Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6292, del 18-06-2010 (2010/6802)

RESOLUCIÓ de 18 de maig de 2010, del director general d'Urbanisme, per la qual es compleixen els condicionants a què es refereix l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 29 de gener de 2010 i s'ordena la publicació de l'acord aprovatori i les normes urbanístiques del Pla General de Faura.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6292

Data del DOGV
:   18-06-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/6802

CVE


Data del document
:   18-05-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Faura](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 de maig de 2010, del director general d'Urbanisme, per la qual es compleixen els condicionants a què es refereix l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 29 de gener de 2010 i s'ordena la publicació de l'acord aprovatori i les normes urbanístiques del Pla General de Faura. [2010/6802]  
Vist l'expedient instruït per a l'aprovació definitiva del Pla General de Faura, es destaquen els següents:  
Antecedents  
U. Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió celebrada el 29 de gener de 2010, va adoptar l'acord següent:  
«En relació amb l'expedient de Pla General del Municipi de Faura, remés per l'Ajuntament, es ressalten els següents:  
Antecedents  
U. Tramitació municipal  
El projecte, que va tenir entrada en la Comissió Territorial d'Urbanisme el 7 de febrer de 2005, es va sotmetre a informació pública mitjançant el procediment previst en l'article 38.2 de la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística, en endavant la LRAU (anunci en el diari Levante-EMV de 30 de setembre de 2004 i en el DOGV núm. 4851, de 28 de setembre de 2004). Durant el tràmit d'informació pública es van presentar set escrits d'al·legacions, que van ser estimades o desestimades per l'administració actuant, d'acord amb l'informe tècnic municipal que forma part de l'acord d'aprovació provisional del pla, adoptat el 30 de novembre de 2004.  
Dos. Objecte  
Consisteix en la fixació de l'estratègia d'evolució urbana del municipi, la seua ordenació urbanística estructural i els processos d'ocupació del sòl. El projecte està compost de:  
- Memòria informativa i justificativa, directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana, normes urbanístiques, fitxes de planejament i de gestió, fitxes de zonificació i plànols d'informació i d'ordenació  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Estudi de paisatge  
- Estudi acústic  
- Catàleg d'immobles i espais protegits  
- Estudi de les necessitats d'habitatge protegit  
Tres. Determinacions urbanístiques  
A. Trets generals del municipi  
Faura està situat a la comarca del Camp de Morvedre, a una distància de 30 km de la capital, al nord de la província de València, que amb la VV-6003 es comunica amb l'autovia A-7, Alacant-Barcelona, i amb València amb la CN-340. Territorialment s'hi distingeixen dues unitats de paisatge:  
- Zona agrícola, dedicada a l'ús agrícola, situada al nord-oest i nord-est del terme, on predominen els cultius de regadiu, especialment cítrics i fruiters.  
- Zona urbana, on s'assenta el nucli urbà, desenvolupat a partir del carrer Major, caracteritzat per un traçat irregular.  
El terme té una superfície de 164,4646 ha. La població l'any 1970 era de 1.559, i l'any 2004, de 3.000 habitants. El sector econòmic més important és l'agricultura, que ocupa el 35% de la població activa, i és la principal font d'ingressos del municipi, seguit de la indústria, en un 29%.  
B. Estructura territorial  
Condicionada pel traçat de les carreteres CV-320 a Benifairó, l'autovia A-7 i la carretera VV-6003, el barranc de Faura, que discorre canalitzat pel límit entre Faura i Benifairó i el barranc de Quartell que, al seu torn, discorre entre el terme de Faura i el de Benavites.  
Uns altres elements estructurals són els camins ramaders que discorren pel municipi (assegador de Quartell, assegador de la Font o d'Aragó).  
C. Serveis bàsics  
L'abastiment d'aigua de reg es realitza des de la font de Quart de les Valls, autoritzat per concessió del Ministeri d'Obres Públiques de 20 de juliol de 1965, a favor de la Comunitat de Regants de les aigües de la font de Quart de les Valls, amb una superfície amb dret a reg de 90,9953 ha. Així mateix, hi ha atorgada una concessió privada per al reg d'unes altres 134,50 ha.  
L'abastiment d'aigua potable l'efectua el mateix Ajuntament des de dos pous de la seua propietat. En un futur, l'aigua potable provindrà de la planta potabilitzadora de Sagunt, amb aigües superficials del llit del riu Cabriol, procedents de la regulació de l'embassament de Contreras, amb una xarxa bastant completa, amb escassos trams sense possibilitat d'abastiment o ampliació, que passarà a ser propietat del Consorci Concessionari d'Aigües del Camp de Morvedre, compost, entre altres, per l'Ajuntament de Faura, té una concessió d'1m³/seg., atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 3 de març de 2006, per a l'abastiment urbà i industrial de Sagunt i la seua àrea d'influència.  
La depuració d'aigües s'efectua en l'estació de la Mancomunitat de les Valls, ubicada al mateix municipi de Faura. La xarxa de clavegueram, de tipus unitari, s'estima suficient. La recollida dels residus sòlids es duu a terme per una empresa, i els residus es traslladen des de Segorbe a la planta de compostatge de Guadassuar, gestionada per GIRSA.  
D. Risc d'inundació  
La zona que queda delimitada al costat de la carretera VV-6003 al nord del terme municipal, per on discorre el barranc de Quartell, està afectada per risc d'inundació, en grau 1.  
La zona per on discorre el barranc de Faura està afectada per risc d'inundació, en grau 2. En aquesta zona, del nucli urbà històric, es troben gran nombre d'edificacions afectades per aquest risc.  
E. Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i ocupació del territori  
Les DEUT que es proposen són:  
a) Directrius per a l'adequació del pla a la política territorial de la Generalitat Valenciana  
1. Adequació als instruments de desenvolupament de la política territorial general. PATRICOVA  
b) Directrius per a l'adequació als instruments de desenvolupament de les polítiques sectorials  
1. En matèria de carreteres  
S'incorpora al pla l'autovia A-7, i s'estableixen les zones de protecció de la totalitat de les carreteres competència de diferents administracions, d'acord amb el que disposen les diferents normatives especifiques.  
2. En matèria d'obres públiques  
S'identifiquen les xarxes de sanejament existents, les previstes en funció del creixement del municipi, la depuradora existent, de la qual es preveu la duplicació de la superfície.  
3. En matèria de patrimoni  
S'incorpora al pla un catàleg de béns i espais protegits, en el qual s'identifiquen els elements que s'han de protegir dins del terme.  
4. En matèria de camins ramaders  
S'identifiquen els camins ramaders que discorren pel terme; s'assenyalen en els plànols i es tipifiquen d'acord amb el que estableix la legislació sectorial.  
c) Directrius per a la consecució dels objectius prioritaris del pla  
1. Catalogació i ordenació del patrimoni municipal de tipus arquitectònic, paisatgístic, etnològic, etc.  
2. Tractament del sòl no urbanitzable  
3. Adaptació de les normes existents als nous textos legals, tant en matèria urbanística com d'edificació, i ordenances per a regular l'aplicació de noves tecnologies.  
4. Criteris de classificació del sòl  
- Possibilitar el creixement de la població, atenent la demanda existent i mantenint la densitat en uns límits mitjans-alts.  
- Augmentar la superfície de sòl amb destinació industrial.  
  
\* Superfície del terme que figura en les normes subsidiàries vigents de 1994, obtinguda pel mètode de triangulació.  
\*\* Superfície del terme que figura en el projecte de Pla general, obtinguda mitjançant un programa informàtic de dibuix.  
\*\*\* En aquesta superfície està inclòs el SUZI-03, el qual ha tingut informe desfavorable del Ministeri de Foment, i ha sigut eliminat del pla.  
\* \* \* \* \*  
- Mantenir la compatibilitat del planejament de Faura amb la dels municipis limítrofs, en particular amb Benifairó de les Valls i Sagunt.  
4.1. Sòl urbà  
- Protecció de les característiques essencials de la trama urbana, especialment el nucli històric  
- Eliminació gradual dels usos industrials en el nucli  
- Reducció d'altures màximes a tota la població  
- Definir, mitjançant la delimitació de la unitat d'execució R-01 el límit del sòl urbà en el punt de més dificultat  
- Augmentar substancialment les dotacions existents.  
4.2. Sòl urbanitzable  
- Augment de l'oferta de sòl, possibilitant el creixement del municipi.  
- Connexió adequada dels nous desenvolupaments amb el nucli urbà existent.  
- Assegurar la idoneïtat de les infraestructures existents i previstes al creixement poblacional.  
- Quant al sòl urbanitzable industrial, es pretén crear zones en què es modernitzen les infraestructures necessàries per al seu correcte desenvolupament i ubicació.  
4.3. Sòl no urbanitzable  
- Delimitació precisa dels sòls no urbanitzables mitjançant l'establiment de proteccions sobre aquests.  
d) Directrius del pla amb vista a la reclassificació de sòl  
1. S'estableix un període de 10 anys per a revisar el pla.  
2. No es permet la reclassificació de sòl no urbanitzable en cap concepte.  
3. No s'hi permet l'augment del nombre de plantes de l'edificació en sòl urbà. En sòl urbanitzable es poden proposar augments d'altures, fins al límit màxim existent en el planejament actual.  
4. No es poden crear nuclis urbans independents del principal, excepte mitjançant l'execució del sector I-02.  
Es pretén que s'estenga la urbanització des de les zones prèviament consolidades, esgotant el sòl vacant, i amb les infraestructures necessàries de connexió.  
Al nucli urbà de Faura, el creixement s'ha de produir, per tant, de forma longitudinal cap al sud-oest, respecte al nucli tradicional, amb la limitació que impliquen les infraestructures viàries existents i ubicant els desenvolupaments industrials allunyats del sòl residencial, atenent simultàniament a les condicions geogràfiques.  
F. Quadre resum de superfícies  
  
\* Superficie del término que figura en las NN.SS vigentes de 1.994, obtenida por el método de triangulación.  
\*\* Superficie del término que figura en el proyecto de Plan general, obtenida mediante programa informático de dibujo.  
\*\*\* En dicha superficie está incluido el SUZI-03 que ha sido informado desfavorablemente por el Ministerio de Fomento, y ha sido eliminado del Plan.  
G. Sòl urbà  
Es destaca el valor paisatgístic del perfil urbà, amb esquemes tradicionals d'habitatge en planta baixa i primera (cambra), habitatge agrícola de 3 plantes i edificis singulars. El 77% del sòl urbà està ocupat, i s'hi detecta dificultat per a obtenir solars. Des de l'any 1970 fins a la data la població ha experimentat un comportament demogràfic regressiu, com a conseqüència de la crisi tarongera de 1970 i el desplaçament de la població a Sagunt, propiciat pel creixement industrial registrat en aquest municipi.  
Sobre la base d'aquest diagnòstic, es projecta una ampliació urbana adequada a les necessitats estimades per als pròxims 10 anys.  
El pla, en sòl urbà, estableix dues zones d'ordenança diferenciades, de nucli històric (NUH) i zona d'ampliació del nucli urbà (ANU). La superfície de sòl urbà que delimita el pla és de 403.990 m², inclosa la superfície de sistemes generals existents.  
Es delimita un nucli històric, amb una normativa específica respectuosa amb les preexistències, a fi de conservar la tipologia històrica del conjunt.  
Així mateix, en el sòl urbà es delimita una unitat d'execució, la UE. núm. R-1 d'ampliació del nucli urbà.  
H. Sòl urbanitzable  
Es classifica sòl urbanitzable en una superfície de 715.976 m². Es justifica la concreció de sectors amb ordenació detallada, a fi de mantenir en la posterior gestió dels sectors, l'ordenació urbanística dissenyada per l'Ajuntament.  
S'adscriuen a càrrec del desenvolupament dels nous sectors delimitats, els costos de soterrament de la línia d'alta tensió que actualment travessa el municipi de nord a sud, línia Sagunt - la Vall d'Uixó, de titularitat de Red Eléctrica de España.  
El pla estableix, en sòl urbanitzable, dues zones de qualificació o d'ordenança diferenciades, d'habitatges adossats (ADO) i industrial en illa (INI). S'hi distingeixen dues zones d'ordenació clarament diferenciades:  
a) Sectors amb ordenació detallada: es delimiten tres sectors residencials a l'est del nucli urbà, per a atendre la demanda a curt termini, els R-01, R-02 i R-03. I un sector industrial, l'I-01. El sòl detallat comprén una superfície de 327.217 m².  
b) Sectors sense ordenació detallada: es delimiten tres sectors, dels quals un es qualifica d'ús residencial, situat al nord-oest del terme municipal, el R-04, concebut com a prolongació del sector R-03. Els dos nous sectors industrials, denominats I-02 i I-03, se situen al costat de l'autovia A-7 i la carretera VV-6003, atesa la seua posició estratègica de comunicacions. El SUZI-02 limita i comparteix ordenació amb el sector industrial l'Alqueria Blanca del municipi de Quartell. El sòl sectoritzat sense detallar comprén 388.759 m².  
Quadre resum de superfícies àrees de repartiment:  
  
\* La superfície de l'àrea de repartiment inclou la xarxa primària adscrita.  
\*\* S'ha eliminat del pla el SUZI-03 de l'AR-5, en compliment de l'informe desfavorable del Ministeri de Foment.  
\* \* \* \* \*  
Cuadro resumen de superficies áreas de reparto:  
Quadre resum de superfícies per sectors:  
Denominació sectors Pla general  
SUZR-01 (m²) amb ordenació detallada 49.647,71  
SUZR-02 (m²) amb ordenació detallada 89.523,88  
SUZR-03 (m²) amb ordenació detallada 170.609,68  
SUZI-01 (m²) amb ordenació detallada 17.436,88  
SUZR-04 (m²) 103.592,92  
SUZI-02 (m²) 269.018,38  
SUZI-03 (m²) \*\* 6.889,15  
Total sòl urbanitzable sectoritzat (m²) 706.718,95 \*  
\* La diferència de superfície entre el sòl urbanitzable inclòs en sectors i el total del sòl urbanitzable previst en el pla, es correspon amb el sòl dotacional públic no adscrit a àmbits de planejament.  
\*\* El SUZI-03 ha tingut informe desfavorable del Ministeri de Foment, i ha sigut eliminat del pla.  
I. Àrees de repartiment i aprofitament tipus  
Es delimita una àrea de repartiment per a la unitat d'execució definida en sòl urbà d'ús residencial, l'AR-6, amb un aprofitament tipus de 1,10388 m²sostre/m²sòl.  
Es delimiten tres àrees de repartiment que comprenen els quatre sectors de sòl urbanitzable d'ús residencial, AR-1, AR-2 i AR-3, amb semblant aprofitament tipus entre 0,8873 m²sostre/m²sòl i 0,9819 m²sostre/m²sòl.  
Així mateix, es delimiten dues àrees de repartiment per als sectors de sòl urbanitzable industrial, AR-4 i AR-5, amb aprofitaments tipus de 0,4896 m²sostre/m²sòl i 0,65 m²sostre/m²sòl, respectivament.  
  
\* El parc de la Rodana, ja existent, no estava qualificat com a parc públic de xarxa primària.  
\* \* \* \* \*  
  
\* El parque de la Rodana, ya existente, no estaba calificado como parque público de red primaria.  
\* La superficie del área de reparto incluye la red primaria adscrita.  
\*\* Se ha eliminado del Plan el SUZI-03 del AR-5, en cumplimiento del informe desfavorable del Ministerio de Fomento.  
J. Sòl dotacional públic  
És significativa la superfície dotacional projectada, 183.819,34 m². Hi destaquen les zones verdes de parcs de la xarxa primària, parc de la Rodana de 68.859 m² i jardins de la xarxa primària de 35.317,91 m². El pla preveu l'ampliació de l'àrea esportiva, de l'actual poliesportiu municipal amb una superfície de 31.137,62 m², i de la infraestructura de la depuradora amb 4.988,34 m². Els sòls dotacionals públics proposats són els següents:  
La superfície de parc públic de RP ha sigut modificada segons figura en el fonament jurídic quart, apartat primer, d'aquest informe  
Amb una previsió de 2.335 habitatges derivada del desenvolupament dels nous sòls residencials, i considerant una ràtio de 2,15 habitants per habitatge, el pla preveu un increment de 5.019 habitants, que sumats als 3.000 ja existents, representa un sostre poblacional màxim de 8.019 habitants. En funció d'aquesta població s'ha calculat l'estàndard legal, art. 8.1 LOTiPP, de zones verdes i parcs públics, de 10 m²/ hab, i el pla compleix aquesta reserva en destinar-hi 104.580,12 m², quantitat que representa 13,04 m² d'espais lliures per potencial habitant, (74.617,04 m² RP més 29.963,08 m² RS) segons noves dades del pla de gener de 2010.  
En funció del nombre total d'habitants resultant de l'execució del pla, de 8.019 habitants, s'ha calculat l'estàndard legal de parc públic de la xarxa primària, de 5.000 m² /1000 hab., i el pla preveu una reserva de 68.859 m² del parc la Rodana, classificat com SNUP-forestal, per la qual cosa el pla no compleix aquest estàndard, atés que el SNUP pot ser PNL però no PQL.  
Aquesta qüestió ha quedat resolta amb la nova documentació presentada al gener de 2010, tal com s'exposa en el fonament jurídic quart d'aquest informe (valoració global).  
K. Sòl no urbanitzable  
El SNU comprén una superfície de 524.680 m². El pla estableix les categories següents:  
Sòl no urbanitzable comú (ha) 5,0723   
Sòl no urbanitzable protegit (ha) 47,3957   
Sòl no urbanitzable protecció agrícola (ha) 34,0634  
Sòl no urbanitzable protecció forestal (ha) 5,4443  
Sòl no urbanitzable protecció hídrica (ha) 4,2337  
Sòl no urbanitzable protecció infraestructures (ha) 3,6543  
Total (ha) 52,4680   
L. Catàleg de béns i espais protegits  
El Catàleg de béns i espais protegits recull els béns actualment compresos en el Catàleg de Béns Inventariats de la Comunitat Valenciana. S'han classificat d'acord amb les categories que estableix la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, i són:  
- Béns d'interés cultural (BIC)  
- Béns de rellevància local (BRL)  
- Altres béns inventariats  
Els elements catalogats són els següents:  
a) Béns de rellevància local (BRL)  
1. Béns immobles  
1.1 Edificacions  
- Església Parroquial dels Sants Joans  
- Ermita de Santa Bàrbara  
- Palau senyorial de Faura i jardí annex  
1.2 Jardins i arbratge d'interés, tant públics com privats  
1.3 Xarxa hídrica  
- Partidor d'aigües  
- Llavador  
- Molí de Faura  
- Sistema hídric -séquia de Faura  
b) Altres béns inventariats  
1. Béns immobles  
- C/ Major, núm. 85 i jardí annex  
- C/ Major, núm. 62-64  
- C/ Major, núm. 56  
- C/ Mestre Joaquín Rodrigo núm. 15 i jardí annex  
- Arbratge. C/ Santa Bàrbara s/n  
- Plaça d'Almorig  
- Plaça Lope de Vega, núm. 19  
- Plaça Lope de Vega, núm. 18  
- C/ Major, núm. 5  
- C/ Major, núm. 6  
- C/ Pere R. de Monsoriu, núm. 14  
- Plaça de l'Hostal, núm. 8  
- Plaça de l'Hostal núm. 1  
- C/ Dr. Palanca, núm. 4  
- C/ Major, núm. 2  
- C/ Dr. Palanca, núm. 8  
- C/ Major, núm. 14  
- C/ Major, núm. 32  
M. Coordinació amb municipis limítrofs  
A la vista dels plans aportats i de la memòria s'observa que la coordinació amb els municipis limítrofs - Benifairó de les Valls, Quartell, Benavites i Quart de les Valls- és correcta i no presenta especials incompatibilitats.  
Respecte al municipi limítrof de Sagunt, aquest ajuntament ha presentat dictamen favorable al Pla General de Faura, aprovat per acord plenari de 30 de juny de 2005; no obstant això, manifesta la conveniència de classificar en el nou pla de Faura, com a sòl urbanitzable industrial els terrenys limítrofs amb Sagunt amb aquesta mateixa classificació, per coherència en l'ordenació fronterera. En conseqüència, el pla ha classificat com a sòl urbanitzable industrial aquest sòl limítrof, que dóna lloc el sector SUZI-01.  
Quatre. Tramitació autonòmica  
S'han sol·licitat informes:  
- IVHSA  
- Ministeri de Foment. Demarcació de Carreteres de l'Estat a la CV  
- Comissió d'Activitats Qualificades  
- Conselleria d'Infraestructures i Transport. Divisió de Carreteres  
- Diputació Provincial. Servei de Vies i Obres  
- Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència. DG d'Indústria i Comerç  
- Conselleria d'Infraestructures i Transport. Direcció General de Transports  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (aigua i abocaments)  
- Red Eléctrica de España  
- Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Unitat de Patrimoni  
- Conselleria de Cultura, Educació i Esport. DG d'Esports  
- Conselleria de Sanitat. Àrea de Planificació Sanitària  
- Conselleria de Territori i Habitatge. DG d'Habitatge i Projectes Urbans  
- Conselleria de Territori i Habitatge. Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
- Conselleria de Territori i Habitatge. Àrea d'Urbanisme  
- Conselleria de Territori i Habitatge. Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental  
- Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Àrea d'Infraestructures  
- Entitat de Sanejament d'Aigües  
- ST. d'Indústria  
- Servei Territorial de Medi Ambient. Secció Forestal i Camins Ramaders  
En relació amb els informes sectorials sol·licitats, s'indica el següent:  
a) Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència. DG d'Indústria i Comerç, amb entrada de 9 de març de 2005 emet un informe en sentit favorable, que en resum, estableix el següent:  
"...les definicions proposades de comerç mitjà i gran superfície comercial haurien de tenir en compte la Llei 8/1986, de la Generalitat Valenciana, d'Ordenació del Comerç i Superfícies Comercials, i el Decret 56/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià.  
En tot cas, el que ha de quedar clar és que tot establiment individual o col·lectiu amb una superfície de vendes que arribe als 600 m² o els supere, es considera gran superfície."  
b) Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, després d'un primer informe desfavorable de 7 d'abril de 2005, es rep informe favorable el 10 de juliol de 2008, atés que s'ha suprimit la rotonda prevista a la CV-320, intermèdia de les dues ja existents.  
c) Red Elèctrica de España, l'11 d'abril de 2005, remet informe que assenyala la normativa aplicable a les instal·lacions elèctriques, amb el contingut següent;  
"...en la que els indiquem la zona d'edificació prohibida, representada mitjançant una àrea grisa delimitada per línia discontínua.  
Els croquis adjunts representen gràficament el que indica respecte d'això en el Reial decret 1955/2000, vigent des del 22 de 2001.  
Així mateix, pel que fa a la distància dels conductors de la rasant d'un vial o al terreny, els informem que, segons es preveu en el Reglament de línies elèctriques aèries d'alta tensió, l'altura mínima dels conductors de la línia de 400 kV, amb la màxima fletxa vertical, ha de ser de:  
10,3 m a la rasant de la carretera.  
7,97 m a qualsevol punt del terreny"  
d) Servei de Suport Tècnic, de la Conselleria de Territori i Habitatge. El 16 de setembre de 2005 es rep informe desfavorable en relació amb l'estudi del paisatge, que, en resum, estableix que l'estudi analitzat no té la documentació mínima imprescindible per a conéixer l'efecte de les actuacions sobre el paisatge.  
L'11 de desembre de 2006 es rep informe en relació amb l'estudi del paisatge presentat el 31 d'octubre de 2005, que, a manera de conclusió, assenyala:  
"...se emet un informe pendent d'esmenar els aspectes enunciats anteriorment per a així valorar la integració paisatgística del Pla general a l'efecte de l'article 11.3 de la LOTPP, i ha de completar-se l'estudi de paisatge de conformitat amb els articles 29 i 44 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana."  
El 13 de novembre de 2007, es remet a l'òrgan competent un nou estudi de paisatge. L'Ajuntament ha presentat compromís municipal de tramitar un pla de participació publica de l'estudi de paisatge, i reelaborar el Catàleg de Béns i Espais Protegits en el termini màxim d'un any.  
Finalment, l'11 de juliol de 2008, es rep nou informe desfavorable a l'estudi de paisatge, que, entre altres qüestions, estableix:  
- "Es proposa un sector urbanitzable residencial denominat R-04. La superfície d'aquest comprén fins al límit existent amb municipis limítrofs, propiciant així la conurbació amb els municipis de Benifairó de les Valls i Quartell, i amb el seu desenvolupament es curullaria l'ocupació de la totalitat del sòl de què disposa el municipi al sud de la carretera CV-320, interrompent la continuïtat dels espais lliures que té el terme municipal i que han de ser inclosos en el sistema d'espais oberts i bloquejant les visuals cap al nucli urbà i el seu perfil. Per tant, s'emet informe desfavorable sobre l'àmbit del sector R-04, i s'ha d'estudiar l'establiment d'una franja de protecció visual des de la carretera, com també les àrees que hagen de preservar-se de l'edificació per a integrar-se en el sistema d'espais oberts del municipi, evitant al seu torn una futura conurbació amb els municipis limítrofs.  
- Respecte del sector industrial I-02, es poden establir les consideracions efectuades en el punt anterior, a més de comprendre part de sòl afectat per risc d'inundació segons el PATRICOVA. Per tant, es proposa reduir i redelimitar el sector industrial I-02, per a evitar aquesta afecció. A més, s'ha de realitzar aquesta redelimitació de manera que, d'una banda, no interrompa ni fragmente totalment la unitat de paisatge agrícola en què s'insereix, generant un efecte barrera i una nova conurbació, i, d'una altra, es preserve, tant paisatgísticament com visualment, el recurs paisatgístic de valor alt que constitueix la Via Augusta, delimitant àrees que han d'integrar-se en el sistema d'espais oberts del municipi i establint mesures (normes) perquè l'ordenació detallada del sector i el preceptiu estudi d'integració paisatgística les desenvolupen. Així mateix, s'ha d'estudiar la vora del sector respecte de l'autovia del Mediterrani A-7, garantint una franja d'afecció visual que ha de ser d'uns 200 m. Per tot això, s'emet informe desfavorable sobre l'àmbit del sector I-02, per la qual cosa cal redelimitar-lo amb les consideracions efectuades anteriorment."  
e) Àrea d'Infraestructures, de la Conselleria d'Educació. El 25 de novembre de 2005 es rep informe favorable, condicionat al compliment de les indicacions següents:  
"Ampliar fins a 17.500 m² la parcel·la PED-01 del sector R-03, que ara és de 16.108,64 m².  
Reservar 5.500 m² al sector R-04 de sòl urbanitzable no detallat quan siga ordenat pel corresponent pla parcial."  
f) Després de dos informes desfavorables de 22 de juny de 2005 i de 27 de gener de 2006, la Demarcació de Carreteres d'Estat a la CV, del Ministeri de Foment, el 22 de maig de 2006, emet un informe favorable, en relació amb la nova documentació de març de 2006, del tenor literal següent:  
"S'ha eliminat el sector urbanitzable I-03, que es trobava dins de la modificació puntual del PGOU de Quartell l'Alqueria Blanca.  
Emetre informe favorable del PGOU de Faura en relació amb l'autovia A-7, amb les prescripcions següents:  
El sector urbanitzable I-02 situat en el marge dret de l'autovia A-7 no tindrà accés al vial de servei paral·lel a l'autovia. Els vials que es construïsquen en desenvolupar el sector han de quedar per darrere de la línia límit d'edificació de l'autovia A-7, tal com s'indicava en l'informe d'aquesta Unitat de Carreteres de 16 de novembre de 2005."  
g. La Unitat de Patrimoni, de la Conselleria de Cultura remet el 4 de juliol de 2006 informe amb una sèrie de consideracions que ha de recollir el catàleg del pla general.  
El 21 de setembre de 2006, es rep de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, informe favorable, per la qual cosa han d'incorporar-se al pla les qüestions següents:  
"Ha de fer-se referència a tota la legislació agrària que regule les segregacions.  
Inclusió d'una directriu definitòria de l'estratègia urbana que reculla la impossibilitat d'actuacions en sòls afectats o pendents de ser-ho per actuacions de modernització de les estructures agràries, llevat que es garantisca reintegrar a l'administració autonòmica les quantitats invertides més l'interés legal que corresponga i d'acord amb el que estableix l'article 45 de la Llei 8/2002, de Modernització de les Estructures Agràries de la Comunitat Valenciana, i l'Ordre de 17 d'octubre de 2005 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual regula l'emissió d'informes de caràcter territorial i urbanístic."  
h. El 6 d'octubre de 2006, es rep informe favorable del Servei d'Activitats Qualificades a l'estudi acústic.  
i) El 31 de maig de 2007, es rep informe desfavorable de la Unitat de Camins Ramaders, la part dispositiva del qual és la següent:  
"Primer. S'observa que no s'han grafiat tots els camins ramaders del terme municipal (falta l'assegador de Quartell), i que segons el projecte de classificació, la sendera de la Font o d'Aragó passa pels carrers de Colom i Mestre Serrano, no pel carrer Marià de Benlliure.  
Segon. D'acord amb l'article 36.1 f) i article 51 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Urbanística Valenciana, l'article 4.1 b) de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable, i la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, aquests han de tenir, fora dels nuclis urbans, la consideració de sòl no urbanitzable protegit i, per tant, aparéixer com a tal en el plànol corresponent. No obstant això, s'observa que els camins ramaders no s'han qualificat com a sòl no urbanitzable protegit en el plànol de classificació corresponent.  
Tercer. L'amplària legal dels camins ramaders, que és una dada fonamental d'aquests, no apareix expressada en cap plànol.  
Per l'anteriorment exposat, s'emet un informe desfavorable al pla presentat fins que no s'esmenen les deficiències descrites. S'han de qualificar els camins ramaders com a sòl no urbanitzable protegit, expressar-ne correctament l'amplària legal, i grafiar-ne els traçats d'acord amb el projecte de classificació.  
D'altra banda, es recorda que als camins ramaders no està permés el trànsit de vehicles motoritzats que no siguen de caràcter agrícola, o tinguen una autorització expressa."  
j) El 5 de maig de 2008, es rep de l'Ajuntament escrit, de 2 d'octubre de 2006, pel qual la corporació manifesta la conformitat al soterrament de la línia elèctrica Sagunt - la Vall d'Uixó, titularitat de Red Eléctrica de España, i que el projecte està en fase de redacció.  
k) El 23 de maig de 2008, es remet al servei competent l'estudi d'inundabilitat.  
l) D. G de Transports- CIT, rebut el 8 de juliol de 2008, emet informe en sentit desfavorable, amb el contingut següent:  
"Primer. Atés que es tracta d'una figura de planejament de caràcter general, es considera necessari que el pla general incorpore un estudi de mobilitat, de manera que s'incorporen al planejament i a la seua normativa de desenvolupament l'execució d'infraestructures necessàries per a aquesta mobilitat, amb una especial atenció a l'ús del transport públic i dels modes no motoritzats. Quant als modes no motoritzats el pla general ha de dissenyar i executar carrils bici i itineraris de vianants que faciliten l'ús d'aquests modes de transport saludables.  
Segon. Atesa la proximitat de la línia ferroviària València-Castelló, es considera que el desenvolupament del pla general ha de quedar subordinat a la subscripció pels sectors del compromís d'execució d'un aparcament dissuasori (Park & Ride) per a l'efectiu transvasament de trànsit des del vehicle privat al transport públic.  
Tercer. S'ha de garantir la connexió dels carrils bici amb la cicloruta CR-320, ja existent."  
m) Servei de Planificació -Carreteres. Diputació, rebut el 15 de juliol de 2008, emet informe en sentit desfavorable, en tant que:  
"No es troba justificada la inclusió d'una nova rotonda a la carretera CV-320, entenent que va en detriment del funcionament del trànsit general.  
Atesa la proximitat del sòl urbanitzable residencial a la carretera CV-320, s'ha de realitzar un estudi acústic en relació amb la carretera, i han d'executar-se les mesures correctores a càrrec del sector, si cal, i incloure aquest condicionant en les fitxes de gestió.  
En relació amb el sector I-01 s'ha envaït la zona de protecció de la carretera.  
Respecte al sector I-02, que afecta les carreteres CV-320 i CV-323, i atesa la seua superfície, hauria de realitzar-se un estudi de trànsit i accessibilitat que en garantisca la viabilitat, i deixar la reserva de sòl necessària. Cal destacar que en la part sud la reposició de camins de la nova nacional realitzada no correspon amb el que s'ha grafiat, per la qual cosa ha d'indicar-se correctament. Igualment, i ateses les actuals característiques de la CV-323, haurien de reflectir-se en la fitxa de gestió els condicionants de millora de la xarxa viària existent, que s'han de realitzar a càrrec del sector."  
n) El cap del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica emet un informe el 15 de juliol de 2008, en relació amb el procediment d'avaluació ambiental del pla general, el qual estableix:  
"...1) Abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament, ha de presentar-se a l'òrgan substantiu, que ha de remetre a aquesta Direcció General, la documentació següent:  
a) Informe sobre l'estudi d'inundabilitat emés per l'Àrea de Planificació Territorial i Litoral. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, no pot reclassificar-se el sòl afectat per risc d'inundació, segons estableix l'art. 22 del PATRICOVA.  
b) Els camins ramaders no han sigut qualificats com a sòl no urbanitzable protegit; no s'han grafiat tots, i l'amplària legal no apareix expressada en cap plànol. S'ha d'obtenir l'informe favorable relatiu al tractament dels camins ramaders del municipi del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
c) Informe de l'estudi de paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per la Direcció General del Paisatge.  
d) El tractament donat al parc de la Rodana de PQL, classificant-lo com a sòl urbà, no és el correcte. La totalitat del sòl forestal del parc de la Rodana serà classificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, i té una superfície de 68.859,04 m².  
e) S'han de grafiar la totalitat dels barrancs del municipi. A més, tal com manifesta l'informe de la CHX, tots els trams de llits situats dins de l'àmbit del PGOU seran classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
f) Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relatiu al compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així ha d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
g) Informe favorable sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
2) Condicionants, previs a l'inici de les obres d'urbanització, que han de reflectir-se en les fitxes de planejament dels sectors amb ordenació detallada:  
a) Obtenir autorització administrativa de la CHX per a possibles obres previstes en el llit dels barrancs.  
b) Assegurar la continuïtat i idoneïtat d'itineraris, amb l'amplària legal corresponent, de tots els camins ramaders que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables en els termes que preveu la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.  
c) La possibilitat de tractament real de l'increment del volum d'aigües residuals generades pels nous sectors, mitjançant la connexió efectiva a l'EDAR de la Mancomunitat de les Valls en els termes establits en l'informe de l'EPSAR, o mitjançant la creació d'una altra instal·lació de depuració i la connexió efectiva a aquesta nova EDAR.  
d) Realització d'un estudi d'inundabilitat, si de l'informe definitiu de l'estudi d'inundabilitat resulte que cada sector ha d'incorporar un estudi específic d'inundabilitat.  
3) Condicionants, previs a l'aprovació del corresponent planejament de desenvolupament, dels sectors sense ordenació detallada, s'ha d'obtenir:  
a) Autorització administrativa de la CHX per a l'actuació en les zones de policia de barrancs que travessen els sectors.  
b) Autorització administrativa de la CHX per a l'abocament de les aigües pluvials a llits públics, d'acord amb l'art. 9 del Text Refós de la Llei d'Aigües.  
c) Autorització administrativa de la CHX per a possibles obres previstes en el llit dels barrancs.  
d) La justificació de la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients.  
e) Assegurar la continuïtat i idoneïtat d'itineraris, amb l'amplària legal, de tots els camins ramaders que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables en els termes que preveu la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.  
f) La possibilitat de tractament real de l'increment del volum d'aigües residuals generades pels nous sectors, mitjançant la connexió efectiva a l'EDAR de la Mancomunitat de les Valls en els termes establits en l'informe de l'EPSAR, o mitjançant la creació d'una altra instal·lació de depuració i la connexió efectiva a aquesta nova EDAR.  
g) Realització d'un estudi d'inundabilitat, si de l'informe definitiu de l'estudi d'inundabilitat resulta que cada sector ha d'incorporar un estudi específic d'inundabilitat."  
Cinc. Documentació complementària. Estudi de previsió de necessitats d'habitatge protegit  
El 18 de novembre de 2005, l'Ajuntament de Faura presenta un estudi de necessitats d'habitatge protegit, acompanyat de les fitxes de planejament dels nous sectors previstos, R-01, R-02, R-03 i R-04, que proposa un 20% de l'edificabilitat total residencial amb destinació a la construcció d'habitatges de protecció pública.  
L'Institut Valencià d'Habitatge, IVHSA, el 22 de febrer de 2006, emet un informe favorable a la reserva del 20% de l'edificabilitat de cada nou sector residencial. El 26 de maig de 2006, l'Ajuntament presenta pla de localització expressiu de la reserva d'habitatge protegit.  
Sis. Aigua i sanejament  
1. Sanejament  
El 22 d'abril de 2005, té entrada informe favorable de l'Entitat de Sanejament d'Aigües:  
"Aquesta Entitat de Sanejament informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de la mancomunitat de les Valls de les aigües residuals generades pel desenvolupament del Pla General de Faura (València) sempre que complisca els condicionants següents:  
1. En el seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenvolupaments urbanístics han de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les ha d'efectuar el peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. Amb aquest fi l'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió han de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta Entitat de Sanejament, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, han d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'ha d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant d'1.072.800,00 €, i amb aquest fi cal establir l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Faura".  
2. Aigua  
El 23 de febrer de 2005 se sol·licita informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat de recursos hídrics i sobre depuració i abocament d'aigües residuals i pluvials.  
El 27 de juliol de 2005, té entrada certificat de l'arquitecte municipal, sobre la capacitat i la suficiència de la xarxa abastiment d'aigua, que, en resum, diu:  
"Tenint en compte que la previsió d'increment de població fixada pel PGOU és de 5.019 habitants (actualment la població és de 3.000 habitants)..., l'explotació del pou passaria a ser d'un 60% de la seua capacitat màxima...  
Per la qual cosa, a resultes de tot l'anterior, se certifica que amb l'actual capacitat i aforament del pou propietat de l'Ajuntament de Faura, queda acreditat suficientment l'abastiment d'aigua per a l'horitzó de població total previst pel PGOU".  
En aquesta mateixa data, es presenta informe de l'arquitecte municipal sobre la disponibilitat de recursos hídrics, amb dades suficients per a calcular el cabal i el consum d'aigua necessària per a atendre les previsions del pla. El 18 de gener de 2007, es trasllada aquest informe a la CHX, perquè el convalide.  
El 16 de juny de 2008 té entrada l'estudi de recursos hídrics, d'afecció al domini públic hidràulic i sobre la incidència del règim de corrents, presentat per l'Ajuntament en CHX el 14.06.2008, acompanyat de còpia del projecte, sol·licitant l'emissió d'informe.  
Com s'ha dit en un apartat precedent, l'Ajuntament de Faura, integrat en el Consorci concessionari d'Aigües del Camp de Morvedre, té atorgada una concessió d'1 m³/seg., per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 3 de març de 2006, per a l'abastiment urbà i industrial de Sagunt i la seua àrea d'influència, per la qual cosa en un futur l'aigua potable procedirà de la planta potabilitzadora de Sagunt, amb aigües superficials del llit del riu Cabriol, procedents de la regulació de l'embassament de Contreras.  
El 9 de juliol de 2008 es rep informe favorable, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que, en resum, estableix el següent:  
"L'informe que ha d'emetre aquesta Confederació Hidrogràfica ha de versar sobre els aspectes següents:  
1. Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia.  
2. Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
3. Disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació sobre la qual s'emet informe.  
Valoració de l'actuació proposada  
El Pla General de Faura estableix l'ordenació del terme municipal, preveu sectors de sòl residencial fins a un desenvolupament poblacional màxim aproximadament de 8.000 habitants, incloent la població actual que es troba al voltant dels 3.000 habitants. Per a l'increment poblacional de 5.000 habitants es preveu un total de 2.335 nous habitatges.  
1. Afecció a domini públic hidràulic o a les zones de servitud i policia d'aquest  
Al terme municipal de Faura es troben els llits següents:  
- Barranc de Canaleta: que creua el terme municipal de Faura en sentit sud-oest-nord-est i es bifurca després de creuar la carretera CV-320. Aquest és el llit principal del municipi, discorre parcialment soterrat al seu pas pel nucli urbà de Faura i el separa del nucli urbà de Benifairó de les Valls.  
- Barranc de Codoval: creua el municipi d'oest a est i conflueix amb l'anterior llit en l'encreuament amb la carretera CV-320.  
- Barranc sense nom que naix al municipi limítrof de Benifairó de les Valls i conflueix amb el barranc de Codoval, al costat del límit del terme municipal de Faura.  
- Barranc de Quartell que discorre al nord-est del municipi de Faura i paral·lel al límit del terme municipal de Quartell.  
D'acord amb la documentació presentada, tots els trams de llits situats dins de l'àmbit del pla general han sigut classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (art. 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, de sòl no urbanitzable).  
El planejament de desenvolupament posterior al pla general ha de tenir en compte que:  
- Tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable (article 132 de la Constitució espanyola; articles 2 i 4 del Text refós de la llei d'aigües). Com a tal, el domini públic ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització.  
- Els terrenys que afronten amb els llits (marges) estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal a una zona de servitud de cinc metres d'amplària per a ús públic i a una zona de policia de 100 metres d'amplària en què s'ha de condicionar l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenvolupen (article 6 del Text Refós de la Llei d'Aigües).  
- La zona de servitud s'ha de mantenir-se expedita.  
- Tota actuació en la zona de policia ha d'estar subjecta a autorització administrativa per part de l'organisme de conca (article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, RD 849/1986).  
D'altra banda, i d'acord amb la documentació presentada, les aigües residuals generades pel pla general han de ser evacuades per la xarxa de sanejament prevista en cada sector, la qual s'ha de connectar a la xarxa existent i a la depuradora de la Mancomunitat de les Valls, localitzada al municipi de Faura. L'Entitat de Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana informa la viabilitat del tractament de les aigües generades pel Pla General de Faura en aquesta depuradora, sempre que es complisquen els condicionants imposats per aquesta entitat.  
A aquest respecte es recorda que:  
Queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es tinga l'autorització administrativa prèvia (article 100 del Text Refós de la Llei d'Aigües).  
Les autoritzacions d'abocament corresponen a l'administració hidràulica competent, excepte en els casos d'abocaments efectuats en qualsevol punt de la xarxa de clavegueram o de col·lectors gestionats per les administracions autonòmiques o locals o per entitats dependents d'aquestes, en els quals l'autorització correspon a l'òrgan autonòmic o local competent (RD Llei 4/2007, pel qual es modifica el Text Refós de la Llei d'Aigües).  
D'acord amb el que disposa l'article 36 del text, que inclou les determinacions de caràcter normatiu del Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer (RD 1664/1998), publicat per Ordre de 13 d'agost de 1999, excepte en el cas d'habitatges aïllats en el camp, en què per la seua llunyania resulte un excessiu cost o una impossibilitat física, tot abocament urbà s'ha de recollir en col·lectors de clavegueram, a poder ser de caràcter separatiu, el final dels quals siga una instal·lació de tractament d'aquest abocament.  
Segons la documentació presentada, les aigües pluvials han de ser evacuades i abocades als barrancs del municipi. El pla general estableix l'obligatorietat de la recuperació de les aigües pluvials per al reg de zones verdes i jardins, mitjançant depòsits de recuperació d'aigües   
Taula 1. Previsió d'usos residencial i industrial en sòl urbanitzable.  
\* \* \* \* \*  
pluvials i xarxa de reg independent de la xarxa d'aigua potable connectada a aquests depòsits.  
Respecte de l'abocament d'aigües pluvials a llits públics, es recorda que, prèviament a l'actuació, s'ha d'obtenir autorització administrativa per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, RD 849/1986).  
2. Incidència en el règim de corrents  
Atesa la ubicació d'algun dels desenvolupaments previstos pel pla general, quan es redacten els instruments de planejament s'ha d'analitzar la possible incidència en el règim de corrents, de manera que quede justificada la no-afecció a tercers.  
D'altra banda, segons el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana), la zona on s'ubica l'actuació, al nord del nucli urbà és inundable de risc 2, i en un tram del barranc de Quartell és inundable de riscos 1 i 5.  
Per tant, la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de la Generalitat Valenciana ha determinat convenient la tramitació d'un estudi d'inundabilitat d'acord amb el que estableix la normativa del PATRICOVA. A aquest respecte, aquesta Confederació ha d'emetre informe sobre aquest estudi d'inundabilitat.  
3. Disponibilitat de recursos hídrics  
3.1. Demanda  
El volum anual del futur increment de demanda, associat al sòl urbanitzable amb ordenació detallada, ha sigut estimat per part de l'Ajuntament en 296.030 m³/any. D'altra banda, l'increment de demanda associat al sòl urbanitzable no detallat, ascendiria a 405.930 m³/any. Les necessitats hídriques del pla, les ha obtingudes l'Ajuntament de Faura a partir d'una dotació de 200 litres per habitant i dia, per a l'ús de sòl residencial, i, per a l'ús industrial, 3 litres per metre quadrat i dia. La dotació adoptada ha sigut justificada mitjançant dades de consum en anys anteriors.  
En el Pla General de Faura s'ha estimat una ocupació de 2,15 habitants per habitatge per als futurs sectors en sòl urbanitzable. La previsió d'habitatges i de superfície industrial establida en el pla general es mostra en la següent taula.  
  
Tabla 1. Previsión de usos residencial e industrial en suelo urbanizable.  
3.2. Origen  
L'Ajuntament de Faura disposa d'una inscripció (secció c, tom 16, foli 82) com a aprofitament d'aigües privades, que es va tramitar en l'expedient 1987IP0234, amb un cabal de 181.405 m³/any per a l'abastiment de 2.840 habitants.  
D'altra banda, l'Ajuntament de Faura participa de la concessió d'aigües superficials procedents de la regulació de l'embassament de Contreras, regulats pel sistema Xúquer, a través del canal Xúquer-Túria, que es va atorgar al consorci del Camp de Morvedre (exp. 2004CA0001). El volum anual que s'ha de destinar al municipi de Faura és de 346.265 m³/any.  
La demanda actual del municipi ascendeix a 226.300 m³/any, (3.100 habitants), per tant, tenint en compte els recursos hídrics disponibles (527.670 m³/any) es dedueix que l'increment de demanda previst per als sectors amb ordenació detallada (296.030 m³/any), pot ser atés des d'aquest origen.  
Per a atendre la demanda futura associada als sectors en sòl urbanitzable no detallat pel pla general, l'Ajuntament de Faura té previst revisar i adequar les característiques de les dues concessions següents:  
- Concessió pública de 20 de juliol de 1965, de la qual el municipi de Faura disposa de drets de reg en una superfície de 90,9953 ha.  
- Concessió privada (exp. 1988IC2901) inscrita en el catàleg, tom 16, foli 1, amb cabal màxim anual de 753.200 m³/any, i amb una superfície regable de 135,50 ha, de les quals forma part el futur sector residencial R-04 no detallat.  
Per tant, l'Ajuntament ha de tramitar la corresponent modificació de les característiques essencials de la concessió, segons el que indiquen els articles 143 i següents del Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, modificat pel RD 606/2003, de 23 de maig) i en l'article 64 del Text Refós de la Llei d'Aigües (RD Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, modificat per la Llei 11/2005, de 22 de juny).  
D'altra banda, l'Ajuntament ha de sol·licitar informe a aquest organisme respecte dels instruments de planejament que es desenvolupen en aquest pla, acreditant, pel que fa a recursos hídrics, que l'increment de demanda que generen està emparat per concessió o títol habilitant, ferm o en un estat de tramitació tal que permeta complir el que prescriu l'article 19.2 de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
Per tot això, i a l'efecte previst en l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aquesta Confederació Hidrogràfica emet informe favorable sobre el pla general al terme municipal de Faura (València). Per tractar-se de planejament general, i tenint en compte el grau de definició propi d'aquest tipus de plans, hi ha aspectes en relació amb l'afecció al domini públic hidràulic i les seues zones de protecció, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics, que no han pogut ser analitzats. Per això, prèviament a l'aprovació del corresponent planejament de desenvolupament s'ha de sol·licitar nou informe a aquest organisme de conca perquè es pronuncie sobre els aspectes esmentats, sense que en cap cas puga entendre's aplicable el paràgraf 4t de l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües."  
Set. Acord de la comissió informativa de 18 de juliol de 2008  
La Comissió Informativa d'Urbanisme en data 18 de juliol de 2008, per unanimitat, va acordar formular la proposta següent:  
No elevar al ple de la Comissió, en tant s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental i s'esmenen les observacions contingudes en el fonament de dret quart.  
Notificar aquesta proposta a l'Ajuntament de Faura.  
Les observacions assenyalades en el fonament de dret quart del referit acord autonòmic es transcriuen literalment, per a verificar el seu compliment, en el fonament de dret quart, valoració global del present informe.  
Vuit. Actuacions posteriors a l'acord de la comissió informativa de 18 de juliol de 2008  
El 30 de setembre de 2008 es presenta nova documentació, consistent en memòria de contestació a l'informe de la Comissió Informativa, memòria subsanatòria de l'informe emés per la Direcció General de Transports i estudi de mobilitat, memòria en contestació al requeriment efectuat pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de 15 de juliol de 2008, 4 còpies de l'estudi d'inundabilitat modificat i 5 còpies de la memòria contestant a l'informe de la Direcció General de Territori i Paisatge, tot això per a complir l'acord referenciat.  
El 20.10.08 té entrada informe favorable de CIT-Transports.  
El 11.11.08 es rep informe l'estudi de paisatge condicionat a la presentació d'un text refós de l'estudi de paisatge que s'ajuste a les determinacions assenyalades, i que es detallen en el fonament de dret quart, valoració global d'aquest.  
El 28.11.08 es rep informe favorable de Camins Ramaders a la ultima documentació presentada.  
El 3 de juny de 2009 es presenta un nou Catàleg d'Espais Protegits, que ha sigut remés a la Conselleria de Cultura per a informe el 8 de juny de 2009, juntament amb les normes urbanístiques del pla modificades i noves fitxes de planejament i gestió.  
El 10.09.09 es presenta el text refós de l'estudi de paisatge i memòria en contestació a l'informe desfavorable emés pel Servei de Planificació de la Diputació. El 11.09.09 i 14.09.09 es remet la documentació respectiva als serveis competents.  
El 16.09.09 té entrada el text refós, sense diligenciar, del pla general, que comprén memòries informativa i justificativa, directrius, fitxes de planejament i gestió, normes urbanístiques i plans d'informació i ordenació.  
El 22 de setembre de 2009, es rep informe de l'Àrea de Carreteres de la Diputació, una vegada analitzada la nova documentació, que estableix:  
"Si bé en els plans s'ha eliminat la rotonda sobre la qual s'havia emés informe desfavorable, en la fitxa de gestió del sector R-03 continua estant reflectida, per la qual cosa ha d'eliminar-se. Igualment en les condicions d'integració parla de l'obertura d'accessos a la carretera CV-320, la qual va tenir informe desfavorable en l'anterior informe d'aquesta Diputació. Tampoc s'ha recollit el condicionant d'aquest informe en relació amb el soroll i la carretera.  
En relació amb el sector R-04, en les fitxes es recull l'obligatorietat de realitzar un enllaç amb la carretera CV-320 a la zona de la rotonda nord-oest del sector, cal destacar la impossibilitat geomètrica de connectar amb aquesta rotonda, ni realitzar una nova connexió amb la carretera CV-320, per la qual cosa s'ha de realitzar un estudi d'accessibilitat i concretar lloc i tipologia de la connexió. Igualment ha de recollir-se en les fitxes de gestió l'estudi de soroll en relació amb la carretera.  
En relació amb el sector I-01, s'ha de recollir la necessitat de l'estudi de soroll i si és el cas mesures correctores a càrrec seu.  
Respecte al sector I-02, en l'anterior informe es va sol·licitar la necessitat de realitzar un estudi de trànsit i accessibilitat, que garantira la viabilitat del sector. En la fitxa de gestió es fa referència a l'obertura d'accessos previstos des de la carretera CV-6003, i aquests no esta reflectits en cap document del pla general, per la qual cosa s'ha de reflectir i justificar la seua situació i tipologia a fi de poder emetre informe. Igualment, en la fitxa de gestió es recull que es preveu una connexió amb la rotonda existent a la CV-320, aquesta connexió és a priori inviable des del punt de vista tècnic, no obstant això, a fi de poder avaluar-la i emetre informe, ha de grafiar-se i justificar-se tècnicament. També es recollia en l'informe anterior la necessitat d'estudiar les actuals característiques de la carretera CC-323 i la proposta de millores necessàries que requereixen realitzar-se pel desenvolupament del sector pretés."  
El 22 de setembre de 2009, es rep informe favorable emés per la Direcció General de Territori i Paisatge, condicionat "a l'aportació d'un pla amb les àrees que, en l'àmbit dels esmentats sectors R-04 i I-02, han d'integrar-se en el sistema d'espais oberts del municipi com a part de la seua ordenació estructural".  
No obstant això, han de considerar-se les observacions efectuades en l'esmentat informe per a la redacció del catàleg de paisatge amb la delimitació de sistema d'espais oberts  
Nou. Declaració d'impacte ambiental  
El 24 de setembre de 2009, es rep resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 21.09.09 emetent declaració d'impacte ambiental favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte PGOU de Faura, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
"Segon  
1. Abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament, ha de presentar-se a l'òrgan substantiu per a la seua comprovació, en compliment del que disposa l'art. 35 del Decret 162/90, la documentació següent:  
1.1) Quant al sòl no urbanitzable protegit del paratge la Rodana, encara que s'ha considerat aquest com a sòl no urbanitzable protecció forestal, se n'ha de corregir-la seua superfície, que és de 68.859,04 m² i no de 54.442,81 m² (com ha indicat l'Ajuntament en l'última documentació presentada el 10.09.08).  
1.2) Quant a la gestió de les aigües residuals generades, cal ajustar-se al que disposa l'informe de l'EPSAR de 18.04.05. Les condicions de l'informe s'han de recollir en les fitxes de planejament dels sòls urbanitzables amb ordenació detallada i en les condicions de desenvolupament dels sòls urbanitzables sense ordenació detallada.  
1.3) S'han d'esmenar aspectes relacionats amb la matèria de paisatge, com són: aportar les normes d'integració paisatgística per al compliment dels objectius de qualitat, modificar les fitxes de característiques dels sectors R-04, i I-02 amb els condicionants exposats en l'informe de 20.10.08 del Servei de Suport Tècnic, com també aportar un pla amb les àrees que, en l'àmbit dels esmentats sectors, han d'integrar-se en el sistema d'espais oberts del municipi com a part de la seua ordenació estructural, elaborant un text refós de paisatge que s'ajuste a les determinacions de l'informe del Servei de Suport Tècnic de data 29.10.08.  
1.4) D'acord amb la Resolució de la Direcció General de Territori i Paisatge de 20.07.09 referent a l'últim estudi d'inundabilitat presentat, els terrenys destinats a canalitzacions i adequació dels llits per a T500, la bassa de laminació (d'aproximadament 15.000 m³) i les àrees annexes han de mantenir-se la condició de terrenys inundables i la classificació de sòl no urbanitzable inundable sense que hi haja possibilitat de reclassificació d'aquests terrenys (destacar que en aquest cas es troben els sòls adscrits al sector I-02).  
Així mateix, s'ha de plasmar en les fitxes de planejament que les actuacions proposades, consistents en la canalització dels barrancs de Benifairó, Codoval i Faura i una zona de laminació al costat del barranc de la Font han de ser sotmeses a la corresponent autorització per part de l'organisme de conca corresponent.  
1.5) Incloure en les fitxes de planejament i gestió dels sòls urbanitzables amb ordenació detallada les qüestions següents:  
1.5.1) Abans de l'inici de les obres d'urbanització, s'ha de presentar davant de l'òrgan substantiu de l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relatiu al compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació, i remetre'n una còpia a la DG de Gestió del Medi Natural perquè conste en l'expedient de declaració d'impacte. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així ha d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental. Així mateix, han de presentar, davant de l'òrgan substantiu, l'informe de la Direcció General de Territori i Paisatge respecte als requeriments efectuats en l'informe de 29.10.2008.  
1.5.2) En les fitxes de planejament i gestió dels sectors amb ordenació detallada ha de reflectir-se que abans de l'inici de les obres d'urbanització, han d'obtenir l'autorització administrativa de la CHX per a possibles obres previstes en el llit dels barrancs.  
1.5.3) S'ha d'indicar en les fitxes de planejament i gestió que els residus sòlids inerts procedents de les activitats extractives o del desenvolupament del sòl urbanitzable han de traslladar-se a l'abocador o a un gestor autoritzat, i l'Ajuntament ha d'exigir als productors d'aquest tipus de residus els documents de lliurament corresponents.  
1.5.4) S'ha de recollir en la normativa que és obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o en els habitatges familiars aïllats no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i s'hi prohibeix l'ús de sistemes individuals d'eliminació com són els pous cegos i fins i tot les fosses sèptiques, com també prohibir l'abocament de les aigües residuals sobre el terreny o a les rambles i barrancs adjacents.  
1.6) Quant als pous destinats al consum humà, en el document definitiu han d'establir-se els perímetres de protecció de les captacions d'aigua destinades a consum humà, siga identificant un règim de protecció, o siga, mitjançant la incorporació a la xarxa primària d'espais lliures i zones verdes quan afecten sòls urbans i urbanitzables. Els perímetres s'estableixen amb caràcter general en 300 m comptadors des del límit exterior del punt de captació, llevat que estudis detallats justifiquen una distància diferent de la indicada.  
1.7) Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i els condicionants exposats s'han de recollir en la normativa urbanística del pla general (tant pel que fa al mateix planejament, com pel que fa a les respectives fases d'execució i funcionament).  
1.8) Pel que fa als sectors urbanitzables limítrofs amb el sòl forestal, han d'incorporar a la seua ordenació les mesures per a la prevenció del risc d'incendis forestals d'acord amb l'informe dels Serveis Forestals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
   
2. Com a condicionants previs a l'aprovació del planejament de desenrotllament dels sectors sense ordenació detallada (i així ha de figurar en el document definitiu del pla general) cal tenir en compte el següent:  
2.1) En relació amb aspectes sobre afecció al domini públic hidràulic i les zones de protecció d'aquest, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics, s'ha de sol·licitar nou informe l'organisme de conca perquè es pronuncie sobre els aspectes anteriorment esmentats, tenint en compte el següent:   
- Tot sòl pertanyent al domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable; com a tal, el domini públic ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització.  
- Els terrenys que afronten amb els llits (marges) estan subjectes en tota la seua extensió longitudinal a una zona de servitud de 5 m d'amplària per a ús públic i, a una zona de policia de 100 m d'amplària en què s'ha de condicionar l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenvolupen.  
- La zona de servitud s'ha de mantenir-se expedita. Tota actuació en la zona de policia està subjecta a autorització administrativa per part de l'organisme de conca.  
- Per a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients, l'Ajuntament ha de tramitar la corresponent modificació de les característiques essencials de la concessió atorgada, segons allò que s'ha indicat en els articles 143 i següents del Reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, modificat pel RD 606/2003, de 23 de maig) i en l'article 64 del Text refós de la llei d'aigües (RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, modificat per Llei 11/2005, de 22 de juny).  
2.2) L'increment del volum d'aigües residuals generades pels nous sectors, l'han de resoldre els urbanitzadors responsables d'executar les actuacions costejant l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessiten aquests desenvolupament, és a dir, amb depuradora pròpia i supervisió del projecte per part de l'EPSAR o mitjançant sol·licitud de connexió al sistema públic de depuració amb el pagament previ del suplement d'infraestructures corresponent.  
3. La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades en aquesta declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals, per raó del que disposa l'article 35 del Decret 162/90."  
Deu. Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 30 de setembre de 2009  
La CTU referenciada va acordar suspendre l'expedient de Pla General de Faura, en tant s'esmenaren les qüestions següents:  
- Justificació de la reserva de parc públic (PQL) i el còmput jardins de xarxa primària segons el que indicat aquest informe.  
- Ha de recollir-se en les fitxes de planejament i gestió dels diferents sectors, els condicionants assenyalats per l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, i emetre's informe respecte a la solució d'encreuament de carreteres proposat en l'estudi d'inundabilitat i, si és el cas, incorporar-se els condicionants que se'n deriven al respecte.  
- Obtenció d'informe favorable al Catàleg de Béns i Espais Protegits, per la Conselleria de Cultura, incloent, si és el cas, els condicionants que es deriven tant en la memòria justificativa com en les fitxes de planejament i gestió.  
- La delimitació gràfica en els plans d'ordenació de l'afecció d'infraestructures elèctriques en els sectors R-01, R-03 i R-04.  
- Els terrenys destinats a bassa de laminació i les àrees annexes, igual que les canalitzacions dels barrancs, han de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit amb risc d'inundació, havent d'identificar-se en els plans de classificació de sòl.  
- Ha d'aportar-se una memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Aportar un pla amb les àrees que, en l'àmbit dels sectors R-04 i I-02, han d'integrar-se en el sistema d'espais oberts del municipi com a part de la seua ordenació estructural, segons l'informe de 22 de setembre de 2009, emés per la Direcció General de Territori i Paisatge.  
- El text refós del pla ha de recollir els condicionants transcrits en l'antecedent nou d'aquest informe, derivats de la declaració d'impacte ambiental.  
Onze. Nova documentació del pla general  
El 4 de gener de 2010 té entrada el text refós diligenciat d'aprovació provisional per acord plenari municipal de 30 de novembre de 2009. La nova documentació és objecte d'anàlisi en el fonament jurídic quart d'aquest informe (valoració global).  
Dotze. Planejament vigent  
Faura té normes subsidiàries revisades, amb aprovació definitiva per la CTU de 15 de juny de 1994. El projecte de pla amplia la superfície del sòl urbanitzable respecte del concert previ, amb informe favorable emés mitjançant la Resolució del director general d'Urbanisme de 28 de gener de 2003. En concret, s'afig el SUZR-04 i el SUZI-01, i s'amplia considerablement la superfície del SUZI-02, la resta de determinacions es mantenen i traslladen al pla.  
Per Decret 89/2008, del Consell, de 27 de juny (DOCV 30 de juny), s'ha acordat la suspensió parcial de les normes subsidiàries vigents del municipi de Faura, exclusivament respecte a l'ordenació de set àrees clarament definides en els annexos I i II del decret esmentat, fins a l'entrada en vigor del pla general en tramitació, i com a màxim per un termini d'un any. Tot això a fi d'evitar la programació de sòl i l'atorgament de llicències, en aquelles zones del municipi on l'ordenació prevista en el pla general difereix substancialment de la vigent en les normes subsidiàries.  
Pel Decret 89/2009, de 26 de juny, del Consell, s'ha prorrogat la suspensió parcial de la vigència de les normes subsidiàries de planejament del municipi de Faura, i com a màxim per un termini d'un any.  
Tretze. Informe de la comissió informativa  
La Comissió Informativa de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió celebrada el 21 de gener de 2010, per unanimitat, va emetre un informe relatiu al projecte que ens ocupa, complint així el que preceptua en l'article 11 del Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Territorials i Urbanístics de la Generalitat.  
Fonaments jurídics  
Primer. Aspectes formals  
La tramitació ha sigut correcta, d'acord amb el que estableix l'article 38 de la LRAU. La documentació pot considerar-se completa, a l'efecte del compliment del que preceptua en l'article 27 de la LRAU.  
Segon. Justificació de la cessió gratuïta a l'administració de SNU protegit. art.13.6 LOTiPP  
Aquest que l'expedient urbanístic va ser sotmés a informació pública en el mes de setembre de 2004 (anunci en el diari Levante-EMV de 30 de setembre de 2004 i en el DOGV núm. 4851, de 28 de setembre de 2004), resulta d'aplicació l'article 13.6 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge en la redacció inicial, que establia l'obligació de cedir SNU protegit a les reclassificacions efectuades al marge de la revisió del pla general.  
Els sòls urbanitzables previstos en el document que ara s'analitza, encara que difereixen dels del concert previ, ja es recollien en el document de pla general exposat al públic al setembre de 2004.  
En conseqüència, aplicant-se l'article 13.6 de la LTOPP amb la seua redacció inicial vigent al setembre de 2004 i tractant-se d'un instrument de planejament general no resulta exigible la cessió de SNU protegit.  
Tercer. Justificació de la reserva d'habitatge protegit  
D'acord amb el que disposa l'article 2.f) de la LOTiPP, la D.T.1ª 3 i article 36.1 i) en relació amb la DA 6ª i DT 5ª de la LUV, i el desenvolupament contingut en la DT 8ª 3 del ROGTU, el Pla General de Faura, en tractar-se d'un municipi zona C, amb un horitzó poblacional de 8.019 habitants, ha de reservar sòl destinat a habitatges subjectes a algun règim de protecció pública en un percentatge mínim del 20% de l'edificabilitat residencial total del pla.  
En conseqüència, el pla proposa un percentatge del 20% de l'edificabilitat total dels quatre sectors residencials delimitats, R-01, R-02, R-03 i R-04, amb destinació a la construcció d'habitatges de protecció pública, amb expressió gràfica de la localització d'aquests.  
Quart. Valoració global  
Analitzada la nova documentació presentada el 4 de gener de 2010 relativa al Pla General de Faura, cal verificar el compliment dels condicionants assenyalats per la Comissió Territorial de 30 de setembre de 2009, i són els següents:  
1. Respecte a la reserva de parc públic (PQL) i el còmput jardins de la xarxa primària.  
Els sòls dotacionals públics destinats a zones verdes de la xarxa primària es recullen en el quadre-resum següent:  
RP-PQL-01 Zona verda. Parc públic (m²) 25.002,66   
RP-JL Zona verda. Jardins (m²) PJL-01 5.919,03  
RP-JL Zona verda. Jardins (m²) PJL-02. 8.433,67  
RP-JL Zona verda. Jardins (m²) PJL-03 10.234,98  
RP-JL Zona verda. Jardins (m²) PJL-04 10.519,75  
RP-JL Zona verda. Jardins (m²) PJL-05 14.506,95  
TOTAL (m²) 74.617,04  
El text refós del pla presentat el 4 de gener de 2010 proposa per al compliment de l'estàndard de 5 m²/hab, un PQL-01 de 25.002,66 m², situat al costat del sòl forestal de la Rodana, i s'aconsegueix una gran zona verda d'esplai contínua, i es reserva la resta de superfície 49.614,38 m² amb jardins de la RP. Així, en funció de l'horitzó poblacional previst de 8.019 habitants, s'obté l'estàndard legal de parcs públics, de 5 m²/hab, i el pla compleix aquesta reserva en destinar 74.617,04 m², la qual cosa representa 9,31 m² de zona verda per habitant.  
Davant de la impossibilitat física d'ampliar la superfície prevista com a parc públic PQL-01, per ésser confrontant amb SNU protegit forestal la Rodana que fa funció d'única zona d'esplai al municipi, l'Ajuntament justifica adequadament la reserva de parcs públics fins a assolir la reserva mínima amb jardins de xarxa primària, atés que s'obté una zona verda de grans dimensions i permet la creació de bosses de zones verdes distribuïdes en els diferents sectors residencials.  
En el pla d'ordenació estructural núm. 0-1.3, amb l'adequat nivell de detall, s'acredita el compliment de les característiques dimensionals per a tenir consideració de parc (QL) i jardí (JL) i les superfícies computables de conformitat amb l'art. 34 del RPCV, D. 201/1998.  
L'excés de superfície destinat a jardins de la xarxa primària, açò és, 34.522,04 m² (74.617,04 m² de reserva del pla descomptada la reserva mínima legal de 40.095 m²) computaran a l'efecte de verificar el compliment d'estàndards mínims exigibles per a la xarxa secundària, únicament en aquells sectors ordenats detalladament, a tenor de l'art. 2 de l'annex del RPCV.  
Si difereix la concreció de la localització gràfica del PJL-05 al desenvolupament detallat del sector de sòl urbanitzable R-04, s'han d'observar les exigències dimensionals i de superfícies, segons l'art. 34 del RPCV, D.201/1998.  
S'ha adscrit la superfície de xarxa primària PQL-01 de 25.002,66 m², als sectors de sòl urbanitzable residencial a l'efecte de la seua obtenció proporcionalment a l'aprofitament tipus.  
Les fitxes de planejament i gestió estableixen que la totalitat de les superfícies de jardins de xarxa primària incloses en els sectors de sòl urbanitzable residencial s'han de cedir i executar a càrrec de l'actuació.  
Ha de corregir-se la discrepància en el fet que les superfícies de xarxa primària de zones verdes que figuren en les fitxes de planejament han de coincidir amb el quadre de la p. 37 de la memòria justificativa del pla.  
2. Respecte a la qüestió de recollir en les fitxes de planejament i la gestió dels diferents sectors, els condicionants assenyalats per l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, i emetre informe respecte a la solució de l'encreuament de carreteres proposat en l'estudi d'inundabilitat i, si és el cas, incorporar-se els condicionants que se'n deriven.  
En les fitxes de planejament dels diferents sectors, s'han recollit les qüestions següents:  
- Sector R-03  
S'ha eliminat, en el plànol inclòs en la fitxa de gestió, la rotonda.  
L'elaboració d'un estudi acústic.  
S'ha eliminat, de la fitxa de planejament, l'obertura d'accessos a la carretera CV-320.  
- Sector R-04  
L'elaboració d'un estudi d'accessibilitat de la CV-320 i concretar lloc i tipologia de la connexió.  
La redacció d'un estudi acústic.  
- Sector I-01  
L'elaboració d'un estudi acústic, i si és el cas, establir-se les mesures correctores a càrrec seu.  
- Sector I-02  
Les noves fitxes del sector I-02 recullen la necessitat de realitzar un estudi de trànsit i accessibilitat, que garantira la viabilitat del sector.  
En els plànols d'ordenació s'ha reflectit l'obertura d'accessos previstos des de la carretera CV-6003, i l'obligació de justificar la seua situació i tipologia, i obtenir informe favorable de la Diputació.  
S'ha eliminat, de la fitxa de planejament, l'obertura d'accessos a la carretera CV-320.  
L'obligació d'estudiar-se les actuals característiques de la carretera CC-323 i efectuar, si és el cas, les millores necessàries que es requerisquen per al desenvolupament del sector I-02.  
Així mateix, en data 19 de gener de 2010, s'ha emés un informe favorable que assenyala que: "...en l'actualitat es troba en informació pública el nou catàleg de carreteres de la Generalitat Valenciana, i se'n preveu l'aprovació en un curt termini de temps. En aquest catàleg es preveu la cessió de la carretera CV-323 als ajuntaments de Faura i Quartell, per la qual cosa entenem que en el cas que es desenvolupe el sector I-02, abans de l'aprovació del catàleg s'ha de materialitzar la cessió, atés el canvi estructural de la xarxa viària"  
3. Obtenció d'informe favorable al Catàleg de béns i espais protegits, per la Conselleria de Cultura, incloent, si és el cas, els condicionants que se'n deriven tant en la memòria justificativa com en les fitxes de planejament i gestió.  
En data 13 de gener de 2010 s'ha emés un informe patrimonial favorable, amb la condició que s'introduïsquen una sèrie de correccions en aquest catàleg.  
4. La delimitació gràfica en els plànols d'ordenació de l'afecció d'infraestructures elèctriques en els sectors R-01, R-03 i R-04.  
S'ha grafiat en el plànol d'ordenació detallada núm. 0-2 la banda d'afecció de les infraestructures elèctriques existents, no edificable en tant es produïsca el soterrament.  
5. Els terrenys destinats a bassa de laminació i les àrees annexes, igual que les canalitzacions dels barrancs, han de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit amb risc d'inundació, i s'han d'identificar en els plànols de classificació de sòl.  
S'han grafiat en el plànol d'ordenació estructural núm. 0-1.1 com a sòl no urbanitzable protegit amb risc d'inundació, SNU-PH, els terrenys destinats a bassa de laminació, les seues àrees annexes i les canalitzacions dels barrancs.  
6. Ha d'aportar-se una memòria de sostenibilitat econòmica.  
S'aporta una memòria de sostenibilitat econòmica, d'acord amb els art.15.4 RDL 2/2008, TRLS i 146 1.e) ROGTU, en la qual es pondera, en particular, l'impacte de l'execució del pla general en la hisenda pública local, i que, a manera de conclusió, estableix que com a conseqüència de l'escàs endeutament del municipi, i amb els nous desenvolupaments urbanístics previstos, s'acredita la viabilitat econòmica del pla proposat.  
7. Aportar un plànol amb les àrees que, en l'àmbit dels sectors R-04 i I-02, han d'integrar-se en el sistema d'espais oberts del municipi com a part de la seua ordenació estructural, segons l'informe de 22 de setembre de 2009, emés per la Direcció General de Territori i Paisatge.  
S'aporta un nou plànol d'ordenació estructural, el núm. 0-1.5, que recull en l'àmbit dels sectors R-04 i I-02, les àrees que han d'integrar-se en el sistema d'espais oberts.  
8. El text refós del pla ha de recollir els condicionants transcrits en l'antecedent nou de l'acord de la CTU de 30.09.2009, derivats de la declaració d'impacte ambiental.  
S'ha corregit la qüestió assenyalada respecte al sòl no urbanitzable protegit del paratge la Rodana, resolta com a figura en l'apartat 1 d'aquest fonament jurídic.  
En les fitxes de planejament dels diferents sectors amb ordenació detallada, s'han recollit els condicionants següents:  
- Els assenyalats en l'informe de l'EPSAR de 18.04.05.  
- Sotmetre a autorització per part de l'organisme de conca corresponent, les actuacions propostes consistents en la canalització dels barrancs de Benifairó, Codoval i Faura i una zona de laminació al costat del barranc de la Font.  
- Abans de l'inici de les obres d'urbanització, s'ha de presentar davant de l'òrgan substantiu l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, relatiu al compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació, i remetre'n una còpia a la Direcció General de Gestió del Medi Natural perquè conste en l'expedient de declaració d'impacte.  
- Abans de l'inici de les obres d'urbanització, han d'obtenir l'autorització administrativa de la CHX per a possibles obres previstes en el llit dels barrancs.  
- Els residus sòlids inerts procedents de les activitats extractives o del desenvolupament del sòl urbanitzable han de traslladar-se a un abocador o a un gestor autoritzat, i l'Ajuntament ha d'exigir als productors d'aquest tipus de residus els documents de lliurament corresponents.  
En les fitxes de planejament dels distints sectors sense ordenació detallada s'han recollit els condicionants següents:  
- En relació amb aspectes sobre afecció al domini públic hidràulic i les zones de protecció, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics, s'ha de sol·licitar nou informe l'organisme de conca perquè es pronuncie sobre els aspectes mencionats anteriorment.  
- L'increment del volum d'aigües residuals generades pels nous sectors, l'han de resoldre els urbanitzadors responsables d'executar les actuacions costejant l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que requerisquen aquests desenvolupaments, és a dir, amb depuradora pròpia i supervisió del projecte per part de l'EPSAR o mitjançant sol·licitud de connexió al sistema públic de depuració amb el pagament previ del suplement d'infraestructures corresponent.  
L'article 98 de les normes urbanístiques estableix la normativa específica d'ordenació de zones industrials, les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades.  
Es redacta, un nou article, el núm. 99 de les normes urbanístiques, que estableix com a mesura per a la prevenció del risc d'incendis forestals, una franja expedita de matoll d'amplària mínima de 25 metres.  
S'ha redactat un nou article de les normes urbanístiques del pla, el 33, que regula les qüestions següents:  
- L'obligació d'instal·lar en les activitats aïllades o els habitatges familiars aïllats no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i prohibir-hi l'ús de sistemes individuals d'eliminació com són els pous cegos, i fins i tot les fosses sèptiques, com també prohibir l'abocament de les aigües residuals sobre el terreny o a les rambles i barrancs adjacents.  
- Quant als pous destinats al consum humà, s'ha establit els perímetres de protecció de les captacions d'aigua destinades a consum humà, bé identificant un règim de protecció, o bé, mitjançant la seua incorporació a la xarxa primària d'espais lliures i zones verdes quan afecten sòls urbans i urbanitzables. Els perímetres s'estableixen amb caràcter general en 300 m comptadors des del límit exterior del punt de captació, llevat que estudis detallats justifiquen una distància diferent de la indicada.  
Cinqué. Òrgan competent  
La Comissió Territorial d'Urbanisme és l'òrgan competent per a l'aprovació dels plans dels municipis amb població inferior a 50.000 habitants, d'acord amb el que preveu l'article 10.a) del Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat.  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió Territorial d'Urbanisme, per unanimitat, acorda:  
U. Aprovar definitivament l'expedient de Pla General de Faura, i supeditar-ne la publicació a la presentació de documentació subsanatòria tal que:  
- Ha de corregir-se el Catàleg de Béns i Espais Protegits segons assenyala l'informe patrimonial emés per la Conselleria de Cultura i Esport el 13 de gener de 2010.  
- Ha de corregir-se la discrepància en el fet que, les superfícies de xarxa primària de zones verdes que figuren en les fitxes de planejament han de coincidir amb les del quadre de la p. 37 de la memòria justificativa del pla.  
- Ha d'aportar-se un plànol d'ordenació que assenyale, en els sectors urbanitzables limítrofs amb el sòl forestal, les mesures per a la prevenció del risc d'incendis forestals, de conformitat amb l'informe dels Serveis Forestals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Per a diligenciar l'aprovació definitiva i l'entrada en vigor mitjançant la publicació de l'acord, s'han d'aportar tres còpies del text refós en suport paper i tres en digital, firmades pel tècnic redactor, incloent diligència d'aprovació municipal. En el format digital, els textos han de ser en format Word i els plànols en format pdf."  
Dos. El 8 de març de 2010 tenen entrada en el Servei Territorial d'Urbanisme tres exemplars del text refós, degudament diligenciat, en suport paper i digital, amb format adequat, en compliment de l'acord autonòmic esmentat. En relació amb els condicionants d'aquest es comprova que:  
- Quant al condicionant primer, relatiu a la presentació del Catàleg de Béns i Espais Protegits conforme a l'informe patrimonial favorable emés per la Conselleria de Cultura i Esport el 13 de gener de 2010, s'ha presentat nova documentació del catàleg, la qual s'ha remés el 10 de març de 2010 a la Unitat de Patrimoni perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
- Respecte al condicionant segon, s'ha corregit la discrepància en les superfícies de xarxa primària de zones verdes que figuren en les fitxes de planejament, coincidint amb les del quadre de les p. 37-38 de la memòria justificativa del pla.  
- Per al compliment del condicionant tercer, s'ha aportat el plànol d'ordenació núm. O-2, que assenyala, en els sectors urbanitzables limítrofs amb el sòl forestal, les mesures per a la prevenció del risc d'incendis forestals, concretades en una banda separativa de protecció de 25 metres, de conformitat amb l'informe de la Secció Forestal de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Tres. El cap del Servei Territorial d'Urbanisme emet un informe el 8 d'abril de 2010 en el qual conclou que, de la documentació aportada, s'ha donat compliment a l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 29 de gener de 2010».  
Fonaments de dret  
Únic. El director general d'Urbanisme, segons el Decret 177/2008, de 28 de novembre, és l'òrgan competent per a verificar el compliment dels condicionants impostos en l'esmentat acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per assumpció de les competències atribuïdes en l'article 9.b) del Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Òrgans Territorials i Urbanístics de la Generalitat.  
A la vista dels antecedents, el director general d'Urbanisme, resol:  
- Considerar complits els condicionants de l'acord de la CTU de 29 de gener de 2010.  
- Ordenar la publicació de l'acord aprovatori i de les normes urbanístiques del pla, segons el procediment legalment previst, i tancar l'expedient de referència.  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar recurs contenciós administratiu, davant de la sala contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la notificació o publicació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen l'article 10 i 46 de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, de 13 de juliol de 1998. Tot això, sense perjudici que les persones interessades interposen qualsevol altre recurs que estimen oportú.  
València, 18 de maig de 2010.- El director general d'Urbanisme: José María Selva Ros.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6292, del 18-06-2010 (2010/6802)

RESOLUCIÓN de 18 de mayo de 2010, del director general de Urbanismo, por la que se da cumplimiento a los condicionantes a que se refiere el Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de 29 de enero de 2010 y se ordena la publicación del acuerdo aprobatorio y normas urbanísticas del Plan General de Faura.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6292

Fecha DOGV
:   18-06-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/6802

CVE


Fecha del documento
:   18-05-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Faura](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de mayo de 2010, del director general de Urbanismo, por la que se da cumplimiento a los condicionantes a que se refiere el Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de 29 de enero de 2010 y se ordena la publicación del acuerdo aprobatorio y normas urbanísticas del Plan General de Faura. [2010/6802]  
Visto el expediente instruido para la aprobación definitiva del Plan General de Faura, se destacan los siguientes:  
Antecedentes  
Uno. Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo  
La Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, en sesión celebrada el 29 de enero de 2010, adoptó el siguiente acuerdo:  
«En relación con el expediente de Plan General del Municipio de Faura, remitido por el Ayuntamiento, se resaltan los siguientes:  
Antecedentes  
Uno. Tramitación municipal  
El proyecto, que tuvo entrada en la Comisión Territorial de Urbanismo el 7 de febrero de 2005, se sometió a información pública mediante el procedimiento previsto en el artículo 38.2 de la Ley 6/1994, Reguladora de la Actividad Urbanística, en adelante la LRAU (anuncio en el diario Levante-EMV de 30 de septiembre de 2004 y en el DOGV núm. 4851, de 28 de septiembre de 2004). Durante el trámite de información pública se presentaron siete escritos de alegaciones, que fueron estimadas o desestimadas por la administración actuante, conforme al informe técnico municipal que forma parte del acuerdo de aprobación provisional del plan, adoptado el 30 de noviembre de 2004.  
Dos. Objeto  
Consiste en la fijación de la estrategia de evolución urbana del municipio, su ordenación urbanística estructural y los procesos de ocupación del suelo. El proyecto está compuesto de:  
- Memoria informativa y justificativa, directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana, normas urbanísticas, fichas de planeamiento y de gestión, fichas de zonificación y planos de información y de ordenación  
- Estudio de impacto ambiental  
- Estudio de paisaje  
- Estudio acústico  
- Catálogo de inmuebles y espacios protegidos  
- Estudio de necesidades de vivienda protegida  
Tres. Determinaciones urbanísticas  
A. Rasgos generales del municipio  
Faura está situado en la comarca del Camp de Morvedre, a una distancia de 30 km. de la capital, al norte de la provincia de Valencia, que a través de la VV-6003 se comunica con la autovía A-7, Alicante-Barcelona, y con Valencia a través de la CN-340. Territorialmente se distinguen dos unidades de paisaje:  
- Zona agrícola, dedicada al uso agrícola situada al noroeste y noreste del término, donde predominan los cultivos de regadío, especialmente cítricos y frutales.  
- Zona urbana, donde se asienta el casco, desarrollado a partir de la calle Major, caracterizado por su trazado irregular.  
El término alcanza la superficie de 164,4646 Ha. La población en el año 1970 era de 1.559 y en el año 2004 de 3.000 habitantes. El sector económico más importante es la agricultura, que ocupa al 35% de la población activa, siendo la principal fuente de ingresos del municipio, seguido de la industria en un 29%.  
B. Estructura territorial  
Condicionada por el trazado de las carreteras CV-320 a Benifairó, la autovía A-7 y la carretera VV-6003, el barranco de Faura que discurre encauzado por el linde entre Faura y Benifairó y el barranco de Quartell que, a su vez, discurre entre el término de Faura y el de Benavites.  
Otros elementos estructurantes son las vías pecuarias que discurren por el municipio (azagador de Quartell, vereda de la Fuente o de Aragón).  
C. Servicios básicos  
El abastecimiento de agua de riego se realiza desde la fuente de Quart de les Valls, autorizado por concesión del Ministerio de Obras Públicas de 20 de julio de 1965, a favor de la Comunidad de Regantes de las aguas de la fuente de Quart de les Valls, con una superficie con derecho a riego de 90,9953 ha. Asimismo, existe otorgada una concesión privada para el riego de otras 134,50 ha.  
El abastecimiento de agua potable lo efectúa el propio Ayuntamiento desde dos pozos de su propiedad. En un futuro, el agua potable procederá de la planta potabilizadora de Sagunto, con aguas superficiales del cauce del río Cabriel, procedentes de la regulación del embalse de Contreras, con una red bastante completa, con escasos tramos sin posibilidad de abastecimiento o ampliación, que pasará a ser propiedad del Consorcio Concesionario de Aguas del Camp de Morvedre, compuesto, entre otros, por el Ayuntamiento de Faura, tiene una concesión de 1m³/seg., otorgada por la Confederación Hidrográfica del Júcar el 3 de marzo de 2006, para el abastecimiento urbano e industrial de Sagunto y su área de influencia.  
La depuración de aguas se efectúa en la estación de la Mancomunitat de les Valls, ubicada en el propio municipio de Faura. La red de alcantarillado, de tipo unitario, se estima suficiente. La recogida de los residuos sólidos se lleva a cabo por una empresa, trasladando los residuos desde Segorbe a la planta de compostaje de Guadassuar, gestionada por GIRSA.  
D. Riesgo de inundación  
La zona que queda delimitada junto a la carretera VV-6003 al norte del término municipal, por donde discurre el barranco de Quartell, está afectada por riesgo de inundación, en grado 1.  
La zona por donde discurre el barranco de Faura, está afectada por riesgo de inundación, en grado 2. En esa zona, del casco urbano histórico, se encuentran gran número de edificaciones afectadas por dicho riesgo.  
E. Directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y ocupación del territorio.  
Las DEUT que se proponen son:  
a) Directrices para la adecuación del plan a la política territorial de la Generalitat Valenciana  
1. Adecuación a los instrumentos de desarrollo de la política territorial general. PATRICOVA  
b) Directrices para la adecuación a los instrumentos de desarrollo de las políticas sectoriales  
1. En materia de carreteras  
Se incorpora al plan la autovía A-7, y se establecen las zonas de protección de la totalidad de las carreteras competencia de diferentes administraciones, en consonancia con lo dispuesto en las diferentes normativas especificas.  
2. En materia de obras públicas  
Se identifican las redes de saneamiento existentes, las previstas en función del crecimiento del municipio, la depuradora existente, de la que se prevé la duplicación de su superficie.  
3. En materia de patrimonio  
Se incorpora al plan un catalogo de bienes y espacios protegidos, en el que se identifican los elementos a proteger dentro del término.  
4. En materia de vías pecuarias  
Se identifican las vías pecuarias que discurren por el término, señalándolas en los planos y tipificándolas conforme a lo establecido en la legislación sectorial.  
c) Directrices para la consecución de los objetivos prioritarios del plan  
1. Catalogación y ordenación del patrimonio municipal de tipo arquitectónico, paisajístico, etnológico, etc.  
2. Tratamiento del suelo no urbanizable.  
3. Adaptación de las normas existentes a los nuevos textos legales, tanto en materia urbanística como de edificación, y ordenanzas para regular la aplicación de nuevas tecnologías.  
4. Criterios de clasificación del suelo  
- Posibilitar el crecimiento de la población, atendiendo a la demanda existentes, y manteniendo la densidad en unos límites medio-altos.  
- Aumentar la superficie de suelo con destino industrial.  
  
\* Superfície del terme que figura en les normes subsidiàries vigents de 1994, obtinguda pel mètode de triangulació.  
\*\* Superfície del terme que figura en el projecte de Pla general, obtinguda mitjançant un programa informàtic de dibuix.  
\*\*\* En aquesta superfície està inclòs el SUZI-03, el qual ha tingut informe desfavorable del Ministeri de Foment, i ha sigut eliminat del pla.  
\* \* \* \* \*  
- Mantener la compatibilidad del planeamiento de Faura con la de los municipios colindantes, en particular con Benifairó de les Valls y Sagunto.  
4.1. Suelo urbano  
- Protección de las características esenciales de la trama urbana, especialmente el núcleo histórico  
- Eliminación gradual de los usos industriales en el casco  
- Reducción de alturas máximas en toda la población  
- Definir, mediante la delimitación de la unidad de ejecución R-01 el límite del suelo urbano en el punto de mayor dificultad  
- Aumentar sustancialmente las dotaciones existentes.  
4.2. Suelo urbanizable  
- Aumento de la oferta de suelo, posibilitando el crecimiento del municipio.  
- Conexión adecuada de los nuevos desarrollos con el casco urbano existente.  
- Asegurar la idoneidad de las infraestructuras existentes y previstas al crecimiento poblacional.  
- En cuanto al suelo urbanizable industrial se pretende crear zonas en las que se modernizan las infraestructuras necesarias para su correcto desarrollo y ubicación.  
4.3. Suelo no urbanizable  
- Delimitación precisa de los suelos no urbanizables mediante el establecimiento de protecciones sobre estos.  
d) Directrices del plan en orden a la reclasificación de suelo  
1. Se establece un periodo de 10 años para proceder a la revisión del plan.  
2. No se permitirá la reclasificación de suelo no urbanizable bajo ningún concepto.  
3. No se permitirá el aumento del número de plantas de la edificación en suelo urbano. En suelo urbanizable se podrán proponer aumentos de alturas, hasta el límite máximo existente en el planeamiento actual.  
4. No se podrán crear núcleos urbanos independientes del principal, salvo mediante la ejecución del sector I-02.  
Se pretende que se extienda la urbanización desde las zonas previamente consolidadas, agotando el suelo vacante, y con las infraestructuras necesarias de conexión.  
En el casco de Faura, el crecimiento se habrá de producir, por tanto, de forma longitudinal hacia el suroeste, respecto al núcleo tradicional, con la limitación que suponen las infraestructuras viarias existentes y ubicando los desarrollos industriales alejados del suelo residencial, atendiendo simultáneamente a las condiciones geográficas.  
F. Cuadro resumen de superficies  
  
\* Superficie del término que figura en las NN.SS vigentes de 1.994, obtenida por el método de triangulación.  
\*\* Superficie del término que figura en el proyecto de Plan general, obtenida mediante programa informático de dibujo.  
\*\*\* En dicha superficie está incluido el SUZI-03 que ha sido informado desfavorablemente por el Ministerio de Fomento, y ha sido eliminado del Plan.  
G. Suelo urbano  
Se destaca el valor paisajístico del perfil urbano, con esquemas tradicionales de vivienda en planta baja y primera (cambra), vivienda agrícola de 3 plantas y edificios singulares. El 77% del suelo urbano se encuentra ocupado, detectándose dificultad para obtener solares. Desde el año 1970 hasta la fecha la población ha experimentado un comportamiento demográfico regresivo, como consecuencia de la crisis naranjera de 1970 y el desplazamiento de la población a Sagunto, propiciado por el crecimiento industrial registrado en dicho municipio.  
Sobre la base de este diagnóstico, se proyecta una ampliación urbana adecuada a las necesidades estimadas para los próximos 10 años.  
El plan, en suelo urbano, establece dos zonas de ordenanza diferenciadas, de núcleo histórico (NUH) y zona de ampliación de casco (ANU). La superficie de suelo urbano que delimita el plan es de 403.990 m², incluida la superficie de sistemas generales existentes.  
Se delimita un núcleo histórico, con una normativa específica respetuosa con las preexistencias, al objeto de conservar la tipología histórica del conjunto.  
Asimismo, en el suelo urbano se delimita una unidad de ejecución, la UE. Núm. R-1 de ampliación de casco.  
H. Suelo urbanizable  
Se clasifica suelo urbanizable en una superficie de 715.976 m². Se justifica la concreción de sectores con ordenación detallada, a fin de mantener en la posterior gestión de los sectores, la ordenación urbanística diseñada por el Ayuntamiento.  
Se adscriben con cargo al desarrollo de los nuevos sectores delimitados, los costes de soterramiento de la línea de alta tensión que actualmente atraviesa el municipio de norte a sur, línea Sagunto-la Vall d'Uixó, de titularidad de Red Eléctrica de España.  
El plan establece, en suelo urbanizable, dos zonas de calificación o de ordenanza diferenciadas, de viviendas adosada (ADO) e industrial en manzana (INM). Se distinguen dos zonas de ordenación claramente diferenciadas:  
a) Sectores con ordenación pormenorizada: se delimitan tres sectores residenciales al este del casco urbano, para atender la demanda a corto plazo, los R-01, R-02 y R-03. Y un sector industrial, el I-01. El suelo pormenorizado abarca una superficie de 327.217 m².  
b) Sectores sin ordenación pormenorizada: se delimitan tres sectores, de los cuales uno se califica de uso residencial situado al noroeste del término municipal, el R-04, concebido como prolongación del sector R-03. Los dos nuevos sectores industriales, denominados I-02 y I-03, se sitúan junto a la autovía A-7 y la carretera VV-6003, dada su posición estratégica de comunicaciones. El SUZI-02 limita y comparte ordenación con el sector industrial l'Alqueria Blanca del municipio de Quartell. El suelo sectorizado sin pormenorizar abarca 388.759 m².  
Quadre resum de superfícies àrees de repartiment:  
  
\* La superfície de l'àrea de repartiment inclou la xarxa primària adscrita.  
\*\* S'ha eliminat del pla el SUZI-03 de l'AR-5, en compliment de l'informe desfavorable del Ministeri de Foment.  
\* \* \* \* \*  
Cuadro resumen de superficies áreas de reparto:  
Cuadro resumen de superficies por sectores:  
Denominación sectores Plan general  
SUZR-01 (m²) con ordenación pormenorizada 49.647,71  
SUZR-02 (m²) con ordenación pormenorizada 89.523,88   
SUZR-03 (m²) con ordenación pormenorizada 170.609,68   
SUZI-01 (m²) con ordenación pormenorizada 17.436,88   
SUZR-04 (m²) 103.592,92   
SUZI-02 (m²) 269.018,38   
SUZI-03 (m²) \*\* 6.889,15   
Total suelo urbanizable sectorizado (m²) 706.718,95 \*   
\* La diferencia de superficie entre el suelo urbanizable incluido en sectores y el total del suelo urbanizable previsto en el plan, se corresponde con el suelo dotacional público no adscrito a ámbitos de planeamiento.  
\*\* El SUZI-03 ha sido informado desfavorablemente por el Ministerio de Fomento, y ha sido eliminado del plan.  
I. Áreas de reparto y aprovechamiento tipo  
Se delimita un área de reparto para la unidad de ejecución definida en suelo urbano de uso residencial, la AR-6, con un aprovechamiento tipo de 1,10388 m²t/m²s.  
Se delimitan tres áreas de reparto que abarcan los cuatro sectores de suelo urbanizable de uso residencial, AR-1, AR-2 y AR-3, con similar aprovechamiento tipo entre 0,8873 m²t/m²s y 0,9819 m²t/m²s.  
Asimismo, se delimitan dos áreas de reparto para los sectores de suelo urbanizable industrial, AR-4 y AR-5, con aprovechamientos tipo de 0,4896 m²t/m²s y 0,65 m²t/m²s respectivamente.  
  
\* El parc de la Rodana, ja existent, no estava qualificat com a parc públic de xarxa primària.  
\* \* \* \* \*  
  
\* El parque de la Rodana, ya existente, no estaba calificado como parque público de red primaria.  
\* La superficie del área de reparto incluye la red primaria adscrita.  
\*\* Se ha eliminado del Plan el SUZI-03 del AR-5, en cumplimiento del informe desfavorable del Ministerio de Fomento.  
J. Suelo dotacional público  
Es significativa la superficie dotacional proyectada, 183.819,34 m². Destacan las zonas verdes de parques de la red primaria, parque de la Rodana de 68.859 m² y jardines de la red primaria de 35.317,91 m². El plan contempla la ampliación del área deportiva, del actual polideportivo municipal con una superficie de 31.137,62 m², y de la infraestructura de la depuradora con 4.988,34 m². Los suelos dotacionales públicos propuestos son los siguientes:  
La superficie de parque público de RP ha sido modificada conforme figura en el fundamento jurídico cuarto, apartado primero, del presente informe  
Con una previsión de 2.335 viviendas derivada del desarrollo de los nuevos suelos residenciales, y considerando una ratio de 2,15 hab/viv, el plan prevé un incremento de 5.019 habitantes, que sumados a los 3.000 ya existentes, representa un techo poblacional máximo de 8.019 habitantes. En función de esa población se ha calculado el estándar legal, art. 8.1 LOTyPP, de zonas verdes y parques públicos, de 10 m²/hab, y el plan cumple con dicha reserva al destinar 104.580,12 m², lo que representa 13,04 m² de espacios libres por potencial habitante, (74.617,04 m² RP mas 29.963,08 m² RS) según nuevos datos del plan de enero de 2010.  
En función del número total de habitantes resultante de la ejecución del plan, de 8.019 habitantes, se ha calculado el estándar legal de parque público de la red primaria, de 5.000 m² /1.000 hab., preveiendo el plan una reserva de 68.859 m² del parque La Rodana, clasificado como S.N.U.P-Forestal, por lo que el plan no cumple con ese estándar, dado que el SNUP puede ser PNL pero no PQL.  
Esta cuestión ha quedado solventada con la nueva documentación presentada en enero de 2010, tal y como se expone en el fundamento jurídico cuarto del presente informe (valoración global).  
K. Suelo no urbanizable  
El SNU abarca una superficie de 524.680 m². El plan establece las siguientes categorías:  
Suelo no urbanizable común (ha) 5,0723   
Suelo no urbanizable protegido (ha) 47,3957   
Suelo no urbanizable protección agrícola (ha) 34,0634  
Suelo no urbanizable protección forestal (ha) 5,4443  
suelo no urbanizable protección hídrica (ha) 4,2337  
Suelo no urbanizable protección infraestructuras (ha) 3,6543  
Total (ha) 52,4680   
L. Catálogo de bienes y espacios protegidos  
El Catálogo de bienes y espacios protegidos recoge los bienes actualmente comprendidos en el Catalogo de Bienes Inventariados de la Comunitat Valenciana. Se han clasificado conforme a las categorías que establece la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano, y son:  
- Bienes de interés cultural (BIC)  
- Bienes de relevancia local (BRL)  
- Otros bienes inventariados  
Los elementos catalogados son los siguientes:  
a) Bienes de relevancia local (BRL)  
1. Bienes inmuebles  
1.1 Edificaciones  
- Iglesia Parroquial de los Santos Juanes  
- Ermita de Santa Bárbara  
- Palacio señorial de Faura y jardín anexo.  
1.2 Jardines y arbolado de interés, tanto públicos como privados.  
1.3 Red hídrica.  
- Partidor de aguas  
- Lavadero  
- Molino de Faura  
- Sistema hídrico -acequia de Faura  
b) Otros bienes inventariados  
1. Bienes inmuebles  
- C/ Mayor, núm. 85 y jardín anexo.  
- C/ Mayor, núm. 62-64.  
- C/ Mayor, núm. 56.  
- C/ Mestre Joaquín Rodrigo, núm. 15 y jardín anexo.  
- Arbolado. C/ Santa Bárbara, s/n.  
- Plaza d'Almorig  
- Plaza Lope de Vega, núm. 19  
- Plaza Lope de Vega, núm. 18  
- C/ Mayor, núm. 5.  
- C/ Mayor, núm. 6.  
- C/ Pere R. de Monsoriu, núm. 14  
- Plaza Hostal, núm. 8  
- Plaza Hostal, núm. 1  
- C/ Dr. Palanca, núm. 4  
- C/ Mayor, núm. 2.  
- C/ Dr. Palanca, núm. 8  
- C/ Mayor, núm. 14.  
- C/ Mayor, núm. 32.  
M. Coordinación con municipios colindantes  
A la vista de los planos aportados y de la memoria se aprecia que la coordinación con los municipios colindantes - Benifairó de les Valls, Quartell, Benavites y Quart de les Valls- es correcta y no presenta especiales incompatibilidades.  
Respecto al municipio limítrofe de Sagunto, este ayuntamiento ha presentado dictamen favorable al Plan General de Faura, aprobado por acuerdo plenario de 30 de junio de 2005, no obstante, manifiesta la conveniencia de clasificar en el nuevo plan de Faura, como suelo urbanizable industrial los terrenos colindantes con Sagunto con esa misma clasificación, por coherencia en la ordenación fronteriza. En consecuencia, el Plan ha clasificado como suelo urbanizable industrial ese suelo colindante, dando lugar el sector SUZI-01.  
Cuatro. Tramitación autonómica  
Se han solicitado informes a:  
- IVV, SA  
- Ministerio de Fomento. Demarcación de Carreteras del Estado en la CV  
- Comisión de Actividades Calificadas  
- Conselleria de Infraestructuras y Transporte. División de Carreteras  
- Diputación Provincial. Servicio de Vías y Obras  
- Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia. DG de Industria y Comercio  
- Conselleria de Infraestructuras y Transporte. Dirección General de Transportes  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (agua y vertidos)  
- Red Eléctrica de España  
- Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Unidad de Patrimonio  
- Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. DG de Deportes  
- Conselleria de Sanidad. Área de Planificación Sanitaria  
- Conselleria de Territorio y Vivienda. DG de Vivienda y Proyectos Urbanos  
- Conselleria de Territorio y Vivienda. Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
- Conselleria de Territorio y Vivienda. Área de Urbanismo  
- Conselleria de Territorio y Vivienda. Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental  
- Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Área de Infraestructuras  
- Entidad de Saneamiento de Aguas  
- ST de Industria  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente. Sección Forestal y Vías Pecuarias  
En relación a los informes sectoriales solicitados, se indica lo siguiente:  
a) Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia. DG de Industria y Comercio, con entrada de 9 de marzo de 2005 informa en sentido favorable, que en resumen, establece lo siguiente;  
"...las definiciones propuestas de comercio medio y gran superficie comercial deberían tener en cuenta la Ley 8/1986, de la Generalitat Valenciana, de Ordenación del Comercio y Superficies Comerciales, y el Decreto 56/1994, de 20 de diciembre, del Gobierno Valenciano.  
En cualquier caso, lo que debe de quedar claro es que todo establecimiento individual o colectivo con una superficie de ventas que alcance o supere los 600 m² se considera como gran superficie."  
b) Oficina del Plan de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, tras un primer informe desfavorable de 7 de abril de 2005, se recibe informe favorable el 10 de julio de 2008, dado que se ha suprimido la rotonda prevista en la CV-320, intermedia de las dos ya existentes.  
c) Red Eléctrica de España, el 11 de abril de 2005 remite informe que señala la normativa aplicable a las instalaciones eléctricas, con el siguiente contenido;  
"...en la que les indicamos la zona de edificación prohibida, representada mediante un área gris delimitada por línea discontinua.  
Los croquis adjuntos representan gráficamente lo indicado al respecto en Real Decreto 1955/2000, vigente desde el 22 de 2001.  
Asimismo, en lo que a distancia de los conductores la rasante de un vial o al terreno se refiere, les informamos que, según se contempla en el Reglamento de líneas eléctricas áreas de alta tensión, la altura mínima de los conductores de la línea de 400 kV, con su máxima flecha vertical, debe ser de:  
10,3 mts a la rasante de la carretera.  
7,97 mts. a cualquier punto del terreno"  
d) Servicio de Apoyo Técnico, de la Conselleria de Territorio y Vivienda. El 16 de septiembre de 2005, se recibe informe desfavorable en relación al estudio del paisaje, que, en resumen, establece que el estudio analizado carece de la documentación mínima imprescindible para conocer el efecto de las actuaciones sobre el paisaje.  
El 11 de diciembre de 2006 se recibe informe en relación al estudio del paisaje presentado el 31 de octubre de 2005, que, a modo de conclusión, señala:  
"...se emite informe pendiente de subsanar los aspectos enunciados anteriormente para así proceder a la valoración de la integración paisajística del plan general a los efectos del articulo 11.3 de la LOTPP, debiendo completarse el estudio de paisaje de conformidad con los artículos 29 y 44 del Reglamento de paisaje de la Comunitat Valenciana."  
El 13 de noviembre de 2007, se remite al órgano competente nuevo estudio de paisaje. El Ayuntamiento ha presentado compromiso municipal de tramitar un plan de participación publica del estudio de paisaje, y reelaborar el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos en el plazo máximo de un año.  
Finalmente, el 11 de julio de 2008, se recibe nuevo informe desfavorable al estudio de paisaje, que, entre otras cuestiones, establece:  
- "Se propone un sector urbanizable residencial llamado R-04. Su superficie abarca hasta el límite existente con municipios colindantes, propiciando así la conurbación con los municipios de Benifairó de les Valls y Quartell, y con su desarrollo se colmataría la ocupación de la totalidad del suelo de que dispone el municipio al sur de la carretera CV-320, interrumpiendo la continuidad de los espacios libres que posee el término municipal y que deberán ser incluidos en el sistema de espacios abiertos y bloqueando las visuales hacia el núcleo urbano y su perfil. Por tanto, se informa desfavorable el ámbito del sector R-04, debiendo estudiar el establecimiento de una franja de protección visual desde la carretera, así como las áreas que deban preservarse de la edificación para integrarse en el sistema de espacios abiertos del municipio, evitando a su vez una futura conurbación con los municipios colindantes.  
- Respecto al sector industrial I-02, se pueden establecer las consideraciones efectuadas en el punto anterior, además de abarcar parte de suelo afectado por riesgo de inundación según el PATRICOVA. Por tanto, se propone reducir y redelimitar el sector industrial I-02, para evitar esta afección. Además, se deberá realizar esta redelimitación de manera que, por una parte, no interrumpa ni fragmente totalmente la unidad de paisaje agrícola en la que se inserta, generando un efecto barrera y una nueva conurbación, y, por otra, se preserve, tanto paisajística como visualmente, el recurso paisajístico de valor alto que constituye la Vía Augusta, delimitando áreas a integrar en el sistema de espacios abiertos del municipio y estableciendo medidas (normas) para que la ordenación pormenorizada del sector y el preceptivo estudio de integración paisajística las desarrollen. Así mismo, se deberá estudiar el borde del sector respecto de la autovía del Mediterráneo A-7, garantizando una franja de afección visual que deberá ser de unos 200 m. Por todo ello, se informa desfavorable el ámbito del sector I-02, debiendo redelimitarlo con las consideraciones efectuadas anteriormente."  
e) Área de Infraestructuras, de la Conselleria de Educación. El 25 de noviembre de 2005 se recibe informe favorable, condicionado, al cumplimiento de las indicaciones siguientes:  
"Ampliar hasta 17.500 m² la parcela PED-01 del sector R-03, que ahora cuenta con 16.108,64 m².  
Reservar 5.500 m² en el sector R-04 de suelo urbanizable no pormenorizado cuando sea ordenado por el correspondiente plan parcial."  
f) Tras dos informes desfavorables de 22 de junio de 2005 y de 27 de enero de 2006, la Demarcación de Carreteras de Estado en la CV, del Ministerio de Fomento, el 22 de mayo de 2006, emite informe favorable, en relación con la nueva documentación de marzo de 2006, del siguiente tenor literal:  
"Se ha eliminado el sector urbanizable I-03, que se encontraba dentro de la modificación puntual del PGOU de Quartell L'Alquería Blanca.  
Informar favorablemente el PGOU de Faura en relación con la autovía A-7 con las siguientes prescripciones:  
El sector urbanizable I-02 situado en la margen derecha de la autovía A-7 no tendrá acceso al vial de servicio paralelo a la autovía. Los viales que se construyan al desarrollar el Sector quedarán por detrás de la línea límite de edificación de la autovía A-7, tal y como se indicaba en el informe de esta Unidad de Carreteras de 16 de noviembre de 2005."  
g) La Unidad de Patrimonio, de la Conselleria de Cultura, remite el 4 de julio de 2006 informe con una serie de consideraciones que debe recoger el catálogo del plan general.  
El 21 de septiembre de 2006, se recibe de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, informe favorable, debiendo incorporarse al plan las siguientes cuestiones:  
"Debe hacerse referencia a toda la legislación agraria que regule las segregaciones.  
Inclusión de una directriz definitoria de la estrategia urbana que recoja la imposibilidad de actuaciones en suelo afectados o pendientes de serlo por actuaciones de modernización de las estructuras agrarias, salvo que se garantice el reintegrar a la administración autonómica de las cantidades invertidas más el interés legal que corresponda y conforme a lo establecido en el artículo 45 de la Ley 8/2002, de Modernización de las Estructuras Agrarias de la Comunitat Valenciana, y la Orden de 17 de octubre de 2005 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que regula la emisión de informes de carácter territorial y urbanístico."  
h) El 6 de octubre de 2006, se recibe informe favorable del Servicio de Actividades Calificadas al estudio acústico.  
i) El 31 de mayo de 2007, se recibe informe desfavorable de la Unidad de Vías Pecuarias, cuya parte dispositiva es la siguiente:  
"Primero. Se observa que no se han grafiado todas las vías pecuarias del término municipal (falta el azagador de Quartell), y que según el proyecto de clasificación, la vereda de la Fuente o de Aragón pasa por las calles de Colón y Maestro Serrano, no por la calle Mariano Benlliure.  
Segundo. De acuerdo con el artículo 36.1 f) y artículo 51 de la ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Urbanística Valenciana, el artículo 4.1 b) de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, del Suelo No Urbanizable, y la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, éstas deberían tener, fuera de los cascos urbanos, la consideración de suelo no urbanizable protegido y, por lo tanto aparecer como tal en el plano correspondiente. Sin embargo, se observa que las vías pecuarias no han sido calificadas como suelo no urbanizable protegido en el plano correspondiente de clasificación.  
Tercero. La anchura legal de las vías pecuarias, que es un dato fundamental de las mismas, no aparece expresada en ningún plano.  
Por lo anteriormente expuesto, se emite informe desfavorable al plan presentado, en tanto no se subsanen las deficiencias descritas. Se deberán calificar las vías pecuarias como suelo no urbanizable protegido, expresar correctamente su anchura legal, y grafiar sus trazados conforme al proyecto de clasificación.  
Por otra parte, se recuerda que en las vías pecuarias no está permitido el tránsito de vehículos motorizados que no sean de carácter agrícola, o no cuenten con autorización expresa."  
j) El 5 de mayo de 2008, se recibe del Ayuntamiento escrito, de 2 de octubre de 2006, por el que la corporación manifiesta la conformidad al soterramiento de la línea eléctrica Sagunto-la Vall d'Uixó, titularidad de Red Eléctrica de España, estando en fase de redacción el proyecto.  
k) El 23 de mayo de 2008, se remite al servicio competente estudio de inundabilidad.  
l) D. G. de Transportes- CIT, recibido el 8 de julio de 2008, informa en sentido desfavorable, con el siguiente contenido:  
"Primero. Dado que se trata de una figura de planeamiento de carácter general, se considera necesario que el plan general incorpore un estudio de movilidad, de forma que se incorporen al planeamiento y a su normativa de desarrollo la ejecución de infraestructuras necesarias para dicha movilidad, con una especial atención al uso del transporte público y de los modos no motorizados. En cuanto a los modos no motorizados el plan general deberá diseñar y ejecutar carriles bici e itinerarios peatonales que faciliten el uso de estos modos de transporte saludables.  
Segundo. Dada la proximidad de la línea ferroviaria Valencia-Castellón, se considera que el desarrollo del plan general debe quedar subordinado a la suscripción por los sectores, del compromiso de ejecución de un aparcamiento disuasorio (Park & Ride) para el efectivo trasvase de tráfico desde el vehículo privado al transporte público.  
Tercero. Se deberá garantizar la conexión de los carriles bici con la ciclo-ruta CR-320, ya existente."  
m) Servicio de Planificación -Carreteras. Diputación, recibido el 15 de julio de 2008, informa en sentido desfavorable, en tanto que:  
"No se encuentra justificada la inclusión de una nueva rotonda en la carretera CV-320, entendiendo que va en detrimento del funcionamiento del trafico general.  
Dada la proximidad del suelo urbanizable residencial a la carretera CV-320, se deberá de realizar un estudio acústico en relación con la carretera, debiendo de ejecutar las medidas correctoras a cargo del sector si procedieran, e incluyéndose dicho condicionante en las fichas de gestión.  
En relación con el sector I-01 se ha invadido la zona de protección de la carretera.  
Respecto al sector I-02 que afecta a las carreteras CV-320 y CV-323 y dada su superficie debiera realizarse un estudio de trafico y accesibilidad que garantice su viabilidad, y dejar la reserva de suelo necesaria. Es de destacar que en la parte sur la reposición de caminos de la nueva nacional realizada no corresponde con lo grafiado, por lo que debiera de recogerse correctamente. Igualmente y dada las actuales características de la CV-323, debiera de reflejarse en la ficha de gestión los condicionantes de mejora de la red viaria existente, a realizar a cargo del sector."  
n) La jefa del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, emite informe el 15 de julio de 2008, en relación al procedimiento de evaluación ambiental del plan general, que establece:  
"...1) Antes de la aprobación definitiva del instrumento de planeamiento, deberá presentarse al órgano sustantivo, que deberá remitir a esta Dirección General, la siguiente documentación:  
a) Informe sobre el estudio de inundabilidad emitido por el Área de Planificación Territorial y Litoral. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, no podrá reclasificarse el suelo afectado por riesgo de inundación, según establece el art. 22 del PATRICOVA.  
b) Las vías pecuarias no han sido calificadas como suelo no urbanizable protegido, no se ha grafiado todas y la anchura legal no aparece expresada en ningún plano. Se debe obtener el Informe favorable relativo al tratamiento de las vías pecuarias del municipio del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
c) Informe del estudio de paisaje establecido por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, realizado por la Dirección General del Paisaje.  
d) El tratamiento dado al parque de la Rodana de PQL, clasificándolo como suelo urbano, no es el correcto. La totalidad del suelo forestal del parque de la Rodana será clasificado como suelo no urbanizable de protección forestal, siendo su superficie de 68.859,04 m².  
e) Se deben grafíar la totalidad de los barrancos del municipio. Además, tal y como manifiesta el informe de la CHJ, todos los tramos de cauces situados dentro del ámbito del PGOU serán clasificados como suelo no urbanizable de especial protección.  
f) Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, relativo al cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
g) Informe favorable sobre el estudio acústico realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente declaración.  
2) Condicionantes, previos al inicio de las obras de urbanización, que deberán reflejarse en las fichas de planeamiento de los sectores con ordenación pormenorizada:  
a) Obtener autorización administrativa de la CHJ para posibles obras previstas en el cauce de los barrancos.  
b) Asegurar la continuidad e idoneidad de itinerarios, con su anchura legal, de todas las vías pecuarias que atraviesan terrenos calificados como urbanizables en los términos previstos en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
c) La posibilidad de tratamiento real del incremento del volumen de aguas residuales generadas por los nuevos sectores, mediante la conexión efectiva a la EDAR de la Mancomunitat de les Valls en los términos establecidos en el informe de la EPSAR, o mediante la creación de otra instalación de depuración y la conexión efectiva a esta nueva EDAR.  
d) Realización de un estudio de inundabilidad, si del informe definitivo del estudio de inundabilidad resultase que cada sector debe incorporar un estudio específico de inundabilidad.  
3) Condicionantes, previos a la aprobación del correspondiente planeamiento de desarrollo, de los sectores sin ordenación pormenorizada, se debe obtener:  
a) Autorización administrativa de la CHJ para la actuación en las zonas de policía de barrancos que atraviesen los sectores.  
b) Autorización administrativa de la CHJ para el vertido de las aguas pluviales a cauces públicos, de acuerdo con el art. 9 del Texto Refundido de la Ley de Aguas.  
c) Autorización administrativa de la CHJ para posibles obras previstas en el cauce de los barrancos.  
d) La justificación de la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes.  
e) Asegurar la continuidad e idoneidad de itinerarios, con su anchura legal, de todas las vías pecuarias que atraviesan terrenos calificados como urbanizables en los términos previstos en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
f) La posibilidad de tratamiento real del incremento del volumen de aguas residuales generadas por los nuevos sectores, mediante la conexión efectiva a la EDAR de la Mancomunitat de les Valls en los términos establecidos en el informe de la EPSAR, o mediante la creación de otra instalación de depuración y la conexión efectiva a esta nueva EDAR.  
g) Realización de un estudio de inundabilidad, si del informe definitivo del estudio de inundabilidad resultase que cada sector debe incorporar un estudio específico de inundabilidad."  
Cinco. Documentación complementaria. Estudio de previsión de necesidades de vivienda protegida  
El 18 de noviembre de 2005, el Ayuntamiento de Faura presenta un estudio de necesidades de vivienda protegida, acompañado de las fichas de planeamiento de los nuevos sectores previstos, R-01, R-02, R-03 y R-04, que propone un 20% de la edificabilidad total residencial con destino a la construcción de VPP.  
El Instituto Valenciano de Vivienda, IVV, SA, el 22 de febrero de 2006, emite informe favorable a la reserva del 20% de la edificabilidad de cada nuevo sector residencial. El 26 de mayo de 2006, el Ayuntamiento presenta plano de localización expresivo de la reserva de vivienda protegida.  
Seis. Agua y saneamiento  
1. Saneamiento  
El 22 de abril de 2005, tiene entrada, informe favorable, de la Entidad de Saneamiento de Aguas:  
"Esta Entidad de saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de la Mancomunitat de les Valls de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Plan General de Faura (Valencia) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. En su día, los urbanizadores responsables de los desarrollos urbanísticos deberán realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que dé lugar el PGOU de referencia, deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, deben disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado editado por esta entidad de saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
3. Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación de la planta necesarias con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.  
4. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 1.072.800,00 €, a cuyos efectos deberá establecerse el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Faura".  
2. Agua  
El 23 de febrero de 2005 se solicita informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar, sobre disponibilidad de recursos hídricos y sobre depuración y vertido de aguas residuales y pluviales.  
El 27 de julio de 2005, tiene entrada certificado del arquitecto municipal, sobre la capacidad y suficiencia de la red abastecimiento de agua, que, en resumen, dice:  
"Teniendo en cuenta que la previsión de incremento de población fijada por el PGOU es de 5019 habitantes (actualmente la población es de 3000 habitantes)..., la explotación del pozo pasaría a ser de un 60% de su capacidad máxima...  
Por lo que a resultas de todo lo anterior se certifica que con la actual capacidad y aforo del pozo propiedad del Ayuntamiento de Faura, queda acreditado suficientemente el abastecimiento de agua para el horizonte de población total previsto por el PGOU".  
En esa misma fecha, se presenta informe del arquitecto municipal sobre la disponibilidad de recursos hídricos, con datos suficientes para calcular el caudal y consumo de agua necesaria para atender las previsiones del plan. El 18 de enero de 2007, se da traslado de ese informe a CHJ, para su convalidación.  
El 16 de junio de 2008, tiene entrada estudio de recursos hídricos, de afección al dominio público hidráulico y sobre la incidencia del régimen de corrientes, presentado por el Ayuntamiento en CHJ el 14.06.2008, acompañado de copia del proyecto, solicitando la emisión de informe.  
Como se ha dicho en un apartado precedente, el Ayuntamiento de Faura, integrado en el Consorcio Concesionario de Aguas del Camp de Morvedre, tiene otorgada una concesión de 1 m³/seg., por la Confederación Hidrográfica del Júcar de 3 de marzo de 2006, para el abastecimiento urbano e industrial de Sagunto y su área de influencia, por lo que en un futuro el agua potable procederá de la planta potabilizadora de Sagunto, con aguas superficiales del cauce del río Cabriel, procedentes de la regulación del embalse de Contreras.  
El 9 de julio de 2008, se recibe informe favorable, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, que, en resumen, establece lo siguiente:  
"El informe a emitir por esta Confederación Hidrográfica deberá versar sobre los siguientes aspectos:  
1. Afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía.  
2. Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes.  
3. Disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda de agua que implique la actuación informada.  
Valoración de la actuación propuesta  
El Plan General de Faura establece la ordenación del término municipal, contempla sectores de suelo residencial hasta un desarrollo poblacional máximo aproximadamente de 8.000 habitantes, incluyendo la población actual que se encuentra en torno a los 3.000 habitantes. Para el incremento poblacional de 5.000 habitantes se prevé un total de 2.335 nuevas viviendas.  
1. Afección a dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía  
En el término municipal de Faura, se encuentran los siguientes cauces:  
- Barranco Canaleta: que cruza el término municipal de Faura en sentido suroeste-noreste y se bifurca tras cruzar la carretera CV-320. Este es el cauce principal del municipio, discurre parcialmente enterrado a su paso por el casco urbano de Faura y lo separa del casco urbano de Benifairó de les Valls.  
- Barranco Codoval: cruza el municipio de oeste a este y confluye con el anterior cauce en el cruce con la carretera CV-320.  
- Barranco sin nombre que nace en el municipio colindante de Benifairó de les Valls y confluye con el Barranco Codoval junto al límite del término municipal de Faura.  
- Barranco de Quartell que discurre al noreste del municipio de Faura y paralelo al límite del término municipal de Quartell.  
De acuerdo con la documentación presentada todos los tramos de cauces situados dentro del ámbito del plan general han sido clasificados como suelo no urbanizable de especial protección (art. 4 de la Ley 10/2004 de la Generalitat Valenciana de suelo no urbanizable).  
El planeamiento de desarrollo posterior al plan general deberá tener en cuenta que:  
- Todo suelo perteneciente a dominio público hidráulico es inalienable, imprescriptible e inembargable (artículo 132 de la Constitución Española; artículos 2 y 4 del Texto refundido de la ley de aguas). Como tal, el dominio público debe quedar al margen de todo proceso de urbanización.  
- Los terrenos que lindan con los cauces (márgenes) están sujetos, en toda su extensión longitudinal, a una zona de servidumbre de cinco metros de anchura para uso público y a una zona de policía de 100 metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen (artículo 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas).  
- La zona de servidumbre se debe mantener expedita.  
- Toda actuación en la zona de policía estará sujeta a autorización administrativa por parte del organismo de cuenca (artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, RD 849/1986).  
Por otro lado, y de acuerdo con la documentación presentada, las aguas residuales generadas por el plan general serán evacuadas por la red de saneamiento prevista en cada sector, que se conectará a la red existente y a la depuradora de la Mancomunitat de les Valls, localizada en el municipio de Faura. La Entidad de Saneamiento de Aguas de la Generalitat Valenciana, informa la viabilidad del tratamiento de las aguas generadas por el Plan General de Faura en dicha depuradora, siempre y cuando se cumplan los condicionantes impuestos por dicha entidad.  
A este respecto se recuerda que:  
Queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa (artículo 100 del Texto Refundido de la Ley de Aguas).  
Las autorizaciones de vertido corresponderán a la administración hidráulica competente, salvo en los casos de vertidos efectuados en cualquier punto de la red de alcantarillado o de colectores gestionados por las administraciones autonómicas o locales o por entidades dependientes de las mismas, en los que la autorización corresponderá al órgano autonómico o local competente (RD Ley 4/2007 por el que se modifica el Texto Refundido de la Ley de Aguas).  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 36 del texto que incluye las determinaciones de carácter normativo del Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar (RD 1664/1998) publicado por Orden de 13 de agosto de 1999, salvo en el caso de viviendas aisladas en el campo, en que por su lejanía resulte un excesivo coste o una imposibilidad física, todo vertido urbano se debe recoger en colectores de alcantarillado, a poder ser de carácter separativo, cuyo final sea una instalación de tratamiento de dicho vertido.  
Según la documentación presentada, las aguas pluviales serán evacuadas y vertidas a los barrancos del municipio. El plan general establece la obligatoriedad de la recuperación de las aguas pluviales para el riego de zonas verdes y jardines, mediante depósitos de recupera  
Taula 1. Previsió d'usos residencial i industrial en sòl urbanitzable.  
\* \* \* \* \*  
ción de aguas pluviales y red de riego independiente de la red de agua potable conectada a dichos depósitos.  
Respecto al vertido de aguas pluviales a cauces públicos se recuerda que, previamente a la actuación, se deberá obtener autorización administrativa para el vertido de las aguas pluviales (artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, RD 849/1986).  
2. Incidencia en el régimen de corrientes  
Dada la ubicación de alguno de los desarrollos previstos por el plan general, cuando se redacten los correspondientes instrumentos de planeamiento, se deberá analizar la posible incidencia en el régimen de corrientes, de modo que quede justificada la no afección a terceros.  
Por otro lado, según el PATRICOVA (Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana), la zona donde se ubica la actuación, al norte del casco urbano es inundable de riesgo 2, y en un tramo del barranco de Quartell es inundable de riesgos 1 y 5.  
Por lo tanto, la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo i Vivienda de la Generalitat Valenciana ha determinado conveniente la tramitación de un estudio de inundabilidad de acuerdo con lo establecido en la normativa del PATRICOVA. A este respecto, esta Confederación informará dicho estudio de inundabilidad.  
3. Disponibilidad de recursos hídricos  
3.1 Demanda  
El volumen anual del futuro incremento de demanda, asociado al suelo urbanizable con ordenación pormenorizada, ha sido estimado por parte del Ayuntamiento en 296.030 m³/año. Por otra parte, el incremento de demanda asociado al suelo urbanizable no pormenorizado, ascendería a 405.930 m³/año. Las necesidades hídricas del plan se han obtenido por el Ayuntamiento de Faura, a partir de una dotación de 200 litros por habitante y día, para el uso de suelo residencial, y, para el uso industrial, 3 litros por metro cuadrado y día. La dotación adoptada ha sido justificada mediante datos de consumo en años anteriores.  
En el Plan General de Faura se ha estimado una ocupación de 2,15 habitantes por vivienda para los futuros sectores en suelo urbanizable. La previsión de viviendas y de superficie industrial establecida en el plan general se muestra en la siguiente tabla.  
  
Tabla 1. Previsión de usos residencial e industrial en suelo urbanizable.  
3.2 Origen  
El Ayuntamiento de Faura dispone de una inscripción (sección c, tomo 16, folio 82) como aprovechamiento de aguas privadas, que se tramitó en el expediente 1987IP0234, con un caudal de 181.405 m³/año para el abastecimiento de 2.840 habitantes.  
Por otra parte, el Ayuntamiento de Faura participa de la concesión de aguas superficiales procedentes de la regulación del embalse de Contreras, regulados por el sistema Júcar, a través del canal Júcar-Turia, que se otorgó al consorcio del Camp de Morvedre (exp. 2004CA0001). El volumen anual que se destinará al municipio de Faura es de 346.265 m³/año.  
La demanda actual del municipio asciende a 226.300 m³/año, (3.100 habitantes), por tanto, teniendo en cuenta los recursos hídricos disponibles (527.670 m³/año) se deduce que el incremento de demanda previsto para los sectores con ordenación pormenorizada (296.030 m³/año), puede ser atendido desde dicho origen.  
Para atender la demanda futura asociada a los sectores en suelo urbanizable no pormenorizado por el plan general, el Ayuntamiento de Faura tiene previsto revisar y adecuar las características de las dos concesiones siguientes:  
- Concesión pública de 20 de julio de 1965, de la cual el municipio de Faura dispone de derechos de riego en una superficie de 90,9953 ha.  
- Concesión privada (exp. 1988IC2901) inscrita en el catálogo, tomo 16, folio 1, con caudal máximo anual de 753.200 m³/año, y con una superficie regable de 135,50 ha, de las cuales forma parte el futuro sector residencial R-04 no pormenorizado.  
Por tanto, el Ayuntamiento deberá tramitar la correspondiente modificación de las características esenciales de la concesión, según lo indicado en los artículos 143 y ss del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, modificado por el RD 606/2003, de 23 de mayo) y en el artículo 64 del Texto Refundido de la Ley de Aguas (RD Legislativo 1/2001, de 20 de julio, modificado por Ley 11/2005, de 22 de junio).  
Por otra parte, el Ayuntamiento deberá solicitar informe a este organismo respecto de los instrumentos de planeamiento que desarrollen este plan, acreditando, en lo que a recursos hídricos se refiere, que el incremento de demanda que generan está amparado por concesión o título habilitante, firme o en estado de tramitación tal que permita cumplir con lo prescrito por el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Por todo ello, y a los efectos previstos en el artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, esta Confederación Hidrográfica informa favorablemente el plan general en el término municipal de Faura (Valencia). Por tratarse de planeamiento general, y teniendo en cuenta el grado de definición propio de este tipo de planes, hay aspectos en relación con la afección al dominio público hidráulico y sus zonas de protección, la incidencia en el régimen de corrientes y la disponibilidad de recursos hídricos, que no han podido ser analizados. Por ello, previamente a la aprobación del correspondiente planeamiento de desarrollo se deberá solicitar nuevo informe a este organismo de Cuenca para que se pronuncie sobre los aspectos mencionados, sin que en ningún caso pueda entenderse aplicable el párrafo 4º del artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas."  
Siete. Acuerdo de la comisión informativa de 18 de julio de 2008  
La Comisión Informativa de Urbanismo en fecha 18 de julio de 2008, por unanimidad, acordó formular la siguiente propuesta:  
No elevar al pleno de la Comisión, en tanto se emita la preceptiva declaración de impacto ambiental y se subsanen las observaciones contenidas en el fundamento de derecho cuarto.  
Notificar la presente propuesta al Ayuntamiento de Faura.  
Las observaciones señaladas en el fundamento de derecho cuarto del referido acuerdo autonómico se transcriben literalmente, para verificar su cumplimiento, en el fundamento de derecho cuarto-valoración global del presente informe.  
Ocho. Actuaciones posteriores al acuerdo de la comisión informativa de 18 de julio de 2008  
El 30 de septiembre de 2008 se presenta nueva documentación, consistente en memoria de contestación al informe de la Comisión Informativa, memoria subsanatoria del informe emitido por la Dirección General de Transportes y estudio de movilidad, memoria en contestación al requerimiento efectuado por el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de 15 de julio de 2008, 4 copias del estudio de inundabilidad modificado y 5 copias de la memoria contestando al informe de la Dirección General de Territorio y Paisaje, todo ello para dar cumplimento al acuerdo referenciado.  
El 20.10.08 tiene entrada informe favorable de CIT-Transportes.  
El 11.11.08 se recibe informe al estudio de paisaje condicionado a la presentación de un texto refundido del estudio de paisaje que se ajuste a las determinaciones señaladas, y que se detallan en el fundamento de derecho cuarto, valoración global del presente informe.  
El 28.11.08 se recibe informe favorable vías pecuarias a la ultima documentación presentada.  
El 3 de junio de 2009 se presenta nuevo Catálogo de Espacios Protegidos, que ha sido remitido a la Conselleria de Cultura para informe el 8 de junio de 2009, junto con las normas urbanísticas del plan modificadas y nuevas fichas de planeamiento y gestión.  
El 10.09.09 se presenta texto refundido del estudio de paisaje y memoria en contestación al informe desfavorable emitido por el Servicio de Planificación de la Diputación. El 11.09.09 y 14.09.09 se remite la documentación respectiva a los servicios competentes.  
El 16.09.09 tiene entrada texto refundido, sin diligenciar, del plan general, que comprende memorias informativa y justificativa, directrices, fichas de planeamiento y gestión, normas urbanísticas y planos de información y ordenación.  
El 22 de septiembre de 2009, se recibe informe del Área de Carreteras de la Diputación, una vez analizada la nueva documentación, que establece:  
"Si bien en los planos se ha eliminado la rotonda informada desfavorable, en la ficha de gestión del sector R-03 sigue estando reflejada, por lo que debe eliminarse. Igualmente en las condiciones de integración habla de la apertura de accesos a la carretera CV-320, lo cual fue informado desfavorable en el anterior informe de esta Diputación. Tampoco se ha recogido el condicionante de dicho informe en relación con el ruido y la carretera.  
En relación con el sector R-04 en las fichas se recoge la obligatoriedad de realizar un enlace con la carretera CV-320 en la zona de la rotonda noroeste del sector, es de destacar la imposibilidad geométrica de conectar con dicha rotonda, ni realizar una nueva conexión con la carretera CV-320, por lo que se deberá de realizar un estudio de accesibilidad y concretar lugar y tipología de la conexión. Igualmente deberá de recogerse en las fichas de gestión el estudio de ruido en relación con la carretera.  
En relación con el sector I-01 se deberá de recoger la necesidad del estudio de ruido y en su caso medidas correctoras a su cargo.  
Respecto al sector I-02, en el anterior informe se solicitó la necesidad de realizar un estudio de tráfico y accesibilidad, que garantizase la viabilidad del sector. En la ficha de gestión se hace referencia a la apertura de accesos previstos desde la carretera CV-6003, no estando reflejados en ningún documento del Plan general éstos, por lo que se debe reflejar y justificar su situación y tipología con el fin de poder informar. Igualmente en la ficha de gestión se recoge que se prevé una conexión con la rotonda existente en la CV-320, dicha conexión es a priori inviable desde el punto de vista técnico, no obstante con el fin de poder evaluarla e informar deberá de grafiarse y justificarse técnicamente. También se recogía en el informe anterior la necesidad de estudiar las actuales características de la carretera CC-323 y la propuesta de mejoras necesarias que requieren realizarse por el desarrollo del sector pretendido."  
El 22 de septiembre de 2009, se recibe informe favorable emitido por la Dirección General de Territorio y Paisaje, condicionado "a la aportación de un plano con las áreas que, en el ámbito de los citados sectores R-04 e I-02, deben integrarse en el sistema de espacios abiertos del municipio como parte de su ordenación estructural".  
No obstante, deberán considerarse las observaciones efectuadas en el citado informe para la redacción del catálogo de paisaje con la delimitación de sistema de espacios abiertos  
Nueve. Declaración de impacto ambiental  
El 24 de septiembre de 2009, se recibe resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 21.09.09 emitiendo declaración de impacto ambiental favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto PGOU de Faura, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
"Segundo  
1. Antes de la aprobación definitiva del instrumento de planeamiento, deberá presentarse al órgano sustantivo para su comprobación, en cumplimiento de lo dispuesto en el art. 35 del Decreto 162/90, la siguiente documentación:  
1.1) En cuanto al suelo no urbanizable protegido del paraje la Rodana, aunque se ha considerado el mismo como suelo no urbanizable protección forestal, deberá corregirse su superficie que es de 68.859,04 m² y no de 54.442,81 m² (como ha indicado el Ayuntamiento en la última documentación presentada el 10.09.08).  
1.2) En cuanto a la gestión de las aguas residuales generadas se atenderá a lo dispuesto en el informe de la EPSAR de 18.04.05. Las condiciones del informe se recogerán en las fichas de planeamiento de los suelos urbanizables con ordenación pormenorizada y en las condiciones de desarrollo de los suelos urbanizables sin ordenación pormenorizada.  
1.3) Se deben subsanar aspectos relacionados con la materia de paisaje, como son: aportar las normas de integración paisajística para el cumplimiento de los objetivos de calidad, modificar las fichas de características de los sectores R-04, e I-02 con los condicionantes expuestos en el informe de 20.10.08 del Servicio de Apoyo Técnico, así como aportar un plano con las áreas que, en el ámbito de los citados sectores, deben integrarse en el sistema de espacios abiertos del municipio como parte de su ordenación estructural, elaborando un Texto refundido de paisaje que se ajusten a las determinaciones del informe del Servicio de Apoyo Técnico de fecha 29.10.08.  
1.4) De acuerdo con la Resolución de la Dirección General de Territorio y Paisaje de 20.07.09 referente al último estudio de inundabilidad presentado, los terrenos destinados a encauzamientos y adecuación de los cauces para T500, la balsa de laminación (de aproximadamente 15.000 m³) y su áreas anexas deberán mantener la condición de terrenos inundables y la clasificación de suelo no urbanizable inundable sin que exista posibilidad de reclasificación de dichos terrenos (destacar que en este caso se encuentran los suelos adscritos al sector I-02).  
Asimismo, se deberá plasmar en las fichas de planeamiento que las actuaciones propuestas consistentes en el encauzamiento de los barrancos de Benifairó, Codoval y Faura y una zona de laminación junto al barranco de la Fuente deberán ser sometidas a la correspondiente autorización por parte del organismo de cuenca correspondiente.  
1.5) Incluir en las fichas de planeamiento y gestión de los suelos urbanizables con ordenación pormenorizada las siguientes cuestiones:  
1.5.1) Antes del inicio de las obras de urbanización, se deberá presentar ante el órgano sustantivo del informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, relativo al cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación, remitiéndose una copia del mismo a la DG de Gestión del Medio Natural para que obre en el expediente de declaración de impacto. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental. Asimismo, deberán presentar, ante el órgano sustantivo, el informe de la Dirección General de Territorio y Paisaje respecto a los requerimientos efectuados en el informe de 29.10.2008.  
1.5.2) En las fichas de planeamiento y gestión de los sectores con ordenación pormenorizada deberá reflejarse que previo al inicio de las obras de urbanización, deberán obtener la autorización administrativa de la CHJ para posibles obras previstas en el cauce de los barrancos.   
1.5.3) Se deberá indicar en las fichas de planeamiento y gestión que los residuos sólidos inertes procedentes de las actividades extractivas o del desarrollo del suelo urbanizable, deberán trasladarse a vertedero o a gestor autorizado, exigiendo el Ayuntamiento a los productores de este tipo de residuos los documentos de entrega correspondientes.   
1.5.4) Se deberá recoger en la normativa que será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de sistemas individuales de eliminación como son los pozos ciegos e incluso las fosas sépticas, así como prohibir el vertido de las aguas residuales sobre el terreno o en las ramblas y barrancos adyacentes.  
1.6) En cuanto a los pozos destinados al consumo humano, deberá establecerse en el documento definitivo los perímetros de protección de las captaciones de agua destinadas a consumo humano, bien identificando un régimen de protección, o bien, mediante su incorporación a la red primaria de espacios libres y zonas verdes cuando afecten a suelos urbanos y urbanizables. Los perímetros se establecen con carácter general en 300 m contados desde el límite exterior del punto de captación, salvo que estudios pormenorizados justifiquen una distancia distinta a la indicada.  
1.7) Toda la normativa específica de ordenación de zonas industriales, las medidas preventivas y correctoras propuestas y presupuestadas y los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del plan general (tanto en aquello referente al propio planeamiento en sí, como en lo correspondiente a las respectivas fases de ejecución y funcionamiento).  
1.8) Por lo que respecta a los sectores urbanizables colindantes con el suelo forestal, deberán incorporar a su ordenación las medidas para la prevención del riesgo de incendios forestales de acuerdo con el informe de los Servicios Forestales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
2. Como condicionantes previos a la aprobación del correspondiente planeamiento de desarrollo de los sectores sin ordenación pormenorizada (y así debe figurar en el documento definitivo del plan general) deberán deberá tenerse en cuenta lo siguiente:  
2.1) En relación con aspectos sobre afección al dominio público hidráulico y sus zonas de protección, la incidencia en el régimen de corrientes y la disponibilidad de recursos hídricos, se deberá solicitar nuevo informe al organismo de Cuenca para que se pronuncie sobre los aspectos mencionados anteriormente, teniendo en cuenta lo siguiente:  
- Todo suelo perteneciente al dominio público hidráulico es inalienable, imprescriptible e inembargable; como tal, el dominio público debe quedar al margen de todo proceso de urbanización.  
- Los terrenos que lindan con los cauces (márgenes) están sujetos en toda su extensión longitudinal, a una zona de servidumbre de 5 m de anchura para uso público y, a una zona de policía de 100 m de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollan.  
- La zona de servidumbre se debe mantener expedita. Toda actuación en la zona de policía estará sujeta a autorización administrativa por parte del organismo de cuenca.  
- Para la justificación de la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes, el Ayuntamiento deberá tramitar la correspondiente modificación de las características esenciales de la concesión otorgada, según lo indicado en los artículos 143 y ss del Reglamento del dominio público hidráulico (Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, modificado por el RD 606/2003, de 23 de mayo) y en el artículo 64 del Texto refundido de la ley de aguas (RD Legislativo 1/2001, de 20 de julio, modificado por Ley 11/2005, de 22 de junio).  
2.2) El incremento del volumen de aguas residuales generadas por los nuevos sectores, se deberá resolver por los urbanizadores responsables de ejecutar las actuaciones costeando el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precisen estos desarrollos, es decir, con depuradora propia y supervisión del proyecto por parte de la EPSAR o mediante solicitud de conexión al sistema público de depuración previo pago del suplemento de infraestructuras correspondiente.  
3. La vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas en esta declaración de impacto ambiental corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las corporaciones locales en el ejercicio de sus atribuciones legales, en virtud de lo dispuesto en el art. 35 del Decreto 162/90."  
Diez. Acuerdo de la comisión territorial de urbanismo de 30 de septiembre de 2009  
La CTU referenciada acordó suspender el expediente de Plan General de Faura, en tanto se subsanaran las siguientes cuestiones:  
- Justificación de la reserva de parque público (PQL) y el cómputo jardines de red primaria según lo indicado en el presente informe.  
- Deberá recogerse en las fichas de planeamiento y gestión de los diferentes sectores, los condicionantes señalados por el Área de Carreteras de la Diputación de Valencia, y emitirse informe respecto a la solución de cruce de carreteras propuesto en el estudio de inundabilidad y, en su caso, incorporarse los condicionantes que se deriven al respecto.  
- Obtención de informe favorable al Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos, por la Conselleria de Cultura, incluyendo, en su caso, los condicionantes que se deriven tanto en la memoria justificativa como en las fichas de planeamiento y gestión.  
- La delimitación gráfica en los planos de ordenación de la afección de infraestructuras eléctricas en los sectores R-01, R-03 y R-04.  
- Los terrenos destinados a balsa de laminación y sus áreas anexas, al igual que los encauzamientos de los barrancos, deberán clasificarse como suelo no urbanizable protegido con riesgo de inundación, debiendo identificarse en los planos de clasificación de suelo.  
- Debe aportarse una memoria de sostenibilidad económica.  
- Aportar un plano con las áreas que, en el ámbito de los sectores R-04 e I-02, deben integrarse en el sistema de espacios abiertos del municipio como parte de su ordenación estructural, según el informe de 22 de septiembre de 2009, emitido por la Dirección General de Territorio y Paisaje.  
El texto refundido del plan deberá recoger los condicionantes transcritos en el antecedente nueve del presente informe, derivados de la declaración de impacto ambiental.  
Once. Nueva documentación del plan general  
El 4 de enero de 2010 tiene entrada texto refundido diligenciado de aprobación provisional por acuerdo plenario municipal de 30 de noviembre de 2009. La nueva documentación es objeto de análisis en el fundamento jurídico cuarto del presente informe (valoración global).  
Doce. Planeamiento vigente  
Faura cuenta con normas subsidiarias revisadas, con aprobación definitiva por la CTU de 15 de junio de 1994. El proyecto de plan amplía la superficie del suelo urbanizable respecto al concierto previo, informado favorablemente por Resolución del director general de Urbanismo de 28 de enero de 2003. En concreto, se añade el SUZR-04 y el SUZI-01, y se amplia considerablemente la superficie del SUZI-02, el resto de determinaciones se mantienen y trasladan al plan.  
Por Decreto 89/2008, del Consell, de 27 de junio (DOCV 30 de junio), se ha acordado la suspensión parcial de las NN.SS. vigentes del municipio de Faura, exclusivamente respecto a la ordenación de siete áreas claramente definidas en los anexos I y II del mencionado Decreto, hasta la entrada en vigor del Plan general en tramitación, y como máximo por plazo de un año. Todo ello al objeto de evitar la programación de suelo y el otorgamiento de licencias, en aquellas zonas del municipio donde la ordenación prevista en el plan general difiere sustancialmente de la vigente en las normas subsidiarias  
Por Decreto 89/2009, de 26 de junio, del Consell, se ha prorrogado la suspensión parcial de la vigencia de las normas subsidiarias de planeamiento del municipio de Faura, y como máximo por plazo de un año.  
Trece. Informe de la comisión informativa  
La Comisión Informativa de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, en sesión celebrada el 21 de enero de 2010, por unanimidad, emitió informe relativo al proyecto que nos ocupa, cumpliendo así lo preceptuado en el artículo 11 del Decreto 162/2007, de 21 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de los Órganos Territoriales y Urbanísticos de la Generalitat.  
Fundamentos jurídicos  
Primero. Aspectos formales  
La tramitación ha sido correcta, conforme a lo establecido en el artículo 38 de la LRAU. La documentación puede considerarse completa, a los efectos del cumplimiento de lo preceptuado en el artículo 27 de la LRAU.  
Segundo. Justificación de la cesión gratuita a la administración de SNU protegido. art. 13.6 LOTyPP  
Considerando que el expediente urbanístico fue sometido a información pública en el mes de septiembre de 2004 (anuncio en el diario Levante-EMV de 30 de septiembre de 2004 y en el DOGV núm. 4851 de 28 de septiembre de 2004), resulta de aplicación el artículo 13.6 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje en su redacción inicial, que establecía la obligación de ceder SNU protegido a las reclasificaciones efectuadas al margen de la revisión del plan general.  
Los suelos urbanizables contemplados en el documento que ahora se analiza, aunque difieren de los del concierto previo, ya se recogían en el documento de Plan general expuesto al público en septiembre de 2004.  
En consecuencia, siendo de aplicación el artículo 13.6 de la LTOPP con su redacción inicial vigente en septiembre de 2004 y tratándose de un instrumento de planeamiento general no resulta exigible la cesión de SNU protegido.  
Tercero. Justificación de la reserva de vivienda protegida  
Conforme a lo dispuesto en el artículo 2.f) de la LOTyPP, la DT 1ª 3 y artículo 36.1 i) en relación con la DA 6ª y DT 5ª de la LUV, y el desarrollo contenido en la DT 8ª 3 del ROGTU, el Plan General de Faura, al tratarse de un municipio zona C, con un horizonte poblacional de 8.019 habitantes, debe reservar suelo destinado a viviendas sujetas a algún régimen de protección pública en un porcentaje mínimo del 20% de la edificabilidad residencial total del plan.  
En consecuencia, el plan propone un porcentaje del 20% de la edificabilidad total de los cuatro sectores residenciales delimitados, R-01, R-02, R-03 y R-04, con destino a la construcción de vivienda de protección pública, con expresión gráfica de su localización.  
Cuarto. Valoración global  
Analizada la nueva documentación presentada el 4 de enero de 2010 relativa al Plan General de Faura, procede verificar el cumplimiento de los condicionantes señalados por la Comisión Territorial de 30 de septiembre de 2009, y son los siguientes:  
1. Respecto a la reserva de parque público (PQL) y el cómputo jardines de la red primaria.  
Los suelos dotacionales públicos destinados a zonas verdes de la red primaria se recogen en el siguiente cuadro-resumen:  
RP-PQL-01 Zona verde. Parque público (m²) 25.002,66   
RP-JL Zona verde. Jardines (m²) PJL-01. 5.919,03  
RP-JL Zona verde. Jardines (m²) PJL-02.  
Parque de la Canaleta 8.433,67  
RP-JL Zona verde. Jardines (m²) PJL-03. 10.234,98  
RP-JL Zona verde. Jardines (m²) PJL-04. 10.519,75  
RP-JL Zona verde. Jardines (m²) PJL-05. 14.506,95  
Total (m²) 74.617,04  
El texto refundido del plan presentado el 4 de enero de 2010 propone para el cumplimiento del estándar de 5 m²/hab, un PQL-01 de 25.002,66 m², situado junto al suelo forestal de la Rodana, consiguiéndose una gran zona verde de esparcimiento continua, reservándose el resto de superficie 49.614,38 m² con jardines de la RP. Así, en función del horizonte poblacional previsto de 8.019 habitantes, se obtiene el estándar legal de parques públicos, de 5 m²/hab, y el Plan cumple con dicha reserva al destinar 74.617,04 m², lo que representa 9,31 m² de zona verde por habitante.  
Ante la imposibilidad física de ampliar la superficie prevista como parque público PQL-01, por colindancia con SNU protegido forestal la Rodana que hace función de única zona de esparcimiento en el municipio, el Ayuntamiento justifica adecuadamente la reserva de parques públicos hasta alcanzar la reserva mínima con jardines de red primaria, dado que se consigue una zona verde de grandes dimensiones y permite la creación de bolsas de zonas verdes distribuidas en los diferentes sectores residenciales.  
En el plano de ordenación estructural num.0-1.3, con el adecuando nivel de detalle, se acredita el cumplimiento de las características dimensionales para tener consideración de parque (QL) y jardín (JL) y las superficies computables de conformidad con el art. 34 del RPCV, D.201/1998.  
El exceso de superficie destinado a jardines de la red primaria, esto es, 34.522,04 m² (74.617,04 m² de reserva del Plan descontada la reserva mínima legal de 40.095 m²) computarán a efectos de verificar el cumplimiento de estándares mínimos exigibles para la red secundaria, únicamente en aquellos sectores ordenados pormenorizadamente, a tenor del art. 2 del anexo del RPCV.  
Si difiere la concreción de la localización gráfica del PJL-05 al desarrollo pormenorizado del sector de suelo urbanizable R-04, debiendo observase las exigencias dimensionales y de superficies, según el art. 34 del RPCV, D.201/1998.  
Se ha adscrito la superficie de red primaria PQL-01 de 25.002,66 m², a los sectores de suelo urbanizable residencial a efectos de su obtención proporcionalmente al aprovechamiento tipo.  
Las fichas de planeamiento y gestión establecen que la totalidad de las superficies de jardines de red primaria incluidas en los sectores de suelo urbanizable residencial se cederán y ejecutarán con cargo a la actuación.  
Debe corregirse la discrepancia en cuanto a que las superficies de red primaria de zonas verdes que figuran en las fichas de planeamiento deben coincidir con el cuadro de la pág. 37 de la memoria justificativa del plan.  
2. Respecto a la cuestión de recoger en las fichas de planeamiento y gestión de los diferentes sectores, los condicionantes señalados por el Área de Carreteras de la Diputación de Valencia, y emitirse informe respecto a la solución de cruce de carreteras propuesto en el estudio de inundabilidad y, en su caso, incorporarse los condicionantes que se deriven al respecto.  
En las fichas de planeamiento de los diferentes sectores, se han recogido las siguientes cuestiones:  
- Sector R-03  
Se ha eliminado, en el plano incluido en la ficha de gestión, la rotonda.  
La elaboración de un estudio acústico.  
Se ha eliminado, de la ficha de planeamiento, la apertura de accesos a la carretera CV-320.  
- Sector R-04  
La elaboración de un estudio de accesibilidad de la CV-320 y concretar lugar y tipología de la conexión.  
La redacción de un estudio acústico.  
- Sector I-01  
La elaboración de un estudio acústico, y en su caso, establecerse las medidas correctoras a su cargo.  
- Sector I-02  
Las nuevas fichas del sector I-02, recogen la necesidad de realizar un estudio de tráfico y accesibilidad, que garantizase la viabilidad del sector.  
En los planos de ordenación se ha reflejado la apertura de accesos previstos desde la carretera CV-6003, y la obligación de justificar su situación y tipología, y obtener informe favorable de la Diputación.  
Se ha eliminado, de la ficha de planeamiento, la apertura de accesos a la carretera CV-320.  
La obligación de estudiarse las actuales características de la carretera CC-323 y realizarse, en su caso, las mejoras necesarias que se requieran para el desarrollo del sector I-02.  
Así mismo, en fecha 19 de enero de 2010, se ha emitido informe favorable, señalando que: "...en la actualidad se encuentra en información pública el nuevo catálogo de carreteras de la Generalitat Valenciana, y se prevé su aprobación en corto plazo de tiempo. En dicho catálogo se prevé la cesión de la carretera CV-323 a los Ayuntamientos de Faura y Quartell, por lo que entendemos que en caso de que se desarrolle el sector I-02, previo a la aprobación del catálogo se materializará la cesión dado el cambio estructural de la red viaria"  
3. Obtención de informe favorable al Catálogo de bienes y espacios protegidos, por la Conselleria de Cultura, incluyendo, en su caso, los condicionantes que se deriven tanto en la memoria justificativa como en las fichas de planeamiento y gestión.  
En fecha 13 de enero de 2010 se ha emitido informe patrimonial favorable, con la condición de que se introduzcan una serie de correcciones en dicho catálogo.  
4. La delimitación gráfica en los planos de ordenación de la afección de infraestructuras eléctricas en los sectores R-01, R-03 y R-04.  
Se ha grafiado en el plano de ordenación detallada núm. 0-2 la banda de afección de las infraestructuras eléctricas existentes, no edificable en tanto se produzca el soterramiento.  
5. Los terrenos destinados a balsa de laminación y sus áreas anexas, al igual que los encauzamientos de los barrancos, deberán clasificarse como suelo no urbanizable protegido con riesgo de inundación, debiendo identificarse en los planos de clasificación de suelo.  
Se ha grafiado en el plano de ordenación estructural núm. 0-1.1 como suelo no urbanizable protegido con riesgo de inundación, SNU-PH, los terrenos destinados a balsa de laminación, sus áreas anexas y los encauzamientos de los barrancos.  
6. Debe aportarse una memoria de sostenibilidad económica.  
Se aporta una memoria de sostenibilidad económica, conforme a los arts.15.4 RDL 2/2008, TRLS y 146 1.e) ROGTU, en la que se pondera, en particular, el impacto de la ejecución del plan general en la hacienda pública local, y que a modo de conclusión, establece que como consecuencia del escaso endeudamiento del municipio, y con los nuevos desarrollos urbanísticos previstos, se acredita la viabilidad económica del plan propuesto.  
7. Aportar un plano con las áreas que, en el ámbito de los sectores R-04 e I-02, deben integrarse en el sistema de espacios abiertos del municipio como parte de su ordenación estructural, según el informe de 22 de septiembre de 2009, emitido por la Dirección General de Territorio y Paisaje.  
Se aporta un nuevo plano de ordenación estructural, el núm. 0-1.5, que recoge en el ámbito de los sectores R-04 e I-02, las áreas que deben integrarse en el sistema de espacios abiertos.  
8. El texto refundido del plan deberá recoger los condicionantes transcritos en el antecedente nueve del acuerdo de la CTU de 30.09.2009, derivados de la declaración de impacto ambiental.  
Se ha corregido la cuestión señalada respecto al suelo no urbanizable protegido del paraje la Rodana, solventada como figura en el apartado 1 del presente fundamento jurídico.  
En las fichas de planeamiento de los diferentes sectores con ordenación pormenorizada, se han recogido los siguientes condicionantes:  
- Los señalados en el informe de la EPSAR de 18.04.05.  
- Someter a autorización por parte del organismo de cuenca correspondiente, las actuaciones propuestas consistentes en el encauzamiento de los barrancos de Benifairó, Codoval y Faura y una zona de laminación junto al barranco de la Fuente.  
- Antes del inicio de las obras de urbanización, se deberá presentar ante el órgano sustantivo del informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, relativo al cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación, remitiéndose una copia del mismo a la Dirección General de Gestión del Medio Natural para que obre en el expediente de declaración de impacto.  
- Previo al inicio de las obras de urbanización, deberán obtener la autorización administrativa de la CHJ para posibles obras previstas en el cauce de los barrancos.  
- Los residuos sólidos inertes procedentes de las actividades extractivas o del desarrollo del suelo urbanizable, deberán trasladarse a vertedero o a gestor autorizado, exigiendo el Ayuntamiento a los productores de este tipo de residuos los documentos de entrega correspondientes.  
En las fichas de planeamiento de los distintos sectores sin ordenación pormenorizada, se han recogido los siguientes condicionantes:  
- En relación con aspectos sobre afección al dominio público hidráulico y sus zonas de protección, la incidencia en el régimen de corrientes y la disponibilidad de recursos hídricos, se deberá solicitar nuevo informe al organismo de Cuenca para que se pronuncie sobre los aspectos mencionados anteriormente.  
- El incremento del volumen de aguas residuales generadas por los nuevos sectores, se deberá resolver por los urbanizadores responsables de ejecutar las actuaciones costeando el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precisen estos desarrollos, es decir, con depuradora propia y supervisión del proyecto por parte de la EPSAR o mediante solicitud de conexión al sistema público de depuración previo pago del suplemento de infraestructuras correspondiente.  
El artículo 98 de las normas urbanísticas establece la normativa específica de ordenación de zonas industriales, las medidas preventivas y correctoras propuestas y presupuestadas.  
Se redacta, un nuevo artículo, el núm. 99 de las normas urbanísticas, que establece como medida para la prevención del riesgo de incendios forestales, una franja expedita de matorral de anchura mínima de 25 metros.  
Se ha redactado un nuevo artículo de las normas urbanísticas del plan, el 33, que regula las siguientes cuestiones:  
- La obligación de instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de sistemas individuales de eliminación como son los pozos ciegos e incluso las fosas sépticas, así como prohibir el vertido de las aguas residuales sobre el terreno o en las ramblas y barrancos adyacentes.  
- En cuanto a los pozos destinados al consumo humano, se ha establecido los perímetros de protección de las captaciones de agua destinadas a consumo humano, bien identificando un régimen de protección, o bien, mediante su incorporación a la red primaria de espacios libres y zonas verdes cuando afecten a suelos urbanos y urbanizables. Los perímetros se establecen con carácter general en 300 m. contados desde el límite exterior del punto de captación, salvo que estudios pormenorizados justifiquen una distancia distinta a la indicada.  
Quinto. Órgano competente  
La Comisión Territorial de Urbanismo es el órgano competente para la aprobación de los planes de los municipios con población inferior a 50.000 habitantes, conforme a lo previsto en el artículo 10.a) del Decreto 162/2007, de 21 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de órganos territoriales y urbanísticos de la Generalitat.  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión Territorial de Urbanismo, por unanimidad, acuerda:  
Uno. Aprobar definitivamente el expediente de Plan general de Faura, supeditando su publicación a la presentación de documentación subsanatoria tal que:  
- Deberá corregirse el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos según señala el informe patrimonial emitido por la Conselleria de Cultura y Deporte el 13 de enero de 2010.  
- Deberá corregirse la discrepancia en cuanto a que, las superficies de red primaria de zonas verdes que figuran en las fichas de planeamiento deben coincidir con las del cuadro de la pág. 37 de la memoria justificativa del plan.  
- Deberá aportarse un plano de ordenación que señale, en los sectores urbanizables colindantes con el suelo forestal, las medidas para la prevención del riesgo de incendios forestales, de conformidad con el informe de los Servicios Forestales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Para el diligenciado de aprobación definitiva y entrada en vigor mediante publicación del acuerdo, se deberá aportar tres copias del texto refundido en soporte papel y tres en digital, firmadas por el técnico redactor, incluyendo diligencia de aprobación municipal. En el formato digital, los textos serán en formato Word y los planos en formato pdf."  
Dos. El 8 de marzo de 2010, tiene entrada en el Servicio Territorial de Urbanismo tres ejemplares del texto refundido, debidamente diligenciado, en soporte papel y digital, con formato adecuado, en cumplimiento del citado acuerdo autonómico. En relación a los condicionantes del mismo se comprueba que:  
- En cuanto al condicionante primero, relativo a la presentación del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos conforme al informe patrimonial favorable emitido por la Conselleria de Cultura y Deporte el 13 de enero de 2010, se ha presentado nueva documentación del catálogo, remitiéndose el 10 de marzo de 2010 a la Unidad de Patrimonio para su conocimiento y a los efectos oportunos.  
- Respecto al condicionante segundo, se ha corregido la discrepancia en las superficies de red primaria de zonas verdes que figuran en las fichas de planeamiento, coincidiendo con las del cuadro de las pág. 37-38 de la memoria justificativa del plan.  
- Para el cumplimiento del condicionante tercero, se ha aportado plano de ordenación núm. O-2 que señala, en los sectores urbanizables colindantes con el suelo forestal, las medidas para la prevención del riesgo de incendios forestales, concretadas en una banda separativa de protección de 25 metros, de conformidad con el informe de la Sección Forestal de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Tres. El jefe del Servicio Territorial de Urbanismo emite informe el 8 de abril de 2010 en el que concluye que de la documentación aportada se ha dado cumplimiento al acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de 29 de enero de 2010».  
Fundamentos de derecho  
Único. El director general de Urbanismo, según el Decreto 177/2008, de 28 de noviembre, es el órgano competente para verificar el cumplimiento de los condicionantes impuestos en el citado acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo, por asunción de las competencias atribuidas en el artículo 9.b) del Decreto 162/2007, de 21 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Órganos Territoriales y Urbanísticos de la Generalitat.  
A la vista de los antecedentes, el director general de Urbanismo, resuelve:  
- Considerar cumplimentados los condicionantes del acuerdo de la CTU de 29 de enero de 2010.  
- Ordenar la publicación del acuerdo aprobatorio y de las normas urbanísticas del plan, conforme al procedimiento legalmente previsto, y proceder al sellado del expediente de referencia  
Contra la presente resolución, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer recurso contencioso-administrativo, ante la sala de lo contencioso del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana en el plazo de dos meses, contados desde el día siguiente a la notificación o publicación de la misma, de conformidad con lo previsto en el artículo 10 y 46 de la Ley Reguladora de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa, de 13 de julio de 1998. Todo ello, sin perjuicio de que los interesados puedan ejercitar cualquier otro recurso que estimen oportuno.  
Valencia, 18 de mayo de 2010.- El director general de Urbanismo: José María Selva Ros.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML