Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5269, del 30-05-2006 (2006/6352)

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2006, del president de l'Institut de la Petita i Mitjana Indústria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA), per la qual es convoquen ajudes del programa gesta (generació de solucions de tecnologia avançada) a les xicotetes i mitjanes empreses per a projectes d'investigació dirigits a aconseguir un objectiu tecnològic.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5269

Data del DOGV
:   30-05-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - E) CONCESSIÓ DE SUBVENCIONS ADMINISTRATIVES

Número del document
:   2006/6352

CVE


Data del document
:   02-05-2006

Organisme emissor
:   Institut de la Petita i Mitjana Indústria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA)

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [innovació](javascript:void(0))
    * [recerca i desenvolupament](javascript:void(0))
    * [ajuda pública](javascript:void(0))
    * [petita i mitjana indústria](javascript:void(0))
    * [suport econòmic](javascript:void(0))
    * [petita i mitjana empresa](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2006, del president de l'Institut de la Petita i Mitjana Indústria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA), per la qual es convoquen ajudes del programa gesta (generació de solucions de tecnologia avançada) a les xicotetes i mitjanes empreses per a projectes d'investigació dirigits a aconseguir un objectiu tecnològic. [2006/X6352]  
Les xicotetes i mitjanes empreses de base tecnològica són objecte d'atenció preferent en els sistemes de ciència-tecnologia-empresa més avançats pel seu paper com a motors de la innovació tecnològica i per la seua capacitat de creixement i generació d'ocupació i riquesa.  
Dins del Sistema Valencià de Ciència i Innovació, l'entorn NOEMI Noves Oportunitats Empresarials per mitjà de la Investigació, es configura com una estructura d'interfície entre la ciència i els recursos econòmics, l'objectiu dels quals és el de transformar el coneixement i la ciència en oportunitats empresarials per a la creació de noves tecnologies.  
En este marc el present programa tendix a estimular la creació d'empreses per inventors, científics i tecnòlegs que, a partir dels resultats de la investigació i la ciència, desenvolupen o hagen desenrotllat noves oportunitats de mercat. Igualment, es dirigix a estimular la innovació tecnològica de les PIME ja existents, per incorporació de fonaments cientificotècnics originals, perquè puguen produir i comercialitzar béns .Nous per al món..  
Després d'un anàlisi preliminar del potencial científic i empresarial de la Comunitat Valenciana s'ha elaborat el Pla d'acció GESTA en l'entorn NOEMI, amb els objectius assenyalats, necessaris per al progrés i la salvaguarda dels interessos de la Comunitat Valenciana, i incrementar la comercialització de la innovació tecnològica a través d'I+D solidaris entre les empreses de la Comunitat Valenciana amb la cooperació de la Generalitat.  
En esta edició del programa GESTA, s'exposa a la comunitat científica i empresarial valenciana, amb vocació d'I+D+I, una sèrie d'objectius tecnològics a aconseguir, proposats per empreses de la Comunitat Valenciana, específicament enquestades, com a candidats de desenrotllament pel seu alt potencial comercial i de progrés, reafirmats per un panell d'experts. En edicions futures, este programa arreplegarà els objectius que totes les empreses valencianes, que ho vullguen, i que els proposen a la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, la qual confeccionarà, a proposta d'un panell d'experts de l'empresa i de la ciència, un llistat d'objectius tecnològics a abordar, enquadrats en les corresponents àrees d'investigació científica, que responguen a les oportunitats de negoci plantejades i a les necessitats eminents de la Comunitat Valenciana.  
Les ajudes del programa GESTA les rebran les empreses emergents i les PIME que puguen i desitgen desenrotllar un projecte d'I+D dirigit a resoldre un dels objectius tecnològics presentats en la present llista.  
En virtut d'allò adés esmentat, i de conformitat amb el que disposa l'article 1.3 de l'Orde de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència de 28 de febrer de 2005, resolc:  
Article 1. Objecte i àmbit.  
L'objecte de la present resolució és convocar les ajudes de l'IMPIVA corresponents a l'exercici 2006 en el marc del Programa GESTA, les bases del qual s'establixen en l'annex I.  
Article 2. Marc normatiu.  
Les ajudes recollides en la present resolució es concediran d'acord amb el que establix l'Orde de 28 de febrer del 2005, de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, sobre concessió d'ajudes per l'Institut de la Petita i Mitjana Indústria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA).   
Article 3. Línies pressupostàries  
L'import global màxim destinat per a la concessió de les ajudes previstes en la present convocatòria es finança a càrrec de la següent línia pressupostària:  
. T6509000 660.000 €  
Les ajudes descrites compten amb finançament del Fons Europeu de Desenrotllament Regional (FEDER) a través del Programa Operatiu Integrat de la Comunitat Valenciana 2000-2006: Eix 1: Millora de la Competitivitat i Desenrotllament del Teixit Productiu, Mesura 1: Suport a empreses industrials, comercials i de servici.  
Article 4. Beneficiaris.  
1. Podran acollir-se a estes ajudes les PIME industrials i de servicis relacionats amb la indústria. Queden excloses les comunitats de béns i les societats civils, així com les associacions, fundacions i en general, les entitats sense ànim de lucre,   
A efectes de la present resolució, es considerarà PIME, segons la Recomanació de la Comissió, de 6 de maig del 2003, sobre la definició de microempreses, xicotetes i mitjanes empreses (DOUE núm. L 124/36, de 20 de maig del 2003), tota entitat, independentment de la seua forma jurídica, que exercisca una activitat econòmica que reunisca els requisits següents:   
. Que empre a menys de 250 persones.  
. Que tinga un volum de negoci anual no superior a 50 milions d'euros, o bé un balanç general no superior a 43 milions d'euros.  
Així mateix, quan siga necessari distingir entre xicotetes empreses i mitjanes empreses, s'entendrà per xicoteta empresa aquella unitat econòmica que empre a menys de 50 persones i que tinga un volum de negoci anual o un balanç general no superior a 10 milions d'euros; microempresa es considerarà aquella empresa que ocupe a menys de 10 persones i el seu volum de negoci o el seu balanç general anual no supere els 2 milions d'euros.  
El còmput dels efectius i límits assenyalats, en el cas d'empreses associades o vinculades s'efectuarà tal com disposen els apartats 2 i 3 de l'article 6 de l'annex de la Recomanació 2003/361/CE de la Comissió, de 6 de maig del 2003, sobre la definició de microempreses, xicotetes i mitjanes empreses. Tals criteris de còmput es poden consultar en l'imprés de sol·licitud.  
2. Els beneficiaris hauran de tindre la seua seu social o establiment de producció a la Comunitat Valenciana i els projectes objecte d'ajuda hauran d'estar localitzats en tal territori.   
3. Les condicions per a ser beneficiari hauran de mantindre's fins al moment del pagament de la subvenció.  
4. Per a l'exercici de la seua activitat els beneficiaris hauran de disposar de les autoritzacions administratives preceptives, trobar-se inscrits en els Registres Públics pertinents, i complir amb qualssevol altres requisits exigits per les disposicions aplicables.  
5. No podran obtindre la condició de beneficiaris els sol·licitants en què concórrega alguna de les circumstàncies previstes en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.  
6. D'acord amb el que disposa l'article 58 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, l'obtenció de la subvenció falsejant les condicions requerides per a la seua concessió o ocultant les que l'hagueren impedit o limitat, es considerarà infracció molt greu.  
Article 5. Sol·licituds d'ajuda.  
Els sol·licitants hauran de presentar una sol·licitud normalitzada omplida utilitzant el programa informàtic que es pot descarregar des de l'adreça d'internet de l'IMPIVA: www.impiva.es.  
Article 6. Documentació que ha d'acompanyar a l'imprés de sol·licitud.  
Les sol·licituds d'ajuda hauran d'anar acompanyades de la documentació següent:  
1. Memòria tècnica del projecte, segons model que pot obtindre's descarregant-ho des de l'adreça d'internet de l'IMPIVA: www.impiva.es.  
2. Documentació relativa a la personalitat jurídica del sol·licitant:  
a) L'IMPIVA obtindrà la informació relativa a la personalitat jurídica del sol·licitant quan este siga una societat la inscripció de la qual en el Registre Mercantil siga obligatòria. No obstant l'anterior, l'IMPIVA podrà requerir directament del sol·licitant la presentació d'algun document concret.  
b) En el cas de sol·licitants la inscripció del qual en el Registre Mercantil no siga obligatòria (empresaris individuals, cooperatives), s'haurà d'aportar fotocòpia dels documents següents:  
. Contracte o acta de constitució i estatuts vigents.  
. Poder de representació del firmant de la sol·licitud, o document equivalent segons les prescripcions legals.  
. DNI Si és empresari individual.  
No serà necessari aportar la documentació anterior que ja obre en poder de l'IMPIVA, sempre que es mantinga vigent i s'aporte declaració de vigència a este efecte segons model disponible en l'adreça d'internet de l'IMPIVA: www.impiva.es.  
c) Quan el sol·licitant siga una empresa en fase de constitució, s'haurà d'aportar almenys fotocòpia del DNI del promotor i el projecte d'estatuts.   
3. Impost sobre Activitats Econòmiques (IAE):   
. Si l'empresa està obligada al pagament del IAE haurà d'aportar l'últim rebut (exercici 2005 o 2006, segons siga procedent) de l'impost.  
. Si no està obligada al pagament o realitza una activitat no subjecta, haurà de fer-ho constar en la casella corresponent de l'imprés de sol·licitud (exempció o no subjecció), indicant en el primer cas l'epígraf en què es troba donada d'alta.  
. Si l'empresa ha sigut constituïda en l'exercici 2005 o 2006, haurà d'aportar-se el model 036 d'alta en l'impost.  
4. La presentació de la sol·licitud comporta l'autorització a l'IMPIVA per a demanar els certificats a emetre per l'Agència Estatal de l'administració Tributària, per la Unitat Recaptadora de la Hisenda Pública Valenciana i per la Tresoreria General de la Seguretat Social. En qualsevol cas l'IMPIVA es reserva el dret a requerir directament al sol·licitant en el cas que la informació obtinguda presente alguna incidència.  
5. Si la documentació aportada fóra incompleta o presentara errors esmenables es requerirà a l'interessat perquè en el termini de 10 dies esmene la falta o acompanye els documents preceptius, amb advertència que si no ho fera se li tindrà per desistit de la seua sol·licitud.   
6. Els requeriments a què es fa referència en este article, així com qualsevol altre que poguera realitzar-se per l'IMPIVA podrà efectuar-se per correu electrònic a l'adreça indicada pel sol·licitant en l'imprés de sol·licitud.  
Article 7. Termini de presentació de sol·licituds  
El termini de presentació començarà el dia de publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) i finalitzarà transcorreguts 30 dies hàbils comptats a partir del dia següent de la seua publicació en el DOGV. En tot cas, quan el dia concret de finalització del termini fóra dissabte o inhàbil en el municipi en què residira l'interessat o en la seu de l'IMPIVA, es considerarà inhàbil a tots els efectes prorrogant-se al primer dia hàbil següent.  
Article 8. Lloc de presentació de sol·licituds.  
1. Les sol·licituds i la documentació annexa podran presentar-se en qualsevol de les seus de l'IMPIVA indicades a continuació en horari de 9 a 14 hores, de dilluns a divendres, i de 17 a 19 hores, de dilluns a dijous:   
. IMPIVA Alacant-oficina PROP: C/ Churruca, 29, 03003 Alacant.  
. IMPIVA Castelló-oficina PROP: Av. Germans Bou, 47. 12003 Castelló.  
. IMPIVA València: Plaça de l'Ajuntament, 6. 46002 València.  
2. També podran presentar-se en les formes previstes en l'article 38.4. De la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
En el cas que s'optara per presentar la sol·licitud en una Oficina de Correus, haurà de fer-se en sobre obert perquè siga datada i segellada per l'Oficina de Correus abans de ser certificada.  
Article 9. Avaluació de sol·licituds.  
1. Les ajudes es concediran davall el règim de concurrència competitiva, per mitjà d'una comparació de les sol·licituds presentades en la qual s'aplicaran els criteris de valoració fixats en les bases dels programes i s'establirà una prelació respectant els límits pressupostaris.   
2. L'òrgan competent per a la instrucció del procediment de les ajudes emmarcades en la present resolució serà la Direcció d'Innovació i Competitivitat de l'IMPIVA a través de l'Àrea d'Investigació i Desenrotllament Tecnològic.  
Article 10. Resolució de la concessió d'ajudes  
Després de l'aplicació dels criteris d'avaluació, una Comissió presidida pel director general de l'IMPIVA i composta pel personal tècnic de l'IMPIVA o personal extern que este designe, elevarà proposta de concessió al President de l'IMPIVA. En este sentit, avaluats els projectes presentats, la Comissió elevarà proposta dels projectes que hagen obtingut major puntuació independentment de l'objectiu tecnològic en què s'emmarquen. En tot cas la Comissió es reserva el dret de no esgotar el pressupost disponible del Programa en el cas que les majors puntuacions obtingudes no garantisquen la qualitat i viabilitat dels projectes.  
El president de l'IMPIVA resoldrà sobre l'adjudicació de les ajudes fixant expressament la quantia, i incorporant, si és el cas, les condicions i obligacions a què haja de subjectar-se el beneficiari.   
Les subvencions concedides seran publicades en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) amb expressió del programa i crèdit pressupostari a què s'imputen, beneficiari, quantitat concedida i finalitat o finalitats de la subvenció.  
La resolució dictada pel President, posarà fi a la via administrativa, i el seu contingut serà notificat de forma individualitzada a cada interessat.  
La concessió de l'ajuda quedarà condicionada a l'emissió, per part de l'autoritat ambiental competent, d'un certificat que declare la no afecció del projecte a la denominada .Xarxa Natura 2000', espai físic d'especial protecció mediambiental configurat així per la Unió Europea. L'obtenció de tal certificat es gestionarà per l'IMPIVA.  
Article 11. Projectes que reforcen la política social  
D'acord amb els criteris de valoració que s'establixen respectivament en cada un dels programes, tindran preferència en l'adjudicació en cas d'empat els projectes presentats per aquelles entitats que acrediten ocupar un percentatge de treballadors discapacitats superior respecte a la plantilla de l'empresa que tenien amb anterioritat a la present convocatòria, i en general aquells que reunisquen els requisits previstos en la Llei 11/2003, de 10 d'abril, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix es valoraran positivament els projectes presentats per certes categories de persones desfavorides socialment que experimenten condicions, situacions i necessitats especials a l'hora de mamprendre activitats empresarials o inserir-se en el mercat laboral.  
Article 12. Obligacions dels beneficiaris.  
Seran obligacions del beneficiari:  
a) Realitzar l'activitat objecte de la subvenció i acreditar la seua realització en la forma i data indicades en la notificació de concessió de l'ajuda. L'acreditació dels gastos i inversions es realitzarà per mitjà de la presentació de justificants de gasto i pagament en la proporció que s'indique en la dita notificació.   
b) Demostrar el funcionament del prototip creat o de l'aplicació proposada per a la solució de l'objectiu tecnològic plantejat, en els termes i paràmetres definits en les bases del programa i la memòria tècnica presentada pel sol·licitant.  
c) Respondre de la veracitat dels documents aportats.  
d) Aportar la documentació que acredite la constitució de l'empresa en el cas que en el moment de la sol·licitud l'empresa es trobara en via de creació.  
e) Sotmetre's, tant el beneficiari com tercers relacionats amb l'objecte de la subvenció, a les actuacions de comprovació i verificació de l'activitat subvencionada efectuades per l'IMPIVA o altres òrgans de la Unió Europea, així com a les actuacions de control financer de la Intervenció General de la Generalitat Valenciana en relació amb les ajudes rebudes.  
f) Comunicar a l'IMPIVA la sol·licitud o obtenció d'altres ajudes per a la mateixa finalitat procedents de qualssevol altres administracions o ens públics, indicant el percentatge i quantia de l'ajuda. Amb este fi, el beneficiari presentarà en la justificació una declaració responsable sobre la disponibilitat de fons propis per a finançar la part del gasto no subvencionat.  
g) Actualitzar la documentació presentada que haguera patit alguna modificació i comunicar a l'IMPIVA qualsevol modificació del projecte amb anterioritat a la seua execució.  
h) Els projectes d'inversió hauran de finançar-se com a mínim en un 25% per mitjà de recursos propis no subvencionables, és a dir, que la citada aportació no podrà comptar amb cap ajuda.  
i) Mantindre durant un mínim de cinc anys les inversions subvencionades.  
j) Efectuar quantes mesures d'informació i publicitat establisca la normativa europea respecte a les activitats en què intervinguen els Fons Estructurals o altres Fons.  
k) Complir amb totes les obligacions que s'establixen en l'Orde de 28 de febrer del 2005 de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, sobre concessió d'ajudes per l'IMPIVA, i en qualsevol altra disposició en vigor.  
L'incompliment de qualsevol d'estes obligacions podrà donar lloc a la minoració o revocació, i si és el cas, al reintegrament de les ajudes percebudes i a l'exigència de l'interés de demora des del moment del pagament de la subvenció.   
Article 13. Justificació de gastos i pagaments  
1. La justificació de l'ajuda haurà de realitzar-se d'acord amb les instruccions aprovades per resolució del director general de l'IMPIVA que seran notificades al beneficiari. A efectes de justificació es considerarà que el gasto subvencionat s'ha realitzat encara que les factures no hagen sigut totalment pagades amb anterioritat a la finalització del període de justificació. Juntament amb la notificació de concessió s'indicarà el percentatge mínim de pagament exigible.  
2. Les factures presentades per a la justificació dels projectes hauran de complir allò que s'ha disposat pel Reial Decret 1.496/2003, de 28 de novembre i la resta de normativa vigent.   
3. Només seran tinguts en compte els justificants de data posterior al registre d'entrada del document de sol·licitud d'ajuda.   
4. Quan l'import del gasto subvencionable supere la quantia de 30.000 euros en el supòsit de cost per execució d'obra, o de 12.000 euros en el supòsit de subministrament de béns d'equip o prestació de servicis per empreses de consultoria o assistència tècnica, el beneficiari haurà d'aportar també justificació d'haver sol·licitat com a mínim tres ofertes de diferents proveïdors, llevat que per les especials característiques dels gastos subvencionables no existisca en el mercat suficient nombre d'entitats que ho subministren o presten. i així es faça constar en un informe-.  
L'elecció entre les ofertes presentades haurà de recaure en la més econòmica, justificant en una memòria l'elecció en un altre sentit. La no presentació de les memòries a què fa referència este apartat, o la insuficiència de les mateixes, podrà donar lloc a una minoració de l'ajuda concedida.  
5. No s'acceptaran com a justificants de realització del projecte les factures derivades de la contractació amb empreses o entitats vinculades al beneficiari de l'ajuda, excepte justificació expressa que haurà de ser valorada per l'IMPIVA. S'entén per empreses o entitats vinculades aquelles en què el beneficiari o un soci o grup de socis puga exercir, directament o indirectament, una influència dominant, o aquelles que puguen exercir-la sobre ell o que, de la mateixa manera que el beneficiari, estiguen sotmeses a la influència dominant d'una altra empresa o entitat per raó de propietat, participació financera o normes que la regulen. Es presumirà que hi ha influència dominant quan una empresa, entitat, persona física o grup d'estes, directament o indirectament, amb relació a una altra, estiga en possessió del menys un 25% del capital subscrit, un 25% dels vots inherents a les participacions emeses per l'empresa o entitat, o puga designar almenys el 25% dels membres de l'òrgan d'administració, direcció o control de l'empresa.  
Article 14. Pagament de les ajudes.  
L'IMPIVA procedirà al pagament de l'ajuda una vegada el beneficiari haja executat el projecte i sempre que haja complit les obligacions exigibles.  
DISPOSICIÓ FINAL  
Es faculta el director general de l'IMPIVA per a dictar les resolucions necessàries per al desenrotllament, eficàcia i execució de la present convocatòria.   
València, 2 de maig de 2006.. El president: Justo Nieto Nieto.  
ANNEX I  
PROGRAMA: GESTA (Generació de Solucions de Tecnologia Avançada). 2006  
Objectiu  
Propiciar la participació de PIME en la generació de solucions tecnològiques d'interés general que afavorisquen el progrés industrial de la Comunitat Valenciana.   
Actuacions recolzables  
. Projectes d'Investigació Tecnològica que es realitzen durant l'exercici 2006, dirigits a la resolució d'algun dels objectius tecnològics inclosos en l'annex II, dels resultats de la qual es derive un producte innovador que puga tindre aplicació industrial real i viable.  
Beneficiaris  
Les PIME amb seu social o establiment productiu a la Comunitat Valenciana que desenvolupen el projecte en este àmbit geogràfic.  
. Serà requisit dels projectes subvencionables que dos terços de la investigació es realitze en la pròpia empresa o en col·laboració amb agents, públics o privats, del Sistema d'I+D+I de la Comunitat Valenciana.  
. L'investigador principal o director del projecte d'investigació ha de ser emprat o soci de l'empresa que sol·licita l'ajuda.  
Tipus d'ajuda  
Les ajudes convocades per la present resolució tenen la consideració de subvenció, d'acord amb la definició establida en l'article 2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions. S'exclouen de la consideració de subvenció els rendiments financers que es generen pels fons alliberats als beneficiaris.  
. Subvenció del 70% dels costos elegibles amb un límit màxim per projecte de 30.000 euros.   
No obstant es podrà aconseguir el 75% en les partides d'estudis de viabilitat o quan el projecte s'inscriga en els objectius d'un projecte vinculat al programa marc d'I+D, o bé es plantege col·laboració amb centres públics d'investigació o existisca col·laboració transfronterera entre socis independents de la UE. En tot cas, el límit màxim d'ajuda a concedir per projecte serà de 30.000 euros.  
. Subvenció del 50% dels costos elegibles dels diferents gastos derivats de la constitució de l'empresa, amb un límit màxim d'ajuda de 3.000 euros sempre que es complisquen tots els requisits següents:  
. La societat ha d'haver-se constituït amb data posterior a la publicació de la convocatòria en el DOGV, i ha de ser una Societat Mercantil.  
. Almenys dos científics han de ser accionistes de la societat, entenent com a científics, persones que puguen acreditar la realització de treballs d'investigació.  
. L'activitat exercida per la nova societat constituïda ha de ser la investigació i desenrotllament de noves tecnologies, el seu patent, i explotació comercial.  
No serà subvencionable l'IVA satisfet per l'adquisició de béns i servicis.  
Criteris de valoració  
Qualitat del projecte  
a) Novetat de la idea o de l'enfocament.  
b) Rellevància del repte científic.  
c) Simplicitat i originalitat de la solució proposada.  
d) Credibilitat i adequació del pla de treball per a mostrar la viabilitat del projecte.  
e) Adequació de la inversió del projecte a l'esforç investigador per a la consecució de l'objectiu tecnològic.  
f) Rellevància dels beneficis econòmics i tècnics si el prototip funciona.  
g) Facilitat amb què el treball proposat pot conduir a un producte o procés comercialitzable.  
h) Facilitat amb què el projecte pot atraure finançament privat una vegada finalitzada l'ajuda.  
Característiques del sol·licitant  
a) Qualificació de l'investigador principal, equip, i consultors; incloent publicacions i patents rellevants per al projecte.  
b) Desenrotllament d'investigació relacionada amb el problema proposat.  
c) Ajudes obtingudes en anys anteriors per a desenrotllar projectes, i resultats obtinguts positius.  
Aspectes socioeconòmics  
a) Sol·licituds presentades per col·lectius socialment desfavorits, per empreses que hagen superat en la seua plantilla respecte a l'any anterior els mínims exigits per la normativa sobre integració laboral de discapacitats o que compten amb un pla d'igualtat d'oportunitats entre dones i homes, per empreses amb ubicació en zones geogràfiques d'interés preferent, o amb projectes que suposen increment de l'ocupació o impliquen subcontractació especialitzada.  
Costos subvencionables  
. COST DE CONTRACTES AMB AGENTS, PÚBLICS O PRIVATS, DEL SISTEMA D'I+D+I DE LA COMUNITAT VALENCIANA.  
. SERVICIS EXTERNS. Aquells que el sol·licitant necessite contractar a altres empreses o entitats per a dur a terme el projecte.   
. MATERIALS I COMPONENTS. Els gastos de materials, subministraments i productes semblants necessaris per a l'activitat d'investigació i desenrotllament.  
. RECURSOS HUMANS. Els gastos del personal (investigadors, tècnics i personal auxiliar) empleat exclusivament en els projectes d'I+D que són objecte de les ajudes.  
. INVERSIONS NO PRODUCTIVES. Equips de laboratori i instruments i adquisició de tecnologia documentada: patents, llicències, etc.  
A més, en el cas que el projecte implique la creació d'una societat amb les característiques descrites en el .tipus d'ajuda. es podran considerar els següents costos subvencionables.  
. SERVICIS EXTERNS. Consultories especialitzades per a assessoraments externs que no tinguen caràcter habitual en el funcionament de l'empresa com ara estudis de viabilitat, estudis de mercat o d'oportunitat.   
. INVERSIONS PRODUCTIVES. Béns d'equip vinculats al projecte, maquinària i equips informàtics vinculats a producció.  
. ALTRES. Gastos de registre de marques i patents. Així mateix es consideraran subvencionables els gastos de primer establiment de la societat.  
Seran admissibles els justificants emesos a partir de la data de presentació de la sol·licitud d'ajuda.  
ANNEX II  
LLISTAT D'OBJECTIUS TECNOLÒGICS  
ENERGIA  
06-EN-01. Reducció del gasto energètic en sistemes de climatització.  
La climatització de vivendes i edificis habitats requerix un constant intercanvi de calor que es traduïx en una pèrdua o guany de calories. Per a això s'empren diferents tipus de sistemes de climatització que utilitzen principalment l'aire com a focus d'intercanvi de calor. Estos sistemes comporten un alt gasto energètic i té un ús cada vegada més estés. Un estalvi sensible d'este gasto podria suposar un estalvi total molt elevat.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un nou sistema de climatització que abast uns estalvis energètics sensibles (major del 10%) respecte als actuals, independent del tipus de focus d'intercanvi de calor que s'utilitze, que puga ser produït industrialment a cost competitiu.   
06-EN-02. Anàlisi i determinació de la conductivitat tèrmica d'estructures i subsòls en temps real.  
En aplicacions industrials, de construcció i de climatització és necessari mesurar la conductivitat tèrmica en diferents tipus d'estructures i sòls per a un adequat disseny que optimitze el gasto energètic. Els sistemes actuals es basen en dos fases: una d'injecció de calor i una altra d'extracció de calor, que busquen aconseguir un règim estàtic de funcionament en la transferència de calor. En el cas de sòls, donada la inèrcia tèrmica del terreny i el llarg període de recuperació, la determinació de paràmetres es realitza actualment amb mètodes de llarga duració i d'alt cost.   
En este fase s'ha de desenrotllar un prototip de .kit. compacte i transportable per a la realització de mesures i anàlisi de dades que determinen de manera senzilla i ràpida (temps real) la conductivitat tèrmica del subsòl i altres estructures.   
06-EN-03. Instal·lació optimitzada d'intercambiadores tèrmics verticals en el subsòl de zones urbanes fins a 30 metres de profunditat.  
L'ús d'intercanviadors soterrats per a climatització que utilitza les propietats geotèrmiques del sòl, presenta problemes d'instal·lació associats a la perforació del terreny, l'escassetat de superfície, l'adequat farcit del sondeig i les característiques termo-hidràuliques del sistema. Disposar de tecnologia que automatitze estos processos reforçaria la utilització d'aplicacions que utilitzen difusors de calor verticals soterrats.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema combinat per a instal·lacions optimitzades de difusors de calor verticals que millore les tècniques de perforació per a un ampli espectre de sòls, que reutilitze el detritus com a material de farcit del sondeig, i que verifique les seues adequades característiques tèrmiques i hidràuliques.  
06-EN-04. Control global i dinàmic del gasto energètic en instal·lacions industrials i residencials.  
Els sistemes més usats en l'actualitat per al control de la climatització domèstica i de locals públics utilitzen tant termòstats com sensors per a determinar la posada en marxa i desocupació dels aparells de calefacció o refrigeració. L'ajustament de la temperatura es fixa arbitràriament per l'usuari. Estos sistemes climatitzen de forma heterogènia i rígida sense considerar fonts de calor biològica i nictameral associats a l'ús i característiques canviants del complex d'estances controlat per termòstats.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de mòdul domòtic per a més de quatre estances, estandarditzat i integrable en un sistema de control de la climatització, centralitzat, dinàmic i adaptat a l'ús canviant i geometria de cada una de les estades, que permeta garantir un ambient òptim per a la fisiologia dels usuaris i reduïsca el gasto energètic de forma sensible, aconseguint un 20% d'estalvi.  
06-EN-05. Generació de potència superior a 6 kW amb microones.   
Les microones electromagnètiques de freqüències entre 1 i 170 GHz s'utilitzen en camps tecnològics diversos com ara radiodifusió, televisió, telefonia sense fil, radar, protocols de transmissió sense fil de dades, processat tèrmic de materials, entre altres. L'ús de magnetrons per a produir microones a una freqüència baixa (aproximadament 2.45 GHz .banda S-) per a elevar la temperatura de l'aigua s'ha estés des de l'ús domèstic a l'industrial, a fi de processar tèrmicament materials que contenen molècules aigua. Un increment progressiu de la potència d'estos instruments s'ha fet necessari per a atendre les creixents aplicacions industrials. Per a la millora de l'eficiència en els processos tèrmics de materials es requerixen sistemes d'elevada potència, superior als 2 kW.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de capçal de microones que integre magnetrons de potència, aïlladors i fonts d'alimentació, capaç de subministrar, en una sola unitat, potències de microones superiors a 6kW. L'esquema ha de ser compacte, compatible amb la producció industrial i ser competitiu en costos.  
06-EN-06. Increment de la relació amperatge/longitud dels conductors recoberts.  
S'han aconseguit molt notables avanços en el desenrotllament d'una segona generació de cables recoberts, fets amb superconductors a alta temperatura, coneguts com a cables 2G. En comparació amb els cables de primera generació són potencialment més econòmics i proporcionen millors característiques i rendiments. S'han construït segments curts de fins a 100m amb més de 100 A/cm . No obstant això, es necessita millorar perquè puga facilitar-se la seua comercialització i per a fabricar-los de forma pràctica.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de cable 2G que arribe als 600 A/cm. A 77 graus K i que puga ser produït industrialment a cost competitiu.  
06-EN-07. Recobriment de cables semiconductors per mitjà de sistemes criostáticos.   
Per a aconseguir els avantatges de l'ús de ceràmiques superconductores en equipament elèctric, estos materials han de mantindre's a temperatures inferiors a la temperatura ambient, en l'entorn dels 60 a 83 ºK. Es busca el desenrotllament de sistemes d'aïllament tèrmic (criostats) per a evitar la difusió de calor des de l'ambient al superconductor.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de criostat flexible per a recobrir cables elèctrics superconductors que discórreguen davall l'aigua o subterranis. Es proposen per a longituds de 500 m, una difusió de calor menor d'1 W/m, i sense excessius increments de difusió de calor en les zones doblegades o corbades.  
06-EN-08. Desenrotllament d'algoritme de control i implementació per a inversors trifàsics connectats a la xarxa elèctrica.   
Els inversors trifàsics connectats a la xarxa elèctrica precisen d'algoritmes de control perquè els valors de tensió i intensitat connectats a la xarxa estiguen en fase i tinguen les amplituds correctes, així com el contingut en harmònics apropiat. A este efecte, hi ha multitud d'algoritmes matemàtics per a realitzar la ciada solució. Tots els sistemes existents utilitzen tecnologies d'integració en DSP o en sistemes electrònics semblants.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'una solució tecnològica realitzant la integració en FPGA.  
06-EN-09. Càlcul i desenrotllament de transformadors i filtres trifàsics per a inversors.  
Els transformadors convencionals utilitzats per a mitja potència no tenen en compte l'arrissat del corrent que prové dels inversors trifàsics, la qual cosa conduïx a calfaments indesitjables del transformador i a la pèrdua de propietats magnètiques del mateix.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un sistema de càlcul i dimensionament de transformadors trifàsics, o de filtres del tipus L o LCL per a inversors trifàsics, en els quals es tinga en compte la necessitat atenuació de l'arrissat del corrent, amb una eficiència global del transformador o del filtre superior al 98%.  
06-EN-10. Augment en la producció d'hidrogen a partir d'aigua maximitzant el ràtio hidrogen obtingut/energia empleada.   
L'hidrogen podria convertir-se en un important vector energètic en un futur. Un dels inconvenients més importants és l'alt gasto energètic necessari per a la seua producció. La consecució d'un procediment que reduïsca el consum energètic per a la seua producció seria un avantatge competitiu en el futur mercat de l'energia.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip per a l'obtenció d'hidrogen que maximitze la seua producció utilitzant el mínim d'energia.  
06-EN-11. Augment de la capacitat d'emmagatzemament d'hidrogen.   
Un dels problemes que planteja l'hidrogen com a combustible és la seua baixa densitat. Això suposa un greu inconvenient per al seu emmagatzemament i així mateìx una disminució de l'autonomia dels sistemes que ho utilitzen. Un sistema o procediment que millore l'emmagatzemament de l'hidrogen, suposa una oportunitat per a afavorir el desenrotllament d'esta tecnologia.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip que maximitze la relació entre la quantitat d'hidrogen emmagatzemat i l'espai requerit.  
06-EN-12. Utilització de l'hidrogen com a acumulador d'energia en plantes fotovoltaiques.  
La producció d'energia elèctrica presenta problemes de sobreproducció en hores de poc consum que utilitza sistemes d'emmagatzemament d'energia, com el bombament d'aigua en altura, que són poc eficaç. La utilització de l'hidrogen com a acumulador d'energia augmentaria en gran manera esta eficiència. En les instal·lacions fotovoltaiques seria un gran avantatge disposar d'este tipus de sistema per a emprar els romanents d'energia per mitjà de l'ús de piles de combustible en les hores que no hi ha sol o en hores en què la demanda energètica supera a la capacitat productiva de la instal·lació solar.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un sistema per a la producció d'hidrogen i d'energia per mitjà de piles de combustible per a treballar paral·lelament amb la instal·lació solar, tant en sistemes fotovoltaics connectats a la xarxa elèctrica com en sistemes aïllats.  
06-EN-13. Augment de l'eficiència de producció d'energia elèctrica a partir de l'energia solar fotovoltaica.  
Hi ha tecnologies de cèl·lules fotovoltaiques que permeten pràcticament triplicar l'eficiència de la producció d'energia elèctrica a partir de l'energia solar fotovoltaica. No obstant això, el cost elevat a causa de les tecnologies de fabricació emprades fa necessari augmentar la quantitat de radiació que reben les cèl·lules per mitjà de mètodes de concentració, la qual cosa al seu torn augmenta la temperatura de les cèl·lules i en conseqüència acaba disminuint l'eficiència final de les mateixes.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de mòdul fotovoltaic compost per un .arrai'dens de cèl·lules de triple unió i seguidor solar de dos eixos amb una precisió angular de 1r, en el qual es munte un sistema de paràbola amb espills per a deflectar la llum solar sobre l'arrai dens. A més s'ha de desenvolupar un sistema de refrigeració i aprofitament de l'energia tèrmica evacuada per tal sistema des de l'arrai dens, així com un software de gestió integral de tot el sistema.   
06-EN-14. Control de temperatura de plaques solars utilitzant l'efecte Peltier-Seebeck.  
En els sistemes de soldadura dels busos a la cèl·lula fotovoltaica, es posiciona actualment la cèl·lula contra una placa calefactada, la qual es manté a una temperatura quasi-constant durant tot el procés. No obstant això, l'idoni seria poder disposar d'un mètode de control de la temperatura de la placa, de manera que la citada temperatura poguera patir fortes variacions (tant en sentit de refredament com de calfament) en períodes de temps molt curts (duració de 1seg). Per a aconseguir este objectiu, s'estan emprant cèl·lules Peltier per al calfament. refredament de la placa.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip per al control de la temperatura de les cèl·lules Peltier, capaç de controlar una potència de fins a 1000W, i amb precisió en la temperatura de 1ºC.   
SEGURETAT   
06-SE-01. Identificació de vehicles prioritaris en servicis d'urgència, amb preferència de pas, i actuació, en temps real, sobre els semàfors per a facilitar el pas a estos vehicles.  
Ambulàncies, cotxes de bombers i de la policia utilitzen els senyals acústics i lluminoses per a obrir-se pas entre el trànsit. A vegades no és prou i es plantegen greus problemes en interseccions de vies quan han de travessar semàfors en roig. Una adequada identificació de vehicles junt amb una modulació en temps real dels semàfors abans d'arribar a ells, alerta del seu imminent pas i permet reaccionar adequadament i amb temps als vehicles de la via.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip per a la identificació automàticament diferents classes de vehicles amb prioritat i transmetre, a un programa de control de senyals de circul·lació, la informació que permeta l'obertura de semàfors en la direcció del vehicle abans d'arribar a les interseccions.   
06-SE-02. Control de condicions ambientals per mitjà de sensors de boira-pluja miniaturitzada i de baix cost.  
La formació de bancs de precipitació en forma de boira o pluja és freqüent en zones geogràfiques de rutes terrestres i marítimes. Estes precipitacions poden ser pràcticament sobtades i inesperades, elevant el risc d'accidents de carretera o navegació. La detecció immediata i automàtica d'estos bancs de precipitació és important per a disparar avisos anticipats i a distància, a conductors i navegants.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip miniaturitzat, de baix cost, i de sensibilitat calibrada, que permeta la seua instal·lació en trams de rutes i en balises marines, perquè transmeta senyals d'advertència de mode anticipat a conductors o navegants. Estos sistemes seran compatibles amb la seua instal·lació en vehicles, per a activar automàticament llums i eixugaparabrisa davant de la presència de precipitació atmosfèrica que comprometen la visibilitat.  
06-SE-03. Caracterització en temps real del trànsit urbà i interurbà.  
El tràfic rodat en les ciutats i àrees metropolitanes és un problema creixent donat l'alt índex de desplaçaments i l'augment del parc mòbil. Per a una adequada gestió d'este tràfic és necessari disposar d'informació constant i en temps real.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un sistema de caracterització de tràfic rodat tenint en compte factors com: número, tipus i velocitat de vehicles i que proporcione dades en temps real.   
06-SE-04. Detecció i monitorització de la fatiga i la distracció dels conductors.  
Els accidents de trànsit es deuen en gran part a la fatiga i estrés del conductor, la qual cosa reduïx la seua capacitat de resposta ràpida davant de situacions imprevistes.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip que permeta, en temps real, informar el conductor del seu estat de fatiga i indisposició a respondre amb eficàcia a les sorpreses. El sistema no deu ser invasiu ni dolorós, portàtil i reutilitzable. Haurà d'estar basat en mesures reals de signes de fatiga, com ara parpelleig, nistagme, electroencefalografia, tensió muscular, etc.  
06-SE-05. Localització d'objectes, animals i persones en zones delimitades en temps real.   
La informació sobre la localització i moviments d'objectes, animals i persones en zones delimitades, públiques o privades, és vital per a la seguretat o per a la gestió de recursos. Per a procediments de seguretat i optimització logística, la localització en temps real i la gravació històrica per a anàlisis retrospectives dels moviments són fonamentals.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip modular i escalable, orientat a la localització d'objectes, animals o persones permetent la comunicació bidireccional. El sistema es dissenyarà per a aplicacions en zones fitades com a edificis, àrees industrials, polígons, parcs, urbanitzacions, etc. Ha de poder interaccionar amb altres sistemes (control d'accessos, seguretat, ...), i permetre el registre de desplaçaments. En conjunt, el sistema deu ser competitiu de cost i no pot ser invasiu o incompatible en ambients tecnològicament evolucionats.  
06-SE-06. Detecció d'intrusions en zones fitades.  
Els sistemes convencionals de seguretat perimetral presenten diversos inconvenients relacionats amb la sensibilitat de la detecció, les necessitats d'infraestructures específiques i la generació de falses alarmes.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip robust que minimitze les deficiències anteriors i que siga econòmicament competitiu.  
06-SE-07. Supervisió de les línies elèctriques d'alta tensió.  
Els estesos clàssics d'alta tensió precisen de revisions periòdiques que garantisquen el seu bon funcionament o la necessitat substitució. Actualment la revisió és costosa i lenta, ja que es realitza amb càmares tèrmiques ubicades en helicòpters que sobrevolen l'estés.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de control remot que efectue la revisió de línies d'alta tensió amb major fiabilitat, menor temps i disminució de recursos humans.  
MEDI AMBIENT   
06-MA-01. Detecció immediata d'incendis forestals.   
A causa de l'alt nombre d'incendis forestals i la consegüent pèrdua de massa boscosa, fa falta del desenrotllament de sistemes que siguen capaços de detectar el foc amb precisió i rapidesa a un cost raonable. Açò comportaria una resposta dels mecanismes d'extinció.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema per a la detecció immediata de focus d'incendi forestals que cobrisca grans àrees boscoses, de llarga duració, que es comunique de forma sense fil amb un centre de control i amb un cost competitiu.  
06-MA-02. Control i extinció d'incendis en zones inaccessibles.  
L'extinció d'incendis és un problema en si mateix, i a més es complica quan la resposta no és ràpida i el foc es localitza en zones inaccessibles per als vehicles de bombers. L'extinció aèria és la millor alternativa encara que depén molt de les condicions atmosfèriques i de llum.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un sistema transportable en vehicles o remolcs, que siga capaç de llançar càrregues des de grans distàncies cap als focus de l'incendi, que siguen completament efectius en la consecució del seu objectiu, per mitjà de qualsevol tipus de control de direcció, i que descàrrega el seu contingut en el moment òptim per a produir una extinció del focus de l'incendi.   
06-MA-03. Vigilància i detecció d'incendis forestals per mitjà de vehicle aeri miniaturitzat, no tripulat.  
Els incendis forestals augmenten amb el canvi climàtic i les èpoques de sequera. Molts d'ells comencen en focus menors que s'estenen per falta de detecció precoç. Durant els últims anys el major suport per a la detecció d'incendis en àrees boscoses remotes ha sigut l'intercanvi d'informació sobre punts de calor detectada per diferents sensors com el MODIS, muntats sobre els satèl·lits Terra i Aqua de NASA, o de sistemes AVHRR també muntats sobre satèl·lits NOAA. La informació de satèl·lits, excepte la procedent d'estacionaris, és periòdica amb cicles llargs de 12 a 24 hores, la qual cosa permeten el desenrotllament dels incendis fis a magnituds perilloses. A més la resolució no és molt alta a causa de la distància i a camuflaments de falsos focus de calor, com ara indústries o plantes d'energia, entre altres. Per això s'ha utilitzat, alternativament, sistemes de terra, muntats sobre torres de vigilància, basats en càmares visibles, per a la detecció de fum; i càmares infraroges, per a la detecció de punts de calor. Donat allò que s'ha escarpat d'algunes muntanyes el manteniment d'eixes torres és costós i la seua visibilitat limitada. La substitució de les torres per altres sistemes es fa necessària.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un vehicle aeri no tripulat, de control remot dotat de sensors d'infrarojos, d'un sistema automàtic d'assenyalar els focus hipertèrmics i de transmissió de dades, i d'un sistema de posicionament precís.  
06-MA-04. Gestió de residus provinent d'explotacions d'animals.  
La prevenció i control de la contaminació derivada de les explotacions avícoles, i altres explotacions ramaderes intensives és una prioritat. Este tipus d'instal·lacions emmagatzemen residus i excrements en una àrea limitada i per llargs períodes de temps, degut principalment que, les operacions d'engreixament es realitzen en un espai reduït on el menjar és portada als animals. Diferents tipus d'explotacions tenen problemes ambientals semblants. Per exemple, una sola vaca pot produir 60 Kg. de fem diaris, o 22 tones de rebutjos per any. Els rebutjos animals, aigües fecals, i el fem, han de ser tractats de forma eficaç, i són necessaris sistemes per a previndre accidents, abocaments, o aportacions excessives a les vies fluvials. Les aigües superficials es poden contaminar amb l'aigua de les tempestats que arrossega el fem al rierol més pròxim, o per filtracions del materials de rebuig (p.e. nitrats, sals, patògens bacterians o vira'ls, medicaments veterinaris, etc) en les aigües subterrànies.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un sistema que siga capaç de tractar els residus de forma directa, contínua, ràpida, eficient i a un cost competitiu, per a ser aprofitats de totes maneres.  
06-MA-05. Detecció i avaluació de reserves d'aigua subterrània des de superfície sense la realització de perforacions.  
L'obtenció d'aigua dolça es un dels problemes més importants de l'actualitat per a moltes regions del món. Esta aigua, es troba principalment en llacs, aiguamolls i rius amb uns 10.500.000 km3 en tot el món. A més s'estima que la quantitat d'aigua concentrada en l'atmosfera en forma de vapor d'aigua aconseguix els 3.100 km3. La resta de l'aigua dolça es troba en el subsòl, amb més de 100.000 km3, unes 30 vegades més que la localitzada en l'atmosfera. Esta aigua troba en la seua major part dins del primer quilòmetre des de la superfície.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de superfície per a la detecció i avaluació d'aigua subterrània, de gran eficàcia, que no necessite realitzar perforacions i que tinga un gran abast en profunditat.   
06-MA-06. Desodorització de residus orgànics.  
Els residus orgànics produïxen i alliberen a l'aire molècules altament excitants de les terminacions sensitives olfactòries, que provoquen sensació de desgrat, repulsió i el malestar en zones habitades pròximes als llocs on es depositen estos residus, inclús pot afectar l'explotació del turisme rural, i reduir la qualitat de vida en l'entorn. La prevenció, control i eliminació de la pestilència derivada de plantes de tractaments de residus o d'explotacions avícoles o ramaderes intensives pot suposar una oportunitat de mercat, atés que no seria necessari que instal·lacions d'este tipus se situen en zones apartades, contribuint, d'esta manera, a la disminució del cost del transport. A més, suposarà un gran benefici social.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema que siga capaç d'eliminar la pestilència dels residus de les explotacions animals, en un àmbit local.   
06-MA-07. Monitorització mediambiental en entorns complexos.  
Els sistemes actuals de control ambiental oferixen un potencial reduït per a la monitorització d'entorns des del punt de vista de la seua densitat espacial i capacitat de captura d'informació detallada i fiable.   
En esta fase es deu desenrotllar un prototip, de xarxa densa heterogènia, per al control ambiental en zones d'interés amb capacitat de comunicació sense fil, equipada amb sensors de diferents tipus (humitat del sòl i de l'aire, pressió de l'aigua, pluviòmetre, temperatura, concentració d'alguns contaminants).  
06-MA-08. Optimització tèrmica i acústica de carrosseria de grups de generació elèctrica.  
Els grups de generació elèctrica poden ser utilitzats en entorns molt diferents, per la qual cosa és necessari silenciar-los per mitjà del control del soroll de fuga i del soroll produït pel motor i el seu sistema de ventilació. Es dóna ací un conflicte entre la necessitat aïllament acústic i les necessitats de refrigeració del motor, que fins al moment no ha sigut abordat de forma integral. L'anàlisi del flux d'aire en l'interior de la carrosseria i a través dels orificis de ventilació hauria de permetre reduir els requeriments sobre l'aïllament, per la qual cosa hi ha un clar potencial de millora del producte i de reducció de costos.  
En esta fase es pretén desenrotllar un prototip de carrosseria per a grups electrògens optimitzant simultàniament l'efecte refrigerant i la generació i transmissió de soroll.  
06-MA-09. Millora de la qualitat d'aigües emprada en aqüicultura d'instal·lacions ubicades en terra de cultius.  
L'aqüicultura està considerat com un sector emergent de la Comunitat Valenciana que presenta problemes en la utilització d'agroquímics contaminants i que són agressius per al medi ambient.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un procés de producció que produïsca de manera significatiu un menor nivell de contaminació tant en l'aigua de procés com d'abocament.  
PROCESSOS INDUSTRIALS   
06-PI-01. Control d'humitat de productes industrials en processos continus per mitjà de mètodes .online. no invasius de baix cost i que s'adapte a la velocitat del procés.  
L'automatització de processos industrials requerix de forma creixent l'establiment d'un control de qualitat «online» per mitjà d'anàlisi no invasius, ni destructius, dels productes processats. Paràmetres de qualitat molt importants estan basats en el grau d'humitat integrada en el producte. Els sistemes més freqüents en ús que poden estimar el grau d'humitat del producte requerixen ser efectuats off-line i comporten la destrucció de mostres del producte i la ralentització del procés.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'unitat de control .online. que permeta estimar amb precisió, en temps real, paràmetres relacionats amb la humitat dels productes processats en la línia.  
06-PI-02. Control de qualitat d'objectes oberts i tancats per mitjà de sistemes no destructius.   
En la fabricació de recipients geomètrics emmotlaments per peces i acoblaments es produïxen defectes de segellats i possibles clavills. Es requerixen instruments per a detectar estos errors de forma no destructiva i compatible amb la continuïtat de la cadena de producció.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de detecció, en temps real i de forma no destructiva, d'errors de tancament i clavills en flascons, caixes o objectes semblants.   
06-PI-03. Control de qualitat de superfícies d'objectes complexos de 3D per mitjà de sistemes no destructius.   
En la fabricació d'objectes tridimensionals emmotlaments per peces, acoblaments i decorats per distints procediments es poden produir defectes de superfície de matèria o de decoració. Es requerixen instruments per a detectar estos errors, en temps real, de forma no destructiva i compatible amb la continuïtat de la cadena de producció.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de detecció, en temps real i de forma no destructiva, d'errors de superfície d'objectes tridimensionals, en moviment al llarg de la cadena de producció. El prototip ha de ser escalable per a objectes des de 2 cm. de dimensió major a 400 cm. de dimensió major.  
06-PI-04. Generació de calor sense combustió local per a processos tèrmics industrials amb un cost energètic competitiu.  
Els processos tèrmics industrials que impliquen combustió produïxen residus, inclòs CO2 que s'expulsa al medi ambient localment. Desenrotllar sistemes per a la realització de processos tèrmics industrials (assecat, vulcanitzat, poltrusió, etc) sense implicar combustió local a preu competitiu és d'interés.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema que permeta un processat tèrmic habitual, però sense combustió, no contaminant, que realitze el procés amb idèntica o superior eficiència que l'habitual basat en combustió i amb un cost energètic semblant.  
06-PI-05. Millora de la soldadura de coure-estany contra una metal·lització de plata sobre silici.   
Este tipus de soldadura representa, en cèl·lules fotovoltaiques, un procés complicat donat les grossàries reduïdes de placa i les operacions manuals que es duen a terme, la qual cosa dóna com resultades fallades en soldadura i ruptura de plaques de silici i la ralentització general del procés.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un sistema de soldadura fiable, robust i repetitiu, dels busos a les cèl·lules fotovoltaiques.  
06-PI-06. Detecció de microrrotures en plaques de silici.  
Les cèl·lules de silici empleades en la indústria fotovoltaica tendixen a tindre cada dia grossors més xicotets (havent-hi una previsió d'arribar a curt termini a un grossària d'unes 160 microns). Açò fa que siguen extremadament fràgils, podent produir-se microrrotures o fractures, invisibles a l'ull humà, però que provoquen una pèrdua considerable de l'eficiència i de la potència màxima produïble per les mateixes.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un sistema que siga capaç de detectar microrrotures o fractures en plaques de silici, sense que el mètode d'assaig deteriore o arribe a alterar les característiques de funcionament de les mateixes. Tal assaig s'ha de introduir en el procés productiu, de manera que el temps màxim per a realitzar-ho no excedisca uns 20 seg. de temps.  
06-PI-07. Utilització selectiva de dissolvent en pintures i vernissos.   
Les fluctuacions en el preu de certs dissolvents i les limitacions en l'ús de dissolvents dictades per les noves legislacions mediambientals, obliguen els fabricants a contínues reformulacions de producte. Açò provoca perduda de temps i una assumpció de sobre costos associats a la nova formulació.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un model expert per a l'obtenció de formulacions òptimes de pintures i vernissos a partir de les restriccions de dissolvents imposades pel mercat.  
06-PI-08. Anàlisi objectiva i fiable de l'acceptació d'un nou producte en el mercat previ al seu llançament.  
El desenrotllament de noves metodologies de disseny que utilitzen les tecnologies emergents en imatge i comunicació, ha suposat una major velocitat en el desenrotllament dels prototips i una reducció sensible de costos, atés que no cal realitzar prototips físics ni dissenyar processos de producció abans de verificar l'acceptació del producte en el mercat. Este fet unit a tècniques per a detectar els aspectes formals d'un producte que més influïsquen en la decisió de compra de l'usuari, es pot convertir en una ferramenta de disseny molt potent.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un sistema per a l'anàlisi, des de les primeres fases del disseny, dels aspectes formals d'un nou producte, de manera que, assegure l'èxit de tal producte en el mercat abans del seu llançament i que no utilitze prototips físics.   
06-PI-09. Mesurament de grossàries en objectes de plàstic en la cadena de producció, per a control de qualitat.  
Molts sectors industrials utilitzen polímers per a la construcció de peces per a maquinària, encapsulats, protecció, decoració, seguretat, etc. En molts casos, les dimensions d'estes peces i elements han de complir certs estàndards de tolerància. Per això, s'establixen controls de qualitat, pels quals es determina si una peça o peces de determinada partida tenen les dimensions adequades.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de mesurament, en temps real i de forma no destructiva, de grossàries d'objectes tridimensionals, en moviment al llarg de la cadena de producció. El prototip ha de ser escalable per a objectes des de 2 cm. a 400 cm. de dimensió major.  
06-PI-10. Desenrotllament de ferramentes informàtiques per a predir l'efecte multipactor en guies coaxials de comunicació espacial per satèl·lit.  
Les descàrregues electròniques ressonants que ocorre en el buit o baixa pressió atmosfèrica (10-3 mmHg o inferior, pròpia d'altituds superiors a 90 km), referides com a efecte multipactor, constituïxen un problema en línies de transmissió, interruptors, filtres i connectors de dispositius que operen en eixes condicions.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'anàlisi i predicció de l'efecte multipactor en guies coaxials en un ambient de 10-3 mmHg.   
06-PI-11. Desenrotllament de làser de potència i emissió polsada per a aplicació industrial.  
S'ha progressat molt en el desenrotllament de diversos tipus de làser d'alta potència demostrant-se la gran importància industrial i econòmica d'esta tecnologia; per eixa raó els països mes desenrotllats estan apostant pel desenrotllament de més i millors làser de potència i instruments per a la seua aplicació.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de làser de fibra òptica de potència i emissió polsada per a aplicacions industrials.  
06-PI-12. Sistema de simulació per al desenrotllament de nous motors de motocicletes de competició.   
El desenrotllament dels motors de motocicletes de competició s'ha realitzat en el passat per mitjà de l'ús exhaustiu d'assajos en bancs de potència de prototips. En els últims temps s'està canviant esta metodologia promovent l'ús de simuladors per al disseny dels distints elements del motor. No obstant això, este canvi de tendència només s'ha produït en grans empreses del sector perquè eren les úniques capaces d'escometre inversions a llarg termini. Amb la popularització dels simuladors de motor i la reducció de costos informàtics, la generalització d'esta metodologia de disseny és possible a empreses i equips de menor dimensió.  
En esta fase es deu desenrotllar/dissenyar un motor de competició utilitzant el sistema de simulació proposat.  
06-PI-13. Sensor de mesura directa de gas recirculat en motors de combustió interna alternatius. (EGR)  
En els actuals motors tèrmics d'automoció, s'ha consolidat la tècnica de l'EGR (Recirculació dels gasos de fuga). No existix en el mercat un sensor de mesura directa d'eixos gasos de fuga que siga industrializable, per la qual cosa el control de l'EGR presenta certes dificultats. Desenrotllar un sensor capaç de mesurar estos gasos tenint present la seua fiabilitat i preu, seria un gran avanç tecnològic.  
En esta fase es deu desenrotllar un prototip de sensor capaç de complir esta funció, així com les exigències quant a precisió, fiabilitat i preu d'esta aplicació.  
06-PI-14. Alternativa per als materials utilitzats en envasos que provenen del petroli i que siguen biodegradables.  
La busca d'alternatives a productes derivats del petroli afecta tots els àmbits entre això els relacionats amb els envasos i embalatges. El desenrotllament de nous materials que no procedisquen de la dita matèria primera i que milloren les seues característiques funcionals i sanitàries pot ser un avantatge competitiu molt important respecte als derivats del petroli.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un nou material d'envàs biodegradable alternatiu als derivats del petroli, de preu igual o menor.   
06-PI-15. Millora de la vida útil de melmelades i salses obtingudes per processos de buit.  
La utilització d'altes temperatures en l'aplicació de mètodes tradicionals per a l'obtenció de melmelades, i salses, té com a conseqüència l'alteració de certs aspectes relacionats amb la qualitat del producte. D'altra banda, la utilització dels envasos tradicionals de vidre i els envasos de plàstic convencionals per a este tipus d'aliments presenten alguns inconvenients com és l'ingrés d'oxigen amb el conseqüent augment del creixement microbià.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un nou envàs de material plàstic amb recobriment antimicrobià per a conservar productes processats per mitjà de l'ús de la concentració i refredat a buit (Vaccum Cooling).  
06-PI-16. Millora del sistema de control i identificació de lots de productes aqüícoles en els mercats.  
Els sistemes actuals presenten problemes per la humitat pròpia de l'entorn i les condicions de producció i emmagatzemament d'este tipus de producte.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un sistema de control i identificació de productes aqüícoles resistent a la humitat i alternatiu i/o complementari a les etiquetes d'identificació que s'utilitzen en l'actualitat.  
06-PI-17. Nou procediment de decoració de taulells ceràmics esmaltats.  
El procediment habitual de decoració i vidriat de taulells ceràmics esmaltats es realitza utilitzant matèries primeres (pigments, frites i altres additius) de naturalesa inorgànica la qual cosa impedix el desenrotllament de determinada coloracions en la seua decoració i precisa d'altes temperatures per a la seua implementació (entre 950 i 1.200 ºC).  
Es proposa el recurs a materials de naturalesa orgànica (amb o sense nanopartícules en suspensió), polimeritzables per radiació ultravioleta, per a recobrir els taulells ceràmics (en substitució de l'esmalt de naturalesa inorgànica) que permeta obtindre efectes decoratius i que, addicionalment, no requerix tractament tèrmic a alta temperatura.  
BIOTECNOLOGIA  
06-BT-01. Generador d'Impulsos d'Estimulació Cardíaca Bicameral Implantable, amb resposta en Freqüència (DDDR)  
Hi ha malalties cardíaques en què la forma terapèutica farmacològica no és efectiva, i l'únic tractament possible és la implantació d'un marcapassos permanent. El mercat espanyol de marcapassos es caracteritza per l'absència de fabricants i tecnologia espanyola.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip generador d'impulsos implantable d'estimulació cardíaca bicameral amb resposta en freqüència (DDDR), que incloga el desenrotllament d'un dispositiu d'interfície de programació compatible, que permeta la reprogramació del generador una vegada es trobe implantat, així com accedir a una sèrie de funcions especials.  
06-BT-02. Obtenció d'hibridomes i anticossos monoclonals nous per a la identificació o separació-purificació de proteïnes humanes de demostrada utilitat diagnostica o terapèutica.  
Alguns processos de purificació de proteïnes utilitzen columnes d'afinitat que utilitzen anticossos monoclonals amb epítops que reconeixen les proteïnes especifiques. La producció d'anticossos monoclonals amb alta afinitat per proteïnes humanes o per segments concrets de proteïnes humanes poden tindre gran interés diagnostic, terapèutic i industrial.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un hibridomes per a la producció d'un anticossos monoclonals que reconega diferents segments d'una proteïna humana de reconegut interés mèdic.  
06-BT-03. Desenrotllament de productes adjuvants per a l'optimització de la quimioteràpia anti-neoplàsica.  
Els agents usats en quimioteràpia anticancerosa tenen efectes secundaris a l'interferir la renovació normal dels teixits. El desenrotllament d'agents adjuvants que sensibilitzen més a les cèl·lules tumorals és de gran importància en la teràpia oncològica.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un nou producte o estratègia terapèutica que augmente la sensibilitat de les cèl·lules neoplàiques a algun dels fàrmacs usats en ontologia clínica. Provat en models animals deu mostrar notables efectes avantatjosos enfront del tractament sense l'adjuvant.  
06-BT-04. Desenrotllament de kits, amb reactius originals, per a la detecció, en sèrum o teixits humans, de proteïnes humanes d'especial interés diagnostique, per mitjà de tècniques de fluorescència, luminiscència, o colorimètriques.  
Els sistemes multitest acceleren l'obtenció de dades clíniques de vital importància, augmenten l'espectre de proves i reduïxen els costos hospitalaris.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un test complet que permeta, a partir molècules pròpies (sintetitzades o descobertes ex Novo), valorar la presència i quantitat d'una molècula sèrica de reconegut interés clínic o veterinari.  
06-BT-05. Desenrotllament d'un procediment immunològic per al diagnostique i avaluació de la síndrome autoimmune de .Goodpasture', amb mostres de fluids biològics.   
Alguns processos de purificació de proteïnes utilitzen columnes d'afinitat que utilitzen anticossos monoclonals amb epítops que reconeixen les proteïnes especifiques. La producció d'anticossos monoclonals amb alta afinitat per proteïnes humanes o per segments concrets de proteïnes humanes poden tindre gran interés diagnostique, terapèutic i industrial.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un hibridomes per a la producció d'un anticossos monoclonals que reconega diferents segments d'una proteïna humana de reconegut interés medique.  
06-BT-06. Productes terapèutics en models murins d'autoimmunitat renal.  
Els processos interlocutòria immune són degeneratius, inflamatoris, i de difícil tractament, evolucionant de forma crònica i incurable, el progrés en el diagnòstic, caracterització i tractament d'estos processos patològics és de gran importància medica.   
En esta fase s'ha de desenrotllar una molècula que inhibisca de forma significativa la progressió d'un procés interlocutori immune renal en un model murin.   
06-BT-07. Esterilització de material quirurgicosanitari en segons a una temperatura no superior a 37ºC  
Els microorganismes no esporulats viuen rodejats d'una interfase aquosa i contenen aigua en la seua estructura. Durant les manipulacions instrumentals d'organismes vius, quantitats de substàncies de base aquosa s'adherixen als instruments, els quals, al continuar sent usats, transporten possibles microorganismes i estenen la seua sembra (contaminació). Per a evitar-ho, molts dels instruments es rebutgen després d'un reduït ús, o se sotmeten a lents processos de llavat i esterilització. Molts instruments no suporten el calfament elevat requerit per a l'esterilització tèrmica sense deformar-se o perdre les seues qualitats bàsiques. Per això és important el desenrotllament de sistemes segurs d'esterilització, que no calfen els instruments mes allà dels limites tolerables per a poder ser usats novament.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema que permeta l'esterilització completa, no química, ni radioactiva, en segons, d'instruments com ara pipetes, biberons o xeringues, de vidre o polímetres sintètics, que hagen contingut mitjans líquids amb microorganismes eucariotes o proguaraninots, L'esterilització, deu efectuar-se sense que els instruments es calfen per damunt dels 37ºC. El sistema deu ser miniaturitzat, per a contindre només una o dos peces a esterilitzar i deu poder ampliar-se modularment.  
06-BT-08. Obtenció de variants cel·lulars eucariotes de mamífers, adherents o no adherents, cultivables In Vitro, per a fins industrials.   
Alguns processos de síntesi industrial de proteïnes utilitzen cèl·lules eucariotes, cultivades en biorreactors. La major part de biorreactors estan preparats per a operar amb cèl·lules en suspensió i requerixen portadors per a cultivar cèl·lules adherents. El desenrotllament de cèl·lules fàcils de transfectar, productores de grans quantitats de proteïnes i cultivables en suspensió són d'importància per a la indústria de biosíntesi.  
En esta fase s'ha de desenrotllar línies cel·lulars de mamífers, de procedència epitelial, estables, que puguen créixer en suspensió, per a la producció de proteïnes transgèniques.  
06-BT-09. Potenciació dels mecanismes naturals de microorganismes en la producció d'hidrogen.  
És un fet constatat que certs microorganismes (cianobacteris) tenen com a producte de rebuig del seu metabolisme hidrogen. Este mecanisme pot suposar un motor de producció d'hidrogen per a la seua aplicació energètica el que suposaria una gran oportunitat de mercat com a font alternativa d'hidrogen.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema on es produïsca un augment considerable en la producció d'hidrogen d'estos microorganismes.  
06-BT-10. Detecció precoç de la parasitació de les palmeres per Punxegut Roig.   
El Punxegut roig (Rhynchophorus ferrugineus) és un curculiònid originari de les àrees tropicals del sud-est asiàtic on constituïx una plaga per als cocoters. En els últims 20 anys l'avanç d'esta espècie s'ha produït des del sud-est asiàtic i Polinèsia (el seu lloc d'origen) fins a Índia, Península Aràbica, Egipte i Espanya, entre altres zones. El cicle de vida de l'insecte és de 3-4 mesos, podent existir fins a quatre generacions per any. Esta afecció és molt difícil de detectar en estats incipients, de manera que quan es detecta, el dany ocasionat a la palmera sol ser irreversible.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema que permeta detectar molt precoçment i de forma no destructiva, la presència de larves de punxegut roig en les palmeres.  
06-BT-11. Tractament eficaç de la parasitosi per Punxegut Roig en les palmeres.   
La femella adulta d'el Punxegut roig (Rhynchophorus ferrugineus) posa els ous en la base de les palmes més tendres, i les larves al créixer avancen cap a l'interior de la palmera, alimentant-se del sistema vascular de la tija. Menja i tritura el tronc, produint-se una fermentació amb augment de la temperatura en l'interior, per la qual cosa apareix atapeïda la fibra de la tija i acaba matant la palmera.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de tractament que permeta interferir i eliminar la parasitosi per punxegut roig de les palmeres.  
06-BT-12. Obtenció de solanàcies transgèniques que expressen péptics humanes extraïbles per al seu ús medique-farmacèutic.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'expressió de pèptics de seqüència humana en cèl·lules de solanàcies, amb possibilitat de mantindre l'expressió els seus fruits.  
06-BT-13. Expressió de proteïnes humanes en creïlles.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'expressió de péptics de seqüència humana en cèl·lules de creïlla, amb possibilitat de mantindre una alta expressió en les creïlles.  
06-BT-14. Obtenció de plantes de tabac transgènic que expressen proteïnes humanes extraïbles per al seu ús medique-farmacèutic.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'expressió de péptics de seqüència humana en cèl·lules de la planta de tabac, amb possibilitat de mantindre una alta expressió en les fulles de la plantes de tabac.  
06-BT-15. Obtenció d'animals d'experimentació, transgènics, portadors de gens traçadors (reporter gens) de fàcil identificació en teixits i sèrum.  
L'experimentació, en animals de laboratori, de processos per a medicina regenerativa inclou el transinsubordinació de cèl·lules mare de donants isogénicos. Per a conéixer l'extensió, ubicació i funcionalitat de les cèl·lules transplantades és necessari disposar de gens distintius que permeten reconéixer entre cèl·lules isogèniques les quals són d'origen transplantat. L'obtenció de donants transgènics amb cèl·lules marcades genèticament és necessària.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un model de ratolí BALB/C o C57BL, transgènic expressant en totes les seues cèl·lules, de forma contínua o baix control, un gen delator que permeta identificar les cèl·lules en un teixit d'un altre animal isogènic no marcat, o detectar la presència de les cèl·lules en l'animal per la seua presència en fluids biològics.  
06-BT-16. Obtenció de models animals per a la identificació i avaluació de nous productes dissenyats per al tractament de la malaltia d'Alzheimer.  
S'han desenrotllat diversos models animals de malaltia d'Alzheimer basats en el reconegut dèficit colinergic presinàptic que apareix en esta malaltia. La continuada investigació d'esta síndrome i el seu tractament es concentra en la producció i anàlisi de nous productes que en la patologia de la síndrome i la implantació dels dèficit de neurotransmissors en la vellesa.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un model animal, expandible de forma homogènia i estable, per a assajos farmacèutics de productes desenrotllats per al tractament de la malaltia d'Alzheimer, que permeta determinar i quantificar l'efectivitat terapèutica.  
06-BT-17. Desenrotllament de biotecnologia transferible per a l'obtenció, per mitjà d'enginyeria genètica i cultiu de teixits, de plantes resistents a patògens, insectes i a condicions ambientals estressants.   
Un dels factors que limiten seriosament la productivitat agrícola, i, en general, la vida de les plantes, són les agressions a què estan sotmeses, tant per part d'agents biòtics (patògens, insectes.) i abiòtics (sequera, salinitat, contaminants del medi.) ocasionant grans pèrdues econòmiques i ecològiques. D'altra banda, actualment es coneixen amb un detall suficient els mecanismes de senyalització i els gens components de la resposta defensiva de les plantes a estes agressions i la seua regulació com per a abordar estos problemes amb les armes que ens brinda la nova biotecnologia.   
En esta fase s'ha de desenrotllar ferramentes moleculars d'interés biotecnològic relacionades amb la defensa (promotors, factors de transcripció i altres elements reguladors, que puguen generar plantes resistents a patògens (viroides, virus, bacteris, fongs), a insectes i agents estressants abiòtics (sequera, salinitat, temperatures extremes, clorosi fèrrica).  
06-BT-18. Desenrotllament de biotecnologia transferible per a la modificació del desenrotllament vegetal per mitjà d'enginyeria genètica i cultiu de teixits.  
Els coneixements actuals a nivell molecular i cel·lular de la morfologia i fisiologia de les plantes i dels gens que governeu els processos subjacents, juntament amb la utilització de l'enginyeria genètica, fan possible modificar, d'una manera dirigida, les característiques productives i millorar la qualitat dels productes d'espècies hortofructícoles d'interés.  
En esta fase s'ha de desenrotllar ferramentes moleculars d'interés biotecnològic (transferibles a empreses biotecnològiques) relacionades amb el desenrotllament de la planta (promotors, factors de transcripció i altres elements reguladors de l'expressió gènica. Plantes amb alguna de les següents modificacions en el seu desenrotllament: grandària i/o port, període juvenil més curt, període de floració modificat, qualitat del fruit millorat.  
06-BT-19. Control de plagues de lepidòpters i altres insectes en cereals, fruites seques i plantes aromàtiques sense utilització de bromur de metil.  
El desenrotllament competitiu de l'arròs, els fruites seques i les plantes aromàtiques passa per un control de les plagues de lepidòpters i altres insectes que s'adapte a la recent normativa comunitària.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un medi, sense bromur de metil, per a l'eradicació de les plagues de lepidòpters i altres insectes de l'arròs i els fruites seques.   
06-CV-20. Obtenció d'una varietat de tomaca .Mutxamel. amb resistència múltiple a virosi i adaptada al cultiu d'hivernacle.  
La tomaca per a consum en fresc és la primera hortalissa d'exportació d'Espanya. Per a afrontar la creixent competència de la tomaca procedent d'altres països, És necessari apostar per la diversificació i per la qualitat en tots els seus sentits, desenvolupant productes tipificats, amb major qualitat reconeguda pel mercat i per tant amb major valor afegit.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un variant de tomaca .Mutxamel. que acumule resistències genètiques a virosi, de manera que el seu cultiu en hivernacle siga més rendible.   
06-BT-21. Determinació de la sensibilitat de patògens als antibiòtics permesos en aqüicultura.  
Els patògens provoquen pèrdues econòmiques en les produccions aqüícoles pel desenrotllament de resistència als antibiòtics utilitzat i la utilització de tractaments ineficaços.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un kit per a una determinació ràpida de la sensibilitat dels patògens als antibiòtics disponibles en aqüicultura per a realitzar tractaments de xoc a l'espera de determinar el patogen.   
06-BT-22. Aprofitament de subproductes agroalimentaris per a l'obtenció d'extractes amb característiques antioxidants.  
Actualment els subproductes o residus de l'activitat agroalimentària tenen un escàs o nul aprofitament. Entre els subproductes que es poden intentar valorar i que són de presència important a la Comunitat Valenciana, cal citar entre altres les restes de poda de l'oliverar i els subproductes de la vinificació. Atés que hi ha una demanda de compostos antioxidants per a l'enriquiment de productes elaborats amb fins dietètics i nutricionals i constatada la seua presència en quantitats apreciables en els residus de l'activitat agroalimentària, es pot pensar en la seua extracció per mitjà d'un procés rendible.  
En esta fase es pretén dissenyar processos rendibles per a obtindre extractes de poder antioxidant, per a ús alimentari, a partir de subproductes agroalimentaris de rellevància a la Comunitat Valenciana.   
06-BT-23. Determinació clínica del grau d'esteatosi hepàtica per procediments incruents.   
L'esteatosi hepàtica és l'acumulació de lípids histològicament visible en el citoplasma de les cèl·lules hepàtiques. Constituïx l'alteració metabòlica més freqüent a nivell hepàtic en els éssers humans. El diagnòstic es confirma per examen histològic per mitjà de punció biòpsia hepàtica. Segons el percentatge de cèl·lules hepàtiques afectades, l'esteatosi hepàtica es classifica en lleu (menys de 25% de les cèl·lules hepàtiques afectades), moderada (de 25 a 50% de cèl·lules), i severa (més de 50% de cèl·lules afectades). L'estimació del percentatge de fetge afectat per mitjà de mètodes incruents és extensament desitjada en medicina clínica.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de software capaç de mesurar l'extensió de l'esteatosi hepàtica a partir de senyals ecogràfics, amb la finalitat de ser aplicat en medicina clínica.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5269, del 30-05-2006 (2006/6352)

RESOLUCIÓN de 2 de mayo de 2006, del presidente del Instituto de la Pequeña y Mediana Industria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA), por la que se convocan ayudas del programa gesta (generación de soluciones de tecnología avanzada) a las pequeñas y medianas empresas para proyectos de investigación dirigidos a alcanzar un objetivo tecnológico.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5269

Fecha DOGV
:   30-05-2006

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - E) CONCESIÓN DE SUBVENCIONES ADMINISTRATIVAS

Número del documento
:   2006/6352

CVE


Fecha del documento
:   02-05-2006

Organismo emisor
:   Instituto de la Pequeña y Mediana Industria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA)

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [innovación](javascript:void(0))
    * [investigación y desarrollo](javascript:void(0))
    * [ayuda pública](javascript:void(0))
    * [pequeña y mediana industria](javascript:void(0))
    * [apoyo económico](javascript:void(0))
    * [pequeña y mediana empresa](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de mayo de 2006, del presidente del Instituto de la Pequeña y Mediana Industria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA), por la que se convocan ayudas del programa gesta (generación de soluciones de tecnología avanzada) a las pequeñas y medianas empresas para proyectos de investigación dirigidos a alcanzar un objetivo tecnológico. [2006/X6352]  
Las pequeñas y medianas empresas de base tecnológica son objeto de atención preferente en los sistemas de Ciencia-Tecnología-Empresa más avanzados por su papel como motores de la innovación tecnológica y por su capacidad de crecimiento y generación de empleo y riqueza.  
Dentro del Sistema Valenciano de Ciencia e Innovación, el entorno NOEMI-Nuevas Oportunidades Empresariales mediante la Investigación-, se configura como una estructura de interfaz entre la ciencia y los recursos económicos, cuyo objetivo es el de transformar el conocimiento y la ciencia en oportunidades empresariales para la creación de nuevas tecnologías.  
En este marco el presente programa tiende a estimular la creación de empresas por inventores, científicos y tecnólogos que, a partir de los resultados de la investigación y la ciencia, desarrollen o hayan desarrollado nuevas oportunidades de mercado. Igualmente, se dirige a estimular la innovación tecnológica de las PYME ya existentes, por incorporación de fundamentos científico-técnicos originales, para que puedan producir y comercializar bienes .Nuevos para el Mundo..  
Tras un análisis preliminar del potencial científico y empresarial de la Comunidad Valenciana se ha elaborado el Plan de acción GESTA en el entorno NOEMI, con los objetivos señalados, necesarios para el progreso y la salvaguarda de los intereses de la Comunidad Valenciana, e incrementar la comercialización de la innovación tecnológica a través de I+D solidarios entre las empresas de la Comunidad Valenciana con la cooperación de la Generalitat.  
En esta edición del programa GESTA, se expone a la comunidad científica y empresarial valenciana, con vocación de I+D+I, una serie de objetivos tecnológicos a alcanzar, propuestos por empresas de la Comunidad Valenciana, específicamente encuestadas, como candidatos de desarrollo por su alto potencial comercial y de progreso, reafirmados por un panel de expertos. En ediciones futuras, este programa recogerá los objetivos que todas las empresas valencianas, que lo quieran, y que los propongan a la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, la cual confeccionará, a propuesta de un panel de expertos de la empresa y de la ciencia, un listado de objetivos tecnológicos a abordar, encuadrados en las correspondientes áreas de investigación científica, que respondan a las oportunidades de negocio planteadas y a las necesidades eminentes de la Comunidad Valenciana.  
Las ayudas del programa GESTA las recibirán las empresas emergentes y PYME que puedan y deseen desarrollar un proyecto de I+D dirigido a resolver uno de los objetivos tecnológicos presentados en la presente lista.  
En virtud de lo que antecede, y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 1.3 de la Orden de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia de 28 de febrero de 2005, resuelvo:  
Artículo 1. Objeto y ámbito.  
El objeto de la presente resolución es convocar las ayudas del IMPIVA correspondientes al ejercicio 2006 en el marco del Programa GESTA, cuyas bases se establecen en el anexo I.  
Artículo 2. Marco normativo.  
Las ayudas recogidas en la presente resolución se concederán de acuerdo con lo establecido en la Orden de 28 de febrero de 2005, de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, sobre concesión de ayudas por el Instituto de la Pequeña y Mediana Industria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA).   
Artículo 3. Líneas presupuestarias  
El importe global máximo destinado para la concesión de las ayudas previstas en la presente convocatoria se financia con cargo a la siguiente línea presupuestaria:  
. T6509000 660.000 €  
Las ayudas descritas cuentan con financiación del Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER) a través del Programa Operativo Integrado de la Comunidad Valenciana 2000-2006: Eje 1:Mejora de la Competitividad y Desarrollo del Tejido Productivo, Medida 1: Apoyo a empresas industriales, comerciales y de servicios.  
Artículo 4. Beneficiarios.  
1. Podrán acogerse a estas ayudas las PYME industriales y de servicios relacionados con la industria. Quedan excluidas las comunidades de bienes y las sociedades civiles, así como las asociaciones, fundaciones y en general, las entidades sin ánimo de lucro,   
A efectos de la presente resolución, se considerará PYME, según la Recomendación de la Comisión, de 6 de mayo de 2003, sobre la definición de microempresas, pequeñas y medianas empresas (DOUE nº L 124/36, de 20 de mayo de 2003), toda entidad, independientemente de su forma jurídica, que ejerza una actividad económica que reúna los siguientes requisitos:   
. Que emplee a menos de 250 personas.  
. Que tenga un volumen de negocio anual no superior a 50 millones de euros, o bien un balance general no superior a 43 millones de euros.  
Asimismo, cuando sea necesario distinguir entre pequeñas empresas y medianas empresas, se entenderá por pequeña empresa aquella unidad económica que emplee a menos de 50 personas y que tenga un volumen de negocio anual o un balance general no superior a 10 millones de euros; microempresa se considerará aquella empresa que ocupe a menos de 10 personas y su volumen de negocio o su balance general anual no supere los 2 millones de euros.  
El cómputo de los efectivos y límites señalados, en el caso de empresas asociadas o vinculadas se efectuará tal y como disponen los apartados 2 y 3 del artículo 6 del anexo de la Recomendación 2003/361/CE de la Comisión, de 6 de mayo de 2003, sobre la definición de microempresas, pequeñas y medianas empresas. Dichos criterios de cómputo se pueden consultar en el impreso de solicitud.  
2. Los beneficiarios deberán tener su sede social o establecimiento de producción en la Comunidad Valenciana y los proyectos objeto de ayuda deberán estar localizados en dicho territorio.   
3. Las condiciones para ser beneficiario habrán de mantenerse hasta el momento del pago de la subvención.  
4. Para el ejercicio de su actividad los beneficiarios deberán disponer de las autorizaciones administrativas preceptivas, encontrarse inscritos en los Registros Públicos pertinentes, y cumplir con cualesquiera otros requisitos exigidos por las disposiciones aplicables.  
5. No podrán obtener la condición de beneficiarios los solicitantes en los que concurra alguna de las circunstancias previstas en el artículo 13 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, General de Subvenciones.  
6. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 58 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, General de Subvenciones, la obtención de la subvención falseando las condiciones requeridas para su concesión u ocultando las que la hubiesen impedido o limitado, se considerará infracción muy grave.  
Artículo 5. Solicitudes de ayuda.  
Los solicitantes deberán presentar una solicitud normalizada cumplimentada utilizando el programa informático que se puede descargar desde la dirección de Internet del IMPIVA: www.impiva.es .  
Artículo 6. Documentación que debe acompañar al impreso de solicitud.  
Las solicitudes de ayuda deberán ir acompañadas de la siguiente documentación:  
1. Memoria técnica del proyecto, según modelo que puede obtenerse descargándolo desde la dirección de Internet del IMPIVA: www.impiva.es .  
2. Documentación relativa a la personalidad jurídica del solicitante:  
a) El IMPIVA obtendrá la información relativa a la personalidad jurídica del solicitante cuando éste sea una sociedad cuya inscripción en el Registro Mercantil sea obligatoria. No obstante lo anterior, el IMPIVA podrá requerir directamente del solicitante la presentación de algún documento concreto.  
b) En el caso de solicitantes cuya inscripción en el Registro Mercantil no sea obligatoria (empresarios individuales, cooperativas), se deberá aportar fotocopia de los siguientes documentos:  
. Contrato o acta de constitución y estatutos vigentes.  
. Poder de representación del firmante de la solicitud, o documento equivalente según las prescripciones legales.  
. DNI si es empresario individual.  
No será necesario aportar la documentación anterior que ya obre en poder del IMPIVA, siempre que se mantenga vigente y se aporte declaración de vigencia al efecto según modelo disponible en la dirección de Internet del IMPIVA: www.impiva.es .  
c) Cuando el solicitante sea una empresa en fase de constitución, se deberá aportar al menos fotocopia del DNI del promotor y el proyecto de estatutos.   
3. Impuesto sobre Actividades Económicas (IAE):   
. Si la empresa está obligada al pago del IAE deberá aportar el último recibo (ejercicio 2005 o 2006, según proceda) del impuesto.  
. Si no está obligada al pago o realiza una actividad no sujeta, deberá hacerlo constar en la casilla correspondiente del impreso de solicitud (exención o no sujeción), indicando en el primer caso el epígrafe en que se encuentra dada de alta.  
. Si la empresa ha sido constituida en el ejercicio 2005 ó 2006, deberá aportarse el modelo 036 de alta en el impuesto.  
4. La presentación de la solicitud conlleva la autorización al IMPIVA para recabar los certificados a emitir por la Agencia Estatal de la administración Tributaria, por la Unidad Recaudadora de la Hacienda Pública Valenciana y por la Tesorería General de la Seguridad Social. En cualquier caso el IMPIVA se reserva el derecho a requerir directamente al solicitante en el supuesto de que la información obtenida presente alguna incidencia.  
5. Si la documentación aportada fuera incompleta o presentara errores subsanables se requerirá al interesado para que en el plazo de 10 días subsane la falta o acompañe los documentos preceptivos, con advertencia de que si no lo hiciese se le tendrá por desistido de su solicitud.   
6. Los requerimientos a los que se hace referencia en este artículo, así como cualquier otro que pudiera realizarse por el IMPIVA podrá efectuarse por correo electrónico a la dirección indicada por el solicitante en el impreso de solicitud.  
Artículo 7. Plazo de presentación de solicitudes.  
El plazo de presentación comenzará el día de publicación de la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) y finalizará transcurridos 30 días hábiles contados a partir del día siguiente de su publicación en el DOGV. En todo caso, cuando el día concreto de finalización del plazo fuera sábado o inhábil en el municipio en que residiere el interesado o en la sede del IMPIVA, se considerará inhábil a todos los efectos prorrogándose al primer día hábil siguiente.  
Artículo 8. Lugar de presentación de solicitudes.  
1. Las solicitudes y la documentación anexa podrán presentarse en cualquiera de las sedes del IMPIVA indicadas a continuación en horario de 9 a 14 horas, de lunes a viernes, y de 17 a 19 horas, de lunes a jueves:   
. IMPIVA Alicante-Oficina PROP: C/Churruca, 29, 03003 Alicante.  
. IMPIVA Castellón-Oficina PROP: av. Hermanos Bou, 47. 12003 Castellón.  
. IMPIVA Valencia: Plaza del Ayuntamiento, 6. 46002 Valencia.  
2. También podrán presentarse en las formas previstas en el artículo 38.4. de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
En el caso de que se optara por presentar la solicitud en una Oficina de Correos, deberá hacerse en sobre abierto para que sea fechada y sellada por la Oficina de Correos antes de ser certificada.  
Artículo 9. Evaluación de solicitudes.  
1. Las ayudas se concederán bajo el régimen de concurrencia competitiva, mediante una comparación de las solicitudes presentadas en la que se aplicarán los criterios de valoración fijados en las bases de los programas y se establecerá una prelación respetando los límites presupuestarios.   
2. El órgano competente para la instrucción del procedimiento de las ayudas enmarcadas en la presente resolución será la Dirección de Innovación y Competitividad del IMPIVA a través del Área de Investigación y Desarrollo Tecnológico.  
Artículo 10. Resolución de la concesión de ayudas  
Tras la aplicación de los criterios de evaluación, una Comisión presidida por el director general del IMPIVA y compuesta por el personal técnico del IMPIVA o personal externo que éste designe, elevará propuesta de concesión al Presidente del IMPIVA. En este sentido, evaluados los proyectos presentados, la Comisión elevará propuesta de los proyectos que hayan obtenido mayor puntuación independientemente del objetivo tecnológico en el que se enmarquen. En todo caso la Comisión se reserva el derecho de no agotar el presupuesto disponible del Programa en caso de que las mayores puntuaciones obtenidas no garanticen la calidad y viabilidad de los proyectos.  
El Presidente del IMPIVA resolverá sobre la adjudicación de las ayudas fijando expresamente la cuantía, e incorporando, en su caso, las condiciones y obligaciones a que deba sujetarse el beneficiario.   
Las subvenciones concedidas serán publicadas en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) con expresión del programa y crédito presupuestario al que se imputen, beneficiario, cantidad concedida y finalidad o finalidades de la subvención.  
La resolución dictada por el Presidente, pondrá fin a la vía administrativa, y su contenido será notificado de forma individualizada a cada interesado.  
La concesión de la ayuda quedará condicionada a la emisión, por parte de la autoridad ambiental competente, de un certificado que declare la no afección del proyecto a la denominada .Red Natura 2000', espacio físico de especial protección medioambiental configurado así por la Unión Europea. La obtención de dicho certificado se gestionará por el IMPIVA.  
Artículo 11. Proyectos que refuercen la política social  
De acuerdo con los criterios de valoración que se establecen respectivamente en cada uno de los programas, tendrán preferencia en la adjudicación en caso de empate los proyectos presentados por aquellas entidades que acrediten ocupar un porcentaje de trabajadores discapacitados superior respecto a la plantilla de la empresa que tenían con anterioridad a la presente convocatoria, y en general aquellos que reúnan los requisitos previstos en la Ley 11/2003, de 10 de abril, sobre el estatuto de las personas con discapacidad de la Comunidad Valenciana.  
Asimismo se valorarán positivamente los proyectos presentados por ciertas categorías de personas desfavorecidas socialmente que experimenten condiciones, situaciones y necesidades especiales a la hora de emprender actividades empresariales o insertarse en el mercado laboral.  
Artículo 12. Obligaciones de los beneficiarios.  
Serán obligaciones del beneficiario:  
a) Realizar la actividad objeto de la subvención y acreditar su realización en la forma y fecha indicadas en la notificación de concesión de la ayuda. La acreditación de los gastos e inversiones se realizará mediante la presentación de justificantes de gasto y pago en la proporción que se indique en dicha notificación.   
b) Demostrar el funcionamiento del prototipo creado o de la aplicación propuesta para la solución del objetivo tecnológico planteado, en los términos y parámetros definidos en las bases del programa y la memoria técnica presentada por el solicitante.  
c) Responder de la veracidad de los documentos aportados.  
d) Aportar la documentación que acredite la constitución de la empresa en caso de que en el momento de la solicitud la empresa se encontrara en vías de creación.  
e) Someterse, tanto el beneficiario como terceros relacionados con el objeto de la subvención, a las actuaciones de comprobación y verificación de la actividad subvencionada efectuadas por el IMPIVA u otros órganos de la Unión Europea, así como a las actuaciones de control financiero de la Intervención General de la Generalitat Valenciana en relación con las ayudas recibidas.  
f) Comunicar al IMPIVA la solicitud u obtención de otras ayudas para la misma finalidad procedentes de cualesquiera otras administraciones o entes públicos, indicando el porcentaje y cuantía de la ayuda. A tal fin, el beneficiario presentará en la justificación una declaración responsable sobre la disponibilidad de fondos propios para financiar la parte del gasto no subvencionado.  
g) Actualizar la documentación presentada que hubiese sufrido alguna modificación y comunicar al IMPIVA cualquier modificación del proyecto con anterioridad a su ejecución.  
h) Los proyectos de inversión deberán financiarse como mínimo en un 25% mediante recursos propios no subvencionables, es decir, que dicha aportación no podrá contar con ayuda alguna.  
i) Mantener durante un mínimo de cinco años las inversiones subvencionadas.  
j) Efectuar cuantas medidas de información y publicidad establezca la normativa europea respecto a las actividades en las que intervengan los Fondos Estructurales u otros Fondos.  
k) Cumplir con cuantas obligaciones se establecen en la Orden de 28 de febrero de 2005 de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, sobre concesión de ayudas por el IMPIVA, y en cualquier otra disposición en vigor.  
El incumplimiento de cualquiera de estas obligaciones podrá dar lugar a la minoración o revocación, y en su caso, al reintegro de las ayudas percibidas y a la exigencia del interés de demora desde el momento del pago de la subvención.   
Artículo 13. Justificación de gastos y pagos.  
1. La justificación de la ayuda deberá realizarse de acuerdo con las instrucciones aprobadas por resolución del director general del IMPIVA que serán notificadas al beneficiario. A efectos de justificación se considerará que el gasto subvencionado se ha realizado aunque las facturas no hayan sido totalmente pagadas con anterioridad a la finalización del periodo de justificación. Junto con la notificación de concesión se indicará el porcentaje mínimo de pago exigible.  
2. Las facturas presentadas para la justificación de los proyectos deberán cumplir lo dispuesto por el Real Decreto 1496/2003, de 28 de noviembre y demás normativa vigente.   
3. Sólo serán tenidos en cuenta los justificantes de fecha posterior al registro de entrada del documento de solicitud de ayuda   
4. Cuando el importe del gasto subvencionable supere la cuantía de 30.000 euros en el supuesto de coste por ejecución de obra, o de 12.000 euros en el supuesto de suministro de bienes de equipo o prestación de servicios por empresas de consultoría o asistencia técnica, el beneficiario deberá aportar también justificación de haber solicitado como mínimo tres ofertas de diferentes proveedores, salvo que por las especiales características de los gastos subvencionables no exista en el mercado suficiente número de entidades que lo suministren o presten. y así se haga constar en un informe-.  
La elección entre las ofertas presentadas deberá recaer en la más económica, justificando en una memoria la elección en otro sentido. La no presentación de las memorias a que hace referencia este apartado, o la insuficiencia de las mismas, podrá dar lugar a una minoración de la ayuda concedida.  
5. No se aceptarán como justificantes de realización del proyecto las facturas derivadas de la contratación con empresas o entidades vinculadas al beneficiario de la ayuda, salvo justificación expresa que deberá ser valorada por el IMPIVA. Se entiende por empresas o entidades vinculadas aquéllas en las que el beneficiario o un socio o grupo de socios pueda ejercer, directa o indirectamente, una influencia dominante, o aquéllas que puedan ejercerla sobre él o que, del mismo modo que el beneficiario, estén sometidas a la influencia dominante de otra empresa o entidad por razón de propiedad, participación financiera o normas que la regulen. Se presumirá que existe influencia dominante cuando una empresa, entidad, persona física o grupo de éstas, directa o indirectamente, con relación a otra, esté en posesión de al menos un 25% del capital suscrito, un 25% de los votos inherentes a las participaciones emitidas por la empresa o entidad, o pueda designar al menos el 25% de los miembros del órgano de administración, dirección o control de la empresa.  
Artículo 14. Pago de las ayudas.  
El IMPIVA procederá al pago de la ayuda una vez el beneficiario haya ejecutado el proyecto y siempre que haya cumplido las obligaciones exigibles.  
DISPOSICIÓN FINAL  
Se faculta al director general del IMPIVA para dictar las resoluciones necesarias para el desarrollo, eficacia y ejecución de la presente convocatoria.   
Valencia, 2 de mayo de 2006.. El presidente: Justo Nieto Nieto.  
ANEXO I  
PROGRAMA: GESTA (Generación de Soluciones de Tecnología Avanzada). 2006  
Objetivo  
Propiciar la participación de PYME en la generación de soluciones tecnológicas de interés general que favorezcan el progreso industrial de la Comunidad Valenciana.   
Actuaciones apoyables  
. Proyectos de Investigación Tecnológica que se realicen durante el ejercicio 2006, dirigidos a la resolución de alguno de los objetivos tecnológicos incluidos en el anexo II, de cuyos resultados se derive un producto innovador que pueda tener aplicación industrial real y viable.  
Beneficiarios  
PYME con sede social o establecimiento productivo en la Comunidad Valenciana que desarrollen el proyecto en este ámbito geográfico.  
. Será requisito de los proyectos subvencionables que dos tercios de la investigación se realice en la propia empresa o en colaboración con agentes, públicos o privados, del Sistema de I+D+i de la Comunidad Valenciana.  
. El investigador principal o director del proyecto de investigación debe ser empleado o socio de la empresa que solicita la ayuda.  
Tipo de ayuda  
Las ayudas convocadas por la presente resolución tienen la consideración de subvención, de acuerdo con la definición establecida en el artículo 2 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, General de Subvenciones. Se excluyen de la consideración de subvención los rendimientos financieros que se generen por los fondos librados a los beneficiarios.  
. Subvención del 70% de los costes elegibles con un límite máximo por proyecto de 30.000 euros.   
No obstante se podrá alcanzar el 75% en las partidas de estudios de viabilidad o cuando el proyecto se inscriba en los objetivos de un proyecto vinculado al programa marco de I+D, o bien se plantee colaboración con centros públicos de investigación o exista colaboración transfronteriza entre socios independientes de la UE. En cualquier caso, el límite máximo de ayuda a conceder por proyecto será de 30.000 euros.  
. Subvención del 50% de los costes elegibles de los diferentes gastos derivados de la constitución de la empresa, con un límite máximo de ayuda de 3.000 euros siempre y cuando se cumplan todos los siguientes requisitos:  
. La sociedad debe haberse constituido con fecha posterior a la publicación de la convocatoria en el DOGV, y debe ser una Sociedad Mercantil.  
. Al menos dos científicos tienen que ser accionistas de la sociedad, entendiendo como científicos, personas que puedan acreditar la realización de trabajos de investigación.  
. La actividad desarrollada por la nueva sociedad constituida debe ser la investigación y desarrollo de nuevas tecnologías, su patente, y explotación comercial.  
No será subvencionable el IVA satisfecho por la adquisición de bienes y servicios.  
Criterios de valoración  
Calidad del proyecto  
a) Novedad de la idea o del enfoque.  
b) Relevancia del reto científico.  
c) Simplicidad y originalidad de la solución propuesta.  
d) Credibilidad y adecuación del plan de trabajo para mostrar la viabilidad del proyecto.  
e) Adecuación de la inversión del proyecto al esfuerzo investigador para la consecución del objetivo tecnológico.  
f) Relevancia de los beneficios económicos y técnicos si el prototipo funciona.  
g) Facilidad con que el trabajo propuesto puede conducir a un producto o proceso comercializable.  
h) Facilidad con que el proyecto puede atraer financiación privada una vez finalizada la ayuda.  
Características del solicitante  
a) Cualificación del investigador principal, equipo, y consultores; incluyendo publicaciones y patentes relevantes para el proyecto.  
b) Desarrollo de investigación relacionada con el problema propuesto.  
c) Ayudas obtenidas en años anteriores para desarrollar proyectos, y resultados obtenidos positivos.  
Aspectos socio-económicos  
a) Solicitudes presentadas por colectivos socialmente desfavorecidos, por empresas que hayan superado en su plantilla respecto al año anterior los mínimos exigidos por la normativa sobre integración laboral de discapacitados o que cuenten con un plan de igualdad de oportunidades entre mujeres y hombres, por empresas con ubicación en zonas geográficas de interés preferente, o con proyectos que supongan incremento del empleo o impliquen subcontratación especializada.  
Costes subvencionables  
. COSTE DE CONTRATOS CON AGENTES, PÚBLICOS O PRIVADOS, DEL SISTEMA DE I+D+i DE LA COMUNIDAD VALENCIANA.  
. SERVICIOS EXTERNOS. Aquellos que el solicitante necesite contratar a otras empresas o entidades para llevar a cabo el proyecto.   
. MATERIALES Y COMPONENTES. Los gastos de materiales, suministros y productos similares necesarios para la actividad de investigación y desarrollo  
. RECURSOS HUMANOS. Los gastos del personal (investigadores, técnicos y personal auxiliar) empleado exclusivamente en los proyectos de I+D que son objeto de las ayudas.  
. INVERSIONES NO PRODUCTIVAS. Equipos de laboratorio e instrumentos y adquisición de tecnología documentada: patentes, licencias, etc.  
Además, en el caso de que el proyecto implique la creación de una sociedad con las características descritas en el .tipo de ayuda. se podrán considerar los siguientes costes subvencionables.  
. SERVICIOS EXTERNOS. Consultorías especializadas para asesoramientos externos que no tengan carácter habitual en el funcionamiento de la empresa tales como estudios de viabilidad, estudios de mercado o de oportunidad.   
. INVERSIONES PRODUCTIVAS. Bienes de equipo vinculados al proyecto, maquinaria y equipos informáticos vinculados a producción.  
. OTROS. Gastos de registro de marcas y patentes. Asimismo se considerarán subvencionables los gastos de primer establecimiento de la sociedad.  
Serán admisibles los justificantes emitidos a partir de la fecha de presentación de la solicitud de ayuda.  
ANEXO II  
LISTADO DE OBJETIVOS TECNOLÓGICOS  
ENERGÍA  
06-EN-01. Reducción del gasto energético en sistemas de climatización.  
La climatización de viviendas y edificios habitados requiere un constante intercambio de calor que se traduce en una pérdida o ganancia de calorías. Para ello se emplean diferentes tipos de sistemas de climatización que utilizan principalmente el aire como foco de intercambio de calor. Estos sistemas conllevan un alto gasto energético y tienen un uso cada vez más extendido. Un ahorro sensible de este gasto podría suponer un ahorro total muy elevado.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de un nuevo sistema de climatización que alcance unos ahorros energéticos sensibles (mayor del 10%) respecto a los actuales, independiente del tipo de foco de intercambio de calor que se utilice, que pueda ser producido industrialmente a coste competitivo.   
06-EN-02. Análisis y determinación de la conductividad térmica de estructuras y subsuelos en tiempo real.  
En aplicaciones industriales, de construcción y de climatización es necesario medir la conductividad térmica en diferentes tipos de estructuras y suelos para un adecuado diseño que optimice el gasto energético. Los sistemas actuales se basan en dos fases: una de inyección de calor y otra de extracción de calor, que buscan alcanzar un régimen estático de funcionamiento en la transferencia de calor. En el caso de suelos, dada la inercia térmica del terreno y el largo periodo de recuperación, la determinación de parámetros se realiza actualmente con métodos de larga duración y de alto coste.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de .kit. compacto y transportable para la realización de medidas y análisis de datos que determinen de modo sencillo y rápido (tiempo real) la conductividad térmica del subsuelo y otras estructuras.   
06-EN-03. Instalación optimizada de intercambiadores térmicos verticales en el subsuelo de zonas urbanas hasta 30 metros de profundidad.  
El uso de intercambiadores enterrados para climatización que utiliza las propiedades geotérmicas del suelo, presenta problemas de instalación asociados a la perforación del terreno, la escasez de superficie, el adecuado relleno del sondeo y las características termo-hidráulicas del sistema. Disponer de tecnología que automatice estos procesos reforzaría la utilización de aplicaciones que utilicen difusores de calor verticales enterrados.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de sistema combinado para instalaciones optimizadas de difusores de calor verticales que mejore las técnicas de perforación para un amplio espectro de suelos, que reutilice el detritus como material de relleno del sondeo, y que verifique sus adecuadas características térmicas e hidráulicas.  
06-EN-04. Control global y dinámico del gasto energético en instalaciones industriales y residenciales.  
Los sistemas más usados en la actualidad para el control de la climatización doméstica y de locales públicos, utilizan tanto termostatos como sensores para determinar la puesta en marcha y paro de los aparatos de calefacción o refrigeración. El ajuste de la temperatura se fija arbitrariamente por el usuario. Estos sistemas climatizan de forma heterogénea y rígida sin considerar fuentes de calor biológico y nictameral asociados al uso y características cambiantes del complejo de estancias controlado por termostatos.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de módulo domótico para más de cuatro estancias, estandarizado e integrable en un sistema de control de la climatización, centralizado, dinámico y adaptado al uso cambiante y geometría de cada una de las estancias, que permita garantizar un ambiente óptimo para la fisiología de los usuarios y reduzca el gasto energético de forma sensible, alcanzando un 20% de ahorro.  
06-EN-05. Generación de potencia superior a 6 kW con microondas.   
Las microondas electromagnéticas de frecuencias entre 1 y 170 GHz se utilizan en campos tecnológicos diversos tales como radiodifusión, televisión, telefonía inalámbrica, radar, protocolos de transmisión inalámbrica de datos, procesado térmico de materiales, entre otros. El uso de magnetrones para producir microondas a una frecuencia baja (aproximadamente 2.45 GHz .banda S-) para elevar la temperatura del agua se ha extendido desde el uso doméstico al industrial, con el fin de procesar térmicamente materiales que contienen moléculas de agua. Un incremento progresivo de la potencia de estos instrumentos se ha hecho necesario para atender las crecientes aplicaciones industriales. Para la mejora de la eficiencia en los procesos térmicos de materiales se requieren sistemas de elevada potencia, superior a 2 kW.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de cabezal de microondas que integre magnetrones de potencia, aisladores y fuentes de alimentación, capaz de suministrar, en una sola unidad, potencias de microondas superiores a 6 kW. El esquema debe ser compacto, compatible con la producción industrial y ser competitivo en costes.  
06-EN-06. Incremento de la relación amperaje/longitud de los conductores recubiertos.  
Se han logrado muy notables avances en el desarrollo de una segunda generación de cables recubiertos, hechos con superconductores a alta temperatura, conocidos como cables 2G. En comparación con los cables de primera generación son potencialmente más económicos y proporcionan mejores características y rendimientos. Se han construido segmentos cortos de hasta 100 m. con más de 100 A/cm. Sin embargo, se necesita mejorar para que pueda facilitarse su comercialización y para fabricarlos de forma práctica.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de cable 2G que llegue a los 600 A/cm. a 77 grados K y que pueda ser producido industrialmente a coste competitivo.  
06-EN-07. Recubrimiento de cables semiconductores mediante sistemas criostáticos.   
Para conseguir las ventajas del uso de cerámicas superconductoras en equipamiento eléctrico, estos materiales tienen que mantenerse a temperaturas inferiores a la temperatura ambiente, en el entorno de los 60 a 83 ºK. Se busca el desarrollo de sistemas de aislamiento térmico (criostatos) para evitar la difusión de calor desde el ambiente al superconductor.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de criostato flexible para recubrir cables eléctricos superconductores que discurran bajo el agua o subterráneos. Se proponen para longitudes de 500 m., una difusión de calor menor de 1 W/m, y sin excesivos incrementos de difusión de calor en las zonas dobladas o curvadas.  
06-EN-08. Desarrollo de algoritmo de control e implementación para inversores trifásicos conectados a la red eléctrica.   
Los inversores trifásicos conectados a la red eléctrica precisan de algoritmos de control para que los valores de tensión e intensidad conectados a la red estén en fase y tengan las amplitudes correctas, así como el contenido en armónicos apropiado. A tal efecto, existen multitud de algoritmos matemáticos para realizar dicha solución. Todos los sistemas existentes utilizan tecnologías de integración en DSP o en sistemas electrónicos similares.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de una solución tecnológica realizando la integración en FPGA.  
06-EN-09. Cálculo y desarrollo de transformadores y filtros trifásicos para inversores.  
Los transformadores convencionales utilizados para media potencia no tienen en cuenta el rizado de la corriente que proviene de los inversores trifásicos, lo que conduce a calentamientos indeseables del transformador y a la pérdida de propiedades magnéticas del mismo.  
En esta fase se debe desarrollar un sistema de cálculo y dimensionamiento de transformadores trifásicos, o de filtros del tipo L o LCL para inversores trifásicos, en los que se tenga en cuenta la necesidad de atenuación del rizado de la corriente, con una eficiencia global del transformador o del filtro superior al 98%.  
06-EN-10. Aumento en la producción de hidrógeno a partir de agua maximizando el ratio hidrógeno obtenido/energía empleada.   
El hidrógeno podría convertirse en un importante vector energético en un futuro. Uno de los inconvenientes más importantes es el alto gasto energético necesario para su producción. La consecución de un procedimiento que reduzca el consumo energético para su producción sería una ventaja competitiva en el futuro mercado de la energía.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo para la obtención de hidrógeno que maximice su producción utilizando el mínimo de energía.  
06-EN-11. Aumento de la capacidad de almacenamiento de hidrógeno.   
Uno de los problemas que plantea el hidrógeno como combustible es su baja densidad. Ello supone un grave inconveniente para su almacenamiento y asimismo una disminución de la autonomía de los sistemas que lo utilicen. Un sistema o procedimiento que mejore el almacenamiento del hidrógeno, supone una oportunidad para favorecer el desarrollo de esta tecnología.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de sistema que maximice la relación entre la cantidad de hidrógeno almacenado y el espacio requerido.  
06-EN-12. Utilización del hidrógeno como acumulador de energía en plantas fotovoltaicas.  
La producción de energía eléctrica presenta problemas de sobreproducción en horas de poco consumo que utiliza sistemas de almacenamiento de energía, como el bombeo de agua en altura, que son poco eficaces. La utilización del hidrógeno como acumulador de energía aumentaría en gran medida esta eficiencia. En las instalaciones fotovoltaicas sería una gran ventaja disponer de este tipo de sistema para emplear los remanentes de energía mediante el uso de pilas de combustible en las horas que no hay sol o en horas en las que la demanda energética supera a la capacidad productiva de la instalación solar.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de un sistema de producción de hidrógeno y de energía mediante pilas de combustible para trabajar paralelamente con la instalación solar, tanto en sistemas fotovoltaicos conectados a la red eléctrica como en sistemas aislados.  
06-EN-13. Aumento de la eficiencia de producción de energía eléctrica a partir de la energía solar fotovoltaica.  
Existen tecnologías de células fotovoltaicas que permiten prácticamente triplicar la eficiencia de la producción de energía eléctrica a partir de la energía solar fotovoltaica. No obstante, el coste elevado debido a las tecnologías de fabricación empleadas hace necesario aumentar la cantidad de radiación que reciben las células por medio de métodos de concentración, lo que a su vez aumenta la temperatura de las células y en consecuencia acaba disminuyendo la eficiencia final de las mismas.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de módulo fotovoltaico compuesto por un .array'denso de células de triple unión y seguidor solar de dos ejes con una precisión angular de 1º, en el que se monte un sistema de parábola con espejos para deflectar la luz solar sobre el array denso. Además se debe desarrollar un sistema de refrigeración y aprovechamiento de la energía térmica evacuada por dicho sistema desde el array denso, así como un software de gestión integral de todo el sistema.  
06-EN-14. Control de temperatura de placas solares utilizando el efecto Peltier-Seebeck.  
En los sistemas de soldadura de los buses a la célula fotovoltaica, se posiciona actualmente la célula contra una placa calefactada, la cual se mantiene a una temperatura cuasi constante durante todo el proceso. No obstante, lo idóneo sería poder disponer de un método de control de la temperatura de la placa, de forma que dicha temperatura pudiese sufrir fuertes variaciones (tanto en sentido de enfriamiento como de calentamiento) en períodos de tiempo muy cortos (duración de 1 seg). Para lograr este objetivo, se están empleando células Peltier para el calentamiento . enfriamiento de la placa.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo para el control de la temperatura de las células Peltier, capaz de controlar una potencia de hasta 1000W, y con precisión en la temperatura de 1ºC.   
SEGURIDAD   
06-SE-01. Identificación de vehículos prioritarios en servicios de urgencia, con preferencia de paso y actuación en tiempo real sobre los semáforos, para facilitar el paso a estos vehículos.  
Ambulancias, coches de bomberos y de la policía utilizan las señales acústicas y luminosas para abrirse paso entre el tráfico. A veces no es suficiente y se plantean graves problemas en intersecciones de vías cuando deben atravesar semáforos en rojo. Una adecuada identificación de vehículos junto a una modulación en tiempo real de los semáforos antes de llegar a ellos, alerta de su inminente paso y permite reaccionar adecuadamente y con tiempo a los vehículos de la vía.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo para la identificación automáticamente diferentes clases de vehículos con prioridad y transmitir, a un programa de control de señales de tráfico, la información que permita la apertura de semáforos en la dirección del vehículo antes de llegar a las intersecciones.   
06-SE-02. Control de condiciones ambientales mediante sensores de niebla-lluvia miniaturizados y de bajo coste.  
La formación de bancos de precipitación en forma de niebla, bruma o lluvia es frecuente en zonas geográficas de rutas terrestres y marítimas. Estas precipitaciones pueden ser prácticamente súbitas e inesperadas, elevando el riesgo de accidentes de carretera o navegación. La detección inmediata y automática de estos bancos de precipitación es importante para disparar avisos anticipados y a distancia, a conductores y navegantes.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo miniaturizado, de bajo coste, y de sensibilidad calibrada, que permita su instalación en tramos de rutas y en balizas marinas, para que transmita señales de advertencia de modo anticipado a conductores o navegantes. Estos sistemas serán compatibles con su instalación en vehículos, para activar automáticamente luces y limpiaparabrisas ante la presencia de precipitación atmosférica que comprometan la visibilidad.  
06-SE-03. Caracterización en tiempo real del tráfico urbano e interurbano.  
El tráfico rodado en las ciudades y áreas metropolitanas es un problema creciente dado el alto índice de desplazamientos y el aumento del parque móvil. Para una adecuada gestión de este tráfico es necesario disponer de información constante y en tiempo real.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de un sistema de caracterización de tráfico rodado teniendo en cuenta factores como: número, tipo y velocidad de vehículos y que proporcione datos en tiempo real.   
06-SE-04. Detección y monitorización de la fatiga y la distracción de los conductores.  
Los accidentes de tráfico se deben en gran parte a la fatiga y stress del conductor, lo cual reduce su capacidad de respuesta rápida ante situaciones imprevistas.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo que permita, en tiempo real, informar al conductor de su estado de fatiga e indisposición a responder con eficacia a las sorpresas. El sistema no debe ser invasivo ni doloroso, portátil y reutilizable. Deberá estar basado en medidas reales de signos de fatiga, tales como parpadeo, nistagmo, electroencefalografía, tensión muscular, etc.  
06-SE-05. Localización de objetos, animales y personas en zonas delimitadas en tiempo real.   
La información sobre la localización y movimientos de objetos, animales y personas en zonas delimitadas, públicas o privadas, es vital para la seguridad o para la gestión de recursos. Para procedimientos de seguridad y optimización logística, la localización en tiempo real y la grabación histórica para análisis retrospectivos de los movimientos son fundamentales.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo modular y escalable, orientado a la localización de objetos, animales o personas permitiendo la comunicación bidireccional. El sistema se diseñará para aplicaciones en zonas acotadas como edificios, áreas industriales, polígonos, parques, urbanizaciones, etc. Debe poder interaccionar con otros sistemas (control de accesos, seguridad, etc.), y permitir el registro de desplazamientos. En conjunto, el sistema debe ser competitivo en coste y no puede ser invasivo o incompatible en ambientes tecnológicamente evolucionados.  
06-SE-06. Detección de intrusiones en zonas acotadas.  
Los sistemas convencionales de seguridad perimetral presentan varios inconvenientes relacionados con la sensibilidad de la detección, las necesidades de infraestructuras específicas y la generación de falsas alarmas.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo robusto que minimice las deficiencias anteriores y que sea económicamente competitivo.  
06-SE-07. Supervisión de las líneas eléctricas de alta tensión.  
Los tendidos clásicos de alta tensión precisan de revisiones periódicas que garanticen su buen funcionamiento o la necesidad de sustitución. Actualmente la revisión es costosa y lenta, ya que se realiza con cámaras térmicas ubicadas en helicópteros que sobrevuelan el tendido.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de control remoto que efectúe la revisión de líneas de alta tensión con mayor fiabilidad, menor tiempo y disminución de recursos humanos.  
MEDIO AMBIENTE   
06-MA-01. Detección inmediata de incendios forestales.   
Debido al alto número de incendios forestales y la consiguiente pérdida de masa boscosa, se precisa del desarrollo de sistemas que sean capaces de detectar el fuego con precisión y rapidez a un coste razonable. Esto conllevaría una respuesta de los mecanismos de extinción.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de sistema para la detección inmediata de focos de incendio forestales que cubra grandes áreas boscosas, de larga duración, que se comunique de forma inalámbrica con un centro de control y con un coste competitivo  
06-MA-02. Control y extinción de incendios en zonas inaccesibles.  
La extinción de incendios es un problema en sí mismo, y además se complica cuando la respuesta no es rápida y el fuego se localiza en zonas inaccesibles para los vehículos de bomberos. La extinción aérea es la mejor alternativa aunque depende mucho de las condiciones atmosféricas y de luz.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de un sistema transportable en vehículos o remolques, que sea capaz de lanzar cargas desde grandes distancias hacia los focos del incendio, que sean completamente efectivos en la consecución de su objetivo, mediante cualquier tipo de control de dirección, y que descargue su contenido en el momento óptimo para producir una extinción del foco del incendio.  
06-MA-03. Vigilancia y detección de incendios forestales mediante vehículo aéreo miniaturizado, no tripulado.  
Los incendios forestales aumentan con el cambio climático y las épocas de sequía. Muchos de ellos comienzan en focos menores que se extienden por falta de detección precoz. Durante los últimos años el mayor soporte para la detección de incendios en áreas boscosas remotas ha sido el intercambio de información sobre puntos de calor detectados por diferentes sensores como el MODIS, montados sobre los satélites Terra y Aqua de NASA, o de sistemas AVHRR también montados sobre satélites NOAA. La información de satélites, salvo la procedente de estacionarios, es periódica con ciclos largos de 12 a 24 horas, lo cual permite el desarrollo de los incendios hasta magnitudes peligrosas. Además la resolución no es muy alta debido a la distancia y a enmascaramientos de falsos focos de calor, tales como industrias o plantas de energía, entre otros. Por ello se ha utilizado, alternativamente, sistemas de tierra, montados sobre torres de vigilancia, basados en cámaras visibles, para la detección de humo; y cámaras infrarrojas, para la detección de puntos de calor. Dado lo escarpado de algunos montes el mantenimiento de esas torres es costoso y su visibilidad limitada. La sustitución de las torres por otros sistemas se hace necesaria.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de un vehículo aéreo no tripulado, de control remoto dotado de sensores de infrarrojos, de un sistema automático de señalar los focos hipertérmicos y de transmisión de datos, y de un sistema de posicionamiento preciso.  
06-MA-04. Gestión de residuos proveniente de explotaciones de animales.  
La prevención y control de la contaminación derivada de las explotaciones avícolas, y otras explotaciones ganaderas intensivas es una prioridad. Este tipo de instalaciones almacenan residuos y heces en un área limitada y por largos períodos de tiempo, debido principalmente a que, las operaciones de engorde se realizan en un espacio reducido donde la comida es llevada a los animales. Diferentes tipos de explotaciones tienen problemas ambientales similares. Por ejemplo, una sola vaca puede producir 60 Kg. de estiércol diarios, o 22 toneladas de desechos por año. Los desechos animales, las aguas fecales y el estiércol, tienen que ser tratados de forma eficaz, y son necesarios sistemas para prevenir accidentes, vertidos, o aportaciones excesivas a las vías fluviales. Las aguas superficiales se pueden contaminar con el agua de las tormentas que arrastra el estiércol al arroyo más cercano, o por filtraciones del materiales de desecho (p.e. nitratos, sales, patógenos bacterianos o virales, medicamentos veterinarios, etc.) en las aguas subterráneas.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de un sistema que sea capaz de tratar los residuos de forma directa, continua, rápida, eficiente y a un coste competitivo, para ser aprovechados de cualquier forma.  
06-MA-05. Detección y evaluación de reservas de agua subterránea desde superficie sin la realización de perforaciones.  
La obtención de agua dulce es uno de los problemas más importantes de la actualidad para muchas regiones del mundo. Este agua, se encuentra principalmente en lagos, humedales y ríos con unos 10.500.000 km3 en todo el mundo. Además se estima que la cantidad de agua concentrada en la atmósfera en forma de vapor de agua alcanza los 3.100 km3. El resto del agua dulce se encuentra en el subsuelo, con más de 100.000 km3, unas 30 veces más que la localizada en la atmósfera. Este agua se encuentra en su mayor parte dentro del primer kilómetro desde la superficie.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de superficie para la detección y evaluación de agua subterránea, de gran eficacia, que no necesite realizar perforaciones y que tenga un gran alcance en profundidad.   
06-MA-06. Desodorización de residuos orgánicos.  
Los residuos orgánicos producen y liberan al aire moléculas altamente excitantes de las terminaciones sensitivas olfatorias, que provocan sensación de desagrado, repulsión y el malestar en zonas habitadas cercanas a los lugares donde se depositan estos residuos, incluso puede afectar a la explotación del turismo rural, y reducir la calidad de vida en el entorno. La prevención, control y eliminación de la pestilencia derivada de plantas de tratamientos de residuos o de explotaciones avícolas o ganaderas intensivas puede suponer una oportunidad de mercado, dado que no sería necesario que instalaciones de este tipo se sitúen en zonas apartadas, contribuyendo, de este modo, a la disminución del coste del transporte. Además, supondrá un gran beneficio social.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de sistema que sea capaz de eliminar la pestilencia de los residuos de las explotaciones animales, en un ámbito local.   
06-MA-07. Monitorización medioambiental en entornos complejos.  
Los sistemas actuales de control ambiental ofrecen un potencial reducido para la monitorización de entornos desde el punto de vista de su densidad espacial y capacidad de captura de información detallada y fiable.   
En esta fase se debe desarrollo un prototipo, de red densa heterogénea, para el control ambiental en zonas de interés con capacidad de comunicación inalámbrica, equipada con sensores de diferentes tipos (humedad del suelo y del aire, presión del agua, pluviómetro, temperatura, concentración de algunos contaminantes).  
06-MA-08. Optimización térmica y acústica de carrocería de grupos de generación eléctrica.  
Los grupos de generación eléctrica pueden ser utilizados en entornos muy diferentes, por lo que es preciso silenciarlos mediante el control del ruido de escape y del ruido producido por el motor y su sistema de ventilación. Se da aquí un conflicto entre la necesidad de aislamiento acústico y las necesidades de refrigeración del motor, que hasta el momento no ha sido abordado de forma integral. El análisis del flujo de aire en el interior de la carrocería y a través de los orificios de ventilación debería permitir reducir los requerimientos sobre el aislamiento, por lo que existe un claro potencial de mejora del producto y de reducción de costes.  
En esta fase se pretende desarrollar un prototipo de carrocería para grupos electrógenos optimizando simultáneamente el efecto refrigerante y la generación y transmisión de ruido.  
06-MA-09 Mejora de la calidad de aguas empleada en acuicultura de instalaciones ubicadas en tierra de cultivos.  
La acuicultura está considerada como un sector emergente de la Comunidad Valenciana que presenta problemas en la utilización de agroquímicos contaminantes y que son agresivos para el medio ambiente.  
En esta fase se debe desarrollar un proceso de producción que produzca de modo significativo un menor nivel de contaminación tanto en el agua de proceso como de vertido.  
PROCESOS INDUSTRIALES   
06-PI-01. Control de humedad de productos industriales en procesos continuos mediante métodos .on-line. no invasivos de bajo coste y que se adapten a la velocidad del proceso.  
La automatización de procesos industriales requiere de forma creciente el establecimiento de un control de calidad «on-line» mediante análisis no invasivos, ni destructivos, de los productos procesados. Parámetros de calidad muy importantes están basados en el grado de humedad integrada en el producto. Los sistemas más frecuentes en uso que pueden estimar el grado de humedad del producto requieren ser efectuados off-line y conllevan la destrucción de muestras del producto y la ralentización del proceso.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de unidad de control .on-line. que permita estimar con precisión, en tiempo real, parámetros relacionados con la humedad de los productos procesados en la línea.  
06-PI-02. Control de calidad de objetos abiertos y cerrados mediante sistemas no destructivos.   
En la fabricación de recipientes geométricos moldeados por piezas y ensamblados se producen defectos de sellado y posibles grietas. Se requieren instrumentos para detectar estos errores de forma no destructiva y compatible con la continuidad de la cadena de producción.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de detección, en tiempo real y de forma no destructiva, de errores de cierre y grietas en frascos, cajas u objetos similares.   
06-PI-03. Control de calidad de superficies de objetos complejos de 3D mediante sistemas no destructivos.   
En la fabricación de objetos tridimensionales moldeados por piezas, ensamblados y decorados por distintos procedimientos se pueden producir defectos de superficie de materia o de decoración. Se requieren instrumentos para detectar estos errores, en tiempo real, de forma no destructiva y compatible con la continuidad de la cadena de producción.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de detección, en tiempo real y de forma no destructiva, de errores de superficie de objetos tridimensionales, en movimiento a lo largo de la cadena de producción. El prototipo debe ser escalable para objetos desde 2 cm. de dimensión mayor a 400 cm. de dimensión mayor.  
06-PI-04. Generación de calor sin combustión local para procesos térmicos industriales con un coste energético competitivo.  
Los procesos térmicos industriales que implican combustión producen residuos, incluido CO2 que se expulsa al medio ambiente localmente. Desarrollar sistemas para la realización de procesos térmicos industriales (secado, vulcanizado, poltrusión, etc) sin implicar combustión local a precio competitivo es de interés.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de sistema que permita un procesado térmico habitual, pero sin combustión, no contaminante, que realice el proceso con idéntica o superior eficiencia que el habitual basado en combustión y con un coste energético similar.  
06-PI-05. Mejora de la soldadura de cobre-estaño contra una metalización de plata sobre silicio.   
Este tipo de soldadura representa, en células fotovoltaicas, un proceso complicado dado los espesores reducidos de placa y las operaciones manuales que se llevan a cabo, lo que da como resultado fallos en soldadura y rotura de placas de silicio y la ralentización general del proceso.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de un sistema de soldadura fiable, robusto y repetitivo, de los buses a las células fotovoltaicas.  
06-PI-06. Detección de microrroturas en placas de silicio.  
Las células de silicio empleadas en la industria fotovoltaica tienden a tener cada día grosores más pequeños (habiendo una previsión de llegar a corto plazo a un espesor de unas 160 micras). Esto hace que sean extremadamente frágiles, pudiendo producirse microrroturas o fracturas, invisibles al ojo humano, pero que provocan una pérdida considerable de la eficiencia y de la potencia máxima producible por las mismas.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de un sistema que sea capaz de detectar microrroturas o fracturas en placas de silicio, sin que el método de ensayo deteriore o llegue a alterar las características de funcionamiento de las mismas. Dicho ensayo se debe introducir en el proceso productivo, de forma que el tiempo máximo para realizarlo no exceda unos 20 seg. de tiempo.  
06-PI-07. Utilización selectiva de disolvente en pinturas y barnices.   
Las fluctuaciones en el precio de ciertos disolventes y las limitaciones en el uso de disolventes dictadas por las nuevas legislaciones medioambientales, obligan a los fabricantes a continuas reformulaciones de producto. Esto provoca pérdida de tiempo y una asunción de sobrecostes asociados a la nueva formulación.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de un modelo experto para la obtención de formulaciones óptimas de pinturas y barnices a partir de las restricciones de disolventes impuestas por el mercado  
06-PI-08. Análisis objetivo y fiable de la aceptación de un nuevo producto en el mercado previo a su lanzamiento.  
El desarrollo de nuevas metodologías de diseño que utilizan las tecnologías emergentes en imagen y comunicación, ha supuesto una mayor velocidad en el desarrollo de los prototipos y una reducción sensible de costes, dado que no es necesario realizar prototipos físicos ni diseñar procesos de producción antes de verificar la aceptación del producto en el mercado. Este hecho unido a técnicas para detectar los aspectos formales de un producto que más influyan en la decisión de compra del usuario, se puede en convertir en una herramienta de diseño muy potente.   
En esta fase se debe desarrollar un sistema para el análisis, desde las primeras fases del diseño, de los aspectos formales de un nuevo producto, de modo que, asegure el éxito de dicho producto en el mercado antes de su lanzamiento y que no utilice prototipos físicos.   
06-PI-09. Medición de espesores en objetos de plástico en la cadena de producción, para control de calidad.  
Muchos sectores industriales utilizan polímeros para la construcción de piezas para maquinaria, encapsulados, protección, decoración, seguridad, etc. En muchos casos, las dimensiones de estas piezas y elementos tienen que cumplir ciertos estándares de tolerancia. Por ello, se establecen controles de calidad, por los cuales se determina si una pieza o piezas de determinada partida tienen las dimensiones adecuadas.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de medición, en tiempo real y de forma no destructiva, de espesores de objetos tridimensionales, en movimiento a lo largo de la cadena de producción. El prototipo debe ser escalable para objetos desde 2 cm. a 400 cm. de dimensión mayor.  
06-PI-10. Desarrollo de herramientas informáticas para predecir el efecto multipactor en guías coaxiales de comunicación espacial por satélite.  
Las descargas electrónicas resonantes que ocurren en el vacío o a baja presión atmosférica (10-3 mmHg o inferior, propia de altitudes superiores a 90 km), referidas como efecto multipactor, constituyen un problema en líneas de transmisión, interruptores, filtros y conectores de dispositivos que operan en esas condiciones.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de análisis y predicción del efecto multipactor en guías coaxiales en un ambiente de 10-3 mmHg   
06-PI-11. Desarrollo de láser de potencia y emisión pulsada para aplicación industrial.  
Se ha progresado mucho en el desarrollo de varios tipos de láser de alta potencia demostrándose la gran importancia industrial y económica de esta tecnología; por esa razón los países mas desarrollados están apostando por el desarrollo de más y mejores láser de potencia e instrumentos para su aplicación.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de láser de fibra óptica de potencia y emisión pulsada para aplicaciones industriales.  
06-PI-12. Sistema de simulación para el desarrollo de nuevos motores de motocicletas de competición.   
El desarrollo de los motores de motocicletas de competición se ha realizado en el pasado mediante el uso exhaustivo de ensayos en bancos de potencia de prototipos. En los últimos tiempos se está cambiando esta metodología promoviendo el uso de simuladores para el diseño de los distintos elementos del motor. Sin embargo, este cambio de tendencia solamente se ha producido en grandes empresas del sector porque eran las únicas capaces de acometer inversiones a largo plazo. Con la popularización de los simuladores de motor y la reducción de costes informáticos, la generalización de esta metodología de diseño es posible a empresas y equipos de menor dimensión.  
En esta fase se debe desarrollar/diseñar un motor de competición utilizando el sistema de simulación propuesto.  
06-PI-13. Sensor de medida directa de gas recirculado en motores de combustión interna alternativos. (EGR)  
En los actuales motores térmicos de automoción, se ha consolidado la técnica del EGR (Recirculación de los gases de escape). No existe en el mercado un sensor de medida directa de esos gases de escape que sea industrializable, por lo que el control del EGR presenta ciertas dificultades. Desarrollar un sensor capaz de medir estos gases teniendo presente su fiabilidad y precio, sería un gran avance tecnológico.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de sensor capaz de cumplir esta función, así como las exigencias en cuanto a precisión, fiabilidad y precio de esta aplicación.  
06-PI-14. Alternativa para los materiales utilizados en envases que provienen del petróleo y que sean biodegradables.  
La búsqueda de alternativas a productos derivados del petróleo afecta a todos los ámbitos entre ello los relacionados con los envases y embalajes. El desarrollo de nuevos materiales que no procedan de dicha materia prima y que mejoren sus características funcionales y sanitarias puede ser una ventaja competitiva muy importante respecto a los derivados del petróleo.  
En esta fase se debe desarrollar un nuevo material de envase biodegradable alternativo a los derivados del petróleo, de precio igual o menor.   
06-PI-15. Mejora de la vida útil de mermeladas y salsas obtenidas por procesos de vacío.  
La utilización de altas temperaturas en la aplicación de métodos tradicionales para la obtención de mermeladas, y salsas, tiene como consecuencia la alteración de ciertos aspectos relacionados con la calidad del producto. Por otro lado, la utilización de los envases tradicionales de vidrio y los envases de plástico convencionales para este tipo de alimentos presentan algunos inconvenientes como es el ingreso de oxígeno con el consecuente aumento del crecimiento microbiano.   
En esta fase se debe desarrollar un nuevo envase de material plástico con recubrimiento antimicrobiano para conservar productos procesados mediante el uso de la concentración y enfriado a vacío (Vaccum Cooling)  
06-PI-16. Mejora del sistema de control e identificación de lotes de productos acuícolas en los mercados.  
Los sistemas actuales presentan problemas por la humedad propia del entorno y las condiciones de producción y almacenamiento de este tipo de producto.  
En esta fase se debe desarrollar un sistema de control e identificación de productos acuícolas resistente a la humedad y alternativo y/o complementario a las etiquetas de identificación que se utilizan en la actualidad.  
06-PI-17. Nuevo procedimiento de decoración de baldosas cerámicas esmaltadas.  
El procedimiento habitual de decoración y vidriado de baldosas cerámicas esmaltadas se realiza utilizando materias primas (pigmentos, fritas y otros aditivos) de naturaleza inorgánica lo cual impide el desarrollo de determinada coloraciones en su decoración y precisa de altas temperaturas para su implementación (entre 950 y 1.200 ºC).  
Se propone el recurso a materiales de naturaleza orgánica (con o sin nanopartículas en suspensión), polimerizables por radiación ultravioleta, para recubrir las baldosas cerámicas (en sustitución del esmalte de naturaleza inorgánica) que permita obtener efectos decorativos y que, adicionalmente, no requiere tratamiento térmico a alta temperatura.  
BIOTECNOLOGÍA   
06-BT-01 Generador de Impulsos de Estimulación Cardiaca Bicameral Implantable, con Respuesta en Frecuencia (DDDR)  
Existen enfermedades cardiacas en las que la forma terapéutica farmacológica no es efectiva, y el único tratamiento posible es la implantación de un marcapasos permanente. El mercado español de marcapasos se caracteriza por la ausencia de fabricantes y tecnología española.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo generador de impulsos implantable de estimulación cardiaca bicameral con respuesta en frecuencia (DDDR), que incluya el desarrollo de un dispositivo de interfaz de programación compatible, que permita la reprogramación del generador una vez se encuentre implantado, así como acceder a una serie de funciones especiales.  
06-BT-02. Obtención de hibridomas y anticuerpos monoclonales nuevos para la identificación y/o separación-purificación de proteínas humanas de demostrada utilidad diagnóstica o terapéutica.  
Algunos procesos de purificación de proteínas utilizan columnas de afinidad que utilizan anticuerpos monoclonales con epítopos que reconocen las proteínas específicas. La producción de anticuerpos monoclonales con alta afinidad por proteínas humanas o por segmentos concretos de proteínas humanas puede tener gran interés diagnóstico, terapéutico e industrial.   
En esta fase se deben desarrollar hibridomas para la producción de unos anticuerpos monoclonales que reconozcan diferentes segmentos de una proteína humana de reconocido interés médico.  
06-BT-03. Desarrollo de productos adyuvantes para la optimización de la quimioterapia anti. neoplásica.  
Los agentes usados en quimioterapia anticancerosa tienen efectos secundarios al interferir la renovación normal de los tejidos. El desarrollo de agentes adyuvantes que sensibilicen más a las células tumorales es de gran importancia en la terapia oncológica.   
En esta fase se debe desarrollar un nuevo producto o estrategia terapéutica que aumente la sensibilidad de las células neoplásicas a alguno de los fármacos usados en oncología clínica. Probado en modelos animales debe mostrar notables efectos ventajosos frente al tratamiento sin el adyuvante.  
06-BT-04. Desarrollo de kits, con reactivos originales, para la detección, en suero o tejidos humanos, de proteínas humanas de especial interés diagnóstico, mediante técnicas de fluorescencia, luminiscencia, o colorimétricas.  
Los sistemas multitest aceleran la obtención de datos clínicos de vital importancia, aumentan el espectro de pruebas y reducen los costes hospitalarios.   
En esta fase se debe desarrollar un test completo que permita, a partir moléculas propias (sintetizadas o descubiertas ex novo), valorar la presencia y cantidad de una molécula sérica de reconocido interés clínico o veterinario.  
06-BT-05. Desarrollo de un procedimiento inmunológico para el diagnóstico y evaluación del síndrome autoinmune de .Goodpasture', con muestras de fluidos biológicos.   
Algunos procesos de purificación de proteínas utilizan columnas de afinidad que utilizan anticuerpos monoclonales con epítopos que reconocen las proteínas especificas. La producción de anticuerpos monoclonales con alta afinidad por proteínas humanas o por segmentos concretos de proteínas humanas puede tener gran interés diagnóstico, terapéutico e industrial.   
En esta fase se debe desarrollar un hibridomas para la producción de un anticuerpos monoclonales que reconozca diferentes segmentos de una proteína humana de reconocido interés medico.  
06-BT-06. Productos terapéuticos en modelos murinos de autoinmunidad renal.  
Los procesos auto-inmunes son degenerativos, inflamatorios, y de difícil tratamiento, evolucionando de forma crónica e incurable. El progreso en el diagnóstico, caracterización y tratamiento de estos procesos patológicos es de gran importancia médica.   
En esta fase se debe desarrollar una molécula que inhiba de forma significativa la progresión de un proceso auto inmune renal en un modelo murino.   
06-BT-07. Esterilización de material quirúrgico-sanitario en segundos a una temperatura no superior a 37ºC.  
Los microorganismos no esporulados viven rodeados de una interfase acuosa y contienen agua en su estructura. Durante las manipulaciones instrumentales de organismos vivos, cantidades de sustancias de base acuosa se adhieren a los instrumentos, los cuales, al seguir siendo usados, transportan posibles microorganismos y extienden su siembra (contaminación). Para evitarlo, muchos de los instrumentos se desechan tras un reducido uso, o se someten a lentos procesos de lavado y esterilización. Muchos instrumentos no soportan el calentamiento elevado requerido para la esterilización térmica sin deformarse o perder sus cualidades básicas. Por ello es importante el desarrollo de sistemas seguros de esterilización, que no calienten los instrumentos más allá de los límites tolerables para poder ser usados de nuevo.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de sistema que permita la esterilización completa, no química, ni radioactiva, en segundos, de instrumentos tales como pipetas, biberones o jeringuillas, de cristal o polímetros sintéticos, que hayan contenido medios líquidos con microorganismos eucariotes o procariotes, La esterilización, debe efectuarse sin que los instrumentos se calienten por encima de los 37ºC. El sistema debe ser miniaturizado, para contener solo una o dos piezas a esterilizar y debe poder ampliarse modularmente.  
06-BT-08. Obtención de variantes celulares eucariotas de mamíferos, adherentes o no adherentes, cultivables in Vitro, para fines industriales.   
Algunos procesos de síntesis industrial de proteínas utilizan células eucariotas, cultivadas en biorreactores. La mayor parte de biorreactores están preparados para operar con células en suspensión y requieren portadores para cultivar células adherentes. El desarrollo de células fáciles de transfectar, productoras de grandes cantidades de proteínas y cultivables en suspensión es de importancia para la industria de biosíntesis.  
En esta fase se deben desarrollar líneas celulares de mamíferos, de procedencia epitelial, estables, que puedan crecer en suspensión, para la producción de proteínas transgénicas.  
06-BT-09. Potenciación de los mecanismos naturales de microorganismos en la producción de hidrógeno.  
Es un hecho constatado que ciertos microorganismos (cianobacterias) tienen como producto de desecho de su metabolismo hidrógeno. Este mecanismo puede suponer un motor de producción de hidrógeno para su aplicación energética lo que supondría una gran oportunidad de mercado como fuente alternativa de hidrógeno.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de sistema donde se produzca un aumento considerable en la producción de hidrógeno de estos microorganismos  
06-BT-10. Detección precoz de la parasitación de las palmeras por Picudo Rojo.   
El Picudo rojo (Rhynchophorus ferrugineus) es un curculiónido originario de las áreas tropicales del sudeste asiático donde constituye una plaga para los cocoteros. En los últimos 20 años el avance de esta especie se ha producido desde el sudeste asiático y polinesia (su lugar de origen) hasta India, Península Arábica, Egipto y España, entre otras zonas. El ciclo de vida del insecto es de 3-4 meses, pudiendo existir hasta cuatro generaciones por año. Esta afección es muy difícil de detectar en estados incipientes, de manera que cuando se detecta, el daño ocasionado a la palmera suele ser irreversible.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de sistema que permita detectar muy precozmente y de forma no destructiva, la presencia de larvas de picudo rojo en las palmeras.  
06-BT-11. Tratamiento eficaz de la parasitosis por Picudo Rojo en las palmeras.   
La hembra adulta del Picudo rojo (Rhynchophorus ferrugineus) pone los huevos en la base de las palmas más tiernas, y las larvas al crecer avanzan hacia el interior de la palmera, alimentándose del sistema vascular del tallo. Come y tritura el tronco, produciéndose una fermentación con aumento de la temperatura en el interior, por lo que aparece apelmazada la fibra del tallo y termina matando la palmera.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de tratamiento que permita interferir y eliminar la parasitosis por picudo rojo de las palmeras.  
06-BT-12. Obtención de solanáceas transgénicas que expresen péptidos humanas extraíbles para su uso médico-farmacéutico.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de expresión de péptidos de secuencia humana en células de solanáceas, con posibilidad de mantener la expresión sus frutos.  
06-BT-13. Expresión de proteínas humanas en patatas.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de expresión de péptidos de secuencia humana en células de patata, con posibilidad de mantener una alta expresión en las patatas.  
06-BT-14. Obtención de plantas de tabaco transgénico que expresen proteínas humanas extraíbles para su uso médico-farmacéutico.  
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de expresión de péptidos de secuencia humana en células de la planta de tabaco, con posibilidad de mantener una alta expresión en las hojas de las plantas de tabaco.  
06-BT-15. Obtención de animales de experimentación, transgénicos, portadores de genes trazadores (reporter genes) de fácil identificación en tejidos y suero.  
La experimentación, en animales de laboratorio, de procesos para medicina regenerativa se incluye el transplante de células madre de donantes isogénicos. Para conocer la extensión, ubicación y funcionalidad de las células transplantadas es necesario disponer de genes distintivos que permitan reconocer entre células isogénicas cuáles son de origen transplantado. La obtención de donantes transgénicos con células marcadas genéticamente es necesaria.  
En esta fase se debe desarrollar un modelo de ratón BALB/C o C57BL, transgénico expresando en todas sus células, de forma continua o bajo control, un gen delator que permita identificar las células en un tejido de otro animal isogénico no marcado, o detectar la presencia de las células en el animal por su presencia en fluidos biológicos.  
06-BT-16. Obtención de modelos animales para la identificación y evaluación de nuevos productos diseñados para el tratamiento de la enfermedad de Alzheimer.  
Se han desarrollado varios modelos animales de enfermedad de Alzheimer basados en el reconocido déficit colinérgico presináptico que aparece en esta enfermedad. La continuada investigación de este síndrome y su tratamiento se concentra en la producción y análisis de nuevos productos en la patología del síndrome y la implantación de los déficit de neurotransmisores en la vejez.  
En esta fase se debe desarrollar un modelo animal, expandible de forma homogénea y estable, para ensayos farmacéuticos de productos desarrollados para el tratamiento de la enfermedad de Alzheimer, que permita determinar y cuantificar la efectividad terapéutica.  
06-BT-17. Desarrollo de biotecnología transferible para la obtención, mediante ingeniería genética y cultivo de tejidos, de plantas resistentes a patógenos, insectos y a condiciones ambientales estresantes.   
Uno de los factores que limitan seriamente la productividad agrícola, y, en general, la vida de las plantas, son las agresiones a que están sometidas, tanto por parte de agentes bióticos (patógenos, insectos.) y abióticos (sequía, salinidad, contaminantes del medio.) ocasionando grandes pérdidas económicas y ecológicas. Por otra parte, actualmente se conocen con un detalle suficiente los mecanismos de señalización y los genes componentes de la respuesta defensiva de las plantas a estas agresiones y su regulación como para abordar estos problemas con las armas que nos brinda la nueva biotecnología.   
En esta fase se deben desarrollar herramientas moleculares de interés biotecnológico relacionadas con la defensa (promotores, factores de trascripción y otros elementos reguladores, que puedan generar plantas resistentes a patógenos (viroides, virus, bacterias, hongos), a insectos y agentes estresantes abióticos (sequía, salinidad, temperaturas extremas, clorosis férrica).  
06-BT-18. Desarrollo de biotecnología transferible para la modificación del desarrollo vegetal mediante ingeniería genética y cultivo de tejidos.  
Los conocimientos actuales a nivel molecular y celular de la morfología y fisiología de las plantas y de los genes que gobiernan los procesos subyacentes, junto con la utilización de la ingeniería genética, hacen posible modificar, de un modo dirigido, las características productivas y mejorar la calidad de los productos de especies hortofrutícolas de interés.  
En esta fase se debe desarrollar herramientas moleculares de interés biotecnológico (transferibles a empresas biotecnológicas) relacionadas con el desarrollo de la planta (promotores, factores de trascripción y otros elementos reguladores de la expresión génica. Plantas con alguna de las siguientes modificaciones en su desarrollo: tamaño y/o porte, período juvenil más corto, período de floración modificado, calidad del fruto mejorado  
06-BT-19. Control de plagas de lepidópteros y otros insectos en cereales, frutos secos y plantas aromáticas sin utilización de bromuro de metilo.  
El desarrollo competitivo del arroz, los frutos secos y las plantas aromáticas pasa por un control de las plagas de lepidópteros y otros insectos que se adapte a la reciente normativa comunitaria.   
En esta fase se debe desarrollar un medio, sin bromuro de metilo, para la erradicación de las plagas de lepidópteros y otros insectos del arroz y los frutos secos.   
06-BT-20. Obtención de una variedad de tomate .Muchamiel. con resistencia múltiple a virosis y adaptada al cultivo de invernadero.  
El tomate para consumo en fresco es la primera hortaliza de exportación de España. Para afrontar la creciente competencia del tomate procedente de otros países, es preciso apostar por la diversificación y por la calidad en todos sus sentidos, desarrollando productos tipificados, con mayor calidad reconocida por el mercado y por tanto con mayor valor añadido.   
En esta fase se debe desarrollar una variante de tomate .Muchamiel. que acumule resistencias genéticas a virosis, de forma que su cultivo en invernadero sea más rentable.   
06-BT-21. Determinación de la sensibilidad de patógenos a los antibióticos permitidos en acuicultura.  
Los patógenos provocan pérdidas económicas en las producciones acuícolas por el desarrollo de resistencia a los antibióticos utilizados y la utilización de tratamientos ineficaces.   
En esta fase se debe desarrollar un kit para una determinación rápida de la sensibilidad de los patógenos a los antibióticos disponibles en acuicultura para realizar tratamientos de choque a la espera de determinar el patógeno.   
06-BT-22. Aprovechamiento de subproductos agroalimentarios para la obtención de extractos con características antioxidantes  
Actualmente los subproductos o residuos de la actividad agroalimentaria tienen un escaso o nulo aprovechamiento. Entre los subproductos que se pueden intentar valorizar y que son de presencia importante en la Comunidad Valenciana, cabe citar entre otros los restos de poda del olivar y los subproductos de la vinificación. Dado que existe una demanda de compuestos antioxidantes para el enriquecimiento de productos elaborados con fines dietéticos y nutricionales y constatada su presencia en cantidades apreciables en los residuos de la actividad agroalimentaria, cabe pensar en su extracción mediante un proceso rentable.  
En esta fase se pretende diseñar procesos rentables para obtener extractos con poder antioxidante, para uso alimentario, a partir de subproductos agroalimentarios de relevancia en la Comunidad Valenciana.   
06-BT-23. Determinación clínica del grado de esteatosis hepática por procedimientos incruentos.   
La esteatosis hepática es la acumulación de lípidos histológicamente visible en el citoplasma de las células hepáticas. Constituye la alteración metabólica más frecuente a nivel hepático en los seres humanos. El diagnóstico se confirma por examen histológico mediante punción biopsia hepática. Según el porcentaje de células hepáticas afectadas, la esteatosis hepática se clasifica en leve (menos de 25% de las células hepáticas afectadas), moderada (de 25 a 50% de células), y severa (más de 50% de células afectadas). La estimación del porcentaje de hígado afectado mediante métodos incruentos es extensamente deseada en medicina clínica.   
En esta fase se debe desarrollar un prototipo de software capaz de medir la extensión de la esteatosis hepática a partir de señales ecográficas, con la finalidad de ser aplicado en medicina clínica.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML