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2006/10/20/163/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5373

Fecha DOGV
:   24-10-2006

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2006/12188

CVE


Fecha del documento
:   20-10-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Decreto

Corrección de errores

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [conservación de la pesca](javascript:void(0))
    * [permiso de pesca](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [protección del litoral](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRETO 163/2006, de 20 de octubre, del Consell, por el que se ordena la reserva marina de interés pesquero de la Sierra de Irta. [2006/12188]  
La Ley 16/2003, de 17 de diciembre, de la Generalitat, declaró como reserva marina de interés pesquero la zona de aguas interiores comprendida en la reserva natural marina de Irta.  
Dicha declaración tiene como antecedentes los Decretos 78/2001, de 2 de abril, y 108/2002, de 16 de julio, ambos del Consell, y se efectúa sobre la parte marina de aguas interiores, en la que la Generalitat tiene competencia en pesca marítima, marisqueo y acuicultura.  
La Ley 9/1998, de 15 de diciembre, de la Generalitat, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana, establece que el Consell, a propuesta de la Conselleria competente en pesca marítima, podrá declarar zonas protegidas de interés pesquero, por su especial interés para la preservación y regeneración de los recursos pesqueros, limitando en ellas las actividades extractivas de la fauna y flora marinas y, en general, las perturbadoras del medio.  
Se encuadra la reserva marina de Irta en las aguas interiores a la línea de base recta situadas entre el paralelo del barranco del Volante y el paralelo del barranco de Malentivet, siendo la superficie ocupada de 941 hectáreas.  
La zona de frente litoral correspondiente a la reserva marina se caracteriza por presentar un hábitat compuesto por un substrato rocoso organizado normalmente en acantilados de tipo bajo-medio y altos, entre los que se desarrollan formaciones sedimentarias de cantos, guijarros y arenas. De norte a sur de la reserva podemos dividir ésta en una serie de áreas con características topográficas y ambientales diversas.  
La zona situada más al norte se denomina como barranco de Volante. Los fondos están compuestos por bloques grandes y medianos en la zona inmediata a la costa y fondos de arenas finas en profundidad. En la zona de rompiente de las calas abundan los materiales compuestos por guijarros y gravas. La flora y fauna características se compone de Verrucaria symbalana, Littorina punctata, Littorina neritoides, Bangia artropurpurea, Ralfsia verrucosa, Corallina mediterranea, Mytilus sp., Laurencia sp. y Colpomenia sp. Por debajo de los 0,5 m. se localizan poblaciones de erizos junto a poblamientos de Caulerpa prolifera.  
En la zona de Torre Badúm se suceden acantilados altos con plataformas de abrasión. Al pie de estos cantiles se localizan acúmulos de grandes bloques y guijarros. Los fondos anexos a la costa son de tipo arenoso. En el extremo sur de este dominio se presentan cornisas litorales de Lytophillum. La flora y fauna se compone de Verrucaria symbalana, Littorina spp, Euraphia sp. cirrípedos, Patella spp, Litophyllum sp., Gelidium pusillum, Nemoderma tingitanum, Enteromorpha compressa, Corallina mediterranea, Mytilus galloprovincialis, facies de las Dictiotales, comunidades de erizos (Arbacia lixula y Paracentrotus lividus), Haloptys incurvus, muy epifitado por Jania rubens, Rytiphlaea tinctoria, diversas especies de Polysiphonia y Ceramium, además de manchas localizadas de Caulerpa prolifera.   
En la desembocadura del barranco de Irta, la zona más cercana a la costa presenta fondos rocosos litorales y bloques, mientras la zona más interior se caracteriza por la presencia de fondos arenosos. La flora y fauna se compone de Verrucaria symbalana, Euraphia depressa, Littorina punctata, Littorina neritoides, Bangia atropurpurea, Ralfsia verrucosa, Litophyllum sp., Gelidium pusillum, diversas ceramiales, Enteromorpha sp., Corallina elongata, Laurencia papillosa, Gastroclonium clavatum, diversas cladophorales, Mytilus sp., Corallina mediterranea, diversas dictiotales, erizos e incrustaciones de Litophyllum incrustans, Halopitys incurvus y Caulerpa prolifera. Los fondos sedimentarios presentan relativa abundancia de Mactra corallina, Chamelea gallina, Diogenes pugilator y otras especies afines.  
La zona sur de la reserva, en el entorno del barranco de Torre Nova . Norte de Alcocebre, forma parte de una costa baja con fondos rocosos litorales y bloques grandes y medianos en la zona inmediata a la costa, y fondos de arena en profundidad. La flora y fauna características de los pisos supralitoral, mesolitoral e infralitoral se compone de Verrucaria symbalana, Littorina punctata, Littorina neritoides, Euraphia depressa, Bangia atropurpurea, Ralfsia verrucosa, especies del género Chatamalus, Gelidium pusillum, Ceramium rubrum, Polysiphonia sp., Neogoniolithon notarisii cf., Corallina elongata junto a Mytilus, Ulva rigida, Vermetus cristatus, Halopitys incurvus, Jania rubens, Dictiotales, Halimeda tuna y manchas aisladas de Caulerpa prolifera en zonas resguardadas junto al fondo.  
A la escasa ocupación humana del medio litoral se une un medio marino continuo y relativamente homogéneo, lo que posibilita un excelente estado de conservación de las comunidades biológicas allí asentadas, incluyendo a las poblaciones de especies de interés pesquero y los mecanismos ecológicos que regulan éstas. La potencialidad pesquera de la zona no ha pasado desapercibida para el sector pesquero ubicado en las inmediaciones. La zona es utilizada como caladero por la flota artesanal de los puertos de Peñíscola, Benicarló y Vinaròs. La flota pesquera artesanal que opera en estas aguas utiliza una serie de artes entre los que se encuentran trasmallos para especies como la sepia (Sepia officinalis), el langostino (Penaeus kerathurus) y el lenguado (Solea spp.), además de otras artes como los cadufos para la captura de pulpo (Octopus vulgaris), palangres de fondo para la captura de espáridos y las artes de solta para especies como la mabra (Lithonathus mormyrus), sargo (Diplodus spp.) y bonito (Thunnus alalunga). Las especies pesqueras más representativas son el pulpo (Octopus vulgaris), el salmonete (M. barbatus y M. surmuletus), la sepia (Sepia officinalis), la dorada (Sparus aurata), la mabra o herrera (Lithonathus mormyrus) y el langostino (Penaeus kerathurus).  
Por la presente disposición se efectúa una ordenación de la reserva marina de interés pesquero de la Sierra de Irta, que establece las prohibiciones y limitaciones de la actividad pesquera y marisquera, así como de otras actividades que pueden incidir sobre la zona protegida.  
En consecuencia, a propuesta del conseller de Agricultura, Pesca y Alimentación, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 20 de octubre de 2006,  
DECRETO  
Artículo 1. Ordenación de la reserva marina y delimitación  
Se establece la ordenación de la reserva marina de interés pesquero de la Sierra de Irta, limitada al norte por el paralelo 40º 19,93'N (barranco de Volante); al sur por el paralelo 40º 15,69'N (barranco de Malentivet); al este, la línea litoral de costa; y al oeste, la línea de base rectas definida en el Real Decreto 2510/1977, de 5 de agosto. La delimitación gráfica de esta zona aparece en el mapa que consta en el anexo de este Decreto.  
Artículo 2. Actividades prohibidas  
En el área de reserva marina a la que se refiere el artículo 1, quedan prohibidas las actividades perturbadoras del medio y, en particular, queda prohibido:  
a) La pesca marítima de recreo en superficie desde embarcación.  
b) La pesca recreativa submarina.  
c) La pesca marítima de recreo a pie desde la costa, en los cuatro tramos del litoral que se indican, mediante coordenadas geográficas y puntos, en el apartado B) y en el plano del anexo de este Decreto.  
d) La pesca de arrastre de fondo.  
e) La pesca de cerco.  
f) El marisqueo de moluscos bivalvos, a pie o desde embarcación.  
g) La acuicultura marina.  
Artículo 3. Autorizaciones exigibles  
1. En el área de reserva indicada se requiere autorización de la Dirección General competente en materia de pesca marítima para:  
a) La práctica del buceo con equipos.  
b) La pesca profesional con artes menores de enmalle y de anzuelo.  
c) La pesca artesanal del pulpo con alcatruz o cadufo.  
d) La pesca con arte de moruna.  
e) Las actividades extractivas de la fauna o flora marina.  
f) La realización de estudios o trabajos científicos que afecten a la fauna y flora marinas.  
2. El Conseller competente en pesca marítima dictará las normas complementarias del buceo con equipo autónomo, así como el número máximo de autorizaciones diarias. En tales casos, los buceadores no podrán portar, a mano o en sus embarcaciones, ningún tipo de instrumento o equipo de buceo que pueda utilizarse para la pesca o extracción de especies de la fauna y flora marina.  
3. El Conseller competente en pesca marítima dictará las normas complementarias para el ejercicio de la pesca marítima de recreo a pie desde la costa, en las zonas no prohibidas, estableciendo el número máximo de autorizaciones diarias y la regulación de esta actividad.  
4. El Conseller competente en pesca marítima dictará las normas complementarias que se requieran para establecer, en la pesca profesional, el número de embarcaciones a autorizar, número y tipo de artes, así como el horario y días de actividad. La autorización para el calamento de un arte, dentro de la reserva, en un periodo determinado, inhabilita para el ejercicio de cualquier otra actividad pesquera en ese mismo periodo.  
5. El plazo para la resolución de las solicitudes de autorización será de tres meses.  
6. La autorización regulada en el presente artículo se otorgará sin perjuicio de las autorizaciones de otros órganos o administraciones públicas que sean necesarias por razón de la materia y de la aplicación del vigente PORN de la Sierra de Irta.  
Artículo 4. Comisión de Seguimiento  
1. Para coordinar las propuestas de actuación en el área de reserva y evaluar sus resultados, se crea una Comisión de Seguimiento, como órgano colegiado consultivo y colaborador de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, la cual queda adscrita a la Dirección General de Pesca y Alimentación.  
2. La Comisión de Seguimiento estará formada por:  
a) Un Presidente: el Director General de Pesca y Alimentación, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
b) Un Director Técnico, nombrado por el Conseller de Agricultura, Pesca y Alimentación, que actuará como Secretario de la Comisión.  
c) Un representante de la Secretaría General de Pesca Marítima.  
d) Un representante de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
e) Un representante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
f) Un representante del Ayuntamiento de Peñíscola.  
g) Un representante del Ayuntamiento de Alcalà de Xivert.  
h) El Patrón Mayor de la Cofradía de Pescadores de Peñíscola.  
i) Un representante del sector de la pesca de artes menores de Peñíscola.  
j) Un representante del conjunto de los clubes de pesca deportiva de los municipios de Peñíscola y Alcalà de Xivert.  
3. La Comisión de Seguimiento podrá requerir el asesoramiento de instituciones y asociaciones relacionadas con la conservación de los recursos marinos, así como de los expertos y técnicos que considere oportunos.  
4. La Comisión de Seguimiento se regirá para su funcionamiento por las normas que a tal efecto elabore la Dirección General competente en pesca marítima, a propuesta de dicha Comisión.  
5. Los acuerdos de la Comisión de Seguimiento adoptarán la forma de propuestas de actuación en la reserva marina, dirigidas a los órganos con competencia para la realización y ejecución de dichas actuaciones.  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
Primera. Régimen sancionador  
La contravención a lo dispuesto en el presente Decreto se sancionará administrativamente de acuerdo con la Ley 2/1994, de 18 de abril, de la Generalitat, sobre defensa de los recursos pesqueros, y con la Ley 3/2001, de 26 de marzo, de Pesca Marítima del Estado.  
Segunda. Vigencia normas  
Permanece vigente el régimen de protección del medio marino previsto en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Irta, que se aprobó mediante el Decreto 78/2001, de 2 de abril, del Consell, modificado por el Decreto 108/2002, de 16 de julio, del Consell, en todo aquello que no sea contradictorio o incompatible con la reserva marina de interés pesquero declarada mediante la Ley 16/2003, de 17 de diciembre, y con la ordenación establecida en este Decreto.  
DISPOSICIONES FINALES  
Primera. Habilitación reglamentaria   
Se faculta al conseller competente en materia de pesca marítima para adoptar las normas para la ejecución y desarrollo de la presente disposición.  
Segunda. Entrada en vigor  
El presente Decreto entrará en vigor al mes de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat.  
Valencia, 20 de octubre de 2006  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
El conseller de Agricultura, Pesca y Alimentación,  
JUAN GABRIEL COTINO FERRER



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI