Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9392, del 27-07-2022 (2022/7099)

RESOLUCIÓ de 21 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres d'educació especial sostinguts amb fons públics per al curs 2022-2023.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9392

Data del DOGV
:   27-07-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7099

CVE


Data del document
:   21-07-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [centre d'ensenyament](javascript:void(0))
    * [organització de l'ensenyament](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres d'educació especial sostinguts amb fons públics per al curs 2022-2023. [2022/7099]  
Índex  
I. Disposicions generals  
Primer. Objecte  
Segon. Àmbit d'aplicació  
II. Estructura dels ensenyaments  
Tercer. Estructura dels ensenyaments  
Quart. Educació infantil  
Cinqué. Educació primària  
Sisé. Educació secundària obligatòria  
Seté. Transició a la vida adulta  
Huité. Programes formatius de qualificació bàsica  
III. Escolarització  
Nové. Criteris per a l'escolarització en un centre d'educació especial  
Desé. Procediment per a l'escolarització en un centre d'educació especial  
Onzé. Escolarització combinada  
Dotzé. Revisió de la modalitat d'escolarització  
Tretzé. Permanència en els centres d'educació especial  
Catorzé. Processos de transició  
Quinzé. Acreditació final d'estudis  
IV. Organització curricular  
Setzé. Currículum dels centres d'educació especial  
Desseté. Concreció curricular i plans d'actuació personalitzats  
  
Dihuité. Avaluació del procés d'ensenyament-aprenentatge  
Denové. Programes inclusius  
V. Centres d'educació especial com a centres de recursos  
Vinté. Centres de recursos  
Vint-i-uné. Tipus d'assessorament  
Vint-i-dosé. Equip de coordinació  
Vint-i-tresé. Equip d'intervenció  
Vint-i-quatré. Persona coordinadora del centre de recursos  
Vint-i-cinqué. Despeses de funcionament  
VI. Personal  
Vint-i-sisé. Plantilles  
Vint-i-seté. Horari del personal  
VII. Òrgans de govern i de coordinació  
Vint-i-huité. Òrgans de govern  
Vint-i-nové. Òrgans de coordinació   
Trenté. Assemblea general de professionals  
Trenta-uné. Comissió de coordinació pedagògica  
Trenta-dosé. Equips educatius  
Trenta-tresé. Equips d'etapa  
Trenta-quatré. Equip d'orientació educativa  
Trenta-cinqué. Altres funcions de coordinació  
VIII. Aspectes finals  
Trenta-sisé. Serveis complementaris de menjador i transport  
  
Trenta-seté. Disposicions supletòries  
Trenta-huité. Entrada en vigor  
  
La Llei orgànica 2/2006 de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials s'ha de regir pels principis de normalització i inclusió i assegurar la no discriminació i igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu, i sols s'ha de dur a terme en unitats o centres d'Educació Especial quan les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
  
La Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat, estableix com a actuació en matèria educativa, que les conselleries amb competències en matèria d'educació i formació, vetlaran pel gaudi efectiu del dret de les persones amb discapacitat o diversitat funcional a una educació pública, inclusiva i de qualitat, com també a la formació al llarg de la vida, sense discriminació per motiu o per raó d'aquesta circumstància i sobre la base de la igualtat d'oportunitats, i seran les encarregades de garantir una política de foment que assegure el procés educatiu adequat, l'adopció d'ajustos raonables en funció de les necessitats individuals i facilite les mesures de suport personalitzades i efectives en entorns que fomenten al màxim el desenvolupament acadèmic i social, de conformitat amb l'objectiu de la plena inclusió.  
D'acord amb aquesta llei, s'entén per ajustos raonables les modificacions i les adaptacions necessàries i adequades que no imposen una càrrega desproporcionada o indeguda, quan es requerisquen en un cas particular, per a garantir a les persones amb diversitat funcional o discapacitat el gaudi o l'exercici, en igualtat de condicions amb les altres, de tots els drets humans i les llibertats fonamentals.  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei General de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, explicita que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió.  
  
La Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del Text Refós de la Llei General de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, per a establir i regular l'accessibilitat cognitiva i les seves condicions d'exigència i aplicació, té per fi garantir de forma efectiva l'accessibilitat cognitiva de totes les persones amb dificultats de comprensió i comunicació de l'entorn físic, el transport, la informació i la comunicació, inclosos els sistemes i les tecnologies de la informació i les comunicacions, i a altres serveis i instal·lacions a disposició o d'ús públic. Estableix que l'accessibilitat cognitiva es desplega i fa efectiva a través de la lectura fàcil, sistemes alternatius i augmentatius de comunicació, pictogrames i altres mitjans humans i tecnològics disponibles per a tal fi.  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones. En la mateixa línia que les disposicions referides abans, remarca l'excepcionalitat de l'escolarització en un centre d'educació especial i defineix, entre altres, les tasques complementàries que han de desenvolupar com a centres de recursos.  
  
El Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària, en la disposició transitòria segona, refereix que mentre no es regule de manera específica l'organització i el funcionament dels centres específics d'Educació Especial, el present decret serà aplicable supletòriament a aquests centres.  
El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, estableix la constitució dels equips d'orientació educativa als centres d'educació especial i l'estructura d'assessorament i suport als centres educatius a la qual pertanyen els centres d'educació especial com a centres de recursos.  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, té per objecte regular l'organització de la resposta educativa en els centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal.  
  
La Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats, concreta els procediments per a la detecció, la identificació i el registre de les necessitats específiques de suport educatiu i estableix criteris complementaris per a l'aplicació de determinades mesures per a la inclusió, referides en l'Ordre 20/2019, i per a l'organització dels suports.  
  
És una realitat que el desenvolupament del model d'educació inclusiva ha propiciat un increment de l'alumnat amb necessitats educatives especials que s'escolaritza en els centres docents ordinaris, bé siga en l'aula ordinària o en una unitat específica a temps parcial. Com a conseqüència d'això, s'ha produït una variació dels perfils de l'alumnat que s'escolaritza en els centres d'educació especial, principalment en les etapes d'educació infantil i educació primària, que presenta necessitats educatives especials més greus i, per tant, requereix suports especialitzats d'alta intensitat i individualització durant tota la jornada escolar.  
  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions (DOGV 8572, 17.06.2019), i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificat pel Decret 2/2022, de 10 de febrer, del president de la Generalitat, de modificació del Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022), resolc:  
  
  
I. DISPOSICIONS GENERALS  
  
Primer. Objecte  
Aquesta resolució té per objecte dictar instruccions a les quals s'ha d'ajustar l'organització i funcionament dels centres d'educació especial durant el curs acadèmic 2022-2023.  
  
Segon. Àmbit d'aplicació  
L'àmbit d'aplicació són els centres específics d'educació especial sostinguts amb fons públics ubicats en el territori valencià, sense perjuí de les competències discrecionals reservades a la titularitat dels centres privats concertats en supòsits concrets que afecten determinats aspectes organitzatius i de gestió.  
  
  
II. ESTRUCTURA DELS ENSENYAMENTS  
  
Tercer. Estructura dels ensenyaments  
1. Els centres d'educació especial han d'organitzar els ensenyaments que imparteixen d'acord amb les edats de l'alumnat que hi escolaritzen, tot seguint l'estructura següent:  
a) Educació infantil.  
b) Educació primària.  
c) Educació secundària obligatòria.  
d) Transició a la vida adulta.  
e) Programes formatius de qualificació bàsica.  
2. L'estructura dels ensenyaments de segon cicle d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria és equivalent a l'estructura d'aquestes etapes en els ensenyaments ordinaris. Això facilita l'organització dels centres d'educació especial seguint els mateixos trams d'edat, la planificació de programes inclusius amb els centres ordinaris, l'escolarització combinada de l'alumnat i la transició cap a modalitats d'escolarització més inclusives.  
3. Dins el tram de l'edat cronològica corresponent a cada ensenyament, els centres podran realitzar una distribució flexible de l'alumnat, d'acord amb criteris pedagògics, metodologies de treball, característiques i necessitats de l'alumnat.  
  
Quart. Educació infantil  
1. L'educació infantil abasta el tram d'edat comprés entre els 3 i els 6 anys, que pot prolongar-se fins als huit anys.  
2. En situacions excepcionals, d'acord amb les necessitats de l'alumnat i l'organització del centre, podrà incorporar-se alumnat de l'etapa d'educació infantil a grups d'educació primària pròxims en edat, sempre que es puga garantir una atenció més adequada mitjançant aquesta organització.  
  
Cinqué. Educació primària  
1. L'educació primària abasta el tram d'edat comprés entre els 6 i els 12 anys, que pot prolongar-se fins als catorze anys.  
2. En situacions excepcionals, d'acord amb les necessitats de l'alumnat i l'organització del centre, podrà incorporar-se alumnat de l'etapa d'educació primària a grups d'educació secundària pròxims en edat, sempre que es puga garantir una atenció més adequada mitjançant aquesta organització.  
  
Sisé. Educació secundària obligatòria  
1. L'educació secundària obligatòria abasta el tram d'edat comprés entre els 12 i els 16 anys, que pot prolongar-se excepcionalment fins als dènou anys, tenint en compte que a partir dels 16 anys es procurarà l'orientació de l'alumnat cap a l'etapa de transició a la vida adulta.  
  
2. En finalitzar l'educació secundària obligatòria s'entregarà als pares, les mares o representants legals de cada alumna o alumne un consell orientador, que inclourà el grau d'assoliment de les competències i la proposta sobre l'opció que es considera més adequada per a continuar la seua formació. Per a formular el consell orientador, s'informarà l'alumna o l'alumne de les diferents opcions i s'escoltarà la seua opinió al respecte.  
  
Seté. Transició a la vida adulta  
1. La transició a la vida adulta (TVA) abasta el tram d'edat comprés entre els 16 i els 21 anys, comptant l'any natural en què els complisquen, i està adreçada a l'alumnat que compleix els tres requisits següents:  
a) Tindre complits els setze anys d'edat.  
b) Haver cursat l'ensenyament obligatori en un centre d'educació especial o, excepcionalment, en un centre ordinari, quan les necessitats de l'alumnat aconsellen continuar la seua escolarització mitjançant aquests tipus de programa.  
c) Les seues necessitats de suport aconsellen continuar el seu procés educatiu mitjançant aquests programes.  
2. La transició a la vida adulta s'estructura en els àmbits d'experiència següents:  
a) Autonomia personal en la vida diària.  
b) Inclusió social i comunitària.  
c) Orientació i formació laboral.  
Aquests àmbits han d'incorporar les competències clau, que s'han de prioritzar i ajustar a les característiques i necessitats de l'alumnat, tenint en compte les seues capacitats, les possibilitats d'adquisició i els diferents itineraris formatius personalitzats.  
3. L'equip educatiu, amb l'assessorament de l'equip d'orientació educativa, pot determinar la conveniència que, per les seues capacitats i necessitats, una alumna o un alumne no curse l'àmbit d'orientació i formació laboral, prèvia audiència i informació a la persona interessada i als seus pares, les seues mares o representants legals. En aquest cas, el centre haurà d'oferir una alternativa pedagògica adaptada i individualitzada que complete l'horari lectiu.  
4. La transició a la vida adulta l'ha d'impartir professorat de l'especialitat de pedagogia terapèutica i professorat tècnic de Formació Professional, sense perjuí que puga intervindre també altre personal de suport a necessitats de l'alumnat. El professorat de pedagogia terapèutica assumirà, preferentment, la tutoria del grup i la docència dels àmbits d'autonomia personal en la vida diària i d'inclusió social i comunitària. El professorat tècnic de Formació Professional serà el responsable de la docència de l'àmbit d'orientació i formació laboral.  
  
  
Huité. Programes formatius de qualificació bàsica  
1. Els centres d'educació especial podran oferir programes formatius de qualificació bàsica, d'acord amb l'article 15 de l'Ordre 73/2014, de 26 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen els programes formatius de qualificació bàsica a la comunitat valenciana, els centres d'educació especial sostinguts amb fons públics poden oferir programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents.  
  
2. Aquests programes estan dirigits a l'alumnat que reuneix els requisits següents:  
a) Tindre una edat compresa entre els setze i vint-i-un anys, complits en la data d'inici del programa.  
b) Presentar necessitats educatives especials permanents associades a discapacitat física, intel·lectual o trastorns de la conducta o de la personalitat.  
c) Disposar d'un nivell d'autonomia personal i social que li permet l'accés i el manteniment d'un lloc de treball.  
d) Haver completat els deu anys d'escolarització bàsica, en centres ordinaris o en centres d'educació especial.  
3. La durada d'aquests programes és de dos cursos, amb la finalitat de facilitar un procés d'aprenentatge adaptat a les necessitats de l'alumnat i garantir l'adquisició de les competències necessàries.  
4. L'alumnat que no haja assolit els objectius previstos, pot romandre un any més en cada curs, amb un informe previ de l'equip educatiu. En qualsevol cas, l'edat màxima de permanència en aquests programes és fins als vint-i-quatre anys, complits en la data en què hi finalitzen.  
  
5. Els programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents es desenvolupen en grups de dotze alumnes com a màxim, sent necessari un mínim de sis per a poder autoritzar-los.  
6. L'alumnat que cursa aquests programes en els centres d'educació especial podrà beneficiar-se dels serveis complementaris de transport i menjador escolar, en les mateixes condicions que la resta de l'alumnat matriculat en el centre.  
  
  
III. ESCOLARITZACIÓ  
  
Nové. Criteris per a l'escolarització en un centre d'educació especial  
  
1. Els criteris generals per a l'escolarització estan recollits en els articles 20 i 21 del Decret 104/2018. D'acord amb això, la proposta d'escolarització en la modalitat específica en un centre d'educació especial es realitzarà, excepcionalment, quan es considere que, després de la valoració sociopsicopedagògica:  
a) L'alumnat requereix suports individualitzats d'alta intensitat, amplitud i especialització durant la major part de la jornada escolar.  
b) Aquests suports no es poden prestar en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat disponibles en un centre ordinari, després d- haver efectuat una valoració exhaustiva de totes les possibilitats d'inclusió, d'eliminació de barreres i de qualssevol altres ajustaments raonables que puguen introduir-se en un centre ordinari per facilitar l'escolarització.  
c) Davant la impossibilitat acreditada de l'escolarització ordinària, l'informe sociopsicopedagògic ha de justificar que els suports intensius i especialitzats prestats en el context específic del centre d- educació especial poden contribuir a un millor desenvolupament de les dimensions de qualitat de vida, tenint en compte els objectius planificats per donar resposta a les necessitats identificades.  
2. L'alumnat amb discapacitat intel·lectual moderada podrà escolaritzar-se, excepcionalment, en un centre d'educació especial en l'etapa de secundària o en un programa de transició a la vida adulta, sempre que aquestes opcions beneficien la seua autonomia i les possibilitats d'inserció sociolaboral posteriors. En cap cas podrà escolaritzar-se en un centre d'educació especial l'alumnat amb discapacitat intel·lectual lleugera, llevat que s'incorpore per a cursar un programa formatiu de qualificació bàsica adaptada.  
3. Amb caràcter general, l'alumnat d'educació infantil s'ha d'escolaritzar en la modalitat ordinària en una aula ordinària, llevat que, excepcionalment i de manera molt justificada amb evidències, les persones professionals que han fet la valoració aconsellen l'escolarització en una unitat específica o en un centre d'educació especial, sempre amb la conformitat de les famílies o representants legals.  
  
Desé. Procediment per a l'escolarització en un centre d'educació especial  
1. El procediment per a determinar la modalitat d'escolarització en un centre d'educació especial s'ha de realitzar d'acord amb allò que disposa l'Ordre 20/2019 i la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats. Aquest procediment ha d'incloure necessàriament la realització d'una avaluació sociopsicopedagògica, l'emissió de l'informe sociopsicopedagògic, l'audiència als pares, les mares o representants legals i l'autorització per resolució de la persona titular de la direcció territorial competent en matèria d'educació.  
2. L'informe sociopsicopedagògic ha de justificar adequadament l'escolarització en aquesta modalitat, exposant les raons per les quals, en el moment en què s'ha realitzat la valoració, es considera que, davant la impossibilitat acreditada de l'escolarització ordinària, de conformitat amb allò que disposa el resolc nové d'aquesta resolució, aquests contextos específics són més adequats per a donar resposta a les necessitats de l'alumnat que el context més inclusiu prèviament avaluat d'un centre ordinari.  
3. Les propostes d'escolarització en un centre d'educació especial s'han de col·legiar en l'agrupació d'orientació de zona, referides en l'article 10 del Decret 72/2021. D'acord amb el punt 2 de la disposició addicional setena del Decret 72/2021, quan dins d'una agrupació es propose l'escolarització en un centre d'educació especial, serà preceptiva la participació d'almenys una o un professional de l'equip d'orientació educativa del centre d'educació especial de titularitat de la Generalitat de referència, preferentment el professorat d'orientació educativa.  
  
4. Totes les decisions i accions referides a l'escolarització de l'alumnat han de ser objecte de consulta prèvia i s'han de coordinar amb els pares, les mares o representants legals, tot això tenint en compte l'interés superior del menor i la voluntat de les famílies que mostren la seua preferència pel règim més inclusiu. Així mateix, es garantirà el dret de l'alumnat a ser escoltat i informat sobre les decisions que l'afecten.  
  
5. Amb l'objectiu de garantir la participació activa de l'alumnat i dels seus pares, les seues mares o representants legals en el procés d'escolarització, se'ls ha de facilitar la informació completa en format accessible i l'assessorament i acompanyament necessaris, recollint i documentant la seua opinió i involucrant-los en la presa de decisions i en la consecució dels objectius planificats.  
  
Onzé. Escolarització combinada  
1. D'acord amb allò que indica l'article 45 de l'Ordre 20/2019 i de forma excepcional, es podrà proposar l'escolarització combinada de l'alumnat entre un centre d'educació especial i un centre ordinari que escolaritze alumnat dins del mateix tram d'edat, quan les necessitats educatives ho aconsellen i sempre que es tracte de centres de titularitat de la Generalitat. En aquest cas, s'hauran d'establir els protocols de coordinació necessaris entre els centres implicats, amb l'objectiu de garantir una actuació pedagògica coherent i unificada, i, si escau, possibilitar la incorporació a modalitats d'escolarització més inclusives.  
  
2. L'alumnat que està escolaritzat en aquesta modalitat estarà matriculat simultàniament en el centre ordinari i en el centre d'educació especial. Per tant, la planificació, el desenvolupament, el seguiment i l'avaluació de la resposta educativa i dels resultats del procés d'ensenyament-aprenentatge s'han de realitzar i coordinar de manera conjunta entre els dos centres.  
3. L'alumnat que estiga en aquesta situació ha de disposar d'un grup de referència en el centre ordinari pròxim a la seua edat cronològica amb el qual participarà en les diferents activitats escolars, extraescolars i complementàries. El professorat tutor d'aquest grup ha d'assumir la tutoria compartida de l'alumnat.  
4. La distribució de l'horari de participació de l'alumnat en cadascun dels centres es realitzarà de manera conjunta entre els dos centres, tot considerant les característiques i necessitats de l'alumnat, l'organització dels centres, les àrees, matèries, àmbits o activitats més adequades, les adaptacions i suports necessaris i altres variables rellevants, a fi de garantir la resposta educativa més adient i personalitzada a cada cas, i s'ha de reflectir en el Pla d'actuació personalitzat (PAP).  
  
5. Els centres ordinaris han d'organitzar els horaris i suports, i realitzar els ajustos necessaris amb l'objecte de facilitar al màxim la participació d'aquest alumnat en totes les activitats que es desenvolupen durant el temps que romanga en el centre.  
  
Dotzé. Revisió de la modalitat d'escolarització  
1. L'escolarització en un centre d'educació especial ha d'estar subjecta a un seguiment continuat a fi de garantir el seu caràcter revisable i reversible, tot afavorint, sempre que siga possible, l'accés a modalitats d'escolarització més inclusives.  
2. La modalitat d'escolarització s'ha de revisar preceptivament al canvi d'etapa. Sense perjudici d'això, la direcció del centre també podrà sol·licitar a l'equip d'orientació educativa la revisió de la modalitat d'escolarització en altres moments, en previsió del curs següent, a proposta dels equips educatius i després de l'anàlisi i valoració amb les famílies de les condicions de l'alumnat i de les característiques dels entorns escolars.  
3. Les propostes d'escolarització s'han de fer abans de l'inici del curs escolar, coincidint amb el període d'admissió. Una vegada iniciat el curs escolar, només es faran propostes de modalitat d'escolarització pels motius següents:  
a) Canvi de residència que implique un canvi de centre.  
b) Causes sobrevingudes que no estigueren previstes durant el període d'admissió.  
  
Tretzé. Permanència en els centres d'educació especial  
En els centres d'educació especial l'alumnat pot romandre fins a la finalització del curs escolar de l'any natural en què complix vint-i-un anys, fet que pot prolongar-se fins als vint-i-quatre anys si l'alumnat cursa un programa formatiu de qualificació bàsica.  
  
Catorzé. Processos de transició  
1. Els equips educatius, conjuntament amb l'equip d'orientació educativa i coordinats per la direcció d'estudis, han de planificar els processos de transició entre etapes i modalitats d'escolarització, amb l'objectiu de facilitar el transvasament d'informació, la detecció de barreres, la identificació de necessitats de suport, la planificació de les actuacions educatives, l'orientació i la informació a l'alumnat i a les famílies. A més, s'inclouran actuacions d'acollida a l'alumnat i a les famílies de nova incorporació, així com actuacions de transició en finalitzar l'escolarització, que inclouran l'orientació sobre les opcions més adequades per a cada alumna i alumne.  
2. En la planificació de les actuacions per a la transició, els centres hauran d'implicar i concretar els criteris de participació dels agents externs implicats en la resposta educativa, les entitats d'inserció laboral, les entitats d'iniciativa social, els centres ocupacionals i aquells altres agents o entitats externs que contribuïsquen a la inclusió social i laboral de les persones amb discapacitat o diversitat funcional, una vegada finalitzada l'escolarització en un centre d'educació especial.  
  
  
Quinzé. Acreditació final d'estudis  
1. En finalitzar l'escolaritat, el professorat tutor dels centres d'educació especial elaborarà i entregarà als pares, les mares o representants legals de l'alumnat un informe acreditatiu, conforme al model de l'annex únic d'aquesta resolució, el qual inclourà les dates d'inici i de finalització de l'escolarització, el grau d'assoliment de les competències clau i el consell orientador.  
2. El professorat d'orientació educativa ha d'assessorar les persones tutores i els equips educatius en l'elaboració de la proposta del consell orientador i en l'assessorament als pares, les mares o representants legals en el procés de transició que corresponga.  
  
  
IV. ORGANITZACIÓ CURRICULAR  
  
Setzé. Currículum dels centres d'educació especial  
1. Els centres d'educació especial han d'organitzar i desenvolupar el currículum de forma integrada, globalitzada i interdisciplinària, i al voltant de les competències clau següents:  
a) Competència en comunicació lingüística  
b) Competència plurilingüe  
c) Competència matemàtica i en ciència i tecnologia  
d) Competència digital  
e) Competència personal, social i d'aprendre a aprendre  
f) Competència ciutadana  
g) Competència emprenedora  
h) Competència en consciència i expressió culturals  
2. El currículum competencial ha de tindre com a objectiu fonamental la millora de les dimensions de qualitat de vida de l'alumnat en els diferents entorns de participació, prioritzant els sabers bàsics relacionats amb l'aprenentatge per a la vida. Per a això, s'ha de planificar, desenvolupar i avaluar partint de les necessitats, els interessos, les motivacions i les capacitats de l'alumnat i tenint en compte els contextos naturals de participació, actuals i futurs, amb la col·laboració dels diferents agents de l'entorn familiar i sociocomunitari.  
  
3. L'orientació educativa i professional ha de contribuir i donar suport, de forma transversal, al desenvolupament de les competències clau i possibilitar l'elecció dels itineraris formatius i, sempre que siga possible, laborals més adequats per a cada alumna i alumne.  
  
Desseté. Concreció curricular i plans d'actuació personalitzats  
  
1. La concreció curricular comprendrà la planificació de les situacions d'aprenentatge, la metodologia i l'organització dels suports per a un grup d'alumat, tenint en compte els plans d'actuació personalitzats.  
  
2. El pla d'actuació personalitzat és el document que planifica les mesures de resposta per a cada alumna i alumne, tenint en compte les seues capacitats, necessitats i preferències i les demandes dels contextos naturals de participació. Així mateix, organitza els suports i la participació de les persones que hi intervenen, amb especial consideració del mateix alumnat, com a eix principal, les famílies i els agents externs.  
  
3. La metodologia per a poder desenvolupar les mesures especificades al pla d'actuació personalitzat es basarà en la planificació centrada en la persona (PCP). En les etapes d'educació infantil i d'educació primària, aquesta metodologia es complementarà amb la planificació centrada en la família (PCF).  
4. El pla d'actuació personalitzat tindrà en consideració els requisits següents:  
a) Partir de l'edat de l'alumna i de l'alumne i de les seues habilitats i aspiracions, en interacció amb els contextos naturals.  
b) Considerar les oportunitats dels diferents contextos i eliminar les barreres que hi existisquen, facilitant l'accessibilitat universal.  
c) Vincular els objectius de treball a l'adquisició de competències clau, dotant l'alumnat del major grau possible d'autonomia i independència en la vida quotidiana.  
d) Especificar el treball intensiu i especialitzat del centre educatiu que permeta la pràctica i transferència de les habilitats adquirides a tots els contextos de participació.  
e) Concretar els dispositius i productes de suport, així com els sistemes augmentatius i alternatius de comunicació que van a utilitzar-se, tot considerant les habilitats amb què compta l'alumna o alumne, el seu perfil lingüístic i les actuacions formatives per a la correcta utilització d'aquests sistemes per part de tots els agents implicats.  
f) Desenvolupar actituds i conductes que promoguen la seguretat personal, l'autoprotecció, l'equilibri afectiu, la capacitat per a decidir lliurement i la resposta davant situacions d'assetjament, agressió i qualsevol forma d'abús.  
g) Incorporar sabers bàsics adreçats a l'eliminació dels prejuís, estereotips, comportaments discriminatoris o situacions de violència en relació al sexe, al gènere, a l'orientació afectivosexual i a la identitat de gènere, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a les diferències i la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
  
h) Seleccionar els materials didàctics i els productes de suport d'acord amb els criteris de funcionalitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i sostenibilitat. Els materials han de fer un ús no sexista del llenguatge i en les imatges ha d'haver-hi una presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes. Així mateix, aquests materials didàctics tindran en compte el Projecte lingüístic de centre (PLC) autoritzat.  
i) Incloure l'orientació educativa i l'acompanyament a l'alumnat sobre l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat segons les seues capacitats, preferències i possibilitats d'èxit. Sempre que siga possible, se l'ha d'orientar cap a programes formatius de qualificació bàsica que permeten l'assoliment de les competències professionals necessàries per a la seua inclusió sociolaboral.  
  
Dihuité. Avaluació del procés d'ensenyament-aprenentatge  
1. L'avaluació del procés d'ensenyament-aprenentatge s'ha de realitzar en el marc del procés de seguiment i d'avaluació dels plans d'actuació personalitzats i de les accions educatives del centre.  
  
2. Aquesta avaluació ha de ser contínua, global, participativa i orientada a la millora, considerant tots els elements, oportunitats i barreres que influeixen en el procés educatiu i en el desenvolupament de l'alumnat, referits a les actuacions del centre, al mateix alumnat, a les famílies i a l'entorn sociocomunitari.  
3. L'avaluació del procés d'aprenentatge té com a finalitat conéixer el progrés de l'alumnat, ajustar la resposta educativa, prendre decisions relatives a l'escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés a modalitats més inclusives, i proporcionar l'orientació acadèmica i professional que més s'adeqüe a les seues capacitats, interessos i possibilitats de progrés.  
4. De forma quadrimestral, es donarà retroalimentació a l'alumnat sobre la seua evolució i de les conclusions de l'avaluació i es facilitarà als pares, les mares o representants legals els informes qualitatius sobre l'evolució de l'alumnat i les conclusions de l'avaluació, en format accessible. En finalitzar cada curs escolar s'avaluarà el grau d'assoliment dels objectius establits de manera individual per a cada alumna i alumne.  
5. L'equip educatiu, coordinat per la persona tutora i assessorat per l'equip d'orientació educativa, ha de facilitar als pares, les mares o representants legals informació continuada, en format accessible, sobre el procés d'avaluació i de les mesures que se'n deriven. Així mateix, proporcionarà l'assessorament i les orientacions necessàries que contribuïsquen a l'adquisició i a la generalització de les competències treballades a l'àmbit familiar i sociocomunitari.  
6. En el marc dels processos d'avaluació contínua, els equips educatius també han de fer una avaluació del procés d'ensenyament i de les pràctiques implementades, a fi de millorar la resposta a l'alumnat, les relacions amb les famílies, la comunitat i altres agents participants, l'organització del centre, la innovació i la qualitat educativa.  
  
  
Denové. Programes inclusius  
1. Els centres d'educació especial promouran i desenvoluparan, en col·laboració amb els centres ordinaris, les entitats i els agents de l'entorn sociocomunitari, programes que promoguen la inclusió de l'alumnat en els centres docents ordinaris, l'autonomia personal i social i la inserció sociolaboral.  
2. Aquests programes s'han de planificar, desenvolupar i avaluar conjuntament entre els equips educatius i la resta de d'agents implicats, i han d'estar inclosos en la programació general anual. En qualsevol cas, s'especificaran els objectius que es pretenen aconseguir, les mesures i actuacions a realitzar, la previsió temporal, els recursos que cal mobilitzar, els mecanismes de coordinació i els indicadors d'avaluació.  
3. Els programes inclusius que es desenvolupen junt als centres ordinaris han de respectar el moment evolutiu de l'alumnat, intentant afavorir la interacció entre iguals d'una mateixa franja d'edat.  
  
  
  
V. CENTRES D'EDUCACIÓ ESPECIAL COM A CENTRES DE RECURSOS  
  
Vinté. Centres de recursos  
1. Els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat, a més de les funcions que tenen com a centres educatius, assessoraran els centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments no universitaris amb la finalitat de millorar les competències professionals per a la resposta a l'alumnat amb necessitats de suport intensiu i avançar en el procés de transformació cap a la inclusió.  
2. Els centres d'educació especial, com a centres de recursos, han de facilitar respostes eficients i ajustades a les característiques de les demandes, tenint en compte els seus àmbits d'especialització i possibilitant que els centres docents ordinaris vagen adquirint de forma progressiva les competències per a oferir una resposta inclusiva a les necessitats de l'alumnat.  
3. Per a dur a terme les tasques atribuïdes com a centres de recursos de forma coordinada, s'establiran les estructures següents:  
a) Equip de coordinació del centre de recursos.  
b) Equip d'intervenció del centre de recursos.  
4. Els àmbits d'especialització dels centres d'educació especial vindran determinats per la formació i l'experiència de la seua plantilla i per les pràctiques d'investigació-acció que realitzen. D'acord amb això i tenint en compte el tipus, la freqüència de les sol·licituds que realitzen els centres docents ordinaris i l'adquisició de noves competències per a l'assessorament, els centres de recursos, en coordinació amb l'òrgan directiu competent en matèria d'inclusió educativa de la conselleria competent en matèria d'educació, han de revisar periòdicament i, si escau, modificar els seus àmbits d'especialització.  
  
5. La conselleria competent en matèria d'educació determinarà i publicarà la demarcació territorial d'actuació de cada centre d'educació especial com a centre de recursos i els seus àmbits d'especialització, així com les modificacions que, d'acord amb allò que s'ha especificat en el punt anterior, puguen produir-se.  
6. El procediment per a l'activació de la intervenció del centre de recursos es realitzarà d'acord amb la normativa específica dictada per la conselleria competent en matèria d'educació, tot buscant la seua eficiència i el caràcter complementari i diferenciat de les actuacions realitzades per les unitats especialitzades d'orientació.  
7. Els centres privats concertats també podran funcionar com a centres de recursos que assessoren els centres ordinaris de la seua zona, amb l'organització que determine la titularitat del centre i amb recursos propis.  
  
Vint-i-uné. Tipus d'assessorament  
Els centres d'educació especial, com a centres de recursos i dins la seua especialització, podran oferir assessorament als centres docents ordinaris finançats amb fons públics en els aspectes següents:  
  
a) Sensibilització a professionals i a la comunitat educativa.  
b) Detecció de necessitats i barreres a la inclusió de l'alumnat.  
c) Accessibilitat personalitzada amb mitjans comuns i específics o singulars: provisió de sistemes augmentatius o alternatius de comunicació, materials singulars, productes de suport, intervenció d'algun professional especialitzat o establiment de mesures organitzatives diferenciades que afecten condicions espacials i temporals.  
d) Mesures i metodologies basades en el disseny universal d'aprenentatge.  
e) Mesures personalitzades per a la participació de l'alumnat que presenta necessitats específiques de suport educatiu en les decisions individuals del procés educatiu que l'afecten i programes específics amb suports especialitzats dirigits a l'alumnat amb discapacitat que presenta alteracions greus de conducta.  
f) Pla d'actuació personalitzat (PAP) des de l'enfocament de la planificació centrada en la persona.  
g) Orientació i suport a les famílies.  
h) Orientació sociolaboral.  
i) Determinació de la modalitat d'escolarització.  
j) Proposta d'accions formatives.  
  
Vint-i-dosé. Equip de coordinació  
1. L'equip de coordinació del centre de recursos té com a objecte organitzar la resposta als centres sol·licitants, tot garantint que s'oferisca la resposta més adient a cada cas.  
2. L'equip de coordinació del centre de recursos de titularitat de la Generalitat estarà integrat per personal que tinga preferentment destinació definitiva en el centre i tindrà la composició següent:  
a) Una persona de l'equip directiu, preferentment la direcció d'estudis.  
b) Una docent o un docent, preferiblement de les especialitats de pedagogia terapèutica o d'audició i llenguatge i destinació definitiva en el centre.  
c) Una professora o un professor de l'especialitat d'orientació educativa.  
d) Una representació del personal no docent d'atenció educativa.  
  
3. L'equip de coordinació del centre de recursos tindrà les funcions següents:  
a) Analitzar les sol·licituds d'assessorament rebudes dels centres docents ordinaris.  
b) Determinar el tipus d'intervenció més adequada per a cada sol·licitud.  
c) Proposar les persones que formaran part de l'equip d'intervenció, tenint en compte la seua especialització i experiència prèvia, així com les modificacions en la seua composició.  
d) Resoldre les incidències que puguen sorgir en el procés d'intervenció.  
e) Detectar, conjuntament amb la persona coordinadora de formació, les necessitats de formació del centre d'educació especial per a millorar la qualitat de la resposta com a centre de recursos i proposar-les a l'assemblea de professionals per, si escau, incorporar-les al programa anual de formació del centre.  
f) Realitzar l'avaluació de les intervencions realitzades com a centre de recursos i elaborar la memòria de final de curs.  
  
Vint-i-tresé. Equip d'intervenció  
1. Per a cada sol·licitud rebuda es constituirà un equip d'intervenció, el qual estarà compost pel personal educatiu del centre que l'equip de coordinació considere que, per la seua especialització i experiència en l'àmbit de la intervenció, puga donar una millor resposta al cas.  
  
2. L'equip d'intervenció actuarà sota la coordinació de la persona coordinadora del centre de recursos i tindrà les funcions següents:  
  
a) Elaborar i implementar el pla d'intervenció.  
b) Coordinar-se amb la persona coordinadora del centre de recursos, durant el procés d'intervenció, per a fer-ne el seguiment.  
c) Realitzar el seguiment i l'avaluació de les intervencions realitzades, conjuntament amb les persones destinatàries d'aquestes.  
3. Les tasques que han de dur a terme els diferents perfils professionals de l'equip d'intervenció són les següents:  
a) Persona especialista d'orientació educativa:  
- Coordinar-se amb l'equip d'orientació educativa o el departament d'orientació educativa i professional del centre sol·licitant per a recollir, si és el cas, informació complementària.  
- Facilitar assessorament en relació a la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
  
- Col·laborar amb els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa i professional, dins del marc de les agrupacions d'orientació de zona, en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'haja de proposar o revisar la modalitat d'escolarització.  
b) Personal docent especialista de pedagogia terapèutica i d'audició i llenguatge:  
- Assessorar en relació a la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
- Col·laborar, si escau, amb els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa i professional en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'ha de proposar o revisar la modalitat d'escolarització.  
- Col·laborar amb l'equip directiu i el personal d'orientació educativa en el procediment de sol·licitud de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
c) Personal docent especialista d'Educació Física i de Música: realitzarà assessorament en relació amb la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
d) Personal educador d'educació especial: realitzarà assessorament en relació a la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
e) Personal fisioterapeuta:  
- Donar pautes i orientacions als equips educatius dels centres ordinaris per a la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat motriu: pautes d'activitats, moviments, canvis posturals, relaxació, higiene postural, etc.  
- Col·laborar amb l'equip directiu i el personal d'orientació educativa en el procediment de sol·licitud de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
- Col·laborar amb els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials que deriven d'una discapacitat motriu.  
  
f) Personal d'infermeria escolar: prestarà assessorament telefònic o per mitjans telemàtics, en relació a la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
  
Vint-i-quatré. Persona coordinadora del centre de recursos  
1. La persona coordinadora del centre de recursos tindrà les funcions següents:  
a) Gestionar les sol·licituds i, si escau, recollir la informació complementària per a organitzar cada resposta.  
b) Convocar l'equip de coordinació, a petició de la direcció del centre d'educació especial.  
c) Convocar als equips d'intervenció per a elaborar el pla d'intervenció i per a fer-ne el seguiment.  
d) Comunicar a l'equip directiu l'horari de dedicació del personal dels equips d'intervenció per, si escau, organitzar les substitucions.  
  
e) Coordinar les accions conjuntes entre el centre d'educació especial i els centres ordinaris que han sol·licitat la intervenció, que inclou l'acord del pla d'intervenció, el seguiment de l'assessorament i l'avaluació de les intervencions finalitzades.  
f) Col·laborar amb la secretaria del centre en la gestió dels recursos tècnics i el préstec de materials que puguen utilitzar-se durant el procés d'intervenció.  
g) Registrar la documentació derivada del procés d'intervenció i posar-la a disposició de la secretaria del centre per a la seua custòdia.  
h) Coordinar, si escau, les intervencions com a centres de recursos amb les unitats especialitzades d'orientació i els centres de formació, innovació i recursos per al professorat.  
i) Altres tasques derivades del compliment de les funcions que té assignades.  
2. Les persones coordinadores dels centres de recursos de titularitat de la Generalitat tindran el reconeixement corresponent en els procediments administratius que contemplen la valoració de mèrits.  
  
  
Vint-i-cinqué. Despeses de funcionament  
1. Les despeses pel desplaçament als centres ordinaris del personal dels centres d'educació especial com a conseqüència de la prestació del servei com a centres de recursos s'abonaran segons determina el Decret 24/1997, d'11 de febrer, del Govern Valencià, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris.  
2. Les despeses generades per l'elaboració de recursos materials han de ser assumides pels centres sol·licitants de la intervenció.  
  
  
VI. PERSONAL  
  
Vint-i-sisé. Plantilles  
1. En els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat, els llocs de personal docent d'orientació educativa, pedagogia terapèutica i audició i llenguatge, i personal no docent educador d'educació especial i fisioterapeuta, es determinen en funció del nombre d'alumnat escolaritzat i el tipus de necessitats, d'acord amb les ràtios establides en la normativa vigent per a aquests centres.  
2. Els centres d'educació especial privats concertats contractaran el personal necessari de les especialitats corresponents, d'acord amb els mòduls econòmics establits en la Llei de pressupostos de la Generalitat i en funció del tipus d'unitat concertada.  
3. De conformitat amb l'article 5 de l'Ordre 12/2013, de 14 de març, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat tindran, a més dels llocs de treball de Pedagogia Terapèutica i d'Audició i Llenguatge que els correspon, un lloc de treball d'Educació Física i un altre d'Educació Musical addicional, en les condicions següents:  
a) Menys de 9 unitats: s'assignaran llocs itinerants amb un altre centre específic, sempre que la distància quilomètrica permeta l'elaboració de l'horari complet per a la plaça afectada.  
b) Entre 9 i 17 unitats: s'assignaran llocs a temps complet.  
c) A partir de 18 unitats: s'incrementarà un segon lloc d'educació física i d'educació musical.  
4. Els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat comptaran amb professorat tècnic de Formació Professional per a impartir els tallers en els programes de transició a la vida adulta (TVA) que hagen sigut autoritzats per la direcció general competent. Quan no existisquen perfils adequats de professorat tècnic de Formació Professional, comptaran amb professorat d'arts plàstiques i taller de disseny.  
5. Els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat que tinguen autoritzat, per la direcció general competent en matèria de Formació Professional, un programa formatiu de qualificació bàsica adaptat a les persones amb necessitats educatives especials permanents, comptaran amb professorat tècnic de Formació Professional de l'especialitat corresponent. Associat a aquest programa, es dotarà el personal necessari de Pedagogia Terapèutica, en cas que el centre no dispose del nombre suficient per a cobrir les necessitats que aquests programes requereixen, previ informe de la inspecció d'educació i d'acord amb les instruccions dictades per la direcció general competent.  
  
6. La conselleria competent en matèria d'educació podrà adscriure llocs de personal docent i proposar a l'òrgan competent en funció pública l'adscripció orgànica de llocs de personal no docent als centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat, com a centres de recursos, per a atendre les necessitats dels mateixos centres i dels centres educatius ordinaris finançats amb fons públics que estiguen inclosos dins del seu àmbit territorial d'actuació.  
  
7. En els centres privats concertats d'educació especial, la cobertura de llocs per al funcionament es determinarà en funció dels mòduls econòmics de distribució de fons públics per al sosteniment de centres concertats que es publiquen en la llei de pressupostos de la Generalitat per a cada exercici.  
8. De conformitat amb la Llei de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2022, els centres d'educació especial privats concertats comptaran amb professorat d'educació física i d'educació musical, fins a un màxim de dos professionals en centres que disposen de nou o més unitats. Així mateix, disposaran d'un lloc addicional de pedagogia terapèutica o d'audició i llenguatge quan compten amb set o més unitats d'educació especial.  
9. En els centres d'educació especial, l'atenció per part del personal de treball social es facilitarà a través de les unitats especialitzades d'orientació, a les quals està adscrit orgànicament aquest personal, sense perjuí de l'atenció que també hi poden prestar els serveis socials municipals o mancomunats entre diferents municipis. En qualsevol cas, s'ha d'assegurar la coordinació interdisciplinària dels serveis implicats.  
  
10. D'acord amb l'article 59.7 de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, els centres docents específics d'educació especial estaran dotats de personal d'infermeria, que dependran orgànicament del departament sanitari corresponent.  
  
Vint-i-seté. Horari del personal  
1. L'horari del personal docent s'adaptarà a l'horari general del centre.  
2. L'horari de treball del personal no docent s'ha d'adaptar a les característiques dels centres i als llocs de treball, i ajustar-se al Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, pel qual es regulen les condicions de treball del personal funcionari de l'administració de la Generalitat, i els acords laborals i els convenis col·lectius d'aquestes o aquests professionals.  
  
  
VII. ÒRGANS DE GOVERN I DE COORDINACIÓ  
  
Vint-i-huité. Òrgans de govern  
Als centres d'educació especial es constituiran els òrgans de govern següents:  
a) Equip directiu  
b) Claustre  
c) Consell escolar  
  
Vint-i-nové. Òrgans de coordinació  
1. Als centres d'educació especial es constituiran els òrgans de coordinació següents:  
a) Assemblea general de professionals  
b) Comissió de coordinació pedagògica  
c) Equips educatius  
d) Equips d'etapa  
e) Equip d'orientació educativa  
f) Equip de coordinació del centre de recursos  
g) Tutoria  
2. Així mateix, la direcció del centre nomenarà personal docent perquè assumisca altres funcions de coordinació que puguen ser determinades per la conselleria competent en matèria d'educació.  
3. Els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat disposaran d'un nombre global d'hores lectives setmanals perquè el personal docent que coordina els òrgans de coordinació i el professorat que assumeix las altres funcions de coordinació desenvolupen les seues funcions. Aquest nombre es determinarà per la conselleria competent en matèria d'educació i tindrà en compte les unitats que tinga en funcionament el centre educatiu, així com altres característiques singulars.  
  
4. L'assignació de les hores setmanals lectives per al desenvolupament d'aquestes funcions es realitzarà una vegada estiguen cobertes les necessitats de docència de tots els grups del centre i es tindrà en compte tot el personal docent destinat al centre amb les habilitacions que posseïsca.  
5. L'assignació de les hores setmanals lectives per al desenvolupament de les funcions directives es realitzarà tenint en compte les necessitats de docència en els diferents grups del centre.    
6. La direcció del centre, en l'exercici de les seues competències, oït el claustre, disposarà d'autonomia per a distribuir el nombre total d'hores assignades al centre per a la coordinació docent entre les persones designades per a realitzar aquestes funcions.  
7. Els centres d'educació especial privats concertats podran adaptar els òrgans de coordinació i les seues funcions a allò que disposa aquesta resolució, d'acord amb l'autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió que el règim jurídic confereix a la seua titularitat.  
  
Trenté. Assemblea general de professionals  
1. L'assemblea general de professionals és l'òrgan de participació del conjunt de personal docent i del personal no docent d'atenció educativa adscrit al centre, tot el qual tindrà veu i vot. Té la responsabilitat de debatre i acordar propostes relacionades amb el funcionament del centre, en aquelles aspectes que, d'acord amb la normativa vigent i amb les normes d'organització i funcionament del centre no siguen competència dels altres òrgans de govern i de coordinació.  
  
2. Els centres d'educació especial hauran de concretar, dins la seua autonomia pedagògica, les atribucions de l'assemblea general de professionals. Aquestes atribucions, amb caràcter orientatiu, estaran relacionades amb els aspectes següents:  
a) Mesures per a la millora de l'accessibilitat del centre y la implantació de sistemes de comunicació.  
b) Plans i projectes anuals del centre.  
c) Normes de convivència.  
d) Organització dels suports.  
e) Organització de les activitats complementàries i extraescolars.  
  
f) Organització del pati i del menjador.  
g) Altres aspectes d'organització i funcionament que l'equip directiu determine.  
3. Respecte als assumptes que hagen de ser aprovats pels òrgans de govern o pel claustre, d'acord amb les competències que tenen atribuïdes, l'assemblea de professionals tindrà un caràcter consultiu i, si escau i a petició d'aquests òrgans, elaborarà informes previs no vinculants. En qualsevol cas, la presidència procurarà que les propostes siguen assumides per consens amb l'objectiu que, a ser possible, no hi haja discrepàncies entre allò que s'acorde en l'assemblea i en els òrgans de govern o de coordinació.  
4. El règim de funcionament de l'assemblea general de professionals s'assimilarà al règim de funcionament del claustre de professorat i es recollirà en les normes d'organització i funcionament del centre.  
  
  
Trenta-uné. Comissió de coordinació pedagògica  
1. La comissió de coordinació pedagògica és l'òrgan responsable de coordinar els assumptes relacionats amb les actuacions pedagògiques, el desenvolupament dels programes educatius i la seua avaluació, en aquelles aspectes que, d'acord amb aquesta resolució, amb la normativa vigent i amb les normes d'organització i funcionament del centre no siguen competència dels altres òrgans de govern i de coordinació, incloent l'assemblea general de professionals.  
2. La composició de la comissió de coordinació en els centres d'educació especial ha de tindre un caràcter flexible en funció de les característiques i l'organització del centre i els temes a tractar.  
3. En els centres d'educació especial amb 9 o més unitats la comissió de coordinació pedagògica tindrà la composició següent:  
a) La direcció del centre, com a membre permanent i que assumirà la presidència de la comissió.  
b) La direcció d'estudis, com a membre permanent i que assumirà la presidència en absència de la direcció del centre.  
c) La persona coordinadora de l'equip d'orientació educativa, com a membre permanent.  
d) El personal docent i el personal no docent d'atenció educativa del centre que la direcció designe, en l'exercici de la seua autonomia, per a realitzar les tasques previstes en l'àmbit de les seues atribucions i segons els temes a tractar.  
4. Actuarà com a secretari o secretària de la comissió la persona que designe la direcció del centre d'entre els seus membres, a proposta de la comissió.  
5. En els centres amb menys de 9 unitats, les funcions de la comissió de coordinació pedagògica podran ser assumides per l'assemblea general de professionals.  
6. El calendari de reunions i el programa d'activitats de la comissió de coordinació pedagògica s'inclourà en la programació general anual.  
  
7. Les reunions de la comissió seran convocades per la presidència i l'assistència serà obligatòria per a totes les persones convocades.  
8. Els centres d'educació especial hauran de concretar, dins la seua autonomia pedagògica, les atribucions de la comissió de coordinació pedagògica. Aquestes atribucions, amb caràcter orientatiu, estaran relacionades amb els aspectes següents:  
a) Proposar les directrius per a l'elaboració, el seguiment i l'avaluació de les programacions, dels plans d'actuació personalitzats i del projecte lingüístic del centre, tenint en compte les característiques del centre, de l'alumnat, de les famílies i del context sociocomunitari.  
  
b) Promoure que tots els plans, programes, projectes, actuacions i materials didàctics siguen coherents amb al projecte educatiu, fomentar la seua avaluació i proposar actuacions de millora.  
c) Proposar criteris per a la personalització de l'aprenentatge, l'organització dels suports i la millora de les condicions d'accessibilitat.  
  
d) Elaborar la proposta d'organització de l'orientació educativa i de l'acció tutorial i establir les actuacions prioritàries per cadascuna de les línies estratègiques de l'orientació educativa i professional.  
e) Impulsar activitats de formació continua, d'investigació i innovació educativa i perfeccionament del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa.  
f) Coordinar la intervenció específica en problemes greus de conducta.  
g) Plantejar mecanismes per afavorir la participació de les famílies, així com els aspectes generals que s'han de tractar en les reunions de coordinació amb les famílies per part del professorat que exerceix la tutoria.  
h) Realitzar el seguiment del procediment i de les actuacions desenvolupades com a centre de recursos i fer propostes de millora.  
i) Proposar al claustre la planificació de les sessions d'avaluació.  
  
j) Qualssevol altres que li siguen atribuïdes per la direcció del centre.  
9. El règim de funcionament de la comissió de coordinació pedagògica es regirà per les normes d'organització i funcionament que establisca el centre.  
  
Trenta-dosé. Equips educatius  
1. Els equips educatius estaran conformats per tot el personal docent i no docent d'atenció educativa que intervé dins d'un mateix grup d'alumnat, i actuaran sota la coordinació de la persona tutora del grup.  
  
2. A banda de les funcions que determine la normativa vigent en matèria d'organització i funcionament de centres, els equips educatius tindran les funcions següents:   
a) Desenvolupar les propostes pedagògiques per a concretar i coordinar les situacions d'ensenyament i aprenentatge i altres actuacions que procedisquen.  
b) Fer el seguiment del procés d'ensenyament i aprenentatge global de l'alumnat del grup i establir les mesures necessàries per a la seua millora, tot revisant i valorant els processos d'ensenyament.  
c) Realitzar col·legiadament l'avaluació de l'alumnat, d'acord amb la normativa establerta, i prendre decisions sobre les mesures de resposta més adequades, incloent les propostes de modificació de la modalitat d'escolarització i el consell orientador, en finalitzar l'escolarització en el centre.  
d) Avaluar el procés d'ensenyament i de suport i la pròpia pràctica docent.  
3. Els equips educatius actuaran sota la supervisió de la direcció d'estudis i comptaran amb l'assessorament dels equips d'orientació educativa per al desenvolupament de les seues funcions.  
4. L'assistència a les reunions dels equips educatius serà obligatòria per a totes les persones membres que els integren.  
  
Trenta-tresé. Equips d'etapa  
1. Als centres d'educació especial es constituiran equips d'etapa, que actuaran com a òrgans de coordinació i agruparan tot el personal que intervé en una mateixa etapa educativa i en els programes formatius de qualificació bàsica. Aquests equips estaran dirigits per una persona coordinadora, elegida entre el personal docent que imparteix docència en la mateixa etapa.  
2. Les funcions dels equips d'etapa són les següents:  
a) Planificar i dur a terme, de manera coordinada, les programacions didàctiques i els plans d'actuació personalitzats.  
b) Recollir les propostes dels òrgans de govern i de coordinació per a la seua implementació i elevar les seues propostes a la comissió de coordinació pedagògica i a l'assemblea general de professionals.  
c) Planificar i realitzar les actuacions per a l'orientació i la transició de l'alumnat entre les diferents etapes i entre modalitats d'escolarització, així com en els moments d'inici i finalització de l'escolarització en el centre d'educació especial.  
3. Els equips d'etapa actuaran sota la supervisió de la direcció d'estudis i comptaran amb l'assessorament dels equips d'orientació educativa per al desenvolupament de les seues funcions.  
4. L'assistència a les reunions dels equips d'etapa serà obligatòria per a totes les persones membres que els integren.  
  
Trenta-quatré. Equip d'orientació educativa  
1. Els equips d'orientació educativa dels centres d'educació especial tenen la composició que s'indica en l'article 5.3 del Decret 72/2021 i desenvolupen les funcions especificades en l'article 6 del mateix decret.  
   
2. D'acord amb la disposició addicional setena del Decret 72/2021, els equips d'orientació educativa dels centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat han de col·laborar amb els equips d'orientació educativa, els departaments d'orientació educativa i professional i les agrupacions d'orientació de zona en la valoració sociopsicopedagògica de l'alumnat que requereix suports educatius intensius, especialitzats i individualitzats i, si escau. en els processos d'escolarització i en les propostes dels plans d'actuació personalitzats que se'n deriven.  
  
3. L'equip d'orientació educativa estarà coordinat pel professorat d'orientació educativa. En els centres que disposen de més d'un lloc d'orientació educativa, una o un d'aquests professionals, preferentment amb destinació definitiva al centre, assumirà la funció de coordinació.  
  
4. La funció de coordinació de l'equip d'orientació educativa es desenvoluparà durant un curs acadèmic i es podrà prorrogar anualment, sempre que continue formant part de l'equip, sense perjuí que la persona hi puga renunciar, per causa justificada i amb l'acceptació de la direcció del centre, o puga ser destituïda per la direcció del centre a proposta raonada de la majoria absoluta de les persones membres de l'equip d'orientació educativa i amb l'audiència prèvia a la persona interessada.  
  
5. Les persones coordinadores dels equips d'orientació educativa dels centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat tindran el reconeixement corresponent en els procediments administratius que contemplen la valoració de mèrits.  
  
Trenta-cinqué. Altres funcions de coordinació  
1. La direcció del centre designarà entre el professorat del claustre, per un període màxim de quatre anys, una persona per cadascuna de les funcions de coordinació següents:  
a) Coordinació de tecnologies de la informació i la comunicació (TIC).  
b) Coordinació de formació.  
c) Coordinació d'igualtat i convivència.  
2. Les condicions aplicables a aquestes figures de coordinació són les mateixes que, per a aquestes funcions, estableixen les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen educació infantil de segon cicle i educació primària durant el curs 2022-2023.  
3. Amb la finalitat d'afavorir l'autonomia dels centres, la direcció o la titularitat del centre, oït el claustre i el consell escolar, podrà assignar a determinat personal docent del centre la realització d'altres tasques de coordinació necessàries per a l'organització i el bon funcionament del centre, d'acord amb els criteris establits pel claustre de professorat i a proposta de la direcció d'estudis.  
  
  
VIII. ASPECTES FINALS  
  
Trenta-sisé. Serveis complementaris de menjador i transport  
1. El menjador escolar dels centres d'educació especial es considerarà com un espai de rellevància que possibilite el treball en contexts naturals d'hàbits d'autonomia, la comunicació, la regulació sensorial, la conducta i la higiene. Per a això, els objectius del menjador s'han d'incorporar a les propostes curriculars del centre i als plans d'actuació personalitzats de l'alumnat.  
2. Tenint en compte la intensitat dels suports i l'atenció especialitzada que requereix l'alumnat, la duració del servei de menjador escolar es podrà flexibilitzar entre hora i mitja i tres hores.  
3. Tot l'alumnat escolaritzat en els centres d'educació especial tindrà accés gratuït als serveis complementaris de menjador i transport escolar.  
4. L'òrgan directiu competent en matèria de centres docents regularà els serveis complementaris de menjador escolar i transport.  
  
Trenta-seté. Disposicions supletòries  
Mentrestant no es publique el decret d'organització i funcionament dels centres d'educació especial, els aspectes no regulats en la present resolució es regiran per allò que disposa el Decret 253/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil o d'Educació Primària.  
  
Trenta-huité. Entrada en vigor  
Aquesta resolució entrarà en vigor a partir de l'1 de setembre de 2022 i tindrà efectes durant el curs escolar 2022-2023 en aquells aspectes que no estiguen regulats ni s'oposen, una vegada publicat, al decret d'organització i funcionament dels centres d'educació especial.  
  
València, 21 de juliol de 2022.- El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9392, del 27-07-2022 (2022/7099)

RESOLUCIÓN de 21 de julio de 2022, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros de educación especial sostenidos con fondos públicos para el curso 2022-2023.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9392

Fecha DOGV
:   27-07-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/7099

CVE


Fecha del documento
:   21-07-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [centro de enseñanza](javascript:void(0))
    * [organización de la enseñanza](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de julio de 2022, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros de educación especial sostenidos con fondos públicos para el curso 2022-2023. [2022/7099]  
Índice  
I. Disposiciones generales  
Primero. Objeto  
Segundo. Ámbito de aplicación  
II. Estructura de las enseñanzas  
Tercero. Estructura de las enseñanzas  
Cuarto. Educación infantil  
Quinto. Educación primaria  
Sexto. Educación secundaria obligatoria  
Séptimo. Transición a la vida adulta  
Octavo. Programas formativos de cualificación básica  
III. Escolarización  
Noveno. Criterios para la escolarización en un centro de educación especial  
Décimo. Procedimiento para la escolarización en un centro de educación especial  
Undécimo. Escolarización combinada  
Duodécimo. Revisión de la modalidad de escolarización  
Decimotercero. Permanencia en los centros de educación especial  
Decimocuarto. Procesos de transición  
Decimoquinto. Acreditación final de estudios  
IV. Organización curricular  
Decimosexto. Currículo de los centros de educación especial  
Decimoséptimo. Concreción curricular y planes de actuación personalizados  
Decimoctavo. Evaluación del proceso de enseñanza-aprendizaje  
Decimonoveno. Programas inclusivos  
V. Centros de educación especial como centros de recursos  
Vigésimo. Centros de recursos  
Vigésimo primero. Tipos de asesoramiento  
Vigésimo segundo. Equipo de coordinación  
Vigésimo tercero. Equipo de intervención  
Vigésimo cuarto. Persona coordinadora del centro de recursos  
Vigésimo quinto. Gastos de funcionamiento  
VI. Personal  
Vigésimo sexto. Plantillas  
Vigésimo séptimo. Horario del personal  
VII. Órganos de gobierno y de coordinación  
Vigésimo octavo. Órganos de gobierno  
Vigésimo noveno. Órganos de coordinación  
Trigésimo. Asamblea general de profesionales  
Trigésimo primero. Comisión de coordinación pedagógica  
Trigésimo segundo. Equipos educativos  
Trigésimo tercero. Equipos de etapa  
Trigésimo cuarto. Equipo de orientación educativa  
Trigésimo quinto. Otras funciones de coordinación  
VIII. Aspectos finales  
Trigésimo sexto. Servicios complementarios de comedor y transporte  
Trigésimo séptimo. Disposiciones supletorias  
Trigésimo octavo. Entrada en vigor  
  
La Ley orgánica 2/2006 de 3 de mayo, de Educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, establece que la escolarización del alumnado que presenta necesidades educativas especiales se tiene que regir por los principios de normalización e inclusión y asegurar la no discriminación e igualdad efectiva en el acceso y la permanencia en el sistema educativo, y solo se tiene que llevar a cabo en unidades o centros de Educación especial cuando sus necesidades no puedan ser atendidas en el marco de las medidas de atención a la diversidad de los centros ordinarios.  
La Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, de modificación de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad, establece como actuación en materia educativa, que las consellerias con competencias en materia de educación y formación, velarán por el goce efectivo del derecho de las personas con discapacidad o diversidad funcional a una educación pública, inclusiva y de calidad, como también a la formación a lo largo de la vida, sin discriminación por motivo o por razón de esta circunstancia y en base a la igualdad de oportunidades, y serán las encargadas de garantizar una política de fomento que asegure el proceso educativo adecuado, la adopción de ajustes razonables en función de las necesidades individuales y facilite las medidas de apoyo personalizadas y efectivas en entornos que fomentan al máximo el desarrollo académico y social, de conformidad con el objetivo de la plena inclusión.  
De acuerdo con esta ley, se entiende por ajustes razonables las modificaciones y las adaptaciones necesarias y adecuadas que no imponen una carga desproporcionada o indebida, cuando se requieran en un caso particular, para garantizar a las personas con diversidad funcional o discapacidad el goce o el ejercicio, en igualdad de condiciones con las otras, de todos los derechos humanos y las libertades fundamentales.  
El Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, por el cual se aprueba el Texto Refundido de la Ley General de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, explicita que corresponde a las administraciones educativas asegurar un sistema educativo inclusivo en todos los niveles educativos, prestando atención a la diversidad de necesidades educativas del alumnado con discapacidad, mediante la regulación de apoyos y ajustes razonables para la atención de aquellos que precisan una atención especial de aprendizaje o de inclusión.  
La Ley 6/2022, de 31 de marzo, de modificación del Texto Refundido de la Ley General de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, aprobado por el Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, para establecer y regular la accesibilidad cognitiva y sus condiciones de exigencia y aplicación, tiene por fin garantizar de forma efectiva la accesibilidad cognitiva de todas las personas con dificultades de comprensión y comunicación del entorno físico, el transporte, la información y la comunicación, incluidos los sistemas y las tecnologías de la información y las comunicaciones, y a otros servicios e instalaciones a disposición o de uso público. Establece que la accesibilidad cognitiva se despliega y hace efectiva a través de la lectura fácil, sistemas alternativos y aumentativos de comunicación, pictogramas y otros medios humanos y tecnológicos disponibles para tal fin.  
El Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el cual se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano, tiene por objeto establecer y regular los principios y las actuaciones encaminadas al desarrollo de un modelo inclusivo en el sistema educativo valenciano para hacer efectivos los principios de equidad e igualdad de oportunidades en el acceso, participación, permanencia y progreso de todo el alumnado, y conseguir que los centros docentes se constituyan en elementos dinamizadores de la transformación social hacia la igualdad y la plena inclusión de todas las personas. En la misma línea que las disposiciones referidas antes, remarca la excepcionalidad de la escolarización en un centro de educación especial y define, entre otras, las tareas complementarias que tienen que desarrollar como centros de recursos.  
El Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria, en la disposición transitoria segunda, refiere que mientras no se regule de manera específica la organización y el funcionamiento de los centros específicos de Educación especial, el presente decreto será aplicable supletoriamente a estos centros.  
El Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano, establece la constitución de los equipos de orientación educativa en los centros de educación especial y la estructura de asesoramiento y apoyo a los centros educativos a la que pertenecen los centros de educación especial como centros de recursos.  
La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano, tiene por objeto regular la organización de la respuesta educativa en los centros docentes, en el marco de la educación inclusiva, a fin de garantizar el acceso, la participación, la permanencia y el progreso de todo el alumnado, como núcleo del derecho fundamental a la educación y desde los principios de calidad, igualdad de oportunidades, equidad y accesibilidad universal.  
La Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades, concreta los procedimientos para la detección, la identificación y el registro de las necesidades específicas de apoyo educativo y establece criterios complementarios para la aplicación de determinadas medidas para la inclusión, referidas en la Orden 20/2019, y para la organización de los apoyos.  
Es una realidad que el desarrollo del modelo de educación inclusiva ha propiciado un incremento del alumnado con necesidades educativas especiales que se escolariza en los centros docentes ordinarios, bien sea en el aula ordinaria o en una unidad específica a tiempo parcial. Como consecuencia de esto, se ha producido una variación de los perfiles del alumnado que se escolariza en los centros de educación especial, principalmente en las etapas de educación infantil y educación primaria, que presenta necesidades educativas especiales más graves y, por lo tanto, requiere apoyos especializados de alta intensidad e individualización durante toda la jornada escolar.  
De conformidad con el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones (DOGV 8572, 17.06.2019), y el Decreto 7/2019, de 20 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificado por el Decreto 2/2022, de 10 de febrero, del presidente de la Generalitat, de modificación del Decreto 7/2019, de 20 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022), resuelvo:  
  
  
I. DISPOSICIONES GENERALES  
  
Primero. Objeto  
Esta resolución tiene por objeto dictar instrucciones a las que se ha de ajustar la organización y funcionamiento de los centros de educación especial durante el curso académico 2022-2023.  
  
Segundo. Ámbito de aplicación  
El ámbito de aplicación son los centros específicos de educación especial sostenidos con fondos públicos ubicados en el territorio valenciano, sin perjuicio de las competencias discrecionales reservadas a la titularidad de los centros privados concertados en supuestos concretos que afectan a determinados aspectos organizativos y de gestión.  
  
  
II. ESTRUCTURA DE LAS ENSEÑANZAS  
  
Tercero. Estructura de las enseñanzas  
1. Los centros de educación especial tienen que organizar las enseñanzas que imparten de acuerdo con las edades del alumnado que escolaricen, siguiendo la estructura siguiente:  
a) Educación infantil.  
b) Educación primaria.  
c) Educación secundaria obligatoria.  
d) Transición a la vida adulta.  
e) Programas formativos de cualificación básica.  
2. La estructura de las enseñanzas de segundo ciclo de educación infantil, educación primaria y educación secundaria obligatoria es equivalente a la estructura de estas etapas en las enseñanzas ordinarias. Ello facilita la organización de los centros de educación especial siguiendo los mismos tramos de edad, la planificación de programas inclusivos con los centros ordinarios, la escolarización combinada del alumnado y la transición hacia modalidades de escolarización más inclusivas.  
3. Dentro del tramo de la edad cronológica correspondiente a cada enseñanza, los centros podrán realizar una distribución flexible del alumnado, de acuerdo con criterios pedagógicos, metodologías de trabajo, características y necesidades del alumnado.  
  
Cuarto. Educación infantil  
1. La educación infantil alcanza el tramo de edad comprendido entre los 3 y los 6 años, que puede prolongarse hasta los ocho años.  
2. En situaciones excepcionales, de acuerdo con las necesidades del alumnado y la organización del centro, podrá incorporarse alumnado de la etapa de educación infantil a grupos de educación primaria próximos en edad, siempre que se pueda garantizar una atención más adecuada mediante esta organización.  
  
Quinto. Educación primaria  
1. La educación primaria alcanza el tramo de edad comprendido entre los 6 y los 12 años, que puede prolongarse hasta los catorce años.  
2. En situaciones excepcionales, de acuerdo con las necesidades del alumnado y la organización del centro, podrá incorporarse alumnado de la etapa de educación primaria a grupos de educación secundaria próximos en edad, siempre que se pueda garantizar una atención más adecuada mediante esta organización.  
  
Sexto. Educación secundaria obligatoria  
1. La educación secundaria obligatoria alcanza el tramo de edad comprendido entre los 12 y los 16 años, que puede prolongarse excepcionalmente hasta los diecinueve años, teniendo en cuenta que a partir de los 16 años se procurará la orientación del alumnado hacia la etapa de Transición a la vida adulta.  
2. Al finalizar la educación secundaria obligatoria se entregará a los padres, las madres o representantes legales de cada alumna o alumno un consejo orientador, que incluirá el grado de logro de las competencias y la propuesta sobre la opción que se considera más adecuada para continuar su formación. Para formular el consejo orientador, se informará a la alumna o al alumno de las diferentes opciones y se escuchará su opinión al respeto.  
  
Séptimo. Transición a la vida adulta  
1. La Transición a la vida adulta (TVA) alcanza el tramo de edad comprendido entre los 16 y los 21 años, contando el año natural en que los cumplan, y está dirigida al alumnado que cumple los tres requisitos siguientes:  
a) Tener cumplidos los dieciséis años de edad.  
b) Haber cursado la enseñanza obligatoria en un centro de educación especial o, excepcionalmente, en un centro ordinario, cuando las necesidades del alumnado aconsejan continuar su escolarización mediante estos tipos de programa.  
c) Sus necesidades de apoyo aconsejan continuar su proceso educativo mediante estos programas.  
2. La Transición a la vida adulta se estructura en los ámbitos de experiencia siguientes:  
a) Autonomía personal en la vida diaria.  
b) Inclusión social y comunitaria.  
c) Orientación y formación laboral.  
Estos ámbitos tienen que incorporar las competencias clave, que se tienen que priorizar y ajustar a las características y necesidades del alumnado, teniendo en cuenta sus capacidades, las posibilidades de adquisición y los diferentes itinerarios formativos personalizados.  
3. El equipo educativo, con el asesoramiento del equipo de orientación educativa, puede determinar la conveniencia de que, por sus capacidades y necesidades, una alumna o un alumno no curse el ámbito de orientación y formación laboral, previa audiencia e información a la persona interesada y a sus padres, sus madres o representantes legales. En este caso, el centro tendrá que ofrecer una alternativa pedagógica adaptada e individualizada que complete el horario lectivo.  
4. La Transición a la vida adulta la tiene que impartir profesorado de la especialidad de pedagogía terapéutica y profesorado técnico de Formación Profesional, sin perjuicio de que pueda intervenir también otro personal de apoyo a necesidades del alumnado. El profesorado de pedagogía terapéutica asumirá, preferentemente, la tutoría del grupo y la docencia de los ámbitos de autonomía personal en la vida diaria y de inclusión social y comunitaria. El profesorado técnico de Formación Profesional será el responsable de la docencia del ámbito de orientación y formación laboral.  
  
Octavo. Programas formativos de cualificación básica  
1. Los centros de educación especial podrán ofrecer programas formativos de cualificación básica, de acuerdo con el artículo 15 de la Orden 73/2014, de 26 de agosto, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la cual se regulan los programas formativos de cualificación básica en la Comunidad Valenciana, los centros de educación especial sostenidos con fondos públicos pueden ofrecer programas formativos de cualificación básica adaptada a personas con necesidades educativas especiales permanentes.  
2. Estos programas están dirigidos al alumnado que reúne los requisitos siguientes:  
a) Tener una edad comprendida entre los dieciséis y veintiún años, cumplidos en la fecha de inicio del programa.  
b) Presentar necesidades educativas especiales permanentes asociadas a discapacidad física, intelectual o trastornos de la conducta o de la personalidad.  
c) Disponer de un nivel de autonomía personal y social que le permite el acceso y el mantenimiento de un puesto de trabajo.  
d) Haber completado los diez años de escolarización básica, en centros ordinarios o en centros de educación especial.  
3. La duración de estos programas es de dos cursos, con el fin de facilitar un proceso de aprendizaje adaptado a las necesidades del alumnado y garantizar la adquisición de las competencias necesarias.  
4. El alumnado que no haya logrado los objetivos previstos, puede permanecer un año más en cada curso, con un informe previo del equipo educativo. En cualquier caso, la edad máxima de permanencia en estos programas es hasta los veinticuatro años, cumplidos en la fecha en que finalicen.  
5. Los programas formativos de cualificación básica adaptada a personas con necesidades educativas especiales permanentes se desarrollan en grupos de doce alumnos como máximo, siendo necesario un mínimo de seis para poder autorizarlos.  
6. El alumnado que cursa estos programas en los centros de educación especial podrá beneficiarse de los servicios complementarios de transporte y comedor escolar, en las mismas condiciones que el resto del alumnado matriculado en el centro.  
  
  
III. ESCOLARIZACIÓN  
  
Noveno. Criterios para la escolarización en un centro de educación especial  
1. Los criterios generales para la escolarización están recogidos en los artículos 20 y 21 del Decreto 104/2018. De acuerdo con esto, la propuesta de escolarización en la modalidad específica en un centro de educación especial se realizará, excepcionalmente, cuando se considere que, después de la valoración sociopsicopedagógica:  
a) El alumnado requiere apoyos individualizados de alta intensidad, amplitud y especialización durante la mayor parte de la jornada escolar.  
b) Estos apoyos no se pueden prestar en el marco de las medidas de atención a la diversidad disponibles en un centro ordinario, después de haber efectuado una valoración exhaustiva de todas las posibilidades de inclusión, de eliminación de barreras y de cualesquiera otros ajustes razonables que puedan introducirse en un centro ordinario para facilitar la escolarización.  
c) Ante la imposibilidad acreditada de la escolarización ordinaria, el informe sociopsicopedagógico tiene que justificar que los apoyos intensivos y especializados prestados en el contexto específico del centro de educación especial pueden contribuir a un mejor desarrollo de las dimensiones de calidad de vida, teniendo en cuenta los objetivos planificados para dar respuesta a las necesidades identificadas.  
2. El alumnado con discapacidad intelectual moderada podrá escolarizarse, excepcionalmente, en un centro de educación especial en la etapa de secundaria o en un programa de transición a la vida adulta, siempre que estas opciones beneficien su autonomía y las posibilidades de inserción sociolaboral posteriores. En ningún caso podrá escolarizarse en un centro de educación especial el alumnado con discapacidad intelectual ligera, excepto que se incorpore para cursar un programa formativo de cualificación básica adaptada.  
3. Con carácter general, el alumnado de educación infantil se escolarizará en la modalidad ordinaria en un aula ordinaria, salvo que, excepcionalmente y de manera muy justificada con evidencias, las personas profesionales que han hecho la valoración aconsejen la escolarización en una unidad específica o en un centro de educación especial, siempre con la conformidad de las familias o representantes legales.  
  
Décimo. Procedimiento para la escolarización en un centro de educación especial  
1. El procedimiento para determinar la modalidad de escolarización en un centro de educación especial debe realizarse de acuerdo con lo dispuesto en la Orden 20/2019 y la Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la que se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades. Este procedimiento debe incluir necesariamente la realización de una evaluación sociopsicopedagógica, la emisión del informe sociopsicopedagógico, la audiencia a los padres, las madres o representantes legales y la autorización por resolución de la persona titular de la dirección territorial competente en materia de educación.  
2. El informe sociopsicopedagógico tiene que justificar adecuadamente la escolarización en esta modalidad, exponiendo las razones por las cuales, en el momento en que se ha realizado la valoración, se considera que, ante la imposibilidad acreditada de la escolarización ordinaria de conformidad con lo expuesto en el resuelvo noveno de esta resolución, estos contextos específicos son más adecuados para dar respuesta a las necesidades del alumnado que el contexto más inclusivo previamente evaluado de un centro ordinario.  
3. Las propuestas de escolarización en un centro de educación especial se tienen que colegiar en la agrupación de orientación de zona, referidas en el artículo 10 del Decreto 72/2021. De acuerdo con el punto 2 de la disposición adicional séptima del Decreto 72/2021, cuando dentro de una agrupación se proponga la escolarización en un centro de educación especial, será preceptiva la participación de al menos una o un profesional del equipo de orientación educativa del centro de educación especial de titularidad de la Generalitat de referencia, preferentemente el profesorado de orientación educativa.  
4. Todas las decisiones y acciones referidas a la escolarización del alumnado tienen que ser objeto de consulta previa y se tienen que coordinar con los padres, las madres o representantes legales, todo esto teniendo en cuenta el interés superior del menor y la voluntad de las familias que muestran su preferencia por el régimen más inclusivo. Asimismo, se garantizará el derecho del alumnado a ser escuchado e informado sobre las decisiones que le afectan.  
5. Con el objetivo de garantizar la participación activa del alumnado y de sus padres, madres o representantes legales en el proceso de escolarización, se les deberá facilitar la información completa en formato accesible y el asesoramiento y acompañamiento necesarios, recogiendo y documentando su opinión e involucrándolos en la toma de decisiones y en la consecución de los objetivos planificados.  
  
Undécimo. Escolarización combinada  
1. De acuerdo con lo indicado en el artículo 45 de la Orden 20/2019 y de forma excepcional, se podrá proponer la escolarización combinada del alumnado entre un centro de educación especial y un centro ordinario que escolarice alumnado dentro del mismo tramo de edad, cuando las necesidades educativas lo aconsejen y siempre que se trate de centros de titularidad de la Generalitat. En este caso, deberán establecerse los protocolos de coordinación necesarios entre los centros implicados, con el objetivo de garantizar una actuación pedagógica coherente y unificada, y, en su caso, posibilitar la incorporación a modalidades de escolarización más inclusivas.  
2. El alumnado que está escolarizado en esta modalidad estará matriculado simultáneamente en el centro ordinario y en el centro de educación especial. Por lo tanto, la planificación, el desarrollo, el seguimiento y la evaluación de la respuesta educativa y de los resultados del proceso de enseñanza-aprendizaje se tienen que realizar y coordinar de manera conjunta entre los dos centros.  
3. El alumnado que esté en esta situación tiene que disponer de un grupo de referencia en el centro ordinario próximo a su edad cronológica con que participar en las diferentes actividades escolares, extraescolares y complementarias. El profesorado tutor de este grupo asumirá la tutoría compartida del alumnado.  
4. La distribución del horario de participación del alumnado en cada uno de los centros se realizará de manera conjunta entre los dos centros, considerando las características y necesidades del alumnado, la organización de los centros, las áreas, materias, ámbitos o actividades más adecuadas, las adaptaciones y apoyos necesarios y otras variables relevantes, a fin de garantizar la respuesta educativa más adecuada y personalizada a cada caso, y se tiene que reflejar en el Plan de actuación personalizado (PAP).  
5. Los centros ordinarios organizarán los horarios y apoyos, y realizarán los ajustes necesarios con el objeto de facilitar al máximo la participación de este alumnado en todas las actividades que se desarrollan durante el tiempo que permanezca en el centro.  
  
Duodécimo. Revisión de la modalidad de escolarización  
1. La escolarización en un centro de educación especial tiene que estar sujeta a un seguimiento continuo con el fin de garantizar su carácter revisable y reversible, favoreciendo, siempre que sea posible, el acceso a modalidades de escolarización más inclusivas.  
2. La modalidad de escolarización debe revisarse preceptivamente al cambio de etapa. Sin perjuicio de ello, la dirección del centro también podrá solicitar al equipo de orientación educativa la revisión de la modalidad de escolarización en otros momentos, en previsión del curso siguiente, a propuesta de los equipos educativos y tras el análisis y valoración con las familias de las condiciones del alumnado y de las características de los entornos escolares.  
3. Las propuestas de escolarización se tienen que hacer antes del inicio del curso escolar, coincidiendo con el periodo de admisión. Una vez iniciado el curso escolar, solo se harán propuestas de modalidad de escolarización por los motivos siguientes:  
a) Cambio de residencia que implique un cambio de centro.  
b) Causas sobrevenidas que no estuvieran previstas durante el periodo de admisión.  
  
Decimotercero. Permanencia en los centros de educación especial  
En los centros de educación especial el alumnado puede permanecer hasta la finalización del curso escolar del año natural en que cumple veintiún años, hecho que puede prolongarse hasta los veinticuatro años si el alumnado cursa un programa formativo de cualificación básica.  
  
Decimocuarto. Procesos de transición  
1. Los equipos educativos, juntamente con el equipo de orientación educativa y coordinados por la jefatura de estudios, deberán planificar los procesos de transición entre etapas y modalidades de escolarización, con el objetivo de facilitar el trasvase de información, la detección de barreras, la identificación de necesidades de apoyo, la planificación de las actuaciones educativas, la orientación y la información al alumnado y a las familias. Además, se incluirán actuaciones de acogida al alumnado y a las familias de nueva incorporación, así como actuaciones de transición al finalizar la escolarización, que incluirán la orientación sobre las opciones más adecuadas para cada alumna y alumno.  
2. En la planificación de las actuaciones para la transición, los centros deberán implicar y concretar los criterios de participación de los agentes externos implicados en la respuesta educativa, las entidades de inserción laboral, las entidades de iniciativa social, los centros ocupacionales y aquellos otros agentes o entidades externos que contribuyan a la inclusión social y laboral de las personas con discapacidad o diversidad funcional, una vez finalizada la escolarización en un centro de educación especial.  
  
Decimoquinto. Acreditación final de estudios  
1. Al finalizar la escolaridad, el profesorado tutor de los centros de educación especial elaborará y entregará a los padres, las madres o representantes legales del alumnado un informe acreditativo, conforme al modelo del anexo único de esta resolución, el cual incluirá las fechas de inicio y de finalización de la escolarización, el grado de logro de las competencias clave y el consejo orientador.  
2. El profesorado de orientación educativa asesorará a las personas tutoras y a los equipos educativos en la elaboración de la propuesta del consejo orientador y en el asesoramiento a los padres, las madres o representantes legales en el proceso de transición que corresponda.  
  
  
IV. ORGANIZACIÓN CURRICULAR  
  
Decimosexto. Currículum de los centros de educación especial  
1. Los centros de educación especial tienen que organizar y desarrollar el currículum de forma integrada, globalizada e interdisciplinaria, y alrededor de las competencias clave siguientes:  
a) Competencia en comunicación lingüística  
b) Competencia plurilingüe  
c) Competencia matemática y en ciencia y tecnología  
d) Competencia digital  
e) Competencia personal, social y de aprender a aprender  
f) Competencia ciudadana  
g) Competencia emprendedora  
h) Competencia en conciencia y expresión culturales  
2. El currículum competencial debe tener como objetivo fundamental la mejora de las dimensiones de calidad de vida del alumnado en los diferentes entornos de participación, priorizando los saberes básicos relacionados con el aprendizaje para la vida. Para lo cual, se tiene que planificar, desarrollar y evaluar partiendo de las necesidades, los intereses, las motivaciones y las capacidades del alumnado y teniendo en cuenta los contextos naturales de participación, actuales y futuros, con la colaboración de los diferentes agentes del entorno familiar y socio comunitario.  
3. La orientación educativa y profesional tiene que contribuir y apoyar, de forma transversal, al desarrollo de las competencias clave y posibilitar la elección de los itinerarios formativos y, siempre que sea posible, laborales más adecuados para cada alumna y alumno.  
  
Decimoséptimo. Concreción curricular y planes de actuación personalizados  
1. La concreción curricular comprenderá la planificación de las situaciones de aprendizaje, la metodología y la organización de los apoyos para un grupo de alumnado, teniendo en cuenta los planes de actuación personalizados.  
2. El plan de actuación personalizado es el documento que planifica las medidas de respuesta para cada alumna y alumno, teniendo en cuenta sus capacidades, necesidades y preferencias y las demandas de los contextos naturales de participación. Así mismo, organiza los apoyos y la participación de las personas que intervienen, con especial consideración del mismo alumnado, como eje principal, las familias y los agentes externos.  
3. La metodología para poder desarrollar las medidas especificadas en el plan de actuación personalizado se basará en la planificación centrada en la persona (PCP). En las etapas de educación infantil y de educación primaria, esta metodología se complementará con la planificación centrada en la familia (PCF).  
4. El plan de actuación personalizado tendrá en consideración los requisitos siguientes:  
a) Partir de la edad de la alumna y del alumno y de sus habilidades y aspiraciones, en interacción con los contextos naturales.  
b) Considerar las oportunidades de los diferentes contextos y eliminar las barreras que existan, facilitando la accesibilidad universal.  
c) Vincular los objetivos de trabajo a la adquisición de competencias clave, dotando al alumnado del mayor grado posible de autonomía e independencia en la vida cotidiana.  
d) Especificar el trabajo intensivo y especializado del centro educativo que permita la práctica y transferencia de las habilidades adquiridas a todos los contextos de participación.  
e) Concretar los dispositivos y productos de apoyo, así como los sistemas aumentativos y alternativos de comunicación que van a utilizarse, considerando las habilidades con que cuenta la alumna o alumno, su perfil lingüístico y las actuaciones formativas para la correcta utilización de estos sistemas por parte de todos los agentes implicados.  
f) Desarrollar actitudes y conductas que promuevan la seguridad personal, la autoprotección, el equilibrio afectivo, la capacidad para decidir libremente y la respuesta ante situaciones de acoso, agresión y cualquier forma de abuso.  
g) Incorporar saberes básicos dirigidos a la eliminación de los prejuicios, estereotipos, comportamientos discriminatorios o situaciones de violencia en relación al sexo, al género, a la orientación afectivo-sexual y a la identidad de género, por medio del aprendizaje de métodos no violentos para la resolución de conflictos y de modelos de convivencia basados en el respeto a las diferencias y la igualdad de derechos y oportunidades de todas las personas.  
h) Seleccionar los materiales didácticos y los productos de apoyo de acuerdo con los criterios de funcionalidad, vinculación al contexto natural, personalización, coeducación y sostenibilidad. Los materiales tienen que hacer un uso no sexista del lenguaje y en las imágenes tiene que haber una presencia equilibrada y no estereotipada de mujeres y hombres. Asimismo, estos materiales didácticos tendrán en cuenta el Proyecto lingüístico de centro (PLC) autorizado.  
i) Incluir la orientación educativa y el acompañamiento al alumnado sobre el itinerario académico o formativo más adecuado según sus capacidades, preferencias y posibilidades de éxito. Siempre que sea posible, se le tiene que orientar hacia programas formativos de cualificación básica que permiten el logro de las competencias profesionales necesarias para su inclusión sociolaboral.  
  
Decimoctavo. Evaluación del proceso de enseñanza-aprendizaje  
1. La evaluación del proceso de enseñanza-aprendizaje se tiene que realizar en el marco del proceso de seguimiento y de evaluación de los planes de actuación personalizados y de las acciones educativas del centro.  
2. Esta evaluación debe ser continua, global, participativa y orientada a la mejora, considerando todos los elementos, oportunidades y barreras que influyen en el proceso educativo y en el desarrollo del alumnado, referidos a las actuaciones del centro, al propio alumnado, a las familias y al entorno socio comunitario.  
3. La evaluación del proceso de aprendizaje tiene como finalidad conocer el progreso del alumnado, ajustar la respuesta educativa, tomar decisiones relativas a la escolarización, favoreciendo siempre que sea posible el acceso a modalidades más inclusivas, y proporcionar la orientación académica y profesional que más se adecue a sus capacidades, intereses y posibilidades de progreso.  
4. De forma cuatrimestral, se dará retroalimentación al alumnado sobre su evolución y de las conclusiones de la evaluación y se facilitará a los padres, las madres o representantes legales los informes cualitativos sobre la evolución del alumnado y las conclusiones de la evaluación, en formato accesible. Al finalizar cada curso escolar se evaluará el grado de consecución de los objetivos establecidos de manera individual para cada alumna y alumno.  
5. El equipo educativo, coordinado por la persona tutora y asesorado por el equipo de orientación educativa, tiene que facilitar a los padres, las madres o representantes legales información continua, en formato accesible, sobre el proceso de evaluación y de las medidas que se deriven. Asimismo, proporcionará el asesoramiento y las orientaciones necesarias que contribuyan a la adquisición y a la generalización de las competencias trabajadas en el ámbito familiar y socio comunitario.  
6. En el marco de los procesos de evaluación continua, los equipos educativos también tienen que hacer una evaluación del proceso de enseñanza y de las prácticas implementadas, a fin de mejorar la respuesta al alumnado, las relaciones con las familias, la comunidad y otros agentes participantes, la organización del centro, la innovación y la calidad educativa.  
  
Decimonoveno. Programas inclusivos  
1. Los centros de educación especial promoverán y desarrollarán, en colaboración con los centros ordinarios, las entidades y los agentes del entorno socio comunitario, programas que promuevan la inclusión del alumnado en los centros docentes ordinarios, la autonomía personal y social y la inserción sociolaboral.  
2. Estos programas se tienen que planificar, desarrollar y evaluar conjuntamente entre los equipos educativos y el resto de agentes implicados, y tienen que estar incluidos en la programación general anual. En cualquier caso, se especificarán los objetivos que se pretenden conseguir, las medidas y actuaciones a realizar, la previsión temporal, los recursos que hace falta movilizar, los mecanismos de coordinación y los indicadores de evaluación.  
3. Los programas inclusivos que se desarrollan junto en los centros ordinarios tienen que respetar el momento evolutivo del alumnado, intentando favorecer la interacción entre iguales de una misma franja de edad.  
  
  
V. CENTROS DE EDUCACIÓN ESPECIAL COMO CENTROS DE RECURSOS  
  
Vigésimo. Centros de recursos  
1. Los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat, además de las funciones que tienen como centros educativos, asesorarán a los centros ordinarios sostenidos con fondos públicos que imparten enseñanzas no universitarias con el fin de mejorar las competencias profesionales para la respuesta al alumnado con necesidades de apoyo intensivo y avanzar en el proceso de transformación hacia la inclusión.  
2. Los centros de educación especial, como centros de recursos, tienen que facilitar respuestas eficientes y ajustadas a las características de las demandas, teniendo en cuenta sus ámbitos de especialización y posibilitando que los centros docentes ordinarios vayan adquiriendo de forma progresiva las competencias para ofrecer una respuesta inclusiva a las necesidades del alumnado.  
3. Para llevar a cabo las tareas atribuidas como centros de recursos de forma coordinada, se establecerán las estructuras siguientes:  
a) Equipo de coordinación del centro de recursos.  
b) Equipo de intervención del centro de recursos.  
4. Los ámbitos de especialización de los centros de educación especial vendrán determinados por la formación y la experiencia de su plantilla y por las prácticas de investigación-acción que realizan. De acuerdo con esto y teniendo en cuenta el tipo, la frecuencia de las solicitudes que realizan los centros docentes ordinarios y la adquisición de nuevas competencias para el asesoramiento, los centros de recursos, en coordinación con el órgano directivo competente en materia de inclusión educativa de la conselleria competente en materia de educación, tienen que revisar periódicamente y, si procede, modificar sus ámbitos de especialización.  
5. La conselleria competente en materia de educación determinará y publicará la demarcación territorial de actuación de cada centro de educación especial como centro de recursos y sus ámbitos de especialización, así como las modificaciones que, de acuerdo con lo especificado en el punto anterior, puedan producirse.  
6. El procedimiento para la activación de la intervención del centro de recursos se realizará de acuerdo con la normativa específica dictada por la conselleria competente en materia de educación, buscando su eficiencia y el carácter complementario y diferenciado de las actuaciones realizadas por las unidades especializadas de orientación.  
7. Los centros privados concertados también podrán funcionar como centros de recursos que asesoren a los centros ordinarios de su zona, con la organización que determine la titularidad del centro y con recursos propios.  
  
Vigésimo primero. Tipos de asesoramiento  
Los centros de educación especial, como centros de recursos y dentro de su especialización, podrán ofrecer asesoramiento a los centros docentes ordinarios financiados con fondos públicos en los aspectos siguientes:  
a) Sensibilización a profesionales y a la comunidad educativa.  
b) Detección de necesidades y barreras a la inclusión del alumnado.  
c) Accesibilidad personalizada con medios comunes y específicos o singulares: provisión de sistemas aumentativos o alternativos de comunicación, materiales singulares, productos de apoyo, intervención de algún profesional especializado o establecimiento de medidas organizativas diferenciadas que afecten a condiciones espaciales y temporales.  
d) Medidas y metodologías basadas en el diseño universal de aprendizaje.  
e) Medidas personalizadas para la participación del alumnado que presenta necesidades específicas de apoyo educativo en las decisiones individuales del proceso educativo que le afectan y programas específicos con apoyos especializados dirigidos al alumnado con discapacidad que presenta alteraciones graves de conducta.  
f) Plan de actuación personalizado (PAP) desde el enfoque de la planificación centrada en la persona.  
g) Orientación y apoyo a las familias.  
h) Orientación sociolaboral.  
i) Determinación de la modalidad de escolarización.  
j) Propuesta de acciones formativas  
  
Vigésimo segundo. Equipo de coordinación  
1. El equipo de coordinación del centro de recursos tiene como objeto organizar la respuesta a los centros solicitantes, garantizando que se ofrezca la respuesta más adecuada a cada caso.  
2. El equipo de coordinación del centro de recursos de titularidad de la Generalitat estará integrado por personal que tenga preferentemente destino definitivo en el centro y tendrá la composición siguiente:  
a) Una persona del equipo directivo, preferentemente la jefatura de estudios.  
b) Una docente o un docente, preferiblemente de las especialidades de pedagogía terapéutica o de audición y lenguaje y destino definitivo en el centro.  
c) Una profesora o un profesor de la especialidad de orientación educativa.  
d) Una representación del personal no docente de atención educativa.  
3. El equipo de coordinación del centro de recursos tendrá las funciones siguientes:  
a) Analizar las solicitudes de asesoramiento recibidas de los centros docentes ordinarios.  
b) Determinar el tipo de intervención más adecuada para cada solicitud.  
c) Proponer a las personas que formarán parte del equipo de intervención, teniendo en cuenta su especialización y experiencia previa, así como las modificaciones en su composición.  
d) Resolver las incidencias que puedan surgir en el proceso de intervención.  
e) Detectar, conjuntamente con la persona coordinadora de formación, las necesidades de formación del centro de educación especial para mejorar la calidad de la respuesta como centro de recursos y proponerlas a la asamblea de profesionales por, si procede, incorporarlas al programa anual de formación del centro.  
f) Realizar la evaluación de las intervenciones realizadas como centro de recursos y elaborar la memoria de final de curso.  
  
Vigésimo tercero. Equipo de intervención  
1. Para cada solicitud recibida se constituirá un equipo de intervención, el cual estará compuesto por el personal educativo del centro que el equipo de coordinación considere que, por su especialización y experiencia en el ámbito de la intervención, pueda dar una mejor respuesta al caso.  
2. El equipo de intervención actuará bajo la coordinación de la persona coordinadora del centro de recursos y tendrá las funciones siguientes:  
a) Elaborar e implementar el plan de intervención.  
b) Coordinarse con la persona coordinadora del centro de recursos, durante el proceso de intervención, para hacer el seguimiento.  
c) Realizar el seguimiento y la evaluación de las intervenciones realizadas, conjuntamente con las personas destinatarias de estas.  
3. Las tareas que deben llevar a cabo los diferentes perfiles profesionales del equipo de intervención son las siguientes:  
a) Persona especialista de orientación educativa:  
- Coordinarse con el equipo de orientación educativa o el departamento de orientación educativa y profesional del centro solicitante para recoger, en su caso, información complementaria.  
- Facilitar asesoramiento en relación con la solicitud de intervención, de acuerdo con sus funciones profesionales y ámbito de competencia.  
- Colaborar con los equipos de orientación educativa y los departamentos de orientación educativa y profesional, dentro del marco de las agrupaciones de orientación de zona, en la valoración del alumnado con necesidades educativas especiales para el que se deba proponer o revisar la modalidad de escolarización.  
b) Personal docente especialista de pedagogía terapéutica y de audición y lenguaje:  
- Asesorar en relación con la solicitud de intervención, de acuerdo con sus funciones profesionales y ámbito de competencia.  
- Colaborar, en su caso, con los equipos de orientación educativa y los departamentos de orientación educativa y profesional en la valoración del alumnado con necesidades educativas especiales para el que se debe proponer o revisar la modalidad de escolarización.  
- Colaborar con el equipo directivo y el personal de orientación educativa en el procedimiento de solicitud de productos de apoyo para el alumnado con necesidades educativas especiales.  
c) Personal docente especialista de Educación Física y de Música: realizará asesoramiento en relación con la solicitud de intervención, de acuerdo con sus funciones profesionales y ámbito de competencia.  
d) Personal educador de educación especial: realizará asesoramiento en relación con la solicitud de intervención, de acuerdo con sus funciones profesionales y ámbito de competencia.  
e) Personal fisioterapeuta:  
- Dar pautas y orientaciones a los equipos educativos de los centros ordinarios para la respuesta educativa al alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidad motriz: pautas de actividades, movimientos, cambios posturales, relajación, higiene postural, etc.  
- Colaborar con el equipo directivo y el personal de orientación educativa en el procedimiento de solicitud de productos de apoyo para el alumnado con necesidades educativas especiales.  
- Colaborar con los equipos de orientación educativa y los departamentos de orientación educativa en la valoración del alumnado con necesidades educativas especiales que derivan de una discapacidad motriz.  
f) Personal de enfermería escolar: prestará asesoramiento telefónico o por medios telemáticos, en relación con la solicitud de intervención, de acuerdo con sus funciones profesionales y ámbito de competencia.  
  
Vigésimo cuarto. Persona coordinadora del centro de recursos  
1. La persona coordinadora del centro de recursos tendrá las funciones siguientes:  
a) Gestionar las solicitudes y, si procede, recoger la información complementaria para organizar cada respuesta.  
b) Convocar al equipo de coordinación, a petición de la dirección del centro de educación especial.  
c) Convocar a los equipos de intervención para elaborar el plan de intervención y para hacer el seguimiento.  
d) Comunicar al equipo directivo el horario de dedicación del personal de los equipos de intervención por, si procede, organizar las sustituciones.  
e) Coordinar las acciones conjuntas entre el centro de educación especial y los centros ordinarios que han solicitado la intervención, que incluye el acuerdo del plan de intervención, el seguimiento del asesoramiento y la evaluación de las intervenciones finalizadas.  
f) Colaborar con la secretaría del centro en la gestión de los recursos técnicos y el préstamo de materiales que puedan utilizarse durante el proceso de intervención.  
g) Registrar la documentación derivada del proceso de intervención y ponerla a disposición de la secretaría del centro para su custodia.  
h) Coordinar, si procede, las intervenciones como centros de recursos con las unidades especializadas de orientación y los centros de formación, innovación y recursos para el profesorado.  
i) Otras tareas derivadas del cumplimiento de las funciones que tiene asignadas.  
2. Las personas coordinadoras de los centros de recursos de titularidad de la Generalitat tendrán el reconocimiento correspondiente en los procedimientos administrativos que contemplan la valoración de méritos.  
  
Vigésimo quinto. Gastos de funcionamiento  
1. Los gastos por el desplazamiento a los centros ordinarios del personal de los centros de educación especial como consecuencia de la prestación del servicio como centros de recursos se abonarán según determina el Decreto 24/1997, de 11 de febrero, del Govern Valencià, sobre indemnizaciones por razón del servicio y gratificaciones por servicios extraordinarios.  
2. Los gastos generados por la elaboración de recursos materiales tienen que ser asumidos por los centros solicitantes de la intervención.  
  
  
VI. PERSONAL  
  
Vigésimo sexto. Plantillas  
1. En los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat, los puestos de personal docente de orientación educativa, pedagogía terapéutica y audición y lenguaje, y personal no docente educador de educación especial y fisioterapeuta, se determinan en función del número de alumnado escolarizado y el tipo de necesidades, de acuerdo con las ratios establecidas en la normativa vigente para estos centros.  
2. Los centros de educación especial privados concertados contratarán el personal necesario de las especialidades correspondientes, de acuerdo con los módulos económicos establecidos en la Ley de presupuestos de la Generalitat y en función del tipo de unidad concertada.  
3. De conformidad con el artículo 5 de la Orden 12/2013, de 14 de marzo, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, los centros de Educación especial de titularidad de la Generalitat tendrán, además de los puestos de trabajo de Pedagogía Terapéutica y de Audición y Lenguaje que les corresponde, un puesto de trabajo de Educación Física y otro de Educación Musical adicional, en las condiciones siguientes:  
a) Menos de 9 unidades: se asignarán puestos itinerantes con otro centro específico, siempre que la distancia kilométrica permita la elaboración del horario completo para la plaza afectada.  
b) Entre 9 y 17 unidades: se asignarán puestos a tiempo completo.  
c) A partir de 18 unidades: se incrementará un segundo puesto de educación física y de educación Musical.  
4. Los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat contarán con profesorado técnico de Formación Profesional para impartir los talleres en los programas de transición a la vida adulta (TVA) que hayan sido autorizados por la dirección general competente. Cuando no existan perfiles adecuados de profesorado técnico de Formación Profesional, contarán con profesorado de artes plásticas y taller de diseño.  
5. Los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat que tengan autorizado, por la dirección general competente en materia de Formación Profesional, un programa formativo de cualificación básica adaptada a las personas con necesidades educativas especiales permanentes, contarán con profesorado técnico de Formación Profesional de la especialidad correspondiente. Asociado a este programa, se dotará el personal necesario de Pedagogía Terapéutica, en caso de que el centro no disponga del número suficiente para cubrir las necesidades que estos programas requieren, previo informe de la inspección de educación y de acuerdo con las instrucciones dictadas por la dirección general competente.  
6. La conselleria competente en materia de educación podrá adscribir puestos de personal docente y proponer al órgano competente en función pública la adscripción orgánica de puestos de personal no docente a los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat, como centros de recursos, para atender las necesidades de los mismos centros y de los centros educativos ordinarios financiados con fondos públicos que estén incluidos dentro de su ámbito territorial de actuación.  
7. En los centros privados concertados de educación especial, la cobertura de puestos para el funcionamiento se determinará en función de los módulos económicos de distribución de fondos públicos para el sostenimiento de centros concertados que se publican en la ley de presupuestos de la Generalitat para cada ejercicio.  
8. De conformidad con la Ley de presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2022, los centros de Educación especial privados concertados contarán con profesorado de educación física y de educación musical, hasta un máximo de dos profesores en centros que disponen de nueve o más unidades. Asimismo, dispondrán de un puesto adicional de pedagogía terapéutica o de audición y lenguaje cuando cuenten con siete o más unidades de educación especial.  
9. En los centros de educación especial, la atención por parte del personal de trabajo social se facilitará a través de las unidades especializadas de orientación, a las cuales está adscrito orgánicamente este personal, sin perjuicio de la atención que también pueden prestar los servicios sociales municipales o mancomunados entre diferentes municipios. En cualquier caso, se tiene que asegurar la coordinación interdisciplinaria de los servicios implicados.  
10. De acuerdo con el artículo 59.7 de la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunidad Valenciana, los centros docentes específicos de educación especial estarán dotados de personal de enfermería, que dependerán orgánicamente del departamento sanitario correspondiente.  
  
Vigésimo séptimo. Horario del personal  
1. El horario del personal docente se adaptará al horario general del centro.  
2. El horario de trabajo del personal no docente se tiene que adaptar a las características de los centros y a los puestos de trabajo, y ajustarse al Decreto 42/2019, de 22 de marzo, del Consell, por el cual se regulan las condiciones de trabajo del personal funcionario de la administración de la Generalitat, y los acuerdos laborales y los convenios colectivos de estas o estos profesionales.  
  
  
VII. ÓRGANOS DE GOBIERNO Y DE COORDINACIÓN  
  
Vigésimo octavo. Órganos de gobierno  
En los centros de educación especial se constituirán los órganos de gobierno siguientes:  
a) Equipo directivo  
b) Claustro  
c) Consejo escolar  
  
Vigésimo noveno. Órganos de coordinación  
1. En los centros de educación especial se constituirán los órganos de coordinación siguientes:  
a) Asamblea general de profesionales  
b) Comisión de coordinación pedagógica  
c) Equipos educativos  
d) Equipos de etapa  
e) Equipo de orientación educativa  
f) Equipo de coordinación del centro de recursos.  
g) Tutoría  
2. Asimismo, la dirección del centro nombrará personal docente para que asuma otras funciones de coordinación que puedan ser determinadas por la conselleria competente en materia de educación.  
3. Los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat dispondrán de un número global de horas lectivas semanales para que el personal docente que coordina a los órganos de coordinación y el profesorado que asume las otras funciones de coordinación desarrollen sus funciones. Este número se determinará por la conselleria competente en materia de educación y tendrá en cuenta las unidades que tenga en funcionamiento el centro educativo, así como otras características singulares.  
4. La asignación de las horas semanales lectivas para el desarrollo de estas funciones se realizará una vez estén cubiertas las necesidades de docencia de todos los grupos del centro y se tendrá en cuenta todo el personal docente destinado en el centro con las habilitaciones que posea.  
5. La asignación de las horas semanales lectivas para el desarrollo de las funciones directivas se realizará teniendo en cuenta las necesidades de docencia en los diferentes grupos del centro.  
6. La dirección del centro, en el ejercicio de sus competencias, oído el claustro, dispondrá de autonomía para distribuir el número total de horas asignadas al centro para la coordinación docente entre las personas designadas para realizar estas funciones.  
7. Los centros de educación especial privados concertados podrán adaptar los órganos de coordinación y sus funciones a lo dispuesto en esta resolución, de acuerdo con la autonomía pedagógica, organizativa y de gestión que el régimen jurídico confiere a su titularidad.  
  
Trigésimo. Asamblea general de profesionales  
1. La asamblea general de profesionales es el órgano de participación del conjunto de personal docente y del personal no docente de atención educativa adscrito al centro, todo el cual tendrá voz y voto. Tiene la responsabilidad de debatir y acordar propuestas relacionadas con el funcionamiento del centro, en aquellos aspectos que, de acuerdo con la normativa vigente y con las normas de organización y funcionamiento del centro no sean competencia de los demás órganos de gobierno y de coordinación.  
2. Los centros de educación especial tendrán que concretar, dentro de su autonomía pedagógica, las atribuciones de la asamblea general de profesionales. Estas atribuciones, con carácter orientativo, estarán relacionadas con los aspectos siguientes:  
a) Medidas para la mejora de la accesibilidad del centro y la implantación de sistemas de comunicación.  
b) Planes y proyectos anuales del centro.  
c) Normas de convivencia.  
d) Organización de los apoyos.  
e) Organización de las actividades complementarias y extraescolares.  
f) Organización del patio y del comedor.  
g) Otros aspectos de organización y funcionamiento que el equipo directivo determine.  
3. Respecto a los asuntos que tengan que ser aprobados por los órganos de gobierno o por el claustro, de acuerdo con las competencias que tienen atribuidas, la asamblea de profesionales tendrá un carácter consultivo y, si procede y a petición de estos órganos, elaborará informes previos no vinculantes. En cualquier caso, la presidencia procurará que las propuestas sean asumidas por consenso con el objetivo de que, a ser posible, no haya discrepancias entre aquello acordado en la asamblea y en los órganos de gobierno o de coordinación.  
4. El régimen de funcionamiento de la asamblea general de profesionales se asimilará al régimen de funcionamiento del claustro de profesorado y se recogerá en las normas de organización y funcionamiento del centro.  
  
Trigésimo-primero. Comisión de coordinación pedagógica  
1. La comisión de coordinación pedagógica es el órgano responsable de coordinar los asuntos relacionados con las actuaciones pedagógicas, el desarrollo de los programas educativos y su evaluación, en aquellos aspectos que, de acuerdo con esa resolución, con la normativa vigente y con las normas de organización y funcionamiento del centro no sean competencia de los otros órganos de gobierno y de coordinación, incluyendo la asamblea general de profesionales.  
2. La composición de la comisión de coordinación en los centros de educación especial tendrá un carácter flexible en función de las características y la organización del centro y los temas a tratar.  
3. En los centros de educación especial con 9 o más unidades la comisión de coordinación pedagógica tendrá la composición siguiente:  
a) La dirección del centro, como miembro permanente y que asumirá la presidencia de la comisión.  
b) La jefatura de estudios, como miembro permanente y que asumirá la presidencia en ausencia de la dirección del centro.  
c) La persona coordinadora del equipo de orientación educativa, como miembro permanente.  
d) El personal docente y el personal no docente de atención educativa del centro que la dirección designe, en el ejercicio de su autonomía, para realizar las tareas previstas en el ámbito de sus atribuciones y según los temas a tratar.  
4. Actuará como secretario o secretaria de la comisión la persona que designe la dirección del centro de entre sus miembros, a propuesta de la comisión.  
5. En los centros con menos de 9 unidades, las funciones de la comisión de coordinación pedagógica podrán ser asumidas por la asamblea general de profesionales.  
6. El calendario de reuniones y el programa de actividades de la comisión de coordinación pedagógica se incluirá en la programación general anual.  
7. Las reuniones de la comisión serán convocadas por la presidencia y la asistencia será obligatoria para todas las personas convocadas.  
8. Los centros de educación especial tendrán que concretar, dentro de su autonomía pedagógica, las atribuciones de la comisión de coordinación pedagógica. Estas atribuciones, con carácter orientativo, estarán relacionadas con los aspectos siguientes:  
a) Proponer las directrices para la elaboración, el seguimiento y la evaluación de las programaciones, de los planes de actuación personalizados y del proyecto lingüístico del centro, teniendo en cuenta las características del centro, del alumnado, de las familias y del contexto socio comunitario.  
b) Promover que todos los planes, programas, proyectos, actuaciones y materiales didácticos sean coherentes con al proyecto educativo, fomentar su evaluación y proponer actuaciones de mejora.  
c) Proponer criterios para la personalización del aprendizaje, la organización de los apoyos y la mejora de las condiciones de accesibilidad.  
d) Elaborar la propuesta de organización de la orientación educativa y de la acción tutorial y establecer las actuaciones prioritarias para cada una de las líneas estratégicas de la orientación educativa y profesional.  
e) Impulsar actividades de formación continua, de investigación e innovación educativa y perfeccionamiento del personal docente y del personal no docente de atención educativa.  
f) Coordinar la intervención específica en problemas graves de conducta.  
g) Plantear mecanismos para favorecer la participación de las familias, así como los aspectos generales que se tienen que tratar en las reuniones de coordinación con las familias por parte del profesorado que ejerce la tutoría.  
h) Realizar el seguimiento del procedimiento y de las actuaciones desarrolladas como centro de recursos y hacer propuestas de mejora.  
i) Proponer al claustro la planificación de las sesiones de evaluación.  
j) Cualesquiera otras que le sean atribuidas por la dirección del centro.  
9. El régimen de funcionamiento de la comisión de coordinación pedagógica se regirá por las normas de organización y funcionamiento que establezca el centro.  
  
Trigésimo-segundo. Equipos educativos  
1. Los equipos educativos estarán conformados por todo el personal docente y no docente de atención educativa que interviene dentro de un mismo grupo de alumnado, y actuarán bajo la coordinación de la persona tutora del grupo.  
2. Además de las funciones que determine la normativa vigente en materia de organización y funcionamiento de centros, los equipos educativos tendrán las funciones siguientes:  
a) Desarrollar las propuestas pedagógicas para concretar y coordinar las situaciones de enseñanza y aprendizaje y otras actuaciones que procedan.  
b) Hacer el seguimiento del proceso de enseñanza y aprendizaje global del alumnado del grupo y establecer las medidas necesarias para su mejora, revisando y valorando los procesos de enseñanza.  
c) Realizar colegiadamente la evaluación del alumnado, de acuerdo con la normativa establecida, y tomar decisiones sobre las medidas de respuesta más adecuadas, incluyendo las propuestas de modificación de la modalidad de escolarización y el consejo orientador, al finalizar la escolarización en el centro.  
d) Evaluar el proceso de enseñanza y de apoyo y la propia práctica docente.  
3. Los equipos educativos actuarán bajo la supervisión de la jefatura de estudios y contarán con el asesoramiento de los equipos de orientación educativa para el desarrollo de sus funciones.   
4. La asistencia a las reuniones de los equipos educativos será obligatoria para todas las personas miembros que los integran.  
  
Trigésimo-tercero. Equipos de etapa  
1. En los centros de educación especial se constituirán equipos de etapa, que actuarán como órganos de coordinación y agruparán a todo el personal que interviene en una misma etapa educativa y en los programas formativos de cualificación básica. Estos equipos estarán dirigidos por una persona coordinadora, elegida entre el personal docente que imparte docencia en la misma etapa.  
2. Las funciones de los equipos de etapa son las siguientes:  
a) Planificar y llevar a cabo, de manera coordinada, las programaciones didácticas y los planes de actuación personalizados.  
b) Recoger las propuestas de los órganos de gobierno y de coordinación para su implementación y elevar sus propuestas a la comisión de coordinación pedagógica y a la asamblea general de profesionales.  
c) Planificar y realizar las actuaciones para la orientación y la transición del alumnado entre las diferentes etapas y entre modalidades de escolarización, así como en los momentos de inicio y finalización de la escolarización en el centro de educación especial.  
3. Los equipos de etapa actuarán bajo la supervisión de la jefatura de estudios y contarán con el asesoramiento de los equipos de orientación educativa para el desarrollo de sus funciones.  
4. La asistencia a las reuniones de los equipos de etapa será obligatoria para todas las persones miembros que los integran.  
  
Trigésimo-cuarto. Equipo de orientación educativa  
1. Los equipos de orientación educativa de los centros de educación especial tienen la composición que se indica en el artículo 5.3 del Decreto 72/2021 y desarrollan las funciones especificadas en el artículo 6 del mismo decreto.  
2. De acuerdo con la disposición adicional séptima del Decreto 72/2021, los equipos de orientación educativa de los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat tienen que colaborar con los equipos de orientación educativa, los departamentos de orientación educativa y profesional y las agrupaciones de orientación de zona en la valoración sociopsicopedagógica del alumnado que requiere apoyos educativos intensivos, especializados e individualizados y, si procede, en los procesos de escolarización y en las propuestas de los planes de actuación personalizados que se deriven.  
3. El equipo de orientación educativa estará coordinado por el profesorado de orientación educativa. En los centros que disponen de más de un puesto de orientación educativa, una o uno de estos profesionales, preferentemente con destino definitivo en el centro, asumirá la función de coordinación.  
4. La función de coordinación del equipo de orientación educativa se desarrollará durante un curso académico y se podrá prorrogar anualmente, siempre que continúe formando parte del equipo, sin perjuicio de que la persona pueda renunciar, por causa justificada y con la aceptación de la dirección del centro, o pueda ser destituida por la dirección del centro a propuesta razonada de la mayoría absoluta de las personas miembros del equipo de orientación educativa y con la audiencia previa a la persona interesada.  
5. Las personas coordinadoras de los equipos de orientación educativa de los centros de titularidad de la Generalitat tendrán el reconocimiento correspondiente en los procedimientos administrativos que contemplen la valoración de méritos.  
  
Trigésimo-quinto. Otras funciones de coordinación  
1. La dirección del centro designará entre el profesorado del claustro, por un periodo máximo de cuatro años, una persona por cada una de las funciones de coordinación siguientes:  
a) Coordinación de tecnologías de la información y la comunicación (TIC).  
b) Coordinación de formación.  
c) Coordinación de igualdad y convivencia.  
2. Las condiciones aplicables a estas figuras de coordinación son las mismas que, para estas funciones, establecen las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros que imparten educación infantil de segundo ciclo y educación primaria durante el curso 2022-2023.  
3. Con la finalidad de favorecer la autonomía de los centros, la dirección o la titularidad del centro, oído el claustro y el consejo escolar, podrá asignar a determinado personal docente del centro la realización de otras tareas de coordinación necesarias para la organización y el buen funcionamiento del centro, de acuerdo con los criterios establecidos por el claustro de profesorado y a propuesta de la jefatura de estudios.  
  
  
VIII. ASPECTOS FINALES  
  
Trigésimo-sexto. Servicios complementarios de comedor y transporte  
1. El comedor escolar de los centros de educación especial se considerará como un espacio de relevancia que posibilite el trabajo en contextos naturales de hábitos de autonomía, la comunicación, la regulación sensorial, la conducta y la higiene. Para ello, los objetivos del comedor deben incorporarse a las propuestas curriculares del centro y a los planes de actuación personalizados del alumnado.  
2. Teniendo en cuenta la intensidad de los apoyos y la atención especializada que requiere el alumnado, la duración del servicio de comedor escolar se podrá flexibilizar entre hora y media y tres horas.  
3. Todo el alumnado escolarizado en los centros de educación especial tendrá acceso gratuito a los servicios complementarios de comedor y transporte escolar.  
4. El órgano directivo competente en materia de centros docentes regulará los servicios complementarios de comedor escolar y transporte.  
  
Trigésimo séptimo. Disposiciones supletorias  
Mientras tanto no se publique el decreto de organización y funcionamiento de los centros de educación especial, los aspectos no regulados en la presente resolución se regirán por lo dispuesto en el Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Infantil o de Educación Primaria.  
  
Trigésimo octavo. Entrada en vigor  
Esta resolución entrará en vigor a partir del 1 de septiembre de 2022 y tendrá efectos durante el curso escolar 2022-2023 en aquellos aspectos que no estén regulados ni se opongan, una vez publicado, al decreto de organización y funcionamiento de los centros de educación especial.  
  
València, 21 de julio de 2022.- El secretario autonómico de Educación y Formación Profesional: Miguel Soler Gracia.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML