Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6895, del 05-11-2012 (2012/9992)

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alfafar i Alfarp. Expedients número 9/08 AIA i 366/06 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6895

Data del DOGV
:   05-11-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/9992

CVE


Data del document
:   10-10-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alfarb](javascript:void(0))
    * [Alfafar](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alfafar i Alfarp. Expedients número 9/08 AIA i 366/06 AIA. [2012/9992]  
  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 9/08 AIA Alfafar i 366/06 AIA Alfarp.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 9/08-AIA.   
Títol: Pla Especial Sector 1 AB SUNP Alfafar Parc.  
Promotor: Ajuntament d'Alfafar.  
Autoritat substantiva: CTU.  
Localització: terme municipal d'Alfafar (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és el de desenrotllar un únic programa d'actuació urbanística per al desplegament i execució d'uns terrenys propietat de l'Associació d'Interés Urbanístic Alfafar Parc, els quals formen el sector 1AB, format per la suma dels sectors 1A i 1B del Pla General d'Ordenació Urbana d'Alfafar vigent, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el dia 10 de desembre de 1991, el qual classifica este sòl com sòl urbanitzable no programat terciari d'ús predominant comercial. A més s'aprofita per a ajustar els límits del sector, però a costa del sòl urbà.  
  
La superfície total ve donada per la suma dels dos sectors 1A i 1B i dóna com resultat 223.200 m², que presenta els límits següents:  
  
- Nord: nucli urbà d'Alfafar (consolidat) i sector Rabisanxo (urbanitzat, poc edificat).  
- Est: zona industrial (urbanitzat i consolidat amb caràcter predominant comercial).  
- Sud: zona industrial i terme municipal de Massanassa (urbanitzat i consolidat amb ús predominant comercial).  
- Oest: sòl urbà, zona de reserva dotacional (poc urbanitzat i edificat, cementeri, poliesportiu, falta de parc).  
En el quadro annex s'indiquen característiques principals del sector proposat:  
  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
  
  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sòl inclòs en l'àmbit del pla parcial, segons l'estudi d'impacte ambiental presentat, constituïx una bossa aïllada de sòl rústic residual, rodejada de sòl urbà per tots els seus costats. És fruit del deteriorament de les zones d'horta i amb major intensitat, del desenrotllament urbanístic dels sectors limítrofs en totes les direccions. Estos terrenys han estat dedicats tradicionalment a cultius d'horta de regadiu, i en l'actualitat estan abandonats, no tenen vegetació digna de menció diferent de la vinculada als cultius hortícoles o de cítrics.  
  
La proposta d'ordenació per a l'àrea d'estudi es caracteritza per la continuïtat en el caràcter comercial predominant de les urbanitzacions existents. La proposta compta amb un gran centre comercial, al voltant del qual s'edificaran altres comerços de menor dimensió, deixant un gran buit interior per a aparcament. En l'extrem nord-oest es planteja una edificació de tipologia distinta per a albergar-hi usos terciaris d'oficines i hotelers. La gran superfície comercial tindrà una alçada de 24 metres, els comerços de menor entitat uns 12 metres i els edificis al nord-oest 30 metres.  
El principal vial d'accés a la nova àrea de desenrotllament, naix des de la glorieta que enllaça amb la N-332 seguint un traçat paral·lel a la CV com a via de servici amb bosses d'aparcament. Este vial no servirà d'accés directe a la gran superfície d'aparcaments, sinó que continua després de la gran superfície comercial fins al punt d'inflexió entre la zona comercial i la d'oficines i hotels. Per això, la programació d'este sector requerix la prolongació oest del carrer Pérez Llácer i la creació d'un nou vial en el límit oest, en direcció N-S, que unirà l'avinguda dels Reis Catòlics amb el carrer Pérez Llácer i esta amb la rotonda de la CV-412.  
De les edificacions i infraestructures existents en l'àmbit ordenat, cal destacar la presència d'una antiga alqueria denominada l'Alqueria Nova, una de les dos úniques alqueries aïllades subsistents en el terme d'Alfafar, la qual es proposa restaurar i rehabilitar implicant la seua reutilització amb usos compatibles amb la seua protecció, atés que l'Ajuntament d'Alfafar imposa la seua protecció i conservació en les Bases Particulars que regulen el PAI. De les infraestructures existents només cal assenyalar la presència d'una línia elèctrica aèria de mitjana tensió, que travessa ambdós sectors en sentit E-O, i els dos ramals de la séquia de Favara (séquies de l'Orba i de la Fila) que han estat prestant servici de reg i de desaigüe a les parcel·les agrícoles. Estes dos infraestructures són incompatibles, en el seu traçat i estat actuals, amb l'ordenació proposada i perquè es preveu la seua reposició, en ambdós casos pel subsòl, des de les seues entrades al sector pel seu límit oest fins a les seues eixides pels seus límits sud (un dels ramals de la séquia) i oest (la línia elèctrica i l'altre ramal de la séquia).  
La xarxa d'abastiment d'aigua potable es realitzarà basant-se en la connexió existent en els vials adjacents que connecten amb la xarxa local d'abastiment, d'acord amb l'empresa subministradora del municipi. La xarxa de sanejament d'aigües residuals projectada, arreplegarà les aigües dels diferents usos que s'ubicaran en la urbanització proposada i el conjunt d'aigües residuals seran conduïdes per mitjà de la connexió a la xarxa de sanejament existent en els vials adjacents fins a l'estació depuradora de Pinedo.  
La major proporció que preveu el projecte de generació de residus sòlids siga derivada dels diferents embalatges dels productes que es comercialitzen en la zona, paper, cartó, plàstic, fusta, metall i vidre, que seran depositats en els contenidors projectats i on cada empresa gestionarà la seua retirada particularment o contractant el servici a tercers.  
  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una anàlisi d'alternatives proposades per a abordar l'ordenació de l'àrea, la mateixa àrea objecte d'estudi, sense analitzar alternatives en un altre emplaçament, atés que el sòl està classificat com sòl urbanitzable no programat i s'entén que és la millor alternativa enfront de la reclassificació de nou sòl.  
  
Es presenten tres alternatives d'ordenació sent l'alternativa primera la que considera l'opció de no realitzar cap actuació deixant els usos del sòl com es troben en l'actualitat. De les altres dos alternatives la segona consistix en una ordenació semblant a les existents en l'entorn de la zona objecte d'estudi, les quals manquen, segons la documentació, d'espais lliures i zones verdes, vials amb poc arbratge. Per això, es tria l'alternativa tercera en què es presenta una ordenació que establix relacions visuals entre les diferents àrees urbanes, l'àrea residencial, les zones dotacionals i els espais lliures junt amb les zones comercials.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
El Servici Territorial d'Ordenació del Territori de la Direcció Territorial de València va remetre a este servici, en data 18 de gener de 2008, documentació relativa al Pla Parcial Sector 1 AB SNUP PGOU Alfafar Parc d'Alfafar (València), i es va incoar l'expedient número 9/2008-AIA del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica.  
  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental junt amb la resta de documentació tècnica i d'ordenació de la proposta de Pla Parcial Sector 1 AB SNUP PGOU Alfafar Parc d'Alfafar (València) es van exposar al públic, segons anuncis publicats en el DOCV núm. 5.314, de data 31 de juliol de 2006, segons consta en el certificat emés per la secretària general de l'Ajuntament de Paterna, emés en data 15 de maig de 2007.  
  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen informes sol·licitats durant la seua tramitació:  
- Informe de la mercantil Aquagest Levante, SA, com a concessionària per a l'abastiment del municipi d'Alfafar, de data 14 de febrer de 2008, en el qual es justifica la suficiència dels recursos del municipi per a abastir les necessitats hídriques previstes per l'actuació.  
- Informe de l'EPSAR, de data 13 d'octubre de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Pinedo per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Programa d'Actuació Integrada en els sectors 1A i 1B del municipi d'Alfafar que informa sobre la viabilitat del tractament de l'EDAR de Pinedo, sempre que es complisquen els condicionants establits en el dit informe.   
  
Afeccions legals ambientals  
1. Espais naturals protegits.  
D'acord amb el Decret 96 1995/, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera (PORN), el projecte es troba dins del seu àmbit territorial. Per això, per al desenrotllament del projecte s'hauran d'aplicar totes aquelles disposicions exposades en la seua normativa i que se li apliquen.  
2. Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana  
No hi ha cap terreny classificat com sòl forestal, registrat per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, dins de l'àmbit del sector proposat.  
3. Rambles i llits  
Dins de l'àmbit del sector no transcorre cap barranc o llit que puga veure's afectat per la modificació. Només cal destacar la presència dels dos ramals de la séquia de Favara (Séquies de l'Orba i de la Fila) que han estat prestant servici de reg i de desaigüe a les parcel·les agrícoles.  
  
4. Cementeri  
El projecte proposat confronta per l'oest amb el cementeri municipal d'Alfafar i la seua ampliació, per això, li serà aplicable el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
5. PATRICOVA  
D'acord amb el PATRICOVA i consultada la seua cartografia, en el sector objecte d'estudi no hi ha cap zona classificada com zona de risc d'inundació.  
6. Disponibilitat de recursos hídrics, residus urbans i aigües residuals  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics. Els servicis de subministrament d'aigua potable discorren de forma paral·lela a la zona d'actuació, pels dos costats, ambdós soterrats i davall la vorera dels dos vials ja urbanitzats. El traçat actual de les xarxes acaba a l'alçada de l'encreuament dels dos carrers anteriors, pròxim al pou. L'empresa subministradora d'aigua és Aquagest Levante, SA, que realitza informe en data 14 de febrer de 2008, en què justifica la disponibilitat dels recursos necessaris per a abastir l'actuació proposada.  
Segons el projecte, la xarxa d'abastiment d'aigua potable serà en anells, composta per canonades principals que formen un anell, del qual es van derivant les canonades secundàries i connexions. Es projectarà per mitjà de canonada de fosa dúctil en la xarxa general i canonada de polietilé reticulat d'alta densitat per a les connexions domiciliàries.  
  
Per al reg de les zones verdes i els arbres plantats en els distints vials es pretén realitzar una xarxa de subministrament d'aigua fruit de derivacions des de la xarxa d'aigua potable per a alimentar les distintes zones a regar. Per al reg dels arbres plantats en els pàrquings privats de la zona a urbanitzar, es pretén realitzar una única derivació des de la xarxa d'aigua potable.  
Segons l'esmentat informe de l'empresa subministradora, Aquagest Levante, SL, als blocs destinats a l'ús comercial se'ls assigna una dotació, com a cabal punta, de 0,30 l/s. Per a ús d'hostaleria s'assignarà una dotació de cabal punta de 14,00 l/s, per a ús oficines la dotació serà de 2 l/s i per a ús hoteler s'assigna una dotació punta de 12 l/s. A la parcel·la especial d'ús comercial amb hostaleria, se li assignarà un cabal punta de 14,50 l/s. El subministrament total punta necessari per a l'actuació serà de 63,08 l/s.  
Per a abastir estes necessitats el servici actual compta amb tres captacions pròpies denominades: pou Plaça, pou Iryda i el pou de la Castanyera, tots ells alimentats per l'aqüífer del Pla de València Nord, Unitat Hidrogeològica 08.25. Tots ells, presenten una qualitat de les aigües dins dels paràmetres establits per la legislació sanitària vigent, i d'acord amb l'informe esmentat no cal el tractament de l'aigua. D'altra banda, ateses les condicions actuals, no és necessària l'execució d'obres d'infraestructura.  
Respecte a la gestió de les aigües residuals. El municipi d'Alfafar es troba dins del conjunt de municipis als quals dóna servici l'EDAR de Pinedo. La xarxa de sanejament d'aigües residuals, arreplegarà les aigües dels diferents usos que s'ubicaran en la urbanització proposada, en dos punts d'entroncament al col·lector principal existent en la via de servici que limita el polígon comercial desenrotllat a l'est de l'àrea d'estudi. El conjunt d'aigües residuals serà conduït i incorporat a la xarxa existent fins a l'estació depuradora de Pinedo.  
  
La xarxa de sanejament de les aigües pluvials arreplegarà les aigües amb pendent cap a l'est i cap al sud i s'uniran a un col·lector situat a l'est paral·lel a la carretera CV-412.  
Segons l'Informe de l'EPSAR, de data 13 d'octubre de 2008, la depuradora de Pinedo està dissenyada per a tractar 200.000 m³/dia i en l'actualitat l'influent que rep és de 209.373 m³/dia. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 145,45 m³/dia i, per tant, els urbanitzadors hauran de cobrir l'objectiu imprescindible de suplementar les infraestructures públiques en el que siga necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents.  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans. Segons la documentació aportada els residus sòlids que generarà la zona comercial (derivada dels diferents embalatges dels productes que es comercialitzen: paper, cartó, plàstic, fusta, metall i vidre) seran gestionats per cada empresa generadora de forma particular o contractant el servici a tercers. Segons documentació aportada per l'Ajuntament d'Alfafar, com a competent en el servici municipal d'arreplega dels residus, cal destacar que en l'aprovació del Pla dels sectors 1-A i 1-B, segons l'acord municipal, junt amb el projecte d'urbanització i les ordenances urbanístiques que conté el Pla Parcial, s'imposa a l'actuació urbanística un tractament autònom i integrat, habilitant en la part no comercial de cada nau una zona de càrrega-descàrrega, junt amb la zona de tractament dels residus sòlids (fonamentalment cartó) pròpia de l'activitat comercial.  
  
D'altra banda, per als espais públics i zones verdes, en especial en la zona nord-oest, on es concentra l'ús dotacional, hoteler i d'oficines junt amb els locals comercials d'hostaleria, es potenciarà la ubicació de contenidors i papereres apropiades per a la recollida selectiva d'estos. El concessionari públic del servici d'arreplega, inclourà en la seua concessió com a ampliació d'esta, l'arreplega d'estos residus generats pel Pla Parcial, a fi d'atendre el possible increment exterior al perímetre autogestionat.  
7. Jaciments arqueològics  
En la documentació aportada no es presenta l'informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià relatiu a l'estudi d'impacte ambiental del Pla Especial Sector 1 AB SNUP Alfafar Parc del PGOU d'Alfafar.  
8. Infraestructures de transport  
La carretera CV-412 actua com a límit sud de l'actuació. Esta carretera comunica transversalment l'autovia N-332 (Pista de Silla) amb l'antic Camí Reial de Madrid, i servix com nou accés conjunt a Alfafar i Massanassa. No obstant això, cal ressaltar que el tram de la CV-412 contigua a l'àmbit del pla parcial va ser cedit per la Conselleria d'Infraestructures i Transport als municipis d'Alfafar i Massanassa, i ha deixat de ser una carretera per a passar a ser una via urbana (av. de la Generalitat), raó per la qual la competència autonòmica respecte d'això hauria decaigut, amb efectes de novembre de 2007 moment en què es va subscriure el corresponent conveni interadministratiu i l'adopció dels acords d'aprovació de les respectives administracions públiques.  
  
La zona estudiada, ateses les seues característiques presenta principalment els caps de setmana, una alta densitat de trànsit.  
Encara que l'actuació no afecta directament el domini públic de l'autovia carretera N-332, es produirà una afecció indirecta deguda a l'augment del trànsit cap a la zona del projecte, més encara quan es produïx sobre una via que en l'actualitat presenta problemes d'excés de trànsit en moments puntuals. És per això que els estudis de trànsit complementaris realitzats hauran d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, així com del titular de la via N-332, de manera que quede solucionat el problema dels accessos i de l'augment de trànsit de la zona afectada pel pla parcial.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament i de l'annex II, grup 7.b del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Especial Sector 1 AB SUNP Alfafar Parc del PGOU d'Alfafar (València), sempre que s'adeqüe al que establix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants exposats en el punt segon d'esta declaració.  
  
Segon  
Se supedita l'aprovació definitiva al fet que es reflectisca en les fitxes de planejament i gestió del projecte els següents condicionants:  
1. S'haurà d'aportar l'informe de la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que el dit informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Les mesures correctores es completaran amb els aspectes següents:  
- L'Ajuntament haurà de vetlar perquè l'abocament generat continue complint amb els límits d'abocament establits en l'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
- L'Ajuntament d'Alfafar vetlarà perquè el consum de recursos hídrics continue tenint la disponibilitat i compatibilitat amb les previsions dels plans hidrològics, a més de no afectar altres usos existents legalment implantats.  
- L'Ajuntament d'Alfafar vetlarà perquè l'urbanitzador solucione, d'acord amb les determinacions que s'establisquen els informes de les administracions afectades, els problemes de trànsit en els accessos i en les zones adjacents afectades pel Pla Especial.  
3. Hauran de complir-se els condicionants establits en l'informe de l'EPSAR de 13 d'octubre de 2008.  
4. Hauran d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria d'Infraestructures i Transport així com de la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana sobre els estudis de trànsit que formen part integrant de l'alternativa tècnica del pla especial.   
5. Són nuls de ple dret les resolucions o els acords d'autorització o aprovació de qualsevol projecte, pla o programa que s'adopten sense observar, totalment o absolutament, els procediments d'avaluació ambiental que regula la llei.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 20 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 366/06-AIA.  
Títol: Homologació i Pla Parcial Sector Alfarp Residencial.  
Promotor: Ajuntament d'Alfarp.  
Òrgan substantiu: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge (S. Planejament).  
Localització: polígon 5 del terme municipal d'Alfarp (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte proposat comporta la reclassificació i ordenació urbanística integral d'una bossa de sòl situat en el polígon 5 del municipi d'Alfarp (partida Altamar), separada a una distància aproximada de 5 km respecte al nucli urbà d'Alfarp i que ocuparà un espai intermedi entre el nucli urbà l'Almaguer i la urbanització Els Llacs (Alginet). Els límits de l'espai a ordenar són els següents:  
- Pel nord, la carretera comarcal Benifaió - Catadau (CV-520), a l'altura del km. 7 i, en l'últim tram, (NW) disseminats residencials.  
  
- Pel sud, límit del terme municipal d'Alginet i nucli urbà Els Llacs, en la franja situada sobre el municipi d'Alfarp.   
- Per l'est, nucli residencial l'Almaguer (Alfarp), que es desenrotlla a ambdós marges de la carretera comarcal.  
- Per l'oest, sòl rústic, amb la presència d'alguns disseminats.   
  
La superfície total del sector és de 814.3890 metres quadrats el que suposa una reclassificació de sòl del 4,69% de la superfície total classificada per les normes subsidiàries com sòl no urbanitzable i el 7,39% del sòl no urbanitzable comú.  
Esta operació reclassificatòria suposa una alteració en les directrius del model territorial dissenyat per les Normes Subsidiàries del Planejament de 1988 el que ha ocasionat la revisió del model territorial del municipi per mitjà de la superació inicial de la fase de concert previ.  
  
Els aspectes més destacats del concert previ són:   
- Estancament del nucli urbà d'Alfarp amb sòl urbà vacant i sense iniciativa per a desenrotllar-lo.  
- Progressiva consolidació de nuclis urbans de residència extensiva.  
- Necessitat de mantindre l'essència de l'actual nucli urbà.  
- Permetre el creixement moderat de la zona consolidada del Puntal.  
- Classificar com urbanitzable una superfície de 1.535.791 metres quadrats a costa del sòl no urbanitzable i permetre habilitar sòl urbanitzable en tres punts diferents del terme municipal.  
La justificació de l'actuació urbanística se sustenta en la motivació de donar continuïtat urbana a dos nuclis urbans: la urbanització Els Llacs en el terme municipal d'Alginet i la urbanització de l'Almaguer en el terme municipal d'Alfarp. Es pretén dotar a estos assentaments urbans perifèrics de servicis com ara subministrament d'aigua potable i depuració d'aigües residuals.  
Amb esta iniciativa també es perseguix detindre la tendència de la proliferació d'edificacions al marge del pla general sense suport d'infraestructures ni servicis urbans donant resposta a la demanda de segona residència.  
L'àmbit del sòl objecte de reclassificació no coincidix plenament amb els plans d'ordenació del document del concert previ. La raó de la no coincidència consistix en la intenció de conferir a l'àmbit territorial del sector una forma homogènia, conformada per eixos viaris lineals.  
Les zones d'ordenació urbanística seran:  
- Zona residencial: ocuparà una extensió de 453.830,20 metres quadrats diferenciades en dos zones (ADIC 1- vivendes apariades- i ADIC 2 - vivendes en filera-). En total es planteja la construcció de 1.265 vivendes.  
- Zona terciària: posseirà una extensió de 13.250 metres quadrats  
  
- Zona d'equipament dotacional: es localitzen en dos espais diferenciats per raó de l'ús: educatiu i recreatiu.  
Elements de la xarxa primària: com a elements estructurals de l'ordenació urbanística s'identifiquen els següents:  
- PRV-1: carretera CV-520.  
- PRV-2: vial que es projecta sobre camí preexistent.  
- PQL: espai lliure situat en el costat oest del sector que comprendrà amb una superfície de 25.000 metres quadrats.  
- PID: reserva de terrenys per a la implantació de l'estació depuradora que se situarà fora del sector.  
La programació de l'actuació integrada observarà les condicions següents: respecte del curs natural de les aigües pluvials, evitar desmunts massius, implantació de xarxa de sanejament, es preservaran les masses arbustives, plantació d'espais lliures amb espècies autòctones, plantació de pantalla vegetal enfront de la CV-520 per a minimitzar l'impacte acústic, s'habilitarà espai per a una possible parada d'autobús, s'establiran punts verds per a l'arreplega de residus, s'implantarà un corredor de vianants, es canalitzaran les aigües pluvials.  
Les infraestructures presents en la zona són:   
- Camí d'accés a la urbanització Els Llacs.  
- Dos línies aèries d'alta tensió: estes afeccions suposen una franja de servitud de 20 ml en l'àmbit del PAI i queda exclosa la plantació d'arbres i la construcció d'edificis. La dita línia no es canalitzarà.   
  
- Pou d'abastiment d'aigua: es guardarà un perímetre de protecció de 300 metres.  
- CV-520 (zona de domini de 3 metres i zona de protecció de 25 metres).  
Quant a la memòria justificativa del pla parcial es destaquen els aspectes següents: el lloc d'implantació del projecte és prou complex per la quantitat d'incidents que presenta. A causa d'esta circumstància s'opta perquè siga la mateixa orografia del lloc la que marque la configuració de les illes edificables mantenint la topografia, les vistes cap als tàlvegs i la seua vegetació. El pla inclinat del terreny s'aprofita per a afavorir les perspectives llunyanes de l'entorn.   
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
La informació pública es va realitzar per mitjà d'inserció d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 14 de desembre de 2005.  
L'expedient va tindre entrada en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 25 d'octubre de 2006.  
Durant el període d'informació pública es van produir les següents al·legacions (extracte):  
- Montes d'Alfarp S. Coop. V. Al·lega en contra de la tipologia edificativa prevista contrària amb la tradicional urbanització que coneixem que trencarà amb tot un entorn creant un autèntic impacte paisatgístic; a més s'exposa que està en tramitació una declaració d'interés comunitari per a la instal·lació de pedrera dins del perímetre del PAI i resulten incompatibles i contradictòries ambdós actuacions  
- Grups polítics municipals BLOC- Esquerra Verda i PSPV-PSOE:   
«...L'actuació prevista té un volum considerable, perquè suposa crear més superfície de sòl residencial, 814.380 m², que actualment hi ha al terme d'Alfarp, 670.150 m², comptant el nucli urbà i les urbanitzacions de l'Almaguer i Catxapins. El que suposa un canvi radical del model urbanístic del poble. I és tan gran el canvi que mai pot fer-se mitjançant un pla parcial de millora...»  
  
«... Tant la passada com la vigent Llei de Sòl no Urbanitzable Valenciana, trenquen amb el concepte tradicional de definir sòl no urbanitzable tot terreny simplement exclòs del procés urbanitzador. Esta part de la consideració que la classificació del sòl no urbanitzable no obeeix només a un mer judici d'exclusió respecte a l'activitat urbanitzadora, sinó d'una voluntat preservadora orientada a la conservació de valors ecològics i paisatgístics apreciats...»  
«L'alternativa presentada preveu la possibilitat de construir 1.265 habitatges... Això significarà crear un nou nucli urbà que doblarà en habitants, perquè malgrat que l'alternativa parla de segones residències, amb eixa tipologia es crea una ciutat dormitori de primeres residències com alternativa al preu de l'habitatge de la ciutat de València o l'àrea metropolitana. El que a la llarga pot suposar greus problemes no sols d'administració i gestió dels serveis...»  
L'alternativa presentada no contempla l'ampliació de la carretera Catadau-Benifaió, tanmateix la solució de las connexions amb el sector mitjançant «glorietes» està totalment desfasada i rebutjada pels tècnics pel seu perill, preferint-se solucions per rotondes.  
Tampoc diu res la documentació de la qualitat de l'aigua del pou, ni del nombre de nitrats que té.»  
La contestació a les al·legacions és la següent (en síntesi):  
«L'índex d'edificabilitat que es planteja en el sector de nova creació és propi de segona residència, amb tipologia de vivendes adossades que demanda el mercat immobiliari per a este tipus d'ús. La vertebració d'esta tipologia amb les limítrofs es fa perfectament factible.»  
  
«El fet que s'haja procedit a iniciar el tràmit d'informació pública d'una declaració d'interés comunitari per a instal·lació de pedrera no comporta necessàriament la llicència. Perquè el dit expedient puga ser admés a tràmit resulta imprescindible l'informe favorable del municipi.»   
Com a resposta al requeriment d'ampliació de documentació realitzada des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental el dia 28 de febrer de 2007 es rep distinta documentació el contingut del qual es reflectix a continuació:  
- Resolució d'expedient de «Concessió d'aigües subterrànies renovables per mitjà de pou ubicat en la partida Almaguer, en el terme municipal d'Alfarp (València)» amb destinació a 160 hectàrees de nova transformació; en la dita resolució es concedix a Explotaciones Agrícolas Altamar, SA, l'aprofitament d'un volum màxim anual de 810.000 metres cúbics d'aigües subterrànies renovables, per al reg de fruiters de nova implantació.  
- Sol·licitud de modificació de concessió d'aigües de reg amb data registre d'entrada en la CHX del dia 1 d'agost de 2006: en la dita petició se sol·liciten 309.940 metres cúbics a l'any per a abastiment de població (1.730 vivendes de nova execució i 170 vivendes disseminades). La resta de volum disponible de la concessió es continuaria utilitzant per a reg de cítrics.  
- Justificació de les necessitats hídriques: es proposa l'abastiment de 4.047 habitants amb una demanda neta a l'any de 295.431 metres cúbics a l'any (0,20m³/hab./dia) junt amb una demanda de 14.509 metres cúbics a l'any per a usos terciaris.  
- En relació amb l'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004 d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, s'exposa: «... la implantació de l'ús residencial que es pretén en la present actuació urbanística no suposa un increment del consum d'aigua, tenint en compte que la disponibilitat i compatibilitat amb les previsions del pla hidrològic de conca està degudament acreditada en l'expedient de concessió...»  
- Quant a l'informe referit a la possible incidència sobre afecció a domini públic hidràulic i incidència de l'actuació sobre el règim de corrents, es deixa constància de l'existència d'expedient en la CHX relatiu a l'emissió del corresponent informe.  
- En relació amb el sistema de gestió de residus es manifesta que serà municipal i el seu destí serà el que en el seu moment es considere convenient.  
Afeccions legals. Informes sectorials  
- Terreny forestal d'acord amb l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana i la Llei 3/1993 Forestal de la comunitat Valenciana quasi el 70% de l'actuació se situa en terreny forestal.  
- Domini públic - Vies pecuàries: assegador de la Contesa, assegador de Benifaió.  
- Llits hídrics: barranc dels Nius, barranc del Menut   
- L'àmbit del projecte es troba ubicat, en la seua totalitat, dins de l'àmbit territorial subjecte a ordenació de la conca hidrogràfica de l'Albufera, definit pel Pla d'Ordenació de Recursos Naturals del Parc Natural de l'Albufera (PORN), aprovat per Decret 96/1995, de16 de maig, del Govern Valencià.  
- Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA): la franja situada al SO està inclosa dins de la zona d'afecció per a l'execució de l'actuació integral denominada «Drenatge transversal del Canal Xúquer-Túria.  
D'acordamb les afeccions enumerades s'han emés els següents informes sectorials (en extracte):  
Per el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (emés el 14 de maig de 2007):   
«.. l'àmbit del projecte es troba ubicat dins de l'àmbit territorial subjecte a ordenació de la conca hidrogràfica de l'Albufera aprovat per mitjà de Decret 96 1995,/de 16 de maig, publicat en el DOGV 2516 de data 26 de maig de 1995.   
El dit decret, en relació amb les següents matèries establix que:  
  
«... tot abocament urbà s'ha d'arreplegar en col·lectors de clavegueram, a poder ser de caràcter separatiu, el final del qual siga una instal·lació de tractament del dit abocament. Això serà especialment aplicable a les urbanitzacions, reconegudes o no com a tals....»  
«... D'acord amb la Directiva 91/271/CEE, de 21 de maig, sobre el tractament de les aigües residuals urbanes, els abocaments procedents d'instal·lacions de tractaments d'aigües residuals urbanes realitzats en zones sensibles definides (cas de l'Albufera de València) propenses a l'eutrofització, hauran de complir abans de finals de l'any 1998 els següents requisits, en les condicions que la dita directiva arreplega:  
Paràmetres concentració% mínim  
Reducció  
Fòsfor total 2 mg/l P (10.000 - 100.000 eh) 80  
1 mg/l P (més de 100.000 eh)  
Nitrogen total 15 mg/l N (10.000 - 100.000 eh) 70-80  
10mg/l N (més de 100.000 eh)  
(eh: equivalent habitant)  
No obstant això, estes concentracions podrien haver de reduir-se encara més per a adaptar-se a les quantitats màximes de fòsfor fixades en el Pla director de Sanejament Integral del Llac de l'Albufera. »  
- Es farà un especial esforç en:  
a) Dotar als nuclis urbans de sistemes de depuració d'aigües residuals més idonis, segons el seu volum de població...  
b) Eliminar abocaments directes o indirectes en llits fluvials públics, canals de reg o aqüífers subterranis, d'aigües residuals la composició química o del qual contaminació bacteriològica, puga contaminar les aigües amb danys per a la salut pública, els aprofitaments o la conservació dels ecosistemes...»  
«Sobre la conservació del sòl i la coberta vegetal.  
- Serà aplicable a totes les forests o terrenys forestals la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana (Llei 3/1193) i d'acord amb ella, es mantindran, protegiran i ampliaran les cobertes vegetals del nombre més gran possible d'estrats...  
- Es fomentarà la declaració dels terrenys forestals de la conca de l'Albufera com a protectors, segons la Llei Forestal.  
- Amb independència del compliment de la legislació vigent en matèria d'espècies vegetals protegides, es procurarà la conservació de les masses arbòries, i estrictament les d'espècies autòctones, siga quina siga la seua grandària, inclús exemplars aïllats, i no es permetrà la seua rompuda o un altre tipus d'alteració o canvi d'ús.   
- En les forests i terrenys forestals es conservarà i restaurarà la vegetació natural on esta es trobe degradada, atesa la seua importància en el manteniment dels ecosistemes i en la regulació dels processos físics i biològics, sobre la base dels criteris següents:   
a) Potenciar la regeneració natural de la coberta vegetal sempre que siga possible...  
c) Es prestarà especial atenció a la prevenció i extinció d'incendis, millorant els equipaments existents per a tal fi, així com a la regeneració de les zones afectades.  
- Com una de les accions fonamentals encaminades a la lluita contra l'erosió, es procedirà a la posada en marxa d'accions previstes en el projecte Correcció Hidrològica i Forestal de la conca hidrogràfica de l'Albufera, redactada i aprovada en 1982, i entre elles:  
a) En aquelles àrees que per les seues característiques litològiques i de relleu presenten un alt grau de susceptibilitat a l'aparició de fenòmens erosius greus, es procurarà el manteniment de la coberta arbòria, quan n'hi haja en l'actualitat, o la seua introducció i extensió en el cas de sòls nus, com a element fonamental de protecció enfront de fenòmens erosius.  
- Igualment, s'estimularan les mesures agrosilvícoles en aquells terrenys marginals aptes per a la reforestació o conservació de masses forestals ja existents. Es potenciarà la regeneració arbustiva amb espècies pròpies de la zona.  
- Es promourà la recuperació de la vegetació dels llits i rambles per mitjà de repoblacions amb vegetació riberenca i palustre.  
Sobre la conservació de la flora i la fauna  
S'adoptaran les mesures necessàries per a la protecció de les espècies especificades en les distintes normatives de protecció...  
Sobre la conservació de les vies pecuàries  
- Les vies pecuàries considerades d'interés natural no podran declarar-se innecessàries, ni alienar-se o dedicar-se a altres usos.  
- Es fomentarà l'ús públic extensiu d'estes vies... i la seua conservació com a corredors ecològics entre distintes zones, sense perjuí del seu ús ramader».  
L'informe conclou :  
«D'acord amb això, s'imposa al projecte per a previndre o minimitzar tots els possibles efectes negatius que pogueren realitzar-se durant les actuacions del projecte, que complisca les especificacions establides en la normativa continguda en el PORN pel que fa a control de la depuració i abocament d'aigües residuals, protecció de les vies pecuàries, protecció del barranc dels Nius, mesures necessàries per a minimitzar el risc de contaminació d'aqüífers i preservar el domini públic hidràulic, redissenyar les zones verdes perquè incloguen les àrees ocupades per vegetació natural procurant la conservació de les masses arbòries, i estrictament les d'espècies autòctones amb valor natural.»  
  
- Pel Servici Territorial d'Indústria; Secció de Mines (emés el 30 d'octubre de 2007):  
El Servici Territorial de Mines, respecte als buits miners situats dins de l'àmbit del pla parcial, informa:  
«En relació amb l'assumpte de referència i vist el seu escrit de data..., que sol·licita informe respecte a la situació administrativa de determinades concessions mineres que pogueren afectar l'expedient Homologació i Pla Parcial Sector Alfarp Residencial, se'ls comunica que les parcel·les reflectides en l'escrit mencionat pertanyents al polígon 5 del terme municipal d'Alfarp no afecten cap registre miner vigent.  
  
L'informe prosseguix (d'aplicació a les mines en actiu fora de l'àmbit del pla parcial):   
No obstant això, se li informa de manera general:  
1. L'article 451 del vigent Decret 67/2006 de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació Territorial i Urbanística, establix: «...és imprescindible l'establiment d'un perímetre de com a mínim 500 metres d'ample al voltant de tot l'àmbit de la pedrera, amb prohibició expressa d'ús residencial.  
2. Igualment s'informa que també se li podria aplicar, respecte a pedreres autoritzades, l'article 4 del Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses, que establix el següent: «...en tot cas, les indústries fabrils que hagen de ser considerades com perilloses i insalubres, només podran emplaçar-se, com a regla general, a una distància de 2.000 metres a comptar del nucli més pròxim de població agrupada»...  
  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, AUV (emés el 2 de juliol de 2008):  
La Secció Forestal informa, d'acord amb allò que ha sol·licitat el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, sobre les zones que, figurant en l'Inventari Forestal com a forestals, són susceptibles de major protecció. Es transcriu part de l'informe emés:  
«... A la vista dels plans presentats el pla parcial afecta terreny forestal.  
Característiques de la zona: paisatge típic agroforestal, on predomina el terreny forestal sobre les parcel·les agrícoles. La vegetació està formada per garriga mediterrània de coscoll (Quercus cocifera), llentiscle (Pistacia lentiscus) ginebre (Juiperus oxycedrus), margalló (Chamaerops humilis), timó (Thymus sp) i romer (Rosmarinus officinalis) entre les espècies més representatives de les llenyoses de mitjana i alta talla. El paisatge és cavallonat i en l'interior de la zona hi ha unes quantes pedreres, la qual cosa li conferix un aspecte prou antropitzat.  
Zones a què ha de donar-se major nivell de protecció: des del punt de vista forestal, l'àrea podria tindre importància com a aprofitament silvopastoral, ja que la presència d'arbratge per a fusta és escassa. Les parcel·les, en l'àmbit cadastral, que hagueren de rebre major protecció, a falta d'una altra major informació sobre biodiversitat, haurien de coincidir amb aquelles que tenen presència d'arbratge: 188, 189, 190, 251, 249, 177, 170, 239.  
Zones amb arbratge natural: les parcel·les mencionades tenen presència d'arbratge natural.  
...Es necessari la redacció d'un pla de defensa contra incendis forestals realitzat per tècnic competent, que assegure que en el cas d'executar la zona residencial, la correcta defensa contra incendis, de manera que cap foc provinent de la zona exterior perjudique la zona residencial, i que des de la mateixa zona residencial no passe cap foc a la zona forestal.»  
- Per l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral (emés l'1 de setembre de 2008):  
a) L'àmbit d'actuació del pla parcial, no es troba afectat per risc d'inundació....  
b) Respecte a la mesura estructural EVZ 10: Drenatge transversal del canal Xúquer - Túria prevista en el document núm. 2 del PATRICOVA sobre l'àmbit d'actuació de l'Homologació i Pla Parcial del Sector, cal informar:  
- D'acord amb la informació que es troba en este servici, l'esmentada mesura estructural es troba totalment executada, i ha sigut l'agent encarregat la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- ... Per tant des d'este servici i en termes «estrictament del risc d'inundació», l'actuació projectada s'entén compatible amb la Mesura Estructural EVZ10: Drenatge transversal del canal Xúquer-Túria, mesura que, d'altra banda, ha sigut totalment executada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- No obstant això, en el moment que l'actuació afecte domini públic hidràulic i/o zona de policia o de la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen).  
  
c) Finalment, respecte a la possible afecció del PAT de Corredors d'Infraestructures de la Comunitat Valenciana, l'àmbit de l'actuació no es troba afectat per este.»   
- Informe de l'Àrea d'Urbanisme (emés el 22 de desembre de 2006):  
«...els instruments de planejament de desenrotllament que prevegen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures el tràmit d'informació pública dels quals haguera conclòs abans de l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, com és el cas que ens ocupa, no els serà aplicable l'article 74 esmentat i, per tant, no han de presentar l'estudi sobre incidència de l'actuació en el paisatge...»  
  
«...Amb independència del que s'ha establit abans, en compliment del que disposa l'article 11.3 de la LOTPP (Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge), el paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenrotllament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la LOTPP, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs abans de l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006.  
  
En conclusió, cal informar que: l'objecte del present informe és l'Homologació i Pla Parcial Sector Alfarp Residencial del terme municipal d'Alfarp, el tràmit d'informació pública del qual va concloure abans de l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i per tant, i de conformitat amb el que s'ha assenyalat abans, no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant».   
  
A més l'expedient conté:  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport referent al que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià (emés el 29 de Setembre de 2008):  
  
«...Revisat l'estudi d'impacte ambiental i consultat l'Inventari de Patrimoni Arquitectònic d'interés històric i artístic de la província de València,... en allò referent al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació.  
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent»  
L'informe conclou amb l'estimació favorable del projecte als efectes patrimonials.  
- Informe de l'EPSAR (Entitat de Sanejament d'Aigües) sobre les alternatives per a resoldre el sanejament del Sector Alfarp Residencial en el municipi d'Alfarp (València) del 10 de novembre de 2006:  
«...en el cas que l'urbanitzador pretenga la connexió del sector al sistema de sanejament públic... es va remetre a eixe ajuntament l'informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR del Marquesat per a admetre els cabals d'aigües generats per l'actuació urbanística Alfarp Residencial-  
En el cas que l'urbanitzador decidisca per la seua banda la construcció de la depuradora, la seua cessió a l'ajuntament i la posterior cessió de la gestió a l'Entitat de Sanejament d'Aigües, esta Entitat haurà de procedir a la supervisió del disseny i de l'execució, si és el cas, de la citada depuradora.»  
A l'escrit s'adjunta informe sobre les disposicions exigides a un urbanitzador que resoldrà el sanejament de les seues aigües residuals sense connectar a un sistema de sanejament públic.  
Este serà el cas en què es troba el Sector Alfarp Residencial d'acord amb allò que s'ha manifestat en l'escrit remés el dia 2 d'abril de 2007 en el que es manifesta que la «gestió d'aigües residuals... es realitzarà per mitjà de la construcció de nova depuradora»  
Així mateix quant a esta qüestió en el document Programa d'Actuació Integrada es diu que la depuradora a instal·lar abocarà les aigües depurades a llit públic, amb l'autorització prèvia de la CHX, sense perjuí de la previsió de sistemes de reutilització d'aigües depurades per al reg d'espais lliures.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Els aspectes ambientals més importants referents a l'àrea d'actuació segons l'estudi d'impacte ambiental són els següents:  
- Hidrologia superficial: es localitza un barranc en l'interior de l'àrea d'estudi; es tracta del barranc dels Nius que travessa l'àmbit d'estudi en direcció sud-oest- nord-est en els seus dos ramals. Es tracta d'un llit intermitent.  
- Recursos hídrics subterranis: la Unitat Hidrogeològica del Caroig Nord, a lal que pertany l'àrea d'estudi, té un superàvit de 346 hm³; les previsions són d'augment de la demanda.  
Quant a la qualitat dels recursos hídrics, els punts de control del municipi d'Alfarp no han detectat nivells de nitrats que superen les concentracions màximes establides en la Reglamentació Tècnica Sanitària (Decret 1138/1990).  
- Risc de contaminació d'aqüífers: el 85% de la superfície del sector proposat presenta vulnerabilitat alta d'aqüífers. Són, per tant, zones inadequades per a un ús urbanístic intensiu, encara que amb cabuda dels usos residencials extensius i de baixa densitat. La resta del sector presenta una vulnerabilitat mitjana i els terrenys són aptes per a ús residencial.  
- Risc d'erosió: el risc actual d'erosió es classifica de moderat mentres que el risc d'erosió potencial és molt alt.  
- Vies pecuàries: afecten l'àmbit del sector l'assegador de Benifaió amb un «ample legal de 20 metres i un ample necessari d'11 metres i l'assegador de la Contesa «que com l'anterior la seua amplària legal és de 20 metres, encara que l'amplària necessària en este cas és de 6 metres».  
- Patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic: dels estudis realitzats es conclou que no hi ha constància en la zona de cap tipus d'afecció a béns coneguts del patrimoni cultural.  
- Sòl forestal: una important àrea del sector es descriu com a forestal arbratge natural.   
- Espais naturals protegits: segons l'estudi d'impacte ambiental «l'àrea d'estudi no es troba inclosa dins de cap espai natural protegit».  
  
- Vegetació: les formacions més importants en l'àmbit del PAI són les de matoll mediterrani caracteritzat per l'abundant diversitat d'espècies pertanyents a les associacions Rosmarino-Cistetum clusii i Querco cocciferae-Pistacetum lentisci com ara el ginebre comú (Juniperus comunis), el matapoll (Daphne gnidium), la mare-selva (Lonicera implexa), etc. Quant a espècies amb algun tipus de protecció legal, es troben en la zona els gèneres Thymus i Sideritis, arreplegades en l'annex III (espècies que necessiten autorització prèvia a la seua tala o desarrelament) l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca sobre espècies endèmiques i amenaçades.  
- Fauna: no s'ha localitzat en la zona espècies subjectes a algun tipus de protecció.  
- Paisatge: l'estudi paisatgístic que acompanya la documentació ambiental presentada realitza una valoració detallada d'este de la qual es ressalten els aspectes següents: la zona afectada pel projecte urbanístic es caracteritza en un elevat percentatge per posseir una susceptibilitat mitjana, a excepció de diverses àrees amb susceptibilitat baixa que es distribuïxen irregularment per l'àrea. Es tracta d'una àrea que en molts casos presenta un cert grau de degradació paisatgística, dominades per comunitats de matoll mediterrani; estes unitats dominants presenten un nivell de qualitat i fragilitat paisatgístic mitjà i per tant la conjunció d'ambdós característiques dóna com a resultat la qualificació del paisatge com de susceptibilitat mitjana.  
En les zones on hi ha explotacions mineres abandonades, la qualitat paisatgística és baixa mentres que la fragilitat paisatgística és mitjana. En estes zones, les actuacions a realitzar no comportaran impactes paisatgístics rellevants.  
Quant a l'estudi de les conques visuals, les zones on la visibilitat és major es troben a l'est, sud i sud-est, així l'àmbit d'estudi és visible des de diverses zones del terme municipal de Carlet al sud, Algemesí i Albalat de la Ribera al sud-est, Benifaió i Almussafes a l'est i Catadau i Llombai a l'oest.   
- En relació amb l'estudi acústic, este conclou: ...»la pràctica totalitat de l'àmbit d'actuació analitzat complix la normativa durant el període diürn. Els valors màxims legals es relacionen amb la proximitat de la zona a la carretera CV-520, que com s'ha pogut apreciar és l'única i més important font de sorolls que afectaria l'àmbit del Programa d'Actuació Integrada d'Altamar, en el municipi d'Alfarp».  
  
«...la zona d'equipament educatiu i cultural així com bona part de les zones residencials i zones verdes es veurien afectades per eixa font emissora. Estes mateixes zones funcionaran, al seu torn com a pantalles vegetals acústiques, atés que es disposen paral·lelament al traçat de la carretera.  
«... tenint en compte la disposició de les diferents zones d'actuació i de les principals fonts de soroll s'observa com els vents dissiparien el so de manera destacada, reduint els valors registrats en l'interior de l'àrea d'estudi...»  
«...tant en l'estat preoperacional com en l'operacional en totes les zones proposades, i per mitjà de l'aplicació de les mesures correctores establides, previsiblement es compliran els nivells de soroll màxim establits per la Llei 7/2002 de Contaminació Acústica de la Generalitat Valenciana».  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
Es destaquen els següents aspectes de l'estudi d'impacte ambiental:  
- Fase I Reclassificació:  
La reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable residencial i terciari s'estima que generarà un impacte moderat a causa de la vulnerabilitat d'aqüífers que presenta la zona.  
La reclassificació a zona verda generarà un impacte compatible pel fet que les actuacions per a destinar sòl a zona verda són menys severes que aquelles que perseguixen implantar un ús residencial.  
- Fase II Construcció i funcionament:  
Durant la fase de construcció del PAI, les actuacions susceptibles de causar impacte són els desbrossaments, excavacions, desmunts, transport de material, moviment i anivellació de terres, compactació del terreny, fonamentacions, revegetacions i construcció d'edificacions.  
La geologia, la geomorfologia i l'edafologia són components del medi físic que patixen un impacte moderat, degut principalment a les activitats pròpies de la implantació d'una àrea urbanística en zones de relleu cavallonat, com ho és l'àmbit del PAI.  
L'àrea d'estudi ocupa diverses subconques de drenatge, per la qual cosa l'impacte està considerat com sever, a més per esta zona discorre el llit del barranc dels Nius encara que la zona més pròxima a este està considerada com a zona verda.  
En el medi biològic, a causa de l'absència d'espècies d'interés, es generarà un impacte compatible.  
Quant a la pèrdua de la naturalitat del paisatge s'estima que es veu minimitzada per la presència en la zona de pedreres i altres usos residencials.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Una vegada identificats i valorats els impactes esperables, es proposen una sèrie de mesures correctores i preventives. Així les mesures correctores de major importància van encaminades al respecte de les vies pecuàries existents (per mitjà de la seua delimitació i amollonament previ), així com a la prevenció de la contaminació d'aqüífers; una altra sèrie de mesures van encaminades a la reducció de la contaminació lumínica proposant-se com a mesura compensatòria la implantació d'una ordenança relativa a l'ús d'energia solar tèrmica en els nous desenrotllaments residencials.  
A fi d'assegurar una correcta execució en l'aplicació de les mesures correctores proposades, s'han d'establir una sèrie de controls per a conéixer el grau d'eficàcia d'estes mesures: control de la qualitat de les aigües subterrànies així com revisió periòdica de la xarxa de sanejament, vigilància de la no afecció als llits fluvials, compliment de les mesures correctores referents a residus sòlids i líquids, manteniment de la xarxa de drenatge, control de les tasques de moviment de terres, vigilància de sorolls, fums, etc.. en la fase de construcció, adequació de les espècies utilitzades en els espais verds, integració cromàtica.  
  
Es remetrà a la Direcció de Gestió del Medi Natural les conclusions de la vigilància ambiental proposada.  
En relació amb tot allò que s'ha exposat cal realitzar les consideracions següents:  
- Paisatge i vegetació: els terrenys afectats per l'actuació que es pretén realitzar responen fonamentalment a dos tipus: antigues explotacions mineres en què es va alterar la fisonomia i pendents originals del terreny i les superfícies dels quals actualment no mostren signes positius de regeneració, i terreny forestal.  
Dins de la tipologia de terreny forestal cal distingir entre els terrenys que presenten arbratge forestal (zones més humides i d'orografia intricada) i terreny forestal compost d'un ric matoll mediterrani junt amb un incipient estrat arbori de Pinus halepensis (pineda en regeneració) i arbustiu (Juniperus oxycedrus, Quercus coccifera, etc.) si bé este estrat arbori i arbustiu es troba dispers per tot l'àmbit sense que puguen establir-se zones concretes on es detecte la seua presència.  
  
Cal assenyalar que en l'estudi d'impacte ambiental s'ha obviat la presència del barranc del Menut .  
Per a finalitzar amb la descripció del sector, cal assenyalar que este es correspon amb una fisonomia de terreny muntanyós/cavallonat, aproximadament la cota més baixa és de 120 metres snm i la cota més alta de 190 metres snm.   
L'àmbit del PAI no es compon d'una elevació muntanyosa única sinó de diverses d'elles amb les seues corresponents depressions i elevacions. Esta fisonomia va ser transformada en part i en època indeterminada per mitjà de bancals per al cultiu de fruiters de secà (ametler, garrofera..) però respectant-se les zones de pitjor orografia que són les que actualment presenten vegetació forestal composta d'arbratge natural «adult».   
- Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (d'ara en avant PORN): els seus objectius se centren a procurar que els recursos hídrics que arriben al llac per mitjà de les seues conques vessants ho facen amb uns certs paràmetres de qualitat i procurant la preservació dels terrenys forestals en la seua funció d'iniciadors de la recarrega de la conca hidrogràfica que es pretén protegir.   
  
El dia 30 de juny de 2005 es produïx la superació de la fase de concert previ per mitjà d'informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. En el dit concert previ s'exposa el fet que la major part dels terrenys inclosos en el sector, estan considerats com terreny forestal (segons s'ha descrit en l'apartat anterior) per això cal estudiar la seua compatibilitat amb el Pla General d'Ordenació Forestal (llegiu Inventari Forestal i Llei 3/1993, Forestal, de la Comunitat Valenciana).   
  
No obstant això, queda sense arreplegar en la documentació relativa al concert previ la inclusió de part del municipi en terrenys del dit PORN així com les limitacions que pot suposar respecte als sòls forestals; sòls forestals que s'inclouen en l'àmbit dels terrenys del pla parcial.  
Per això hauran de tindre's en compte estos dos aspectes:  
a) L'article 5.5 del Decret 96/1995, pel qual es va aprovar el PORN de l'Albufera, puntualitza: «Amb independència del compliment de la legislació vigent en matèria d'espais protegits, es procurarà la conservació de les masses arbòries, i estrictament les d'espècies autòctones, siga quina siga la seua grandària, inclús exemplars aïllats, i no es permetrà la seua rompuda o un altre tipus d'alteració o canvi d'ús».   
  
En les forests i terrenys forestals es conservarà i restaurarà la vegetació natural on esta es trobe degradada,... sobre la base dels criteris següents: a) Potenciar la regeneració natural de la coberta vegetal sempre que siga possible...  
b) Quant a normativa urbanística, el PORN especifica: les determinacions del PORN seran directament aplicables des del moment de la seua entrada en vigor, i prevaldran sobre les contingudes en el planejament territorial o urbanístic existent, sense perjuí que es duga a terme l'adaptació d'este últim.  
Els instruments d'ordenació territorial o física existents en el moment de l'aprovació del PORN hauran d'adaptar-se a les previsions d'este. En cap cas s'establix a través del PORN la classificació o qualificació urbanística dels terrenys.  
Conseqüentment, el planejament municipal que s'aprove en relació amb la reclassificació proposada i altres successives hauran d'arreplegar esta circumstància garantint l'adequada protecció dels terrenys forestals per mitjà de qualsevol figura lligada al planejament que garantisca la seua protecció.  
- Activitats mineres:   
Respecte a l'informe emés per la Secció de Mines queda comprovat que no hi ha dins de l'àmbit del PP, cap explotació minera.  
  
No obstant això, a menys de 500 metres de l'àmbit d'actuació hi ha explotació minera en via de cessament de l'activitat i per això i en relació amb l'informe esmentat es realitzen dos puntualitzacions:  
1. Al PP Sector Alfarp Residencial amb data exposició pública del dia 14 de desembre de 2005 no li és aplicable el ROGTU i, per tant, tampoc la restricció establida en l'article 451 (perímetre de protecció de 500 metres).  
2. Respecte a l'aplicació al Pla Parcial de l'article 4 del Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses, (d'ara en avant RAMINP) en el qual s'establix que «les indústries fabrils que hagen de ser considerades com perilloses, insalubres, només podran emplaçar-se, com a regla general, a una distància de 2.000 metres a comptar del nucli més pròxim de població agrupada», cal assenyalar l'informe de l'Advocacia de la Generalitat de setembre de 2008 que cita:  
«... l'article 4 del Decret 2414/1961 és aplicable al supòsit plantejat, atés que en la Comunitat Valenciana, conforme assenyala la disposició final quarta de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, únicament deixa de ser aplicable el títol II del referit Decret 2414/1961. És important tindre en compte que el referit article 4 no es troba en el títol II, per la qual cosa és perfectament aplicable. Ara bé, esta aplicació resultava possible en tant el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses estava en vigor, però amb la derogació expressa d'este i basant-se en la disposició derogatòria única apartat 1, paràgraf 2n, de la Llei 34/2007 de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, la dita disposició final 4a de la Llei 2/2006, resulta contrària a la posterior Llei 34/2007, sense que siga possible una aplicació parcial del Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses (el títol I sí i el II no) ja que després de la seua derogació només cap la seua inaplicació total en la comunitat autònoma amb normativa pròpia en matèria d'activitats qualificades. Això resulta així no sols pel que exposa sinó també basant-se en les prescripcions generals i supletòries dels articles 2, 3 i 4 del Codi Civil. En conseqüència als procediments i les activitats sol·licitades abans de la derogació del Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses, com ocorre amb el cas que ens ocupa, els resultarà aplicable la normativa anterior, mentres que a les sol·licituds i procediments que s'inicien després de la seua derogació expressa els resultarà exclusivament d'aplicació la normativa autonòmica d'activitats qualificades o protecció de la contaminació, i normativa sectorial que resulte aplicable.  
   
Amb més motiu, la Llei 16/2008, de 22 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat, modifica en l'article 69 la disposició final quarta de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de Prevenció de la Contaminació i Ambiental, en concret deixa sense aplicació a la Comunitat Valenciana el RAMINP aprovat per Decret 2414/1961, de 30 de novembre.  
  
Esta modificació resulta aplicable segons la disposició transitòria de la llei d'acompanyament esmentada als procediments iniciats després del 17 de novembre de 2007 (data en què va entrar en vigor la Llei estatal 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'ambient atmosfèric).  
Atés que el projecte que ens ocupa es va iniciar i va tramitar amb anterioritat al 17 de novembre de 2007, se li aplica el RAMINP».  
Per tant, i ja que l'àmbit on es proposa la reclassificació està dins d'una distància inferior a 2.000 metres, fins que no haja cessat l'activitat (tenint en compte que és una mina en restauració i abandó progressiu de l'activitat), no podrà desenrotllar-se l'execució del projecte presentat.  
  
- Llei 4/2004 d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge: es ressalten alguns aspectes de la llei:  
Article 13.1 Utilització racional del sòl.  
Els creixements urbanístics i els projectes amb incidència territorial significativa hauran de definir-se davall els criteris de generació del menor impacte sobre el territori i menor afecció a valors, recursos o riscos naturals presents en el territori.  
Article 14.2: Qualsevol actuació urbanística que afecte masses arbòries, arbustives o formacions vegetals d'interés, haurà de compatibilitzar la seua presència amb el desenrotllament previst, integrant-les en els espais lliures i zones verdes establits en el pla. Quan això no siga possible, haurà de reposar-les en el seu àmbit en idèntica proporció, amb les mateixes espècies, i amb anàleg port i característiques.  
Article 20.2...El planejament territorial i urbanístic incorporarà: a) La xarxa d'espais naturals protegits, arreplegant en els instruments de planejament la delimitació d'estos, i les previsions d'ordenació, ús i gestió...  
Article 20.6 L'ordenació detallada dels sòls urbanitzables limítrofs amb els llits fluvials haurà de disposar terrenys destinats a espais públics lliures d'edificació junt amb domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió.  
La justificació de l'article 13 de la Llei 4/2004 (d'ara en avant LOTPP) es fonamenta en l'existència de nuclis residencials limítrofs amb el nou espai a urbanitzar i la necessitat de dotar de certs servicis les noves residència ja en ús.  
Cal assenyalar que esta actuació urbanística es recolza en altres que van ser realitzades en èpoques anteriors a la LOTPP.  
La filosofia de la llei és la de procurar orientar el desenrotllament urbanístic cap a un model que consumisca menor quantitat del recurs sòl i que facilite aspectes com ara la gestió de residus, la creació d'infraestructures o la dotació de servicis. No obstant això, la necessitat de dotar d'infraestructures adequades les zones residencials és un dels arguments esgrimits per a justificar l'actuació.  
La necessitat de preservar els terrenys forestals respectant el PORN de l'Albufera ve a més reforçada pels articles 14.2, i 20.2 de la LOTPP transcrits. Respecte a l'article 13.6 d'esta mateixa llei, es proposa que els terrenys a conservar servisquen per al compliment del dit article amb la qualificació urbanística que siga procedent.   
Quant a l'article 20.6, és necessari informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer perquè s'establisca, si és el cas, les zones de domini públic així com aquelles que hagen de preservar-se d'edificació.   
Per això, els llits del barranc del Menut i del barranc dels Nius han de preservar-se com una unitat ambiental, respectant una continuïtat no alterada per infraestructures perquè estos funcionen com a corredor verd.  
En relació al paisatge la LOTPP exposa:  
Article 33. Els instruments d'ordenació territorial... procurant incorporar els criteris següents:   
a) Adequació al pendent natural del terreny...  
b) Impedir la construcció sobre elements dominants...  
c) Incorporació dels elements topogràfics significatius...  
d) Integració de la vegetació i arbratge existent...  
e) Preservació de fites i elevacions topogràfiques-  
g) Manteniment del paisatge obert i natural...  
En l'apartat on es descriu el paisatge i vegetació s'assenyala que l'actuació es realitzarà en un entorn muntanyós/ cavallonat.  
El projecte presentat pareix preservar en certa manera les corbes de nivell però sense preservar les majors elevacions al procés urbanitzador. D'altra banda, l'adequació a les corbes de nivell obligarà a elevats moviments de terra i a una alteració irreversible del paisatge.   
En canvi, en les antigues zones mineres, on el terreny ha deixat de tindre el seu aspecte natural, l'alteració del paisatge no suposa cap impacte negatiu sent terrenys propicis per a efectuar-se l'actuació urbanística al no apartar-se de les directrius de l'article 33.  
- Possibilitat d'utilització d'aigües residuals depurades: la dita utilització està subjecta a concessió o autorització administrativa d'acord amb l'article 109 de la Llei 1/2001, de 20 de juliol, d'Aigües. Atesa la vulnerabilitat dels terrenys a la contaminació dels aqüífers, haurà de garantir-se que la qualitat de les aigües siga l'adequada per mitjà del compliment de la legislació vigent quant a depuració d'aigües residuals i els estàndards de qualitat mencionats en els articles del PORN.   
  
- Augment del consum de recursos: la generació de nous desenrotllaments urbans ha de realitzar-se davall criteris de sostenibilitat ambiental vetlant perquè el consum de recursos (sòl, aigua, energia, etc...) siga racional i d'acord amb les característiques del territori.  
Per això, en el cas del Sector Alfarp Residencial, i atés que el creixement proposat suposarà un creixement de quasi el 100% en consum de recursos i generació de residus respecte al ja existent, s'estima que cal racionalitzar el creixement limitant-lo als terrenys sobre els quals no hi haja cap limitació mediambiental.  
  
- Construcció de depuradora: la depuradora proposada pareix trobar-se a menys de 300 metres de nucli residencial per això ha de revisar-se l'adequació de la seua ubicació a la legislació sectorial aplicable, vigilant que no es causen molèsties no sols al nou sector residencial sinó a altres ja en ús.   
Per tot allò que s'ha exposat es conclou que, en consideració a la preservació del paisatge evitant l'edificació en zones elevades, la necessitat d'integrar les zones naturals, l'obligatorietat del respecte al PORN de l''Albufera i de la resta de la legislació vigent, s'estima que ha de limitar-se l'activitat urbanitzadora a les zones no forestals, redissenyant el sector perquè les zones forestals figuren com a sòl no urbanitzable protegit.  
Per tant cabria estimar positivament per al procés urbanitzador les parcel·les 141, 142, 144, 237, 262, 312, 360, 428 (200.000 metres quadrats aproximadament).  
Això es resol des d'un punt de vista estrictament ambiental i s'ha d'assenyalar que les parcel·les 312 i 360 guarden una certa continuïtat urbana amb la zona residencial de l'Almaguer mentres que les parcel·les 141,142, 144, 237,428, se situaran a 200 metres de les anteriors guardant un cert continu urbà amb els Algepsars, zona de disseminats que actualment figura com sòl no urbanitzable. Per això, la viabilitat residencial d'esta zona haurà de ser avaluada per l'òrgan competent en urbanisme.  
S'adjunta a la declaració d'impacte ambiental cartografia que mostrant els terrenys on s'estima positiva l'actuació.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. annex I.8 g).  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Homologació i Pla Parcial Sector Alfarp Residencial en les parcel·les 14, 142, 144, 237, 262, 312, 360, 428 sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Abans de a l'aprovació definitiva del pla parcial es presentarà un text refós en el qual s'arreplegue la pertinença de part del municipi d'Alfarp al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de l'Albufera i en es prevegen les mesures protectores establides en el PORN amb la consegüent preservació o protecció dels sòls forestals, donant-los la classificació que l'òrgan substantiu considere oportuna d'acord amb els valors a protegir i tenint en compte les consideracions ambientals exposades.  
  
Es procedirà a remodelar el Sector Alfarp Residencial d'acord amb els condicionants de la present declaració d'impacte ambiental i es comunicarà la resolució final de l'expedient junt amb l'ordenació definitiva del sector així com el nivell de protecció donat als terrenys forestals a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
(Tot això sense perjuí d'allò que l'òrgan urbanístic considere acceptable respecte a les dos zones en què quedarà dividit el sector).  
  
2. Abans de l'aprovació definitiva del pla parcial s'ha de justificar davant de l'òrgan substantiu la suficiència de recursos hídrics, en els termes establits per la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en la interlocutòria dictada per al municipi d'Ador. Una vegada comprovada esta, se'n remetrà una còpia a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a afectes que conste en l'expedient.  
3. Abans de l'aprovació definitiva del pla parcial, es remetrà a l'Àrea d'Avaluació Ambiental escrit d'acceptació dels residus urbans per part d'abocador autoritzat i/o empresa/s recicladores de residus  
  
4. Abans de l'execució de les obres, haurà d'haver cessat l'activitat minera situada a l'est del sector.   
5. Es complirà el que establix l'informe de la Conselleria de Cultura en relació amb l'article 11 de la Llei 4/1998; en cas de l'aparició de restes emparades per la dita llei, s'actuarà d'acord amb els preceptes que s'hi establixen.  
6. Es respectarà l'ample legal de les vies pecuàries afectades pel sector segons l'article 4 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, així com la resta de preceptes continguts en la dita llei.  
7. Es respectaran els llits hídrics en el seu vessant mediambiental i legal i s'haurà d'obtindre el corresponent informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte d'això i respectar les limitacions i proteccions que a este efecte s'imposen en el RDL 1/2001 (Llei d'Aigües).  
En qualsevol cas es respectarà l'espai entre el barranc del Menut i el dels Nius com una unitat ambiental perquè estos funcionen com a corredor ecològic.   
8. La xarxa de sanejament serà separativa. En el cas que siga procedent s'haurà de sol·licitar permís d'abocament a llit públic que complirà els paràmetres continguts en el PORN de l'Albufera o normativa sectorial aplicable.  
9. En el cas que per les seues característiques així es requerisca, la depuradora haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i caldrà tindre en compte el que s'ha exposat en l'apartat de consideracions ambientals.  
10. Prèviament a l'inici de qualsevol actuació s'obtindrà informe sobre l'estudi acústic i s'hauran d'arreplegar les mesures correctores que el dit informe dicte.  
11. S'establiran les mesures preventives necessàries perquè dins de les edificacions no es registren nivells d'immissió de qualsevol tipus que contravinguen tant la legislació vigent com les distintes recomanacions donades per les autoritats sanitàries.   
12. Es redactarà un pla de defensa contra incendis forestals realitzat per tècnic competent, que assegure la correcta defensa contra incendis.  
  
Es respectarà la normativa bàsica respecte d'això (RD 2177/1996 -Norma Bàsica de l'Edificació-, Decret 98/1995, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants), i efectuar-se una franja de protecció de 25 metres d'amplària que separe la zona edificada de la forestal, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària i la resta de mesures de protecció que figuren en la legislació vigent.  
  
Estes mesures de protecció no es realitzaran per mitjà de la disminució de la superfície forestal.   
13. Qualsevol actuació en l'àmbit del sector que afecte terreny forestal haurà de comptar amb l'informe positiu del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi i comunicar-se a l'Àrea d'Avaluació Ambiental perquè en cas necessari s'emeta la resolució complementària que corresponga.  
  
Segon  
Estimar no acceptable el projecte d'Homologació i Pla Parcial Sector Alfarp Residencial en la resta de superfície a fi de preservar els terrenys forestals i donar una continuïtat física a estos per mitjà de la inclusió dels terrenys no forestals del polígon 5, parcel·la 162.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 21 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, 10 d'octubre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6895, del 05-11-2012 (2012/9992)

RESOLUCIÓN de 10 de octubre del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Alfafar y Alfarp. Expedientes número 9/08 AIA y 366/06 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6895

Fecha DOGV
:   05-11-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/9992

CVE


Fecha del documento
:   10-10-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alfarb](javascript:void(0))
    * [Alfafar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de octubre del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Alfafar y Alfarp. Expedientes número 9/08 AIA y 366/06 AIA. [2012/9992]  
  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 9/08 AIA Alfafar y366/06 AIA Alfarp.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 9/08-AIA.   
Título: Plan Especial Sector 1 AB SUNP Alfafar Parc.  
Promotor: Ayuntamiento de Alfafar.  
Autoridad sustantiva: CTU.  
Localización: término municipal de Alfafar (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objeto del proyecto es el de desarrollar un único programa de actuación urbanística para el desarrollo y ejecución de unos terrenos propiedad de la Asociación de Interés Urbanístico Alfafar Parc, los cuales forman el Sector 1AB, formado por la suma de los sectores 1A y 1B del Plan General de Ordenación Urbana de Alfafar vigente, aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia el día 10 de diciembre de 1991, el cual clasifica este suelo como suelo urbanizable no programado terciario de uso predominante comercial. Además se aprovecha para ajustar los límites del sector, pero a costa del suelo urbano.  
La superficie total viene dada por la suma de los dos sectores 1A y 1B dando como resultado 223.200 m² el cual presenta los siguientes lindes:  
- Norte: casco urbano de Alfafar (consolidado) y Sector Rabisancho (urbanizado, poco edificado).  
- Este: zona industrial (urbanizado y consolidado con carácter predominante comercial).  
- Sur: zona industrial y término municipal de Massanassa (urbanizado y consolidado con uso predominante comercial).  
- Oeste: suelo urbano, zona de reserva dotacional (poco urbanizado y edificado, cementerio, polideportivo, falta de parque).  
En el cuadro anexo se indican características principales del sector propuesto:  
  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
  
  
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El suelo incluido en el ámbito del plan parcial, según el estudio de impacto ambiental presentado, constituye una bolsa aislada de suelo rústico residual, rodeada de suelo urbano por todos sus lados. Es fruto del deterioro de las zonas de huerta y con mayor intensidad, al desarrollo urbanístico de los sectores colindantes en todas las direcciones. Estos terrenos han estado dedicados tradicionalmente a cultivos de huerta de regadío, estando en la actualidad abandonado, carece de vegetación digna de mención distinta de la vinculada a los cultivos hortícolas o de cítricos.  
La propuesta de ordenación para el área de estudio se caracteriza por la continuidad en el carácter comercial predominante de las urbanizaciones existentes. La propuesta cuenta con un gran centro comercial, alrededor del cual se edificarán otros comercios de menor dimensión, dejando un gran vacío interior para aparcamiento. En el extremo noroeste se plantea una edificación de tipología distinta para albergar usos terciarios de oficinas y hoteleros. La gran superficie comercial tendrá una altura de 24 metros, los comercios de menor entidad unos 12 metros y los edificios al noroeste 30 metros.  
El principal vial de acceso a la nueva área de desarrollo, nace desde la glorieta que enlaza con la N-332 siguiendo un trazado paralelo a la CV como vía de servicio con bolsas de aparcamiento. Este vial no servirá de acceso directo a la gran superficie de aparcamientos, sino que continúa tras la gran superficie comercial hasta el punto de inflexión entre la zona comercial y la de oficinas y hoteles. Por ello, la programación de este sector requiere la prolongación Oeste de la calle Pérez Llácer y la creación de un nuevo vial en el linde oeste, en dirección N-S, que unirá la avd. Reyes Católicos con la calle Pérez Llácer y a ésta con la rotonda de la CV-412.  
De las edificaciones e infraestructuras existentes en el ámbito ordenado, destacar la presencia de una antigua alquería denominada L'Alqueria Nova, una de las dos únicas alquerías aisladas subsistentes en el término de Alfafar, la cual se propone restaurar y rehabilitar implicando su reutilización con usos compatibles con su protección, dado que el Ayuntamiento de Alfafar impone su protección y conservación en las Bases Particulares que regulan el PAI. De las infraestructuras existentes sólo cabe señalar la presencia de una línea eléctrica aérea de media tensión, que atraviesa ambos sectores en sentido E-O, y los dos ramales de la Acequia de Favara (Acequias de L'Orba y de la Fila) que han estado prestando servicio de riego y de desagüe a las parcelas agrícolas. Estas dos infraestructuras son incompatibles, en su trazado y estado actuales, con la ordenación propuesta y porque se prevé su reposición, en ambos casos por el subsuelo, desde sus entradas al sector por su linde oeste hasta sus salidas por sus lindes sur (uno de los ramales de la acequia) y oeste (la línea eléctrica y el otro ramal de la acequia).  
La red de abastecimiento de agua potable se realizará en base a la conexión existente en los viales adyacentes que conectan con la red local de abastecimiento, de acuerdo con la empresa suministradora del municipio. La red de saneamiento de aguas residuales proyectada, recogerá las aguas de los diferentes usos que se ubicarán en la urbanización propuesta y el conjunto de aguas residuales serán conducidas mediante la conexión a la red de saneamiento existente en los viales adyacentes hasta la estación depuradora de Pinedo.  
La mayor proporción que prevé el proyecto de generación de residuos sólidos sea derivada de los diferentes embalajes de los productos que se comercialicen en la zona, papel, cartón, plástico, madera, metal y vidrio, que serán depositados en los contenedores proyectados y donde cada empresa gestionará su retirada particularmente o contratando el servicio a terceros.  
3. Alternativas  
El estudio de impacto ambiental realiza un análisis de alternativas propuestas para abordar la ordenación del área, la misma área objeto de estudio, sin analizar alternativas en otro emplazamiento, dado que el suelo está clasificado como suelo urbanizable no programado y se entiende que es la mejor alternativa frente a la reclasificación de nuevo suelo.  
Se presentan tres alternativas de ordenación siendo la alternativa primera la que considera la opción de no realizar ninguna actuación dejando los usos del suelo como se encuentran en la actualidad. De las otras dos alternativas la segunda consiste en una ordenación similar a las existentes en el entorno de la zona objeto de estudio, las cuales carecen, según la documentación, de espacios libres y zonas verdes, viales con poco arbolado. Por ello, se elige la alternativa tercera en la que se presenta una ordenación que establece relaciones visuales entre las diferentes áreas urbanas, el casco residencial, las zonas dotacionales y los espacios libres junto con las zonas comerciales.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
El Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de la Dirección Territorial de Valencia remitió a este Servicio, en fecha 18 de enero de 2008, documentación relativa al Plan Parcial Sector 1 AB SNUP PGOU Alfafar Parc de Alfafar (Valencia), incoándose el expediente número 9/2008-AIA del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental junto con el resto de documentación técnica y de ordenación de la propuesta de Plan Parcial Sector 1 AB SNUP PGOU Alfafar Parc de Alafar (Valencia), se expusieron al público, según anuncios publicados en el DOCV n° 5.314, de fecha 31 de julio de 2006, según consta en el certificado emitido por la Secretaria general del Ayuntamiento de Paterna, emitido en fecha 15 de mayo de 2007.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen informes solicitados durante su tramitación:  
- Informe de la mercantil Aquagest Levante, SA como concesionaria para el abastecimiento del municipio de Alfafar, de fecha 14 de febrero de 2008, en el cual se justifica la suficiencia de los recursos del municipio para abastecer las necesidades hídricas previstas por la actuación.  
- Informe de la EPSAR, de fecha 13 de octubre de 2008, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR. de Pinedo para admitir los caudales de Aguas Residuales generados por el Programa de Actuación Integrada en los Sectores 1A y 1B del municipio de Alfafar informando sobre la viabilidad del tratamiento de la EDAR de Pinedo, siempre y cuando se cumplan los condicionantes establecidos en dicho informe.   
Afecciones legales ambientales  
1. Espacios naturales protegidos.  
De acuerdo con el Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera (PORN), el proyecto se encuentra dentro de su ámbito territorial. Por ello, para el desarrollo del proyecto se deberán aplicar todas aquellas disposiciones expuestas en su normativa y que le sean de aplicación.  
2. Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana  
No existe ningún terreno clasificado como suelo forestal, registrado por el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, dentro del ámbito del sector propuesto.  
3. Ramblas y cauces  
Dentro del ámbito del sector no transcurre ningún barranco o cauce que pueda verse afectado por la Modificación. Solo destacar la presencia de los dos ramales de la Acequia de Favara (Acequias de L'Orba y de la Fila) que han estado prestando servicio de riego y de desagüe a las parcelas agrícolas.  
4. Cementerio  
El proyecto propuesto linda por el oeste con el Cementerio Municipal de Alfafar y su ampliación, por ello, le será de aplicación el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
5. PATRICOVA  
De acuerdo con el PATRICOVA y consultada su cartografía, en el sector objeto de estudio no existe ninguna zona clasificada como zona de riesgo de inundación.  
6. Disponibilidad de recursos hídricos, residuos urbanos y aguas residuales  
Respecto a la disponibilidad de recursos hídricos. Los servicios de suministro de agua potable discurren de forma paralela a la zona de actuación, por los dos lados, ambos enterrados y bajo la acera de los dos viales ya urbanizados. El trazado actual de las redes termina a la altura del cruce de las dos calles anteriores, cercano al Pozo. La empresa suministradora de agua es Aquagest Levante, SA, que realiza informe en fecha 14 de febrero de 2008, justificando la disponibilidad de los recursos necesarios para abastecer la actuación propuesta.  
Según proyecto, la red de abastecimiento de agua potable será en anillos, compuesta por tuberías principales que forman un anillo, del cual se van derivando las tuberías secundarias y acometidas. Se proyectará mediante tubería de fundición dúctil en la red general y tubería de polietileno reticulado de alta densidad para las acometidas domiciliarias.  
Para el riego de las zonas verdes y los árboles plantados en los distintos viales se pretende realizar una red de suministro de agua fruto de derivaciones desde la red de agua potable para alimentar las distintas zonas a regar. Para el riego de los árboles plantados en los parkings privados de la zona a urbanizar, se pretende realizar una única derivación desde la red de agua potable.  
Según el citado informe de la empresa suministradora, Aquagest Levante, SL, los bloques destinados al uso comercial se les asigna una dotación, como caudal punta, de 0,30 l/s. Para uso de hostelería se le asignará una dotación de caudal punta de 14,00 l/s, para uso oficinas la dotación será de 2 l/s y para uso hotelero se le asigna una dotación punta de 12 l/s. La parcela especial de uso comercial con hostelería, se le asignará un caudal punta de 14,50 l/s. El suministro total punta necesario para la actuación será de 63,08 l/s.  
Para abastecer estas necesidades el servicio actual cuenta con tres captaciones propias denominadas: pozo Plaza, pozo Iryda y el pozo de la Castañera, todos ellos alimentados por el Acuífero del Plan de Valencia Norte, Unidad Hidrogeológica 08.25. Todos ellos, presentan una calidad de las aguas dentro de los parámetros establecidos por la legislación sanitaria vigente, y de acuerdo con el citado informe, no es necesario el tratamiento del agua. Por otro lado, dadas las condiciones actuales, no es necesaria la ejecución de obras de infraestructura.  
Respecto a la gestión de las aguas residuales. El municipio de Alfafar se encuentra dentro del conjunto de municipios a los cuales da servicio la EDAR de Pinedo. La red de saneamiento de aguas residuales, recogerá las aguas de los diferentes usos que se ubicarán en la urbanización propuesta, en dos puntos de entronque al colector principal existente en la vía de servicio que limita el polígono comercial desarrollado al este del área de estudio. El conjunto de aguas residuales será conducido e incorporado a la red existente hasta la estación depuradora de Pinedo.  
La red de saneamiento de las aguas pluviales recogerá las aguas con pendiente hacia el este y hacia el sur uniéndose a un colector situado al este paralelo a la carretera CV-412.  
Según el Informe de la EPSAR, de fecha 13 de octubre de 2008, la depuradora de Pinedo está diseñada para tratar 200.000 m³/día y en la actualidad el influente que recibe es de 209.373 m³/día. Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 145,45 m³/día y, por tanto, los urbanizadores deberán cubrir el objetivo imprescindible de suplementar las infraestructuras públicas en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes.  
Respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos. Según la documentación aportada los residuos sólidos que generará la zona comercial (derivada de los diferentes embalajes de los productos que se comercialicen: papel, cartón, plástico, madera, metal y vidrio) serán gestionados por cada empresa generadora de forma particular o contratando el servicio a terceros. Según documentación aportada por el Ayuntamiento de Alfafar, como competente en el servicio municipal de recogida de los residuos, destacar que en la aprobación del Plan de los Sectores 1-A y 1-B, según el acuerdo municipal, junto con el proyecto de urbanización y las Ordenanzas Urbanísticas que contiene el Plan Parcial, se impone a la actuación urbanística un tratamiento autónomo e integrado, habilitando en la parte no comercial de cada nave una zona de carga-descarga, junto con la zona de tratamiento de los residuos sólidos (fundamentalmente cartón) propia de la actividad comercial.  
Por otra parte, para los espacios públicos y zonas verdes, en especial en la zona noroeste, donde se concentra el uso dotacional, hotelero y de oficinas junto con los locales comerciales de hostelería, se potenciará la ubicación de contenedores y papeleras apropiadas para la recogida selectiva de los mismos. El concesionario público del servicio de recogida, incluirá en su concesión como ampliación de la misma, la recogida de estos residuos generados por el Plan Parcial, con el fin de atender el posible incremento exterior al perímetro autogestionado.  
7. Yacimientos arqueológicos  
En la documentación aportada no se presenta el informe favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano relativo al estudio de impacto ambiental del Plan Especial Sector 1 AB SNUP Alfafar Parc del PGOU de Alfafar.  
8. Infraestructuras de transporte  
La carretera CV-412 actúa como límite sur de la actuación. Esta carretera comunica transversalmente la autovía N-332 (Pista de Silla) con el antiguo Camí Real de Madrid, y sirve como nuevo acceso conjunto a Alfafar y Massanassa. No obstante, cabe resaltar que le tramo de la CV-412 contigua al ámbito del plan parcial fue cedido por la Conselleria de Infraestructuras y Transporte a los municipios de Alfafar y Massanassa, dejando de ser una carretera para pasar a ser una vía urbana (av. de la Generalitat), por lo que la competencia autonómica al respecto habría decaído, con efectos de noviembre de 2007 momento en el que se suscribió el correspondiente convenio interadministrativo y la adopción de los acuerdos de aprobación de las respectivas administraciones públicas.  
La zona estudiada, dadas sus características presenta principalmente los fines de semana, una alta densidad de tráfico.  
Aunque la actuación no afecta directamente al dominio público de la autovía carretera N-332, se producirá una afección indirecta debida al aumento del tráfico hacia la zona del proyecto, más aún cuando se produce sobre una vía que, en la actualidad presenta problemas de exceso de tráfico en momentos puntuales. Es por ello, que los estudios de tráfico complementarios realizados deberán obtener el informe favorable de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte así como del titular de la vía N-332, de modo que quede solucionado el problema de los accesos y del aumento de tráfico de la zona afectada por el plan parcial.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5o de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento y del anexo II, grupo 7.b del RDL 1/2008 de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial Sector 1 AB SUNP Alfafar Parc del PGOU de Alfafar (Valencia), siempre que el mismo se adecue a lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes expuestos en el punto segundo de esta declaración.  
  
Segundo  
Se supedita la aprobación definitiva a que se refleje en las fichas de planeamiento y gestión del proyecto los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá aportar el informe de la Dirección General de Patrimonio Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Las medidas correctoras se completarán con los siguientes aspectos:  
- El Ayuntamiento deberá velar para que el vertido generado siga cumpliendo con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.  
- El Ayuntamiento de Alfafar velará para que el consumo de recursos hídricos siga teniendo la disponibilidad y compatibilidad con las previsiones de los planes hidrológicos, además de no afectar a otros usos existentes legalmente implantados.  
- El Ayuntamiento de Alfafar velará para que el urbanizador solucione, de acuerdo con las determinaciones que se establezcan los informes de las administraciones afectadas, los problemas de tráfico en los accesos y en las zonas adyacentes afectadas por el Plan Especial.  
3. Deberán cumplirse los condicionantes establecidos en el informe de la EPSAR de 13 de octubre de 2008.  
4. Deberán obtener el informe favorable de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte así como de la Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana sobre los estudios de Tráfico que forman parte integrante de la alternativa técnica del plan especial.   
5. Son nulos de pleno derecho las resoluciones o los acuerdos de autorización o aprobación de cualquier proyecto, plan o programa que se adopten sin observar, total o absolutamente, los procedimientos de evaluación ambiental que regula la ley.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 20 de mayo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 366/06-AIA.  
Título: Homologación y Plan Parcial Sector Alfarp Residencial.  
Promotor: Ayuntamiento de Alfarp.  
Órgano sustantivo: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda (S. Planeamiento).  
Localización: polígono 5 del término municipal de Alfarp (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El proyecto propuesto comporta la reclasificación y ordenación urbanística integral de una bolsa de suelo situado en el polígono 5 del municipio de Alfarp (partida Altamar), separada a una distancia aproximada de 5 km respecto al casco urbano de Alfarp y que ocupará un espacio intermedio entre el núcleo urbano L'Almaguer y la urbanización Los Lagos (Alginet). Los límites del espacio a ordenar son los siguientes:  
- Por el norte, la carretera comarcal Benifaió - Catadau (CV-520), a la altura del km. 7 y, en el último tramo, (NW) diseminados residenciales.  
- Por el sur, límite del término municipal de Alginet y núcleo urbano Los Lagos, en la franja situada sobre el municipio de Alfarp.   
- Por el este, núcleo residencial L'Almaguer (Alfarp), que se desarrolla a ambos márgenes de la carretera comarcal.  
- Por el oeste, suelo rústico, con la presencia de algunos diseminados.   
La superficie total del sector es de 814.3890 metros cuadrados lo que supone una reclasificación de suelo del 4,69% de la superficie total clasificada por las Normas Subsidiarias como suelo no urbanizable y el 7,39% del suelo no urbanizable común.  
Esta operación reclasificatoria supone una alteración en las directrices del modelo territorial diseñado por las Normas Subsidiarias del Planeamiento de 1988 lo que ha ocasionado la revisión del modelo territorial del municipio mediante la superación inicial de la fase de concierto previo.  
Los aspectos más destacados del concierto previo son:   
- Estancamiento del núcleo urbano de Alfarp con suelo urbano vacante y sin iniciativa para desarrollarlo.  
- Progresiva consolidación de núcleos urbanos de residencia extensiva.  
- Necesidad de mantener la esencia del actual casco urbano.  
- Permitir el crecimiento moderado de la zona consolidada del Puntal.  
- Clasificar como urbanizable una superficie de 1.535.791 metros cuadrados a costa del suelo no urbanizable permitiendo habilitar suelo urbanizable en tres puntos diferentes del término municipal.  
La justificación de la actuación urbanística se sustenta en la motivación de dar continuidad urbana a dos núcleos urbanos: la urbanización Los Lagos en el término municipal de Alginet y la urbanización de L'Almaguer en el Término municipal de Alfarp. Se pretende dotar a estos asentamientos urbanos periféricos de servicios tales como suministro de agua potable y depuración de aguas residuales.  
Con esta iniciativa también se persigue detener la tendencia de la proliferación de edificaciones al margen del plan general sin apoyo de infraestructuras ni servicios urbanos dando respuesta a la demanda de segunda residencia.  
El ámbito del suelo objeto de reclasificación no coincide plenamente con los planos de ordenación del documento del concierto previo. La razón de la no coincidencia estriba en la intención de conferir al ámbito territorial del sector una forma homogénea, conformada por ejes viarios lineales.  
Las zonas de ordenación urbanística serán:  
- Zona residencial: ocupará una extensión de 453.830,20 metros cuadrados diferenciadas en dos zonas (ADO 1- viviendas pareadas- Y ADO 2 - viviendas en hilera-). En total se plantea la construcción de 1.265 viviendas.  
- Zona terciaria: poseerá una extensión de 13.250 metros cuadrados  
- Zona de equipamiento dotacional: se localizan en dos espacios diferenciados por razón del uso: educativo y recreativo.  
Elementos de la red primaria: como elementos estructurales de la ordenación urbanística se identifican los siguientes:  
- PRV-1: carretera CV-520.  
- PRV-2: vial que se proyecta sobre camino preexistente.  
- PQL: espacio libre situado en el lado oeste del sector que comprenderá con una superficie de 25.000 metros cuadrados.  
- PID: reserva de terrenos para la implantación de la estación depuradora que se situará fuera del sector.  
La programación de la actuación integrada observará las siguientes condiciones: respeto del curso natural de las aguas pluviales, evitar desmontes masivos, implantación de red de saneamiento, se preservarán las masas arbustivas, plantación de espacios libres con especies autóctonas, plantación de pantalla vegetal frente a la CV-520 para minimizar el impacto acústico, se habilitará espacio para una posible parada de autobús, se establecerán puntos verdes para la recogida de residuos, se implantará un corredor peatonal, se canalizarán las aguas pluviales.  
Las infraestructuras presentes en la zona son:   
- Camino de acceso a la urbanización Los Lagos.  
- Dos líneas aéreas de alta tensión: estas afecciones suponen una franja de servidumbre de 20 ml en el ámbito del PAI quedando excluida la plantación de árboles y la construcción de edificios. Dicha línea no se canalizará.   
- Pozo de abastecimiento de agua: se guardará un perímetro de protección de 300 metros.  
- CV-520 (zona de dominio de 3 metros y zona de protección de 25 metros).  
En cuanto a la memoria justificativa del plan parcial se destacan los siguientes aspectos: el lugar de implantación del proyecto es bastante complejo por la cantidad de incidentes que presenta. Debido a esta circunstancia se opta porque sea la propia orografía del lugar la que marque la configuración de las manzanas edificables manteniendo la topografía, las vistas hacia las vaguadas y su vegetación. El plano inclinado del terreno se aprovecha para favorecer las perspectivas lejanas del entorno.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
La información pública se realizó mediante inserción de anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 14 de diciembre de 2005.  
El expediente tuvo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda el día 25 de octubre de 2006.  
Durante el periodo de información pública se produjeron las siguientes alegaciones (extracto):  
- Montes de Alfarp S. Coop. V. Alega en contra de la tipología edificativa prevista contraria con la tradicional urbanización que conocemos que romperá con todo un entorno creando un auténtico impacto paisajístico; además se expone que está en tramitación una Declaración de Interés comunitario para la instalación de cantera dentro del perímetro del PAI resultando incompatibles y contradictorias ambas actuaciones  
- Grupos políticos municipales Bloc- Esquerra Verda y PSPV-PSOE:   
«... La actuación prevista tiene un volumen considerable, porque supone crear más superficie de suelo residencial, 814.380 m², que actualmente existe en el término de Alfarp, 670.150 m², contando el núcleo urbano y las urbanizaciones del Almaguer y Catxapins. Lo que supone un cambio radical del modelo urbanístico del pueblo. Y es tan grande el cambio que nunca puede hacerse mediante un plan parcial de mejora...»  
«... Tanto la anterior como la vigente Ley del Suelo no Urbanizable Valenciana, rompen con el concepto tradicional de definir suelo no urbanizable a todo terreno simplemente excluido del proceso urbanizador. Esta parte de la consideración de que la clasificación del suelo no urbanizable no obedece sólo a un mero juicio de exclusión respecto de la actividad urbanizadora, sino de una voluntad preservadora orientada a la conservación de valores ecológicos y paisajísticos apreciados...»  
«La alternativa presentada prevé la posibilidad de construir 1.265 viviendas... Eso significará crear un nuevo núcleo urbano que doblará en habitantes, porque a pesar de que la alternativa habla de segundas residencias, con esa tipología se crea una ciudad dormitorio de primeras residencias con alternativa al precio de la vivienda de la ciudad de Valencia o el área metropolitana. Lo que a la larga puede suponer graves problemas no sólo de administración y gestión de los servicios...»  
La alternativa presentada no contempla la ampliación de la carretera Catadau-Benifaió, sin embargo la solución de las conexiones con el sector mediante «glorietas» está totalmente desfasada i rechazada por los técnicos por su peligro, prefiriéndose soluciones por rotondas.  
Tampoco dice nada la documentación de la calidad del agua del pozo, ni el número de nitratos que tiene.»  
La contestación a las alegaciones es la siguiente (en síntesis):  
«El índice de edificabilidad que se plantea en el sector de nueva creación es propio de segunda residencia, con tipología de viviendas adosadas que demanda el mercado inmobiliario para este tipo de uso. La vertebración de esta tipología con las colindantes se hace perfectamente factible.»  
«El hecho de que se haya procedido a iniciar el trámite de información pública de una declaración de interés comunitario para instalación de cantera no conlleva necesariamente la licencia. Para que dicho expediente pueda ser admitido a trámite resulta imprescindible el informe favorable del municipio.»   
Como respuesta al requerimiento de ampliación de documentación realizada desde el Servicio de Evaluación de Impacto ambiental el día 28 de febrero de 2007 se recibe distinta documentación cuyo contenido se refleja a continuación:  
- Resolución de expediente de «Concesión de aguas subterráneas renovables mediante pozo ubicado en la Partida Almaguer, en el término municipal de Alfarp (Valencia)» con destino a 160 hectáreas de nueva transformación; en dicha resolución se concede a Explotaciones Agrícolas Altamar, SA, el aprovechamiento de un volumen máximo anual de 810.000 metros cúbicos de aguas subterráneas renovables, para el riego de frutales de nueva implantación.  
- Solicitud de modificación de concesión de aguas de riego con fecha de registro de entrada en al CHJ del día 1 de agosto de 2006: en dicha petición se solicitan 309.940 metros cúbicos al año para abastecimiento de población (1.730 viviendas de nueva ejecución y 170 viviendas diseminadas). El resto de volumen disponible de la concesión se seguiría utilizando para riego de cítricos.  
- Justificación de las necesidades hídricas: se propone el abastecimiento de 4.047 habitantes con una demanda neta al año de 295.431 metros cúbicos al año (0,20m³/hab/día) junto a una demanda de 14.509 metros cúbicos al año para usos terciarios.  
- En relación al informe regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, se expone:»... la implantación del uso residencial que se pretende en la presente actuación urbanística no supone un incremento del consumo de agua, habida cuenta que la disponibilidad y compatibilidad con las previsiones del plan hidrológico de cuenca está debidamente acreditada en el expediente concesional...»  
- En cuanto al informe referido a la posible incidencia sobre afección a dominio público hidráulico e incidencia de la actuación sobre el régimen de corrientes, se deja constancia de la existencia de expediente en la CHJ relativo a la emisión del correspondiente informe.  
- En relación con el sistema de gestión de residuos se manifiesta que será municipal y el destino de los mismos será el que en su momento se considere conveniente.  
Afecciones legales. Informes sectoriales  
- Terreno forestal de acuerdo con el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana y la Ley 3/1993 Forestal, de la Comunitat Valenciana, casi el 70% de la actuación se sitúa en terreno Forestal.  
- Dominio público - Vías pecuarias: Vereda de la Contienda, Vereda de Benifaió.  
- Cauces hídricos: Barranc dels Nius, Barranc del Menut   
- El ámbito del proyecto se encuentra ubicado, en su totalidad, dentro del ámbito territorial sujeto a ordenación de la cuenca hidrográfica de L'Albufera, definido por el Plan de Ordenación de Recursos Naturales del Parque Natural de L'Albufera (PORN), aprobado por Decreto 96/1995, de16 de mayo, del Gobierno Valenciano.  
- Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA): la franja situada al SW está incluida dentro de la zona de afección para la ejecución de la actuación integral denominada «Drenaje transversal del canal Júcar-Turia.»  
De acuerdo con las afecciones enumeradas se han emitido los siguientes informes sectoriales (en extracto):  
- Por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (emitido el 14 de mayo de 2007):  
«... el ámbito del proyecto se encuentra ubicado dentro del ámbito territorial sujeto a ordenación de la cuenca hidrográfica de L'Albufera aprobado mediante Decreto 96/1995, de 16 de mayo, publicado en el DOGV 2516 de fecha 26 de mayo de 1995.   
En dicho decreto, en relación con las siguientes materias establece que:  
«... todo vertido urbano se debe recoger en colectores de alcantarillado, a poder ser de carácter separativo, cuyo final sea una instalación de tratamiento de dicho vertido. Ello será especialmente aplicable a las urbanizaciones, reconocidas o no como tales....»  
«... De acuerdo con la Directiva 91/271/CEE, de 21 de mayo, sobre el tratamiento de las aguas residuales urbanas, los vertidos procedentes de instalaciones de tratamientos de aguas residuales urbanas realizados en zonas sensibles definidas (caso de la Albufera de Valencia) propensas a la eutrofización, deberán cumplir antes de finales del año 1998 los siguientes requisitos, en las condiciones que dicha Directiva recoge:  
Parámetros concentración% mínimo  
Reducción  
Fósforo total 2 mg/l P (10.000 - 100.000 e-h) 80  
1 mg/l P (más de 100.000 e-h)  
Nitrógeno total 15 mg/l N (10.000 - 100.000 e-h) 70-80  
10mg/l N (más de 100.000 e-h)  
(e-h: equivalente habitante)  
No obstante, estas concentraciones podrían tener que reducirse aún más para adaptarse a las cantidades máximas de fósforo fijadas en el Plan director de Saneamiento Integral del lago de la Albufera. »  
- Se hará un especial esfuerzo en:  
a) Dotar a los núcleos urbanos de sistemas de depuración de aguas residuales más idóneos, según su volumen de población...  
b) Eliminar vertidos directos o indirectos en cauces públicos, canales de riego o acuíferos subterráneos, de aguas residuales cuya composición química o contaminación bacteriológica, pueda contaminar las aguas con daños para la salud pública, los aprovechamientos o la conservación de los ecosistemas...»  
«Sobre la conservación del suelo y la cubierta vegetal.  
- Será de aplicación a todos los montes o terrenos forestales la Ley Forestal de la Comunitat Valenciana (Ley 3/1193) y de acuerdo a ella, se mantendrán, protegerán y ampliarán las cubiertas vegetales del mayor número posible de estratos...  
- Se fomentará la declaración de los terrenos forestales de la cuenca de la Albufera como protectores, según la Ley Forestal.  
- Con independencia del cumplimiento de la legislación vigente en materia de especies vegetales protegidas, se procurará la conservación de las masas arbóreas, y estrictamente las de especies autóctonas, cualquiera que sea su tamaño, incluso ejemplares aislados, no permitiéndose su roturación u otro tipo de alteración o cambio de uso.   
- En los montes y terrenos forestales, se conservará y restaurará la vegetación natural donde ésta se encuentre degradada, dada su importancia en el mantenimiento de los ecosistemas y en la regulación de los procesos físicos y biológicos, sobre la base de los siguientes criterios:   
a) Potenciar la regeneración natural de la cubierta vegetal siempre que sea posible...  
c)... Se prestará especial atención a la prevención y extinción de incendios, mejorando los equipamientos existentes para tal fin, así como a la regeneración de las zonas afectadas.  
- Como una de las acciones fundamentales encaminadas a la lucha contra la erosión, se procederá a la puesta en marcha de acciones contempladas en el proyecto Corrección Hidrológico - Forestal de la cuenca hidrográfica de la Albufera, redactada y aprobada en 1982, y entre ellas:  
a) En aquellas áreas que por sus características litológicas y de relieve presenten un alto grado de susceptibilidad a la aparición de fenómenos erosivos graves, se procurará el mantenimiento de la cubierta arbórea, cuando exista en la actualidad, o su introducción y extensión en el caso de suelos desnudos, como elemento fundamental de protección frente a fenómenos erosivos.  
- Igualmente, se estimularán las medias agrosilvícolas en aquellos terrenos marginales aptos para la reforestación o conservación de masas forestales ya existentes. Se potenciará la regeneración arbustiva con especies propias de la zona.  
- Se promoverá la recuperación de la vegetación de los cauces y ramblas mediante repoblaciones con vegetación ribereña y palustre.  
Sobre la conservación de la flora y la fauna  
Se adoptarán las medidas necesarias para la protección de las especies especificadas en las distintas normativas de protección...  
Sobre la conservación de las vías pecuarias  
- Las vías pecuarias consideradas de interés natural no podrán declararse innecesarias, ni enajenarse o dedicarse a otros usos.  
- Se fomentará el uso público extensivo de estas vías... y su conservación como corredores ecológicos entre distintas zonas, sin perjuicio del uso ganadero de las mismas».  
El informe concluye:  
«De acuerdo con lo anterior, se impone al proyecto para prevenir o minimizar todos los posibles efectos negativos que pudieran realizarse durante las actuaciones del proyecto, que cumpla con las especificaciones establecidas en a normativa contenida en el PORN en lo referente a, control de la depuración y vertido de aguas residuales, protección de las vías pecuarias, protección del barranco dels Nius, medidas necesarias para minimizar el riesgo de contaminación de acuíferos y preservar el dominio público hidráulico, rediseñar las zonas verdes para que incluyan las áreas ocupadas por vegetación natural procurando la conservación de las masas arbóreas, y estrictamente las de especies autóctonas con valor natural.»  
- Por el Servicio Territorial de Industria; Sección de Minas (emitido el 30 de octubre de 2007):  
El Servicio Territorial de Minas, respecto a los huecos mineros situados dentro del ámbito del plan parcial, informa:  
«En relación con el asunto de referencia y visto su escrito de fecha..., solicitando informe respecto a la situación administrativa de determinadas concesiones mineras que pudieran afectar al expediente Homologación y Plan Parcial Sector Alfarp Residencial, se les comunica que las parcelas reflejadas en el citado escrito pertenecientes al polígono 5 del término municipal de Alfarp no afectan a ningún registro minero vigente.  
El informe prosigue (de aplicación a las minas en activo fuera del ámbito del plan parcial):  
No obstante lo anterior, se le informa de manera general:  
1. El artículo 451 del vigente Decreto 67/2006, de 19 de mayo del Consell por el que se aprueba el Reglamento de Ordenación Territorial y Urbanística,... establece... «..Siendo imprescindible el establecimiento de un perímetro de al menos 500 metros de ancho alrededor de todo el ámbito de la cantera, con prohibición expresa de uso residencial.  
2. Igualmente se informa que podría serle también de aplicación con respecto a canteras autorizadas, el artículo 4 del Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas, que establece lo siguiente:.....en todo caso, las industrias fabriles que deban ser consideradas como peligrosas e insalubres, sólo podrán emplazarse, como regla general, a una distancia de 2000 metros a contar del núcleo más próximo de población agrupada»...  
- Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, AUV (emitido el 2 de julio de 2008):  
La Sección Forestal informa, de acuerdo con lo solicitado por el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, sobre las zonas que, figurando en el Inventario Forestal como forestales, son susceptibles de mayor protección. Se transcribe parte del informe emitido:  
«... A la vista de los planos presentados el plan parcial afecta a terreno forestal.  
Características de la zona: paisaje típico agroforestal, donde predomina el terreno el terreno forestal sobre las parcelas agrícolas. La vegetación está formada por garriga mediterránea de coscoja (Quercus cocifera), lentisco (Pistacia lentiscus) enebro (Juiperus oxycedrus), palmito (Chamaerops humilis), tomillo (Thymus sp) y romero (Rosmarinus officinalis) entre las especies más representativas de las leñosas de media y alta talla. El paisaje es alomado y en el interior de la zona existen varias canteras, lo que le confiere un aspecto bastante antropizado.  
Zonas a las que debe darse mayor nivel de protección: desde el punto de vista forestal, el área podría tener importancia como aprovechamiento silvopastoral, puesto que la presencia de arbolado maderable es escasa. Las parcelas, en el ámbito catastral, que debieran recibir mayor protección, a falta de otra mayor información sobre biodiversidad, deberían coincidir con aquellas que tienen presencia de arbolado: 188, 189, 190, 251, 249, 177, 170, 239.  
Zonas con arbolado natural: las parcelas mencionadas tienen presencia de arbolado natural.  
...Es necesario la redacción de un plan de defensa contra incendios forestales realizado por técnico competente, que asegure que en el caso de ejecutar la zona residencial, la correcta defensa contra incendios, de forma que ningún fuego proveniente de la zona exterior perjudique a la zona residencial, y que desde la propia zona residencial no pase ningún fuego a la zona forestal.»  
- Por el Área de Planificación del Territorio y el Litoral (emitido el 1 de septiembre de 2008):  
a) El ámbito de actuación del plan parcial, no se encuentra afectado por riesgo de inundación....  
b) Respecto a la medida estructural EVZ 10: Drenaje transversal del canal Júcar - Turia contemplada en el documento núm. 2 del PATRICOVA sobre el ámbito de actuación de la Homologación y Plan Parcial del Sector, cabe informar de lo siguiente:  
- Conforme a la información obrante en el presente Servicio, la citada medida estructural se encuentra totalmente ejecutada, habiendo sido el Agente Encargado la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
... Por tanto desde este Servicio y en términos «estrictamente del riesgo de inundación», la actuación proyectada... se entiende compatible con la Medida Estructural EVZ10: Drenaje transversal del canal Júcar-Túria», medida que, por otro lado, ha sido totalmente ejecutada por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- No obstante, en cuanto la actuación afecte a dominio público hidráulico y/o zona de policía o de la posible incidencia en el régimen de corrientes, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de aguas y demás disposiciones que la desarrollen).  
c) Por último, respecto a la posible afección del PAT de Corredores de Infraestructuras de la Comunitat Valenciana, el ámbito de la actuación no se encuentra afectado por el mismo.»   
- Informe del Área de Urbanismo (emitido el 22 de diciembre de 2006):  
«... los instrumentos de planeamiento de desarrollo que prevean nuevos crecimientos urbanos o la implantación de infraestructuras cuyo trámite de información pública hubiera concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, como es el caso que nos ocupa, no les será de aplicación el citado artículo 74 y, por tanto, no deben presentar el estudio sobre incidencia de la actuación en el paisaje...»  
«...Con independencia de lo establecido anteriormente, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 11.3 de la LOTPP (Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje), el paisaje actuará como criterio condicionante de todos aquellos instrumentos de planeamiento de desarrollo que impliquen nuevos crecimientos urbanos o la implantación de infraestructuras, siempre y cuando su exposición pública se haya producido con posterioridad a la entrada en vigor de la LOTPP, 3 de julio de 2004, y haya concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006.  
En conclusión, cabe informar que: el objeto del presente informe es la Homologación y Plan Parcial Sector Alfarp Residencial del término municipal de Alfarp, cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante».   
Además el expediente contiene:  
- Informe de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura y Deporte referente a lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano (emitido el 29 de septiembre de 2008):  
«...Revisado el estudio (de impacto ambiental) y consultado el Inventario de Patrimonio Arquitectónico de interés histórico y artístico de la Provincia de Valencia,...en lo referente al municipio afectado no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
La prospección arqueológica no ha localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área de explotación.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico el impacto se revela inexistente»-  
El informe concluye con la estimación favorable del proyecto a los efectos patrimoniales.  
- Informe de la EPSAR (Entitat de Sanejament d'Aigües) sobre las alternativas para resolver el saneamiento del Sector Alfarp Residencial en el municipio de Alfarp (Valencia) del 10 de noviembre de 2006:  
«... en caso de que el urbanizador pretenda la conexión del sector al sistema de saneamiento público.... se remitió a ese ayuntamiento el informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR de Marquesat para admitir los caudales de aguas generados por la actuación urbanística Alfarp Residencial-  
«En el caso de que el urbanizador decida por su parte la construcción de la depuradora, su cesión al Ayuntamiento y la posterior cesión de la gestión a la Entidad de Saneamiento de Aguas, esta Entidad deberá proceder a la supervisión del diseño y de la ejecución, en su caso, de la citada depuradora.»  
Al escrito se adjunta informe sobre las disposiciones exigidas a un urbanizador que va a resolver el saneamiento de sus aguas residuales sin conectar a un sistema de saneamiento público.  
Este será el caso en el que se encuentra el Sector Alfarp Residencial de acuerdo con lo manifestado en el escrito remitido el día 2 de abril de 2007 en el que se manifiesta que la «gestión de aguas residuales... se va a realizar mediante la construcción de nueva depuradora»  
Asimismo en cuanto a esta cuestión en el documento Programa de actuación Integrada se cita que la depuradora a instalar verterá las aguas depuradas a cauce público, previa autorización de la CHJ, sin perjuicio de la previsión de sistemas de reutilización de aguas depuradas para el riego de espacios libres.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Los aspectos ambientales más importantes referentes al área de actuación según el estudio de impacto ambiental son los siguientes:  
- Hidrología superficial: se localiza un barranco en el interior del área de estudio; se trata del Barranc dels Nius que atraviesa el ámbito de estudio en dirección suroeste- noreste en sus dos ramales. Se trata de un cauce intermitente.  
- Recursos hídricos subterráneos: la Unidad Hidrogeológica del Caroig Norte, a la que pertenece el área de estudio, tiene un superávit de 346 hm³; las previsiones son de aumento de la demanda.  
En cuanto a la calidad de los recursos hídricos, los puntos de control del municipio de Alfarp no han detectado niveles de nitratos que superen las concentraciones máximas establecidos en la Reglamentación Técnico Sanitaria (Decreto 1138/1990).  
- Riesgo de contaminación de acuíferos: el 85% de la superficie del sector propuesto presenta vulnerabilidad alta de acuíferos. Son, por tanto, zonas inadecuadas para un uso urbanístico intensivo, aunque con cabida de los usos residenciales extensivos y de baja densidad. El resto del sector presenta una vulnerabilidad media siendo los terrenos aptos para uso residencial.  
- Riesgo de erosión: el riesgo actual de erosión se clasifica de moderado mientras que el riesgo de erosión potencial es muy alto.  
- Vías pecuarias: afectan al ámbito del sector la Vereda de Benifaió con un «ancho legal de 20 metros y un ancho necesario de 11 metros y la Vereda de la Contienda «que como la anterior su anchura legal es de 20 metros, aunque la anchura necesaria en este caso es de 6 metros».  
  
- Patrimonio arqueológico, etnológico, paleontológico: de los estudios realizados se concluye que no existe constancia en la zona de ningún tipo de afección a bienes conocidos del patrimonio cultural.  
- Suelo forestal: una importante área del sector se describe como forestal arbolado natural.   
- Espacios naturales protegidos: según el estudio de impacto ambiental el «área de estudio no se encuentra incluida dentro de ningún espacio natural protegido».  
- Vegetación: las formaciones más importantes en el ámbito del PAI son las de matorral mediterráneo caracterizado por la abundante diversidad de especies pertenecientes a las asociaciones Rosmarino-Cistetum clusii y Querco cocciferae-Pistacetum lentisci tales como el enebro común (Juniperus comunis), el torvisco (Daphne gnidium), la madreselva (Lonicera implexa), tc. En cuanto a especies con algún tipo de protección legal, se encuentran en la zona los géneros Thymus y Sideritis, recogidas en el Anexo III (especies que necesitan autorización previa a su tala o desenraizamiento) la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca sobre especies endémicas y amenazadas.  
- Fauna: no se ha localizado en la zona especies sujetas a algún tipo de protección.  
- Paisaje: el estudio paisajístico que acompaña a la documentación ambiental presentada realiza una valoración pormenorizada del mismo de la cual se resaltan los siguientes aspectos: la zona afectada por el proyecto urbanístico se caracteriza en un elevado porcentaje por poseer una susceptibilidad media, a excepción de diversas áreas con susceptibilidad baja que se distribuyen irregularmente por el área. Se trata de un área que en muchos casos presenta un cierto grado de degradación paisajística, dominadas por comunidades de matorral mediterráneo; estas unidades dominantes presentan un nivel de calidad y fragilidad paisajístico medio y por tanto la conjunción de ambas características da como resultado la calificación del paisaje como de susceptibilidad media.  
En las zonas donde existen explotaciones mineras abandonadas, la calidad paisajística es baja mientras que la fragilidad paisajística es media. En estas zonas, las actuaciones a realizar no conllevaran impactos paisajísticos relevantes.  
En cuanto al estudio de las cuencas visuales, las zonas donde la visibilidad es mayor se encuentran al este, sur y sureste, así el ámbito de estudio es visible desde diversas zonas del término municipal de Carlet al sur, Algemesi y Albalat de la Ribera al sureste, Benifaió y Almussafes al este y Catadau y Llombai al oeste.   
- En relación con el estudio acústico, éste concluye: «..la práctica totalidad del ámbito de actuación analizado cumple con la normativa durante el periodo diurno. Los valores máximos legales se relacionan con la proximidad de la zona a la carretera CV-520, que como se ha podido apreciar es la única y más importante fuente de ruidos que afectaría al ámbito del Programa de Actuación Integrada de Altamar, en el municipio de Alfarp».  
«...la zona de equipamiento educativo y cultural así como buena parte de las zonas residenciales y zonas verdes se verían afectadas por esa fuente emisora. Estas mismas zonas funcionarán, a su vez como pantallas vegetales acústicas, dado que se disponen paralelamente al trazado de la carretera.  
«...teniendo en cuenta la disposición de las diferentes zonas de actuación y de las principales fuentes de ruido se observa como los vientos disiparían el sonido de manera destacada, reduciendo los valores registrados en el interior del área de estudio...»  
«...tanto en el estado preoperacional como en el operacional en todas las zonas propuestas, y mediante la aplicación de las medidas correctoras establecidas, previsiblemente se cumplirán los niveles de ruido máximo establecidos por la Ley 7/2002 de Contaminación Acústica de la Generalitat Valenciana».  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Se destacan los siguientes aspectos del estudio de impacto ambiental:  
- Fase I Reclasificación:  
La reclasificación de suelo no urbanizable común a suelo urbanizable residencial y terciario se estima generará un impacto moderado debido a la vulnerabilidad de acuíferos que presenta la zona.  
La reclasificación a zona verde generará un impacto compatible debido a que las actuaciones para destinar suelo a zona verde son menos severas que aquellas que persiguen implantar un uso residencial.  
- Fase II Construcción y funcionamiento:  
Durante la fase de construcción del PAI, las actuaciones susceptibles de causar impacto son los desbroces, excavaciones, desmontes, transporte de material, movimiento y nivelación de tierras, compactación del terreno, cimentaciones, revegetaciones y construcción de edificaciones.  
La geología, geomorfología y la edafología son componentes del medio físico que sufren un impacto moderado, debido principalmente a las actividades propias de la implantación de un área urbanística en zonas de relieve alomado, como lo es el ámbito del PAI.  
El área de estudio ocupa diversas subcuencas de drenaje, por lo que el impacto está considerado como severo, además por esta zona discurre el cauce del Barranc dels Nius aunque la zona más próxima a éste está considerada como zona verde.  
En el medio biológico, debido a la ausencia de especies de interés, se generará un impacto compatible.  
En cuanto a la pérdida de la naturalidad del paisaje se estima se ve minimizada por la presencia en la zona de canteras y otros usos residenciales.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Una vez identificados y valorados los impactos esperables, se proponen una serie de medidas correctoras y preventivas. Así las medidas correctoras de mayor importancia van encaminadas al respeto de las vías pecuarias existentes (mediante su deslinde y amojonamiento previo), así como a la prevención de la contaminación de acuíferos; otra serie de medidas van encaminadas a la reducción de la contaminación lumínica proponiéndose como medida compensatoria la implantación de una ordenanza relativa al uso de energía solar térmica en los nuevos desarrollos residenciales.  
Con el fin de asegurar una correcta ejecución en la aplicación de las medidas correctoras propuestas, se deben establecer una serie de controles para conocer el grado de eficacia de estas medidas: control de la calidad de las aguas subterráneas así como revisión periódica de la red de saneamiento, vigilancia de la no afección a los cauces, cumplimiento de las medidas correctoras referentes a residuos sólidos y líquidos, mantenimiento de la red de drenaje, control de las tareas de movimiento de tierras, vigilancia de ruidos, humos, etc.. en la fase de construcción, adecuación de las especies utilizadas en los espacios verdes, integración cromática.  
Se remitirá a la Dirección de Gestión del Medio Natural las conclusiones de la vigilancia ambiental propuesta.  
En relación con todo lo expuesto es necesario realizar las siguientes consideraciones:  
- Paisaje y vegetación: los terrenos afectados por la actuación que se pretende realizar responden fundamentalmente a dos tipos: antiguas explotaciones mineras en las que se alteró la fisonomía y pendientes originales del terreno y cuyas superficies actualmente no muestran signos positivos de regeneración, y terreno forestal.  
Dentro de la tipología de terreno forestal cabe distinguir entre los terrenos que presentan arbolado forestal (zonas más húmedas y de orografía intrincada) y terreno forestal compuesto de un rico matorral mediterráneo junto con un incipiente estrato arbóreo de Pinus halepensis (pinar en regeneración) y arbustivo (Juniperus oxycedrus, Quercus coccifera, etc.) si bien este estrato arbóreo y arbustivo se encuentra disperso por todo el ámbito sin que puedan establecerse zonas concretas donde se detecte su presencia.  
Señalar que en el estudio de Impacto ambiental se ha obviado la presencia del barranco del Menut.  
Para finalizar con la descripción del sector, es necesario señalar que éste se corresponde con una fisonomía de terreno montañoso/alomado siendo aproximadamente la cota más baja de 120 metros snm y la cota más alta de 190 metros snm.   
El ámbito del PAI no se compone de una elevación montañosa única sino de varias de ellas con sus correspondientes depresiones y elevaciones. Esta fisonomía fue transformada en parte y en época indeterminada por medio de bancales para el cultivo de frutales de secano (almendro, algarrobo...) pero respetándose las zonas de peor orografía que son las que actualmente presentan vegetación forestal compuesta de arbolado natural «adulto».   
- Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la cuenca Hidrográfica de L'Albufera (en adelante PORN): sus objetivos se centran en procurar que los recursos hídricos que lleguen al lago por medio de sus cuencas vertientes lo hagan con unos ciertos parámetros de calidad y procurando la preservación de los terrenos forestales en su función de iniciadores de la recarga de la cuenca hidrográfica que se pretende proteger.   
El día 30 de junio de 2005 se produce la superación de la fase de Concierto Previo mediante informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial. En dicho concierto previo se expone el hecho de que la mayor parte de los terrenos incluidos en el Sector, están considerados como terreno forestal (según se ha descrito en el apartado anterior) por lo que hay que estudiar su compatibilidad con el Plan General de Ordenación Forestal (léase, Inventario Forestal y Ley 3/1993, Forestal, de la Comunitat Valenciana).   
No obstante queda sin recoger en la documentación relativa al Concierto Previo e la inclusión de parte del municipio en terrenos de dicho PORN así como las limitaciones que puede suponer con respecto a los suelos forestales; suelos forestales que se incluyen en el ámbito de los terrenos del plan parcial.  
Por ello deberán tenerse en cuenta estos dos aspectos:  
a) El artículo 5.5 del Decreto 96/1995 por el que se aprobó el PORN de L'Albufera puntualiza: «Con independencia del cumplimiento de la legislación vigente en materia de espacios protegidos, se procurará la conservación de las masas arbóreas, y estrictamente las de especies autóctonas, cualquiera que sea su tamaño, incluso ejemplares aislados, no permitiéndose su roturación u otro tipo de alteración o cambio de uso».   
En los montes y terrenos forestales, se conservará y restaurará la vegetación natural donde ésta se encuentre degradada,... sobre la base de los siguientes criterios: a) Potenciar la regeneración natural de la cubierta vegetal siempre que sea posible...  
b) En cuanto a normativa urbanística, el PORN especifica: Las determinaciones del PORN serán directamente aplicables desde el momento de su entrada en vigor, y prevalecerán sobre las contenidas en el planeamiento territorial o urbanístico existente, sin perjuicio de que se lleva a cabo la adaptación de este último.  
Los instrumentos de ordenación territorial o física existentes en el momento de la aprobación del PORN deberán adaptarse a las previsiones del mismo. En ningún caso se establece a través del PORN la clasificación o calificación urbanística de los terrenos.  
Consecuentemente, el Planeamiento municipal que se apruebe en relación con la reclasificación propuesta y otras sucesivas deberán recoger esta circunstancia garantizando la adecuada protección de los terrenos forestales mediante cualquier figura ligada al Planeamiento que garantice su protección.  
- Actividades mineras:   
Respecto al informe emitido por la Sección de Minas queda comprobado que no existe dentro del ámbito del PP, ninguna explotación minera.  
Sin embargo, a menos de 500 metros del ámbito de actuación existe explotación minera en vías de cese de la actividad y por ello y en relación con el citado informe se realizan dos puntualizaciones:  
1. Al PP Sector Alfarp Residencial con fecha de exposición pública del día 14 de diciembre de 2005 no le es de aplicación el ROGTU y, por lo tanto, tampoco la restricción establecida en el artículo 451 (perímetro de protección de 500 metros).   
2. Respecto a la aplicación al Plan Parcial del artículo 4 del Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas, (en adelante RAMINP) en el que se establece que «las industrias fabriles que deban ser consideradas como peligrosas, insalubres, sólo podrán emplazarse, como regla general, a una distancia de 2.000 metros a contar del núcleo más próximo de población agrupada», cabe señalar el informe de la Abogacía de la Generalitat de septiembre de 2008 que cita:  
«... el artículo 4 del Decreto 2414/1961 es aplicable al supuesto planteado, toda vez que en la Comunitat Valenciana, conforme señala la Disposición Final Cuarta de la Ley 2/2006 de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, únicamente deja de ser aplicable el Título II del referido Decreto 2414/1961. Es importante tener en cuenta que el referido artículo 4 no se encuentra en el Título II, por lo que es perfectamente aplicable. Ahora bien, esta aplicación resultaba posible en tanto el Reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas estaba en vigor, pero con la derogación expresa del mismo y con base en la Disposición Derogatoria Única apartado 1, párrafo 2º de la Ley 34/2007 de calidad del aire y protección de la atmósfera, dicha Disposición Final 4ª de la Ley 2/2006, resulta contraria a la posterior Ley 34/2007, sin que sea posible una aplicación parcial del Reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas (el título I sí y el II no) ya que tras su derogación sólo cabe su inaplicación total en la CC.AA con normativa propia en materia de actividades calificadas. Ello resulta así no sólo por lo expuesto sino también con base en las prescripciones generales y supletorias de los artículos 2, 3 y 4 del Código Civil. En consecuencia a los procedimientos y actividades solicitadas antes de la derogación del Reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas, como ocurre con el caso que nos ocupa, les resultará de aplicación la normativa anterior, mientras que a las solicitudes y procedimientos que se inicien tras su derogación expresa les resultará exclusivamente de aplicación la normativa autonómica de actividades calificadas o protección de la contaminación, y normativa sectorial que resulte aplicable.  
A mayor abundamiento, la Ley 16/2008, de 22 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat, modifica en su artículo 69 la Disposición Final Cuarta de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de la Generalitat, de Prevención de la Contaminación y Ambiental, en concreto deja sin aplicación en la Comunitat Valenciana el RAMINP aprobado por Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre.  
Esta modificación resulta de aplicación según la Disposición Transitoria de la citada Ley de acompañamiento a los procedimientos iniciados con posterioridad al 17 de noviembre de 2007 (fecha en la que entró en vigor la Ley estatal 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección del ambiente atmosférico).  
Dado que el proyecto que nos ocupa se inició y tramitó con anterioridad al 17 de noviembre de 2007, se le aplica el RAMINP».  
Por lo tanto, y puesto que el ámbito donde se propone la reclasificación está dentro de una distancia inferior a 2.000 metros, hasta bien no haya cesado la actividad (teniendo en cuenta que es una mina en restauración y abandono progresivo de la actividad), no podrá desarrollarse la ejecución del proyecto presentado.  
- Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje: se resaltan algunos aspectos de la Ley:  
Artículo 13.1. Utilización racional del suelo  
Los crecimientos urbanísticos y los proyectos con incidencia territorial significativa deberán definirse bajo los criterios de generación del menor impacto sobre el territorio y menor afección a valores, recursos o riesgos naturales presentes en el territorio.  
Artículo14.2. Cualquier actuación urbanística que afecte a masas arbóreas, arbustivas o formaciones vegetales de interés, deberá compatibilizar su presencia con el desarrollo previsto, integrándolas en los espacios libres y zonas verdes establecidos en el plan. Cuando ello no fuera posible, deberá reponerlas en su ámbito en idéntica proporción, con las mismas especies, y con análogo porte y características.  
Artículo 20.2. El planeamiento territorial y urbanístico incorporará: a) La red de espacios naturales protegidos, recogiendo en los instrumentos de planeamiento la delimitación de éstos, y las previsiones de ordenación, uso y gestión...  
Artículo 20.6. La ordenación pormenorizada de los suelos urbanizables colindantes con los cauces deberá disponer terrenos destinados a espacios públicos libres de edificación junto a dominio público hidráulico y a lo largo de toda su extensión.  
La justificación del artículo 13 de la Ley 4/2004 (en adelante LOTPP) se fundamenta en la existencia de núcleos residenciales colindantes con el nuevo espacio a urbanizar y la necesidad de dotar de ciertos servicios a las nuevas residencia ya en uso.  
Es necesario señalar que esta actuación urbanística se apoya en otras que fueron realizadas en épocas anteriores a la LOTPP.  
La filosofía de la Ley es la de procurar orientar el desarrollo urbanístico hacia un modelo que consuma menor cantidad del recurso suelo y que facilite aspectos tales como la gestión de residuos, la creación de infraestructuras o la dotación de servicios. No obstante, la necesidad de dotar de infraestructuras adecuadas a las zonas residenciales es uno de los argumentos esgrimidos para justificar la actuación.  
La necesidad de preservar los terrenos forestales respetando el PORN de L'Albufera viene además reforzada por los artículos 14.2, y 20.2 de la LOTPP transcritos. Respecto al artículo 13.6 de esta misma Ley, se propone que los terrenos a conservar sirvan para el cumplimiento de dicho artículo con la calificación urbanística que proceda.   
En cuanto al artículo 20.6, es necesario informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar para que se establezca, en su caso, las zonas de dominio público así como aquellas que deban preservarse de edificación.   
Por ello, los cauces del Barranco del Menut y del Barranc dels Nius deben preservarse como una unidad ambiental, respetando una continuidad no alterada por infraestructuras para que éstos funcionen como corredor verde.  
En relación al paisaje la LOTPP expone:  
Artículo 33. Los instrumentos de ordenación territorial... procurando incorporar los siguientes criterios:  
a) Adecuación a la pendiente natural del terreno...  
b) Impedir la construcción sobre elementos dominantes...  
c) Incorporación de los elementos topográficos significativos...  
d) Integración de la vegetación y arbolado existente...  
e) Preservación de hitos y elevaciones topográficas-  
g) Mantenimiento del paisaje abierto y natural...  
En el apartado donde se describe el paisaje y vegetación se señala que la actuación se realizará en un entorno montañoso/ alomado.  
El proyecto presentado parece preservar en cierta medida las curvas de nivel pero sin preservar las mayores elevaciones al proceso urbanizador. Por otro lado, la adecuación a las curvas de nivel obligará a elevados movimientos de tierra y a una alteración irreversible del paisaje.   
En cambio, en las antiguas zonas mineras, donde el terreno ha dejado de tener su aspecto natural, la alteración del paisaje no supone ningún impacto negativo siendo terrenos propicios para efectuarse la actuación urbanística al no apartarse de las directrices del artículo 33.  
- Posibilidad de utilización de aguas residuales depuradas: dicha utilización está sujeta a concesión o autorización administrativa de acuerdo con el artículo 109 de la Ley 1/2001, de 20 de julio, de Aguas. Dada la vulnerabilidad de los terrenos a la contaminación de los acuíferos, deberá garantizarse que la calidad de las aguas sea la adecuada mediante el cumplimiento de la legislación vigente en cuanto a depuración de aguas residuales y los estándares de calidad mencionados en los artículos del PORN.   
- Aumento del consumo de recursos: la generación de nuevos desarrollos urbanos debe realizarse bajo criterios de sostenibilidad ambiental velando para que el consumo de recursos (suelo, agua, energía, etc...) sea racional y acorde con las características del territorio.  
Por ello, en el caso del Sector Alfarp Residencial, y dado que el crecimiento propuesto va a suponer un crecimiento de casi el 100% en consumo de recursos y generación de residuos con respecto a lo ya existente, se estima que es necesario racionalizar el crecimiento limitando éste a los terrenos sobre los que no exista ninguna limitación medioambiental.  
- Construcción de depuradora: la depuradora propuesta parece encontrarse a menos de 300 metros de núcleo residencial por lo que debe revisarse la adecuación de su ubicación a la legislación sectorial aplicable, vigilando que no se causen molestias no solo al nuevo sector residencial sino a otros ya en uso.   
Por todo lo expuesto se concluye que, en atención a la preservación del paisaje evitando la edificación en zonas elevadas, la necesidad de integrar las zonas naturales, la obligatoriedad del respeto al PORN de L'Albufera y del resto de la legislación vigente se estima que debe limitarse la actividad urbanizadora a las zonas no forestales, rediseñando el sector para que las zonas forestales figuren como suelo no urbanizable protegido.  
Por lo tanto cabría estimar positivamente para el proceso urbanizador las parcelas 141, 142, 144, 237, 262, 312, 360, 428 (200.000 metros cuadrados aproximadamente).  
Ello se resuelve desde un punto de vista estrictamente ambiental debiendo señalarse que las parcelas 312 y 360 guardan una cierta continuidad urbana con la zona residencial de L'Almaguer mientras que las parcelas 141, 142, 144, 237, 428, se situarán a 200 metros de las anteriores guardando un cierto continuo urbano con Els Algepsars, zona de diseminados que actualmente figura como suelo no urbanizable. Por ello, la viabilidad residencial de esta zona deberá ser evaluada por el órgano competente en urbanismo.  
Se adjunta a la declaración de impacto ambiental cartografía mostrando los terrenos en los que se estima positiva la actuación.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I.8 g).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Homologación y Plan Parcial Sector Alfarp Residencial en las parcelas 14, 142, 144, 237, 262, 312, 360, 428 siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Con anterioridad a la aprobación definitiva del Plan Parcial se presentará un Texto Refundido en el que se recoja la pertenencia de parte del municipio de Alfarp al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural de L'Albufera y en el que se contemplen las medidas protectoras establecidas en el PORN con la consiguiente preservación o protección de los suelos forestales, dándoles la clasificación que el órgano sustantivo considere oportuna de acuerdo con los valores a proteger y teniendo en cuenta las consideraciones ambientales expuestas.  
Se procederá a remodelar el Sector Alfarp Residencial de acuerdo con los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental y se comunicará la resolución final del expediente junto con la ordenación definitiva del Sector así como el nivel de protección dado a los terrenos forestales al Área de Evaluación Ambiental.  
(Todo ello sin perjuicio de lo de que el órgano urbanístico considere aceptable respecto a las dos zonas en las que quedará dividido el sector).  
2. Con anterioridad a la aprobación definitiva del plan parcial se debe justificar ante el órgano sustantivo la suficiencia de recursos hídricos, en los términos establecidos por la doctrina establecida por la Sala de lo Contencioso - Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana en el auto dictado para el municipio de Ador. Una vez comprobada la misma, se remitirá copia al Área de Evaluación Ambiental a afectos de que conste en el expediente.  
3. Con anterioridad a la aprobación definitiva del plan parcial, se remitirá al Área de Evaluación Ambiental escrito de aceptación de los residuos urbanos por parte de vertedero autorizado y/o empresa/s recicladoras de residuos  
4. Con anterioridad a la ejecución de las obras, deberá haber cesado la actividad minera situada al este del sector.   
5. Se cumplirá lo establecido en el informe de la Conselleria de Cultura con relación al artículo 11 de la Ley 4/1998; en caso de la aparición de restos amparados por dicha Ley, se actuará de acuerdo con los preceptos establecidos en la misma  
6. Se respetará el ancho legal de las vías pecuarias afectadas por el sector según el artículo 4 de la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias así como el resto de preceptos contenidos en dicha Ley.  
7. Se respetarán los cauces hídricos en su vertiente medioambiental y legal debiendo obtenerse el correspondiente informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar al respecto y respetando las limitaciones y protecciones que al efecto se impongan en el RDL 1/2001 (Ley de Aguas).  
En cualquier caso se respetará el espacio entre el Barranc del Menut y el dels Nius como una unidad ambiental para que estos funcionen como corredor ecológico.   
8. La red de saneamiento será separativa. En el caso que proceda deberá solicitarse permiso de vertido a cauce público que cumplirá con los parámetros contenidos en el PORN de la Albufera o normativa sectorial aplicable.  
9. En el caso de que por sus características así se requiera, la depuradora deberá someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental debiendo tenerse en cuenta lo expuesto en el apartado de consideraciones ambientales.  
10. Previo al inicio de cualquier actuación se obtendrá informe sobre el estudio acústico debiendo recogerse las medidas correctoras que dicho informe dicte.  
11. Se establecerán las medidas preventivas necesarias para que dentro de las edificaciones no se registren niveles de inmisión de cualquier tipo que contravengan tanto la legislación vigente como las distintas recomendaciones dadas por las autoridades sanitarias.   
12. Se redactará un plan de defensa contra incendios forestales realizado por técnico competente, que asegure la correcta defensa contra incendios.  
Se respetará la normativa básica al respecto (RD 2177/1996 -Norma Básica de la Edificación-, Decreto 98/1995 por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones), efectuándose una franja de protección de 25 metros de anchura separando la zona edificada de la forestal así como un camino perimetral de 5 metros de anchura así como el resto de medidas de protección que figuren en la legislación vigente.  
Estas medidas de protección no se realizarán por medio de la disminución de la superficie forestal.   
13. Cualquier actuación en el ámbito del Sector que afecte a terreno forestal deberá contar con el informe positivo del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio y comunicarse al Área de Evaluación Ambiental para que en caso necesario se emita la Resolución complementaria que corresponda.  
  
Segundo  
Estimar no aceptable el proyecto de Homologación y Plan Parcial Sector Alfarp Residencial en el resto de superficie con el fin de preservar los terrenos forestales y dar una continuidad física a éstos mediante la inclusión de los terrenos no forestales del polígono 5, parcela 162.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 21 de mayo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 10 de octubre de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML