Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4719, del 25-03-2004 (2004/1841)

RESOLUCIÓ d'11 de febrer de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, pel qual ordena publicar la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4719

Data del DOGV
:   25-03-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/1841

CVE


Data del document
:   11-02-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Elx](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 de febrer de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, pel qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/Q1841]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental i, en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental que corresponen als expedients 600/1999-AIA, 618/1999-AIA i 667/1999-AIA, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 11 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 600/1999-AIA sobre el projecte d'instal·lació d'una planta de cogeneració de gas natural per a una indústria paperera en el terme municipal de Beniparrell (València), el promotor de la qual és Ecker, SA, i basant-se en les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Objecte del projecte
  
L'empresa Ecker, SA, pretén instal·lar una planta de cogeneració de gas natural que aprofite la calor residual dels gasos de combustió per a la producció de vapor i el gas natural consumit per a produir energia elèctrica a través d'alternadors.
  
El grup es dissenya amb la intenció de recanalitzar a la xarxa pública els excedents de producció d'energia elèctrica i percebre així la quantitat establerta a l'efecte.
  
Enquadrament territorial
  
Les instal·lacions on es localitzarà la planta se situen a la parcel·la que Papelera Ecker, SA, té en un sòl urbà industrial a la partida de El Palacio, s/n, municipi de Beniparrell, província de València.
  
Característiques naturals del territori
  
No apareixen incloses en l'estudi d'impacte ambiental, probablement per entendre que en situar-se dins d'un polígon industrial no són rellevants per a l'obtenció de la preceptiva declaració d'impacte ambiental. No obstant això, aquest criteri no apareix exposat en la documentació presentada, i queda injustificada la no-presència de les característiques naturals del territori.
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi descriu amb certa profunditat els aspectes tècnics de la instal·lació i el funcionament de la planta de cogeneració dins de l'apartat relatiu a la descripció de l'actuació.
  
Es procedeix a continuació a l'avaluació de les accions susceptibles de produir impacte ambiental, centrant-se sobretot en les emissions contaminants i la producció de soroll.
  
De l'anàlisi del document s'entén que si bé s'han identificat correctament els dos principals problemes d'aquest tipus d'instal·lacions, la contaminació atmosfèrica i acústica, pareix que s'ha deixat de costat la gestió de residus tòxics i perillosos indicant tan sols que «serà realitzada per un gestor autoritzat».
  
Es podria aprofundir un poc més en aquesta problemàtica, per senzilla que parega, i avaluar les quantitats de residus generats per la totalitat de la instal·lació, procedint així a sol·licitar els permisos pertinents i indicar la identitat del gestor a qui s'adscriu l'activitat.
  
Com a conclusió, l'estudi d'impacte ambiental pareix que s'estima com suficient excepte en xicotets detalls que es comentaran en les mesures correctores que s'han d'adoptar i en la profunditat del Programa de Vigilància Ambiental.
  
No obstant això, i per les característiques d'aquest tipus de projectes, la falta dels aspectes citats no impedeix la redacció de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa i anàlisi de les al·legacions
  
En data 19 d'octubre de 1999, Amparo García Chapa, administradora de l'empresa Ecker, SA, com a representant d'aquesta, va sol·licitar que la Conselleria de Medi Ambient tramitara l'expedient oportú relacionat amb la construcció d'una planta de cogeneració de gas natural, i hi va adjuntar els exemplars del projecte industrial, estudi d'impacte ambiental, estudi de correcció de la contaminació i certificat ECA sobre les mesures correctores de la contaminació.
  
En data 30 de novembre de 1999 es va sol·licitar consulta al Servei de Residus i Contaminació a fi que donara a conéixer les al·legacions, les propostes i les indicacions que considerara oportunes.
  
En data 1 de desembre de 1999 es va sol·licitar consulta a l'Ajuntament de Beniparrell a fi de donar a conéixer les al·legacions, propostes i indicacions que considerara oportunes.
  
En data 16 de desembre de 1999 es va rebre del Servei Territorial d'Indústria i Energia el projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i el resultat de la informació pública.
  
En l'esmentat document figura que l'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Boletín Oficial de la Província de València número 248, de 19 d'octubre de 1999, sense que es presentara al·legació alguna en el període establert per a això.
  
En data 19 de gener de 2000 es va rebre de l'Ajuntament de Beniparrell un informe segons el qual es considera que no es produiran efectes negatius respecte a l'impacte ambiental pel desenvolupament del projecte, indicant a més la localització d'aquest en sòl urbà industrial.
  
En data 27 de gener de 2000 es va rebre de la Direcció Territorial d'Activitats Qualificades la documentació i l'expedient instruït per l'Ajuntament de Beniparrell relatiu a la sol·licitud de llicència municipal, sense que es reportara cap tipus de problema respecte d'això.
  
En data 28 d'abril de 1999 es va rebre en aquest Servei la contestació a la consulta efectuada al Servei de Residus i Contaminació, on es realitzaven els següents comentaris:
  
- L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Com també hauran de presentar correctament l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual es troba igualment disponible en els mencionats serveis territorials. (La citada enquesta s'omplirà tant dels focus emissors que es proposen en l'EIA com dels focus emissors amb els quals compte en l'actualitat l'activitat).
  
- Les xemeneies d'emissió de contaminants hauran de disposar d'orificis que possibiliten l'extracció de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i l'accessibilitat a aquests per mitjà d'una estructura fixa, segons s'indica en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
- Quant al soroll, l'EIA pren com a referència els límits que se citen en l'Avantprojecte de Llei de Protecció contra la Contaminació Sonora de la Generalitat Valenciana. Aquestes mesures no es poden tindre en compte i l'estudi haurà de regir-se per la normativa vigent (ordenança municipal o RAMINP).
  
- Quant a la producció de residus perillosos (per exemple, els olis usats de lubricants del càrter del motor) l'empresa ha d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus ja que produeix menys de 10 tm/any i en la sol·licitud d'inscripció ha d'especificar-se a quin gestor autoritzat es farà entrega dels residus generats. No obstant això, si la producció total de residus perillosos fóra superior a les 10 tm/any haurà de sol·licitar la pertinent autorització administrativa en la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Quant al Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental, entenem que hauria de constar de:
  
· Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
· Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada a l'any.
  
· Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o d'instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix amb la normativa vigent, ordenança municipal o RAMINP).
  
· Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades una vegada a l'any per un centre qualificat o per l'empresa, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà del Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la present declaració d'impacte ambiental sobre el projecte d'instal·lació de planta de cogeneració de gas natural per a indústria paperera en el terme municipal de Beniparrell (València), el promotor del qual és Ecker, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Com també hauran de presentar correctament l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual es troba igualment disponible en els mencionats serveis territorials. (La citada enquesta s'omplirà tant dels focus emissors que es proposen en l'EIA com dels focus emissors amb els quals compte l'activitat en l'actualitat).
  
2. Les xemeneies d'emissió de contaminants hauran de disposar d'orificis que possibiliten l'obtenció de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i l'accessibilitat a aquests per mitjà d'una estructura fixa, segons s'indica en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
3. Quant al soroll, l'activitat haurà de regir-se per la normativa vigent respecte d'això (ordenança municipal o RAMINP).
  
4. Quant a la producció de residus perillosos (per exemple, els olis usats de lubricants del càrter del motor) l'empresa ha d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus ja que produeix menys de 10 tm/any i en la sol·licitud d'inscripció ha d'especificar-se a quin gestor autoritzat es van lliurar els residus generats. No obstant això, si la producció total de residus perillosos fóra superior a les 10 tm/any (es considerarà la totalitat de residus produïts per la planta, independentment que provinguen de la instal·lació que ja existia o de l'ampliació) haurà de sol·licitar la pertinent autorització administrativa a la Conselleria de Medi Ambient.
  
5. Quant al Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental, haurà de constar de:
  
- Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO realitzades per un centre qualificat o per l'empresa una vegada a l'any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior dels habitatges o instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe on conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix la normativa vigent, ordenança municipal o RAMINP).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades una vegada a l'any per un centre qualificat o per l'empresa, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
Tercer
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 22 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 618/1999-AIA sobre el projecte d'instal·lació d'una planta de cogeneració a gas natural per a indústria d'envasos de paper-cartó en el terme municipal de Cheste (València), el promotor del qual és Enesval, SL, i basant-se en les consideracions següents:
  
Consideracions prèvies
  
Objecte del projecte
  
L'empresa Enesval, SL, pretén instal·lar una planta de cogeneració a gas natural que aprofite les calors residuals dels gasos de combustió i de la refrigeració de les camises dels motors per a la producció d'aire calent i el gas natural consumit per a produir energia elèctrica a través d'alternadors.
  
Enquadrament territorial
  
Les instal·lacions on es localitzarà la planta se situen en la parcel·la 6-C del polígon industrial Castella, que pertany al municipi de Cheste, província de València.
  
Característiques naturals del territori
  
No apareixen reflectides a l'estudi d'impacte ambiental, probablement per entendre que en situar-se dins d'un polígon industrial no són rellevants per a l'obtenció de la preceptiva declaració d'impacte ambiental. Això no obstant, aquest criteri no apareix exposat en la documentació presentada, de manera que no queda justificada la no-presència d'aquelles.
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
En compliment de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la llei anteriorment citada, es redacta el present estudi d'impacte ambiental (EIA), i queden exposats tant els objectius com la metodologia a seguir i el marc jurídic aplicable.
  
L'estudi descriu amb alguna profunditat els aspectes tècnics de la instal·lació i el funcionament de la planta de cogeneració dins de l'apartat relatiu a la descripció del projecte.
  
A continuació avalua les accions susceptibles de produir impacte ambiental, distingint entre la fase de realització i de funcionament.
  
De l'anàlisi del document s'entén que s'han identificat correctament els tres principals problemes d'aquest tipus d'instal·lacions, encara que falta algun nivell de detall pel que fa a la gestió de residus, emissions atmosfèriques i contaminació acústica.
  
Com a conclusió, l'estudi d'impacte ambiental sembla que estima com suficient excepte en xicotets detalls que es comentaran en les mesures correctores a adoptar i en l'absència del programa de vigilància ambiental.
  
No obstant això, i per les característiques d'aquest tipus de projectes, la falta dels aspectes citats no impedeix la redacció de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa i anàlisi de les al·legacions
  
En data 22 d'octubre de 1999, el Servei Territorial d'Indústria i Energia va remetre a la Conselleria de Medi Ambient els exemplars del projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i resultat del període d'informació pública.
  
En l'esmentat document figura que l'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 195, de 18 d'agost de 1999, sense que es presentara cap al·legació en el període establert a l'efecte.
  
En data 30 de novembre de 1999 es va sol·licitar consulta al Servei de Residus i Contaminació per tal que donara a conéixer les al·legacions, propostes i indicacions que considerara oportunes.
  
En data 1 de desembre de 1999 es va sol·licitar consulta a l'Ajuntament de Cheste amb l'objecte que donara a conéixer les al·legacions, propostes i indicacions que considerara oportunes, sense que s'haja rebut contestació a la mateixa fins a la data de redacció d'aquest document.
  
En data 28 d'abril de 1999 es va rebre en aquest servei la contestació a la consulta efectuada al Servei de Residus i Contaminació, on es realitzaven els següents comentaris:
  
- L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Les tres xemeneies d'emissió de contaminants presenten una disparitat quant a l'alçària proposada per a cadascuna d'elles, ja que mentre en la pàgina 25 de l'estudi d'impacte ambiental diu que se situaran totes a una altura de 9 metres, en l'enquesta nacional sobre contaminació atmosfèrica que s'inclou en l'estudi s'indiquen altres alçàries d'aquestes (xemeneia 1: 9,75 m, xemeneia 2: 13,4 m i xemeneia 3: 12,36 m).
  
- Quant a les emissions de CO estimades, no es corresponen les dades exposades en l'estudi d'impacte ambiental (inferiors a 600 mg/Nm³) amb el que reflecteix el projecte d'instal·lació de la planta (950 mg/Nm³). Si tenim en compte la dada reflectida en el projecte d'instal·lació aquests nivells d'emissió sobrepassen els límits fixats en l'annex IV del Decret 833/1975.
  
- Quant a l'afirmació 4 de l'apartat 6 (conclusió), cal aclarir que els límits d'emissió de NO2 estan especificats en l'apartat 27, annex IV del Decret 833/1975.
  
- L'activitat, segons el redactor de l'EIA, està classificada com potencialment contaminant de l'atmosfera dins del grup B, per tant, segons l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, s'hauran de realitzar mesuraments de les emissions per una entitat col·laboradora de l'administració o per un organisme de control autoritzat cada tres anys, i no cada cinc anys com proposa l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Quant a la producció de residus perillosos (per exemple: olis usats de lubricants del càrter del motor) l'empresa ha d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus ja que sembla que produeix menys de 10 tm/any i en la sol·licitud d'inscripció ha d'especificar-se a quin gestor autoritzat es farà lliurament dels residus generats. No obstant això, si la producció total de residus perillosos fóra superior a les 10 tm/any, haurà de sol·licitar la pertinent autorització administrativa en la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Quant al programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental, entenem que hauria de constar de:
  
· Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
· Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada a l'any.
  
· Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o d'instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix amb la normativa vigent, ordenança municipal o RAMINP). En cas contrari haurà d'incrementar les mesures d'aïllament fins a aconseguir uns nivells admissibles.
  
· Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades una vegada a l'any per un centre qualificat o per la pròpia empresa, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
· El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cadascun dels focus. No obstant això, l'autocontrol podrà disminuir la freqüència en els focus que habitualment no funcionen (per exemple: xemeneia de bypass, o com s'indica en l'estudi, en la xemeneia 1) i haurà de realitzar-se dels focus que produeixen efectiva i habitualment l'abocament.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la present declaració d'impacte ambiental sobre el projecte d'instal·lació de planta de cogeneració de gas natural per a indústria d'envasos de paper-cartó al terme municipal de Cheste (València), el promotor del qual és Enesval, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient.
  
2. Es regularà l'alçària de les xemeneies segons el que exposa l'enquesta nacional adjunta o bé es tornarà a tramitar l'esmentat document amb les modificacions pertinents, amb l'objecte d'eliminar les disparitats detectades. Així mateix, afegir que les xemeneies d'emissió de contaminants hauran de disposar de l'adequada accessibilitat d'aquestes per mitjà d'una estructura fixa, segons s'indica en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, per a facilitar la presa de mostres.
  
3. Es verificarà que les emissions de CO són inferiors en tot moment a les establertes en l'annex IV del Decret 833/75, és a dir, comprovant que no se supera la quantitat de 600 mg/Nm³ en cap cas. Respecte als límits de NO2 s'estarà al que disposa l'apartat 27 de l'annex IV del Decret 833/1975.
  
4. Quant a la producció de residus perillosos (per exemple els olis usats de lubricants del càrter del motor) l'empresa ha d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus ja que al parèixer produeix menys de 10 tm/any i en la sol·licitud d'inscripció ha d'especificar-se a quin gestor autoritzat es farà lliurament dels residus generats. No obstant això, si la producció total de residus perillosos fóra superior a les 10 tm/any (es considerarà la totalitat de residus produïts per la planta, independentment que provinguen de la instal·lació que ja existia o de l'ampliació) haurà de sol·licitar la pertinent autorització administrativa en la Conselleria de Medi Ambient.
  
5. Quant al Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental i tenint en compte que l'activitat s'ha classificat dins del grup B com potencialment contaminant de l'atmosfera, haurà de constar de:
  
- Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, i CO2, realitzats per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO realitzats per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada a l'any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior dels habitatges o les instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix amb la normativa vigent, l'ordenança municipal o RAMINP).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzats una vegada a l'any per un centre qualificat o per la pròpia empresa, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn. En cas de no complir els màxims permesos, s'incrementaran les mesures d'aïllament.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 22 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 667/1999-AIA referent al projecte de modificació puntual de les normes subsidiàries, de sòl no urbanitzable a urbanitzable d'ús industrial amb ordenació detallada que afecta al terme municipal de Quartell (Camp de Morvedre), el promotor del qual és l'ajuntament, sobre la base de les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Objecte del projecte
  
L'empresa Prosimed, SA, ha presentat un programa d'actuació integrada a l'Ajuntament de Quartell, amb el qual es pretén definir conforme a la vigent legislació urbanística constituïda per la Llei 6/1994, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, i a la Llei del Sòl Estatal en allò no regulat per les anteriors i la Llei del Sòl no Urbanitzable de la Comunitat Valenciana, un nou sector de sòl urbanitzable d'ús global industrial, acció que implica una modificació de les vigents normes subsidiàries de planejament en requerir-se la reclassificació dels terrenys sobre els quals es pretén actuar, la classificació actual dels quals és la de sòl no urbanitzable.
  
L'ordenació detallada del sector, la superfície del qual és de 50.399 metres quadrats, s'estableix en una franja de sòl que queda entre la N-340 i la línia del ferrocarril València-Tarragona. Els terrenys afectats estan dividits en parcel·les, de les quals, totes menys una són propietat de Prosimed, SA.
  
Enquadrament territorial
  
El sòl objecte de modificació de classificació es troba ubicat al terme municipal de Quartell a la comarca del Camp de Morvedre, de la província de València. Concretament, la modificació afecta a 50.399 metres quadrats de sòl al polígon 5 (partida de la Foia) a l'est del nucli urbà i al costat de la carretera nacional N-340.
  
Els límits del sector on es proposa modificar la classificació són els següents:
  
- Al nord, carretera de desacceleració des de la N-340 a la carretera de Quartell.
  
- Al sud, parcel·les de cultius de tarongers propietat de distints propietaris.
  
- A l'oest, carretera nacional N-340.
  
- A l'est, parcel·les de cultius de tarongers propietat de distints propietaris.
  
Característiques naturals del territori
  
La zona d'estudi presenta una morfologia plana amb una altitud de 10 metres sobre el nivell del mar, el terreny es troba formant els típics bancals propis de l'agricultura de la zona.
  
Geològicament, el material que aflora en la zona d'estudi és denominat mantells d'aragall. Són argiles roges amb cantells de crosta del plistocé superior.
  
L'aqüífer sobre el qual s'assenta el municipi de Quartell és el sistema 56 Serra d'Espadà-Plana de Castelló-Plana de Sagunt, en la subdivisió del sistema on es troba Quartell, la composició d'aquest són paquets de graves, arenes i conglomerats en formació fonamentalment argilosa. La qualitat de les aigües es troba molt degradada per factors antròpics. Aquest aqüífer és vulnerable davant de la contaminació.
  
Pel que fa a la vegetació i a la fauna l'àrea es troba totalment antropitzada per amplis espais destinats al cultiu de cítrics. La vegetació desenvolupada en la zona, és la pròpia de la regió mediterrània marcada per la proximitat al mar. Entre la fauna existent no s'ha d'indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés, assentant-se sobre hàbitats molt transformats i amb un nivell d'exigència ambiental mínim.
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental referit a la modificació puntual de les normes subsidiàries, de sòl no urbanitzable a urbanitzable d'ús industrial amb ordenació detallada a Quartell, presenta un contingut deficient, limitant-se molt lleugerament a identificar alguns possibles impactes i sense proposar mesures correctores suficients. No obstant això, vista la finalitat de la modificació, la ubicació i les característiques ambientals de la zona pels tècnics d'aquesta Conselleria, és possible resoldre l'expedient en tramitació.
  
El contingut bàsic de l'estudi que s'ha presentat comprén, en primer lloc, una introducció que inclou presentació i antecedents, en segon lloc, una relació de la normativa aplicable, indicant els objectius de l'estudi i la localització de la zona afectada, en tercer lloc es realitza una descripció de l'estudi que inclou els epígrafs: introducció, descripció del projecte, actuacions generadores d'impacte ambiental, estudi del medi ambient natural, estudi integrat del medi i medi socioeconòmic.
  
L'apartat quart, descripció i valoració d'impactes, que comprén: una introducció, identificació d'impactes, descripció d'impactes i valoració d'impactes, hauria de ser un dels punts millor tractats, però resulta ser prou escarit i obvia aspectes de rellevant importància. La introducció i la identificació d'impactes es limiten a la descripció del mètode proposat per Gómez Orea, sense centrar-se realment en el propòsit del projecte que s'està estudiant. La descripció dels impactes com tal no existeix, es limita a repetir el propòsit del projecte. Pel que fa a la valoració d'impactes, s'identifiquen com a accions generadores d'aquests, els següents: ocupació i canvis d'ús del sòl, consum de recursos naturals, generació de residus, impacte de les aigües residuals, riscos, contaminació atmosfèrica, impacte sobre els sectors econòmics i patrimoni.
  
Entre les accions generadores d'impacte enunciades, després de l'anàlisi es pot indicar el següent:
  
- El consum de recursos naturals se centra en el consum de l'aigua, el sòl i el paisatge. El consum d'aigua no s'ha previst, únicament es té com a orientació que serà «escàs» i que el proveïment provindrà d'uns pous de reg a què té dret el propietari dels terrenys, situats a l'altre costat de la N-340. Es desconeix de quina dotació diària d'aigua es parla aproximadament, si la capacitat dels pous permetrà el proveïment del polígon conjuntament amb el regadiu, si compleix les característiques que exigeix la reglamentació tecnicosanitària per al proveïment i control de les aigües potables de consum públic (RD 1.138/1990, de 14 de setembre).
  
- S'evidencia que es produirà l'impacte sobre el paisatge i com a mesura correctora es diu textualment: «es preveu la zona verda davant de la indústria per a minimitzar l'impacte visual». Amb aquesta frase pareix resolt l'impacte sobre el paisatge, sense donar orientació alguna sobre quines plantacions constituiran la zona verda, si seran de port gran o xicotet, si necessitaran reg o no, la qual cosa suposaria un major consum d'aigua o no, són mancances que mediambientalment no es resolen.
  
- La generació de residus està limitada a exposar obvietats sense indicar orientativament quin tipus de residus són susceptibles de produir-se, segons quines indústries tinguen intenció d'ocupar el nou sòl industrial. Com també, sobre els residus qualificats com tòxics i perillosos únicament es menciona que poden convertir-se en agents causants d'impactes ambientals, sense donar solució al seu tractament, en cas de generar-se per alguna de les indústries futures. No es consideren els impactes que produirien els residus generats per la construcció del polígon industrial.
  
- Les aigües residuals es diferencien entre les procedents del consum humà i les industrials. Les primeres es proposen ser tractades per mitjà d'un sistema de filtres biològics, sense més informació, com les característiques fisicoquímiques dels efluents i el volum esperat. Respecte a les industrials, s'indica que les indústries ubicades a la parcel·la número 1 no produiran aigües residuals industrials, mentre que les ubicades a la parcel·la número 2 disposaran d'una bassa de recollida d'abocaments industrials sense conéixer la ubicació, ni característiques dels efluents que s'han d'abocar, i seran posteriorment recollits per una empresa autoritzada per al tractament posterior.
  
- Es menciona la intenció d'ubicar una depuradora segons el Pla General d'Ordenació Urbana, actualment en elaboració, com també una xarxa de clavegueram separativa, a la qual es connectaran les aigües residuals una vegada entre en servei. Aquesta mesura no és apropiada, de manera que s'haurà de desenvolupar abans de la ubicació de qualsevol tipus d'indústria la corresponent depuradora que permeta el correcte tractament dels efluents.
  
- Els riscos detectats en la zona d'actuació, segons l'estudi d'impacte ambiental, són nuls. No obstant, el mapa geocientífic de la província de València identifica la zona d'ubicació del futur polígon industrial com altament vulnerable a la contaminació de les aigües subterrànies per porositat, la qual cosa exigeix l'adopció de mesures correctores que disminuïsquen la contaminació conseqüència de la implantació del polígon.
  
- Pel que fa a la contaminació atmosfèrica, afirmen que el tipus d'indústria que s'instal·le no produirà tal contaminació, indicant que no obstant això, les normes subsidiàries preveuen mesures correctores per a la contaminació. No es considera la contaminació atmosfèrica susceptible de produir-se per la fase de construcció del polígon, conseqüència dels fums generats per la maquinària de moviments de terres, com també per la pols produïda.
  
- Respecte al patrimoni s'indica que no es produirà impacte, per no existir elements per a preservar, després de consultar a la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Ciència, a la població i a les autoritats municipals.
  
El Programa de Vigilància Ambiental proposat estableix uns indicadors capaços de detectar possibles impactes, com també descriu el procés que ha de seguir-se per a desenvolupar el pla proposat. Les mesures de vigilància proposades corresponen a la fase de funcionament del polígon, però no s'inclou la fase de construcció.
  
Tramitació administrativa
  
La Secció de Planejament de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre amb data 19 de novembre de 1999 un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, documentació tècnica, certificat d'aprovació provisional i certificat relatiu a la informació pública del projecte de modificació puntual de les normes subsidiàries, de sòl no urbanitzable a urbanitzable d'ús industrial amb ordenació detallada de Quartell. Segons certificat expedit pel secretari de l'ajuntament l'edicte d'informació pública corresponent al projecte va aparéixer inserit en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.508, de 2 de juny de 1999, en el Butlletí Oficial de la Província de València número 111, de 12 de maig de 1999, i en el diari Las Provincias de 17 d'abril de 1999.
  
Anàlisi de les al·legacions de caràcter ambiental
  
El secretari de l'Ajuntament de Quartell certifica respecte a la modificació puntual de les normes subsidiàries, de sòl no urbanitzable a urbanitzable d'ús industrial amb ordenació detallada, el no haver presentat cap al·legació.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la declaració d'impacte ambiental de la modificació puntual de les normes subsidiàries, de sòl no urbanitzable a urbanitzable d'ús industrial amb ordenació detallada a Quartell (Camp de Morvedre), el promotor del qual és l'ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució del citat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. Respecte a la capacitat de depuració i normativa per a la correcta gestió de les aigües residuals generades en el polígon industrial es tindran en compte els següents punts:
  
1.1 En qualsevol cas, l'ordre d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que serà d'aplicació en tot l'àmbit del terme municipal, s'ajustarà al que preveu el model elaborat a l'efecte conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
L'incompliment en els límits establerts en les ordenances obligarà a cada una de les activitats a l'establiment dels tractaments previs necessaris per a l'admissió de les aigües residuals generades a la xarxa municipal de clavegueram.
  
1.2 El desenvolupament del sòl urbanitzable d'ús industrial quedarà supeditat a l'acceptació de l'òrgan gestor de l'estació depuradora d'aigües residuals, de nova construcció, de l'admissió per a tractament de l'increment de volums.
  
En cas que no fóra possible el tractament en les instal·lacions que el Pla General d'Ordenació Urbana inclou, actualment en redacció, haurà de dotar-se al sector del seu propi sistema de depuració.
  
2. Es garantirà l'adequada gestió dels distints tipus de residus en tot l'àmbit del polígon industrial i en especial pel que fa a les empreses productores de residus tòxics i perillosos.
  
En aquest sentit l'ajuntament en previsió de la instal·lació d'indústries productores, en el procés de producció de residus tòxics i perillosos, i atés que els residus d'aquest caràcter han de ser evacuats i tractats per una empresa gestora especialitzada, requerirà per a la concessió de la llicència d'activitat de dites empreses, depenent de la massa anual generada, l'autorització de productor de residus tòxics i perillosos o la inscripció en el Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos.
  
3. Respecte al subministrament d'aigua, s'haurà de documentar la disponibilitat i qualitat d'aigua potable per a satisfer les necessitats hídriques previstes per al desenvolupament del polígon.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4719, del 25-03-2004 (2004/1841)

RESOLUCIÓN de 11 de febrero de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena publicar la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4719

Fecha DOGV
:   25-03-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/1841

CVE


Fecha del documento
:   11-02-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Elche](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de febrero de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/Q1841]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 600/1999-AIA, 618/1999-AIA y 667/1999-AIA, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 11 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 600/1999-AIA sobre el proyecto de instalación de una planta de cogeneración a gas natural para industria papelera en el término municipal de Beniparrell (Valencia), cuyo promotor es Ecker, SA, y basándose en las siguientes consideraciones:
  
Consideraciones previas
  
Objeto del proyecto
  
La empresa Ecker, SA, pretende instalar una planta de cogeneración a gas natural que aproveche los calores residuales de los gases de combustión para la producción de vapor y el gas natural consumido para producir energía eléctrica a través de alternadores.
  
El grupo se diseña con la intención de recanalizar a la red pública los excedentes de producción de energía eléctrica y percibir así la cantidad establecida al efecto.
  
Encuadre territorial
  
Las instalaciones donde se localizará la planta se sitúan en la parcela que Papelera Ecker, SA, dispone en un suelo urbano industrial en la partida del Palacio, s/n, municipio de Beniparrell, provincia de Valencia.
  
Características naturales del territorio
  
No aparecen reflejadas en el estudio de impacto ambiental, probablemente por entender que al situarse dentro de un polígono industrial no son relevantes para la obtención de la preceptiva declaración de impacto ambiental. Sin embargo, este criterio no aparece expuesto en la documentación presentada, quedando injustificada la no presencia de aquellas.
  
Análisis del estudio de impacto ambiental
  
El estudio describe con cierta profundidad los aspectos técnicos de la instalación y funcionamiento de la planta de cogeneración dentro del apartado relativo a la descripción de la actuación.
  
Procede a continuación a la evaluación de las acciones susceptibles de producir impacto ambiental, centrándose sobre todo en las emisiones contaminantes y la producción de ruido.
  
Del análisis del documento se entiende que si bien se han identificado correctamente los dos principales problemas de este tipo de instalaciones, la contaminación atmosférica y acústica, parece que se ha dejado de lado la gestión de residuos tóxicos y peligrosos indicando tan sólo que «será realizada por un gestor autorizado».
  
Cabría profundizar un poco más en esta problemática, por sencilla que parezca, y evaluar las cantidades de residuos generados por la totalidad de la instalación, procediendo así a solicitar los permisos pertinentes e indicando la identidad del gestor al que se adscribe la actividad.
  
Como conclusión, el estudio de impacto ambiental parece se estima como suficiente salvo en pequeños detalles que se comentarán en las medidas correctoras a adoptar y en la profundidad del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
No obstante, y por las características de este tipo de proyectos, la falta de los aspectos citados no impide la redacción de la preceptiva declaración de impacto ambiental.
  
Tramitación administrativa y análisis de las alegaciones
  
En fecha 19 de octubre de 1999, Amparo García Chapa, administradora de la empresa Ecker, SA, y en calidad de representante de la misma, solicitó a la Conselleria de Medio Ambiente fuera tramitado el expediente oportuno relacionado con la construcción de una planta de cogeneración a gas natural, adjuntando para ello los ejemplares del proyecto industrial, estudio de impacto ambiental, estudio de corrección de la contaminación y certificado ECA sobre las medidas correctoras de la contaminación.
  
En fecha 30 de noviembre de 1999 se solicitó consulta al Servicio de Residuos y Contaminación con el objeto de que diera a conocer las alegaciones, propuestas e indicaciones que considerara oportunas.
  
En fecha 1 de diciembre de 1999 se solicitó consulta al Ayuntamiento de Beniparrell con el objeto de que diera a conocer las alegaciones, propuestas e indicaciones que considerara oportunas.
  
En fecha 16 de diciembre de 1999 se recibió del Servicio Territorial de Industria y Energía el proyecto técnico, estudio de impacto ambiental y resultado de la información pública.
  
En dicho documento figura que el estudio de impacto ambiental se sometió a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 248, de 19 de octubre de 1999, sin que se presentara alegación alguna en el periodo establecido al efecto.
  
En fecha 19 de enero de 2000 se recibió del Ayuntamiento de Beniparrell informe según el cual se considera que no se producirán efectos negativos con respecto al impacto ambiental por el desarrollo del proyecto, indicando además la localización del mismo en suelo urbano industrial.
  
En fecha 27 de enero de 2000 se recibió de la Dirección Territorial de Actividades Calificadas la documentación y el expediente instruido por el Ayuntamiento de Beniparrell relativo a la solicitud de licencia municipal, sin que se reportara problema alguno al respecto.
  
En fecha 28 de abril de 1999 se recibió en este Servicio la contestación a la consulta efectuada al Servicio de Residuos y Contaminación, donde se realizaban los siguientes comentarios:
  
- La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea) según el modelo que aparece en el anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente la adaptación de la encuesta que aparece en el anexo V de la mencionada orden, la cual se encuentra igualmente disponible en los mencionados servicios territoriales. (La citada encuesta se rellenará tanto de los focos emisores que se proponen en el EIA como de los focos emisores con que cuenta en la actualidad la actividad).
  
- Las chimeneas de emisión de contaminantes deberán disponer de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y accesibilidad a los mismos mediante una estructura fija, según se indica en la Orden de 18 de octubre de 1976.
  
- En cuanto al ruido, el EIA toma como referencia los límites que se citan en el Anteproyecto de Ley de Protección contra la Contaminación Sonora de la Generalitat Valenciana. Estas medidas no se pueden tener en cuenta y el estudio deberá regirse por la normativa vigente (ordenanza municipal o RAMINP).
  
- En cuanto a la producción de residuos peligrosos (por ejemplo, los aceites usados de lubricantes del cárter del motor), la empresa debe inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos ya que produce menos de 10 tm/año y en la solicitud de inscripción debe especificarse a qué gestor autorizado se va a hacer entrega de los residuos generados. No obstante, si la producción total de residuos peligrosos fuera superior a las 10 tm/año deberá solicitar la pertinente autorización administrativa en la Conselleria de Medio Ambiente.
  
- En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera y del ruido ambiental, entendemos que debería constar de:
  
· Mediciones de las emisiones de NO, NO2, CO, y CO2, realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años.
  
· Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2 y CO realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez al año.
  
· Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas o colindantes realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de aparato con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple con la normativa vigente, ordenanza municipal o RAMINP).
  
· Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas una vez al año por un centro cualificado o por la propia empresa, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Formular con carácter favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la presente declaración de impacto ambiental sobre el proyecto de instalación de planta de cogeneración a gas natural para industria papelera en el término municipal de Beniparrell (Valencia), cuyo promotor es Ecker, SA, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea) según el modelo que aparece en el anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente la adaptación de la encuesta que aparece en el anexo V de la mencionada orden, la cual se encuentra igualmente disponible en los mencionados servicios territoriales. (La citada encuesta se rellenará tanto de los focos emisores que se proponen en el EIA como de los focos emisores con que cuenta en la actualidad la actividad).
  
2. Las chimeneas de emisión de contaminantes deberán disponer de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y accesibilidad a los mismos mediante una estructura fija, según se indica en la Orden de 18 de octubre de 1976.
  
3. En cuanto al ruido, la actividad deberá regirse por la normativa vigente al respecto (ordenanza municipal o RAMINP).
  
4. En cuanto a la producción de residuos peligrosos (por ejemplo, los aceites usados de lubricantes del cárter del motor) la empresa debe inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos ya que produce menos de 10 tm/año y en la solicitud de inscripción debe especificarse a qué gestor autorizado se va a hacer entrega de los residuos generados. No obstante, si la producción total de residuos peligrosos fuera superior a las 10 tm/año (se considerará la totalidad de residuos producidos por la planta, independientemente de que provengan de la instalación que ya existía o de la ampliación) deberá solicitar la pertinente autorización administrativa en la Conselleria de Medio Ambiente.
  
5. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera y del ruido ambiental, deberá constar de:
  
- Mediciones de las emisiones de NO, NO2, CO, y CO2, realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años.
  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2 y CO realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez al año.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de las viviendas o instalaciones próximas o colindantes realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de aparato con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple con la normativa vigente, ordenanza municipal o RAMINP).
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas una vez al año por un centro cualificado o por la propia empresa, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de febrero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 618/1999-AIA, sobre el proyecto de instalación de una planta de cogeneración a gas natural para industria de envases de papel-cartón en el término municipal de Cheste (Valencia), cuyo promotor es Enesval, SL, y basándose en las siguientes consideraciones:
  
Consideraciones previas
  
Objeto del proyecto
  
La empresa Enesval, SL, pretende instalar una planta de cogeneración a gas natural que aproveche los calores residuales de los gases de combustión y de la refrigeración de las camisas de los motores para la producción de aire caliente y el gas natural consumido para producir energía eléctrica a través de alternadores.
  
Encuadre territorial
  
Las instalaciones donde se localizará la planta se sitúan en la parcela 6-C del polígono industrial Castilla, perteneciente al municipio de Cheste, provincia de Valencia.
  
Características naturales del territorio
  
No aparecen reflejadas en el estudio de impacto ambiental, probablemente por entender que al situarse dentro de un polígono industrial no son relevantes para la obtención de la preceptiva declaración de impacto ambiental. Sin embargo, este criterio no aparece expuesto en la documentación presentada, quedando injustificada la no presencia de aquellas.
  
Análisis del estudio de impacto ambiental
  
En cumplimiento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, y el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la ley anteriormente citada, se redacta el presente estudio de impacto ambiental (EIA), quedando expuestos tanto sus objetivos como la metodología a seguir y el marco jurídico aplicable.
  
El estudio describe con cierta profundidad los aspectos técnicos de la instalación y funcionamiento de la planta de cogeneración dentro del apartado relativo a la descripción del proyecto.
  
Procede a continuación a la evaluación de las acciones susceptibles de producir impacto ambiental, distinguiendo entre la fase de realización y de funcionamiento.
  
Del análisis del documento se entiende que se han identificado correctamente los tres principales problemas de este tipo de instalaciones, aunque falta cierto nivel de detalle en cuanto a la gestión de residuos, emisiones atmosféricas y contaminación acústica se refiere.
  
Como conclusión, el estudio de impacto ambiental parece se estima como suficiente salvo en pequeños detalles que se comentarán en las medidas correctoras a adoptar y en la ausencia del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
No obstante, y por las características de este tipo de proyectos, la falta de los aspectos citados no impide la redacción de la preceptiva declaración de impacto ambiental.
  
Tramitación administrativa y análisis de las alegaciones
  
En fecha 22 de octubre de 1999, el Servicio Territorial de Industria y Energía remitió a la Conselleria de Medio Ambiente los ejemplares del proyecto técnico, estudio de impacto ambiental y resultado del periodo de información pública.
  
En dicho documento figura que el estudio de impacto ambiental se sometió a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Província de Valencia número 195, de 18 de agosto de 1999, sin que se presentara alegación alguna en el periodo establecido al efecto.
  
En fecha 30 de noviembre de 1999 se solicitó consulta al Servicio de Residuos y Contaminación con el objeto de que diera a conocer las alegaciones, propuestas e indicaciones que considerara oportunas.
  
En fecha 1 de diciembre de 1999 se solicitó consulta Ayuntamiento de Cheste con el objeto de que diera a conocer las alegaciones, propuestas e indicaciones que considerara oportunas, si que se haya recibido contestación a la misma hasta la fecha de redacción de este documento.
  
En fecha 28 de abril de 1999 se recibió en este Servicio la contestación a la consulta efectuada al Servicio de Residuos y Contaminación, donde se realizaban los siguientes comentarios:
  
- La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea) según el modelo que aparece en el anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
- Las tres chimeneas de emisión de contaminantes presentan una disparidad en cuanto a la altura propuesta para cada una de ellas, ya que mientras en la página 25 del estudio de impacto ambiental dice que se situarán todas a una altura de nueve metros, en la encuesta nacional sobre contaminación atmosférica que se incluye en el estudio se indican otras alturas de las mismas (chimenea 1: 9,75 m, chimenea 2: 13,4 m y chimenea 3: 12,36 m).
  
- En cuanto a las emisiones de CO estimadas, no se corresponden los datos expuestos en el estudio de impacto ambiental (inferiores a 600 mg/Nm³) con lo reflejados en el proyecto de instalación de la planta (950 mg/Nm³). Si tomamos en cuenta el dato reflejado en el proyecto de instalación estos niveles de emisión sobrepasan los límites fijados en el anexo IV del Decreto 833/1975.
  
- En cuanto a la afirmación 4 del apartado 6 (conclusión), hay que aclarar que los límites de emisión de NO2 están especificados en el apartado 27, anexo IV del Decreto 833/1975.
  
- La actividad, según el redactor del EIA, está clasificada como potencialmente contaminadora de la atmósfera dentro del grupo B, por lo tanto, según la Orden de 18 de octubre de 1976, se deberán realizar mediciones de las emisiones por una entidad colaboradora de la administración o por un organismo de control autorizado cada tres años, y no cada cinco años como propone el estudio de impacto ambiental.
  
- En cuanto a la producción de residuos peligrosos (por ejemplo, los aceites usados de lubricantes del cárter del motor) la empresa debe inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos ya que al parecer produce menos de 10 tm/año y en la solicitud de inscripción debe especificarse a qué gestor autorizado se va a hacer entrega de los residuos generados. No obstante, si la producción total de residuos peligrosos fuera superior a las 10 tm/año deberá solicitar la pertinente autorización administrativa en la Conselleria de Medio Ambiente.
  
- En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera y del ruido ambiental, entendemos que debería constar de:
  
· Mediciones de las emisiones de NO, NO2, CO, y CO2, realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años.
  
· Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2 y CO realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez al año.
  
· Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas o colindantes realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de aparato con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple con la normativa vigente, ordenanza municipal o RAMINP). En caso contrario deberá incrementar las medidas de aislamiento hasta alcanzar unos niveles admisibles.
  
· Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas una vez al año por un centro cualificado o por la propia empresa, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.
  
- El Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera deberá realizarse en todos y cada uno de los focos. No obstante, el autocontrol podrá disminuir su frecuencia en los focos que habitualmente no funcionan (por ejemplo, chimenea de by-pass, o como se indica en el estudio, en la chimenea 1) y deberá realizarse de los focos que producen efectiva y habitualmente el vertido.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Formular con carácter favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la presente declaración de impacto ambiental sobre el proyecto de instalación de planta de cogeneración a gas natural para industria de envases de papel-cartón en el término municipal de Cheste (Valencia), cuyo promotor es Enesval, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea) según el modelo que aparece en el anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
2. Se regulará la altura de las chimeneas según lo expuesto en la encuesta nacional adjunta o bien se volverá a tramitar dicho documento con las modificaciones pertinentes, con el objeto de eliminar las disparidades detectadas. Así mismo, añadir que las chimeneas de emisión de contaminantes deberán disponer de la adecuada accesibilidad a las mismas mediante una estructura fija, según se indica en la Orden de 18 de octubre de 1976, para facilitar la toma de muestras.
  
3. Se verificará que las emisiones de CO son inferiores en todo momento a las establecidas en el anexo IV del Decreto 833/1975, es decir, comprobando que no se supera la cantidad de 600 mg/Nm³ en ningún caso. Respecto a los límites de NO2 se estará a lo dispuesto en el apartado 27 del anexo IV del Decreto 833/1975.
  
4. En cuanto a la producción de residuos peligrosos (por ejemplo, los aceites usados de lubricantes del cárter del motor) la empresa debe inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos ya que al parecer produce menos de 10 tm/año y en la solicitud de inscripción debe especificarse a qué gestor autorizado se va a hacer entrega de los residuos generados. No obstante, si la producción total de residuos peligrosos fuera superior a las 10 tm/año (se considerará la totalidad de residuos producidos por la planta, independientemente de que provengan de la instalación que ya existía o de la ampliación) deberá solicitar la pertinente autorización administrativa en la Conselleria de Medio Ambiente.
  
5. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera y del ruido ambiental y teniendo en cuenta que la actividad se ha clasificado dentro del grupo B como potencialmente contaminadora de la atmósfera, deberá constar de:
  
- Mediciones de las emisiones de NO, NO2, CO, y CO2, realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años.
  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2 y CO realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez al año.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de las viviendas o instalaciones próximas o colindantes realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de aparato con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple con la normativa vigente, ordenanza municipal o RAMINP).
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas una vez al año por un centro cualificado o por la propia empresa, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno. En caso de no cumplir los máximos permitidos se incrementarán las medidas de aislamiento.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de febrero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 667/1999-AIA referente al proyecto de modificación puntual de las normas subsidiarias, de suelo no urbanizable a urbanizable de uso industrial con ordenación pormenorizada que afecta al término municipal de Quartell (Camp de Morvedre), cuyo promotor es el propio ayuntamiento, sobre la base de las siguientes consideraciones:
  
Consideraciones previas
  
Objeto del proyecto
  
La empresa Prosimed, SA, ha presentado un programa de actuación integrada al Ayuntamiento de Quartell, con el que se pretende definir conforme a la vigente legislación urbanística constituida por la Ley 6/1994, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística, y a la Ley del Suelo Estatal en aquello no regulado por las anteriores y la Ley del Suelo No Urbanizable de la Comunidad Valenciana, un nuevo sector de suelo urbanizable de uso global industrial, acción que implica una modificación de las vigentes normas subsidiarias de planeamiento al requerirse la reclasificación de los terrenos sobre los que se pretende actuar, cuya clasificación actual es la de suelo no urbanizable.
  
La ordenación pormenorizada del sector, cuya superficie es de 50.399 metros cuadrados, se establece en una franja de suelo que queda entre la N-340 y la línea del ferrocarril Valencia-Tarragona. Los terrenos afectados están divididos en parcelas, de las cuales, todas menos una son propiedad de Prosimed, SA.
  
Encuadre territorial
  
El suelo objeto de modificación de su clasificación se encuentra ubicado en el término municipal de Quartell en la comarca del Camp de Morvedre, de la provincia de Valencia. Concretamente, la modificación afecta a 50.399 metros cuadrados de suelo en el polígono 5 (partida La Foya) al este del núcleo urbano y junto a la carretera nacional N-340.
  
Los límites del sector que se propone modificar su clasificación son los siguientes:
  
- Al norte, carretera de deceleración desde N-340 a la carretera de Quartell.
  
- Al sur, parcelas de cultivos de naranjos propiedad de distintos propietarios.
  
- Al oeste, carretera nacional N-340.
  
- Al este, parcelas de cultivos de naranjos propiedad de distintos propietarios.
  
Características naturales del territorio
  
La zona de estudio presenta una morfología llana con una altitud de 10 metros sobre el nivel del mar, el terreno se encuentra formando los típicos bancales propios de la agricultura de la zona.
  
Geológicamente, el material que aflora en la zona de estudio es denominado mantos de arroyada. Son arcillas rojas con cantos de costra del pleistoceno superior.
  
El acuífero sobre el que se asienta el municipio de Quartell es el sistema 56 Sierra de Espadán-Plana de Castellón-Plana de Sagunto, en cuya subdivisión del sistema en el que se encuentra Quartell, la composición del mismo son paquetes de gravas, arenas y conglomerados en formación fundamentalmente arcillosa. La calidad de las aguas se encuentra muy degradada por factores antrópicos. Este acuífero es vulnerable frente a la contaminación.
  
En cuanto a la vegetación y la fauna el área se encuentra totalmente antropizada por amplios espacios destinados al cultivo de cítricos. La vegetación desarrollada en la zona, es la propia de la región mediterránea marcada por su cercanía al mar. Entre la fauna existente no cabe indicar presencia de individuos catalogados como de especial interés, asentándose sobre hábitats muy transformados y con un nivel de exigencia ambiental mínimo.
  
Análisis del estudio de impacto ambiental
  
El estudio de impacto ambiental referido a la modificación puntual de las normas subsidiarias, de suelo no urbanizable a urbanizable de uso industrial con ordenación pormenorizada en Quartell, presenta un contenido deficiente, limitándose muy ligeramente a identificar algunos posibles impactos y sin proponer medidas correctoras suficientes, no obstante, vista la finalidad de la modificación, su ubicación y las características ambientales de la zona por los técnicos de esta conselleria, es posible resolver el expediente en tramitación.
  
El contenido básico del estudio que se ha presentado comprende, en primer lugar, una introducción que incluye presentación y antecedentes, en segundo lugar, una relación de la normativa aplicable, indicando los objetivos del estudio y la localización de la zona afectada, en tercer lugar se realiza una descripción del estudio que incluye los epígrafes introducción, descripción del proyecto, actuaciones generadoras de impacto ambiental, estudio del medio ambiente natural, estudio integrado del medio y medio socio-económico.
  
El apartado cuarto, descripción y valoración de impactos, que comprende una introducción, identificación de impactos, descripción de impactos y valoración de impactos, debería ser uno de los puntos mejor tratados, resultando ser bastante escueto y obviando aspectos de relevante importancia. La introducción y la identificación de impactos se limitan a la descripción del método propuesto por Gómez Orea, sin centrarse realmente en el propósito del proyecto que se está estudiando. La descripción de los impactos como tal no existe, se limita a repetir el propósito del proyecto. En cuanto a la valoración de impactos, se identifican como acciones generadoras de los mismos, los siguientes: ocupación y cambios de uso del suelo, consumo de recursos naturales, generación de residuos, impacto de las aguas residuales, riesgos, contaminación atmosférica, impacto sobre los sectores económicos y patrimonio.
  
Entre las acciones generadoras de impacto enunciadas, tras su análisis se puede indicar lo siguiente:
  
- El consumo de recursos naturales se centra en el consumo del agua, suelo y paisaje. El consumo de agua no se ha previsto, únicamente se tiene como orientación que será «escaso» y que el abastecimiento provendrá de unos pozos de riego a que tiene derecho el propietario de los terrenos, situados al otro lado de la N-340. Se desconoce de que dotación diaria de agua se habla de modo aproximado, si la capacidad de los pozos permitirá el abastecimiento del polígono conjuntamente con el regadío, si cumple las características que exige la reglamentación técnico sanitaria para el abastecimiento y control de las aguas potables de consumo público (RD 1.138/1990, de 14 de septiembre).
  
- El impacto sobre el paisaje se evidencia que se producirá y como medida correctora se dice textualmente: «se prevé la zona verde delante de la industria para minimizar el impacto visual». Con esta frase parece resuelto el impacto sobre el paisaje, sin dar orientación alguna sobre que plantaciones constituirán la zona verde, si serán de porte grande o pequeño, si necesitará riego o no, lo cual supondría un mayor consumo de agua o no, son carencias que medio ambientalmente no se resuelven.
  
- La generación de residuos está limitada a exponer obviedades sin indicar orientativamente que tipo de residuos son susceptibles de producirse, según que industrias tengan intención de ocupar el nuevo suelo industrial. Así mismo, los residuos calificados como tóxicos y peligrosos, únicamente se menciona de ellos, que pueden convertirse en agentes causantes de impactos ambientales, sin dar solución a su tratamiento, caso de generarse por alguna de las industrias futuras. No se consideran los impactos que producirían los residuos generados por la construcción del polígono industrial.
  
- Las aguas residuales, diferencian entre las procedentes del consumo humano y las industriales. Las primeras se proponen ser tratadas mediante un sistema de filtros biológicos, sin más información, como las características físico-químicas de los efluentes y el volumen esperado. Respecto a las industriales, se indica que las industrias ubicadas en la parcela número 1 no producirán aguas residuales industriales, mientras que las ubicadas en la parcela número 2 dispondrán de una balsa de recogida de vertidos industriales sin conocer su ubicación, ni características de los efluentes a verter, siendo posteriormente recogidos por empresa autorizada para su posterior tratamiento.
  
- Se menciona la intención de ubicar una depuradora según el Plan General de Ordenación Urbana, actualmente en elaboración, al igual que una red de alcantarillado separativa, a la cual se conectarán las aguas residuales una vez entre en servicio. No es de recibo esta medida, de modo que se deberá desarrollar previo a la ubicación de cualquier tipo de industria la correspondiente depuradora que permita el correcto tratamiento de los efluentes.
  
- Los riesgos detectados en la zona de actuación, según el estudio de impacto ambiental, son nulos. sin embargo, el mapa geocientífico de la provincia de Valencia identifica la zona de ubicación del futuro polígono industrial de ser altamente vulnerable a la contaminación de las aguas subterráneas por porosidad, lo cual exige la adopción de medidas correctoras que disminuyan la contaminación consecuencia de la implantación del polígono.
  
- En cuanto a la contaminación atmosférica, afirman que el tipo de industria que se instale no producirá tal contaminación, indicando que no obstante, las normas subsidiarias prevén medidas correctoras para la contaminación. No se considera la contaminación atmosférica susceptible de producirse por la fase de construcción del polígono, consecuencia de los humos generados por la maquinaria de movimientos de tierras, así como por el polvo producido.
  
- Respecto al patrimonio se indica que no se producirá impacto, por no existir elementos para preservar, tras consultar a la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Educación y Ciencia, a la población y a las autoridades municipales.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto establece unos indicadores capaces de detectar posibles impactos, así como también describe el proceso que debe seguirse para desarrollan el plan propuesto. Las medidas de vigilancia propuestas corresponden a la fase de funcionamiento del polígono, no siendo contemplada la fase de construcción.
  
Tramitación administrativa
  
La Sección de Planeamiento de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió, con fecha 19 de noviembre de 1999, un ejemplar del estudio de impacto ambiental, documentación técnica, certificado de aprobación provisional y certificado relativo a la información pública del proyecto de modificación puntual de las normas subsidiarias, de suelo no urbanizable a urbanizable de uso industrial con ordenación pormenorizada de Quartell. Según certificado expedido por el secretario del ayuntamiento el edicto de información pública correspondiente al proyecto apareció inserto en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.508, de 2 de junio de 1999, en el Boletín Oficial de la Província de Valencia número 111, de 12 de mayo de 1999, y en el diario Las Provincias de 17 de abril de 1999.
  
Análisis de las alegaciones de carácter ambiental
  
El secretario del Ayuntamiento de Quartell certifica respecto a la modificación puntual de las normas subsidiarias, de suelo no urbanizable a urbanizable de uso industrial con ordenación pormenorizada, el no haberse presentado alegación alguna.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
En uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Formular con carácter favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la declaración de impacto ambiental de la modificación puntual de las normas subsidiarias, de suelo no urbanizable a urbanizable de uso industrial con ordenación pormenorizada en Quartell (Camp de Morvedre), cuyo promotor es el propio ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Respecto a la capacidad de depuración y normativa para la correcta gestión de las aguas residuales generadas en el polígono industrial se tendrán en cuenta los siguientes puntos:
  
1.1 En cualquier caso, la ordenanza de vertido a la red municipal de alcantarillado, que será de aplicación en todo el ámbito del término municipal, se ajustará a lo previsto en el modelo elaborado al efecto conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
El incumplimiento en los límites establecidos en las ordenanzas obligará a cada una de las actividades al establecimiento de los tratamientos previos necesarios para la admisión de las aguas residuales generadas a la red municipal de alcantarillado.
  
1.2 El desarrollo del suelo urbanizable de uso industrial quedará supeditado a la aceptación del órgano gestor de la estación depuradora de aguas residuales, de nueva construcción, de la admisión para tratamiento del incremento de volúmenes.
  
Caso de que no fuese posible el tratamiento en las instalaciones que el Plan General de Ordenación Urbana: contempla, actualmente en redacción, deberá dotarse al sector de su propio sistema de depuración.
  
2. Se garantizará la adecuada gestión de los distintos tipos de residuos en todo el ámbito del polígono industrial y en especial en lo referente a las empresas productoras de residuos tóxicos y peligrosos.
  
En este sentido el ayuntamiento en previsión de la instalación de industrias productoras, en su proceso de producción de residuos tóxicos y peligrosos, y dado que los residuos de este carácter deben ser evacuados y tratados por empresa gestora especializada, requerirá para la concesión de la licencia de actividad de dichas empresas, dependiendo de la masa anual generada, la autorización de productor de residuos tóxicos y peligrosos o la inscripción en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
3. Respecto al sumuinistro de agua, se deberá documentar la disponibilidad y calidad de agua potable para satisfacer las necesidades hídricas previstas para el desarrollo del polígono.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML