Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4455, del 07-03-2003 (2003/1914)

RESOLUCIÓ d'11 de febrer de 2003, de la Subsecretaria del Secretariat del Govern i Relacions amb les Corts de la Presidència de la Generalitat, per la qual es disposa la publicació del Conveni de col·laboració entre la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana, el Ministeri de Medi Ambient i la Fundació CEAM.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4455

Data del DOGV
:   07-03-2003

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - A) CONVENIS INTERADMINISTRATIUS

Número del document
:   2003/1914

CVE


Data del document
:   11-02-2003

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria Medi Ambient](javascript:void(0))
    * [Fundació Centre d'Estudis Ambientals del Mediterrani](javascript:void(0))
    * [política de medi ambient](javascript:void(0))
    * [fundació](javascript:void(0))
    * [administració central](javascript:void(0))
    * [cooperació administrativa](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 de febrer de 2003, de la Subsecretaria del Secretariat del Govern i Relacions amb les Corts de la Presidència de la Generalitat, per la qual es disposa la publicació del Conveni de col·laboració entre la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana, el Ministeri de Medi Ambient i la Fundació CEAM. [2003/X1914]
  
Subscrit, després de la tramitació prèvia reglamentària, entre la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana, el Ministeri de Medi Ambient i la Fundació CEAM, el 18 de setembre de 2002, un Conveni de col·laboració, i en compliment del que estableix l'article 8.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, cal publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'esmentat Conveni, que ha quedat inscrit al Registre de Convenis amb el número 0023/2003, i que figura com a annex d'aquesta resolució.
  
València, 11 de febrer de 2003.- La subsecretària del Secretariat del Govern i Relacions amb les Corts: Amparo Koninckx Frasquet.
  
Conveni de col·laboració entre la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana, el Ministeri de Medi Ambient i la Fundació CEAM
  
València, 18 de setembre de 2002
  
REUNITS
  
D'una part, el senyor Jaume Mates i Palou, ministre de Medi Ambient, en representació de l'administració general de l'Estat, facultat expressament per a subscriure aquest conveni per acord del Consell de ministres
  
D'una altra, el senyor Fernando Modrego Caballero, conseller de Medi Ambient, en nom i representació de l'administració de la Generalitat Valenciana, facultat expressament per a subscriure aquest conveni per acord del Consell de data 17 de setembre de 2002.
  
I d'una altra, el senyor José Joaquín Ripoll Serrano i el senyor Millán Millán Muñoz, president del Patronat i director executiu, respectivament, de la fundació de la Comunitat Valenciana Fundació Centre d'Estudis Ambientals del Mediterrani, en nom i representació d'aquesta, facultats expressament per a subscriure aquest conveni per acord del Patronat de 28 de juny de 2002.
  
I. Les parts: l'administració general de l'Estat
  
1. L'Administració general de l'Estat (en endavant, AGE), mitjançant el Ministeri de Medi Ambient, és competent, entre altres, en relació amb les matèries de medi ambient, conservació de la naturalesa, l'ús racional dels recursos naturals, forests i aprofitaments forestals, educació ambiental i participació pública, per a aconseguir un desenvolupament sostenible, en els termes que concreta el Reial Decret 1.475/2000, de 4 d'agost, pel qual es desenvolupa l'estructura orgànica bàsica del Ministeri de Medi Ambient.
  
2. A l'efecte d'aquest conveni s'estableix el domicili de l'AGE en la seu del Ministeri de Medi Ambient. El CIF és S-2836001D.
  
3. Aquest conveni ha sigut aprovat per acord del Consell de ministres
  
II. Les parts: l'administració pública de la Generalitat Valenciana
  
1. L'Administració pública de la Generalitat Valenciana (d'ara endavant, AGV), mitjançant la Conselleria de Medi Ambient és competent en aquesta matèria, en els termes que concreta el Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient.
  
2. A l'efecte d'aquest conveni s'estableix el domicili de l'AGV, en la seu de la Conselleria de Medi Ambient. El CIF és S-9611002A.
  
3. Aquest conveni ha sigut aprovat per acord del Consell de 17 de setembre de 2002.
  
III. Les parts: la Fundació CEAM
  
1. La fundació de la Comunitat Valenciana Fundació Centre d'Estudis Ambientals del Mediterrani (en endavant, Fundació CEAM), és una organització que, sota el protectorat de la Generalitat Valenciana, està constituïda per a promoure i desenvolupar la investigació al medi ambient de la regió mediterrània. Es troba inscrita en el Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana amb la referència 93 (V), el CIF és G-46957213, i el domicili està en el carrer Charles R. Darwin núm. 14, 46980 Paterna.
  
2. Els vigents estatuts, que recullen els objectius generals inicials de la Fundació CEAM diuen que, atesa la necessitat de portar endavant una gestió eficaç del medi ambient mediterrani i tenint en compte l'especificitat d'aquest, se'n considera necessària la investigació específica. La Fundació es proposa com un instrument capaç de cobrir aquest dèficit i fer realitat una oferta d'investigació i tecnologia per als països mediterranis. La Fundació està concebuda com un instrument aglutinador i potenciador dels esforços que actualment realitzen distints grups d'investigació, a fi de permetre un avanç qualitatiu en el coneixement i maneig dels recursos naturals en condicions geogràfiques mediterrànies. Els seus objectius científics, i les activitats per a dur a terme, són les següents:
  
2.1 Estudiar i descriure els canvis que han tingut i tenen lloc en els ecosistemes mediterranis i la influència humana sobre aquests, per mitjà de la promoció i el desenvolupament de projectes de recerca i desenvolupament tecnològic.
  
2.2 Estudiar els processos físics, químics, geològics i biològics naturals en condicions geogràfiques mediterrànies, per coneixer-los i per a la comprensió de les conseqüències de l'activitat humana sobre aquests, especialment la contaminació atmosfèrica i els seus efectes, per mitjà de la promoció i la realització de projectes de recerca i desenvolupament tecnològic.
  
2.3 Desenvolupar estratègies de maneig d'ecosistemes que permeten fer compatibles la conservació dels recursos naturals, amb una utilització racional del medi ambient mediterrani, amb la promoció i la realització de projectes de recerca i desenvolupament tecnològics.
  
2.4 Promoure l'educació i la formació en temes ambientals mediterranis, per mitjà de la docència especialitzada, la incorporació d'universitaris a projectes de recerca i desenvolupament tecnològic, l'edició de publicacions especialitzades, i el finançament d'ampliacions d'estudis en l'estranger.
  
Els objectius científics específics que atendrà aquest conveni, es concreten en l'annex I.
  
3. La Fundació CEAM està inscrita amb el número 30 en el Registre de Centres d'Innovació i Tecnologia, creat i mantingut per la Comissió Interministerial de Ciència i Tecnologia i regulat pel Reial Decret 2.609/1996.
  
IV. Els productes d'R+DT i les condicions per a la seua obtenció
  
1. La recerca i el desenvolupament tecnològic (d'ara endavant, R+DT) es poden definir com la indagació original i planificada que persegueix descobrir nous coneixements i superior compressió en els terrenys científic o tècnic, i l'aplicació dels èxits obtinguts en la investigació fins que s'inicia la producció comercial, concretats en resultats per a la fabricació de nous materials o productes o per al disseny de nous processos o sistemes de producció, com també per a la millora tecnològica de substàncies i materials, productes, processos o sistemes preexistents.
  
2. Els resultats de l'activitat d'R+DT es concreten en propietat intel·lectual, propietat industrial o en informació tècnica especialitzada (know-how). La disponibilitat efectiva d'aquests resultats per part d'una organització depén, en gran manera, del patrimoni científic resident en aquesta i de la seua qualitat contrastada. D'altra banda, la incertesa pròpia de l'activitat d'R+DT condiciona el grau de disponibilitat immediata d'aquests resultats. Finalment, en el cas d'R+DT ambiental cal disposar d'informació superior, com a mínim, a un any natural per a poder sotmetre-la al procediment científic.
  
3. L'obtenció d'un patrimoni científic que produïsca resultats d'alta qualitat depén de la definició d'objectius a mitjà termini i d'un escenari econòmic en què estiga assegurada l'estabilitat, i al costat d'aquests dos, els mecanismes que estimulen la creativitat científica i l'obtenció d'ingressos en funció de les diverses situacions del mercat.
  
V. L'R+DT ambiental, l'especifitat mediterrània
  
1. L'aplicació, entre altres, del principi d'utilització de la millor tecnologia disponible en el camp de les activitats econòmiques d'incidència ambiental, exigeix que es dispose d'organitzacions d'R+DT amb un patrimoni científic de proporcions adequades i especialització concreta.
  
2. Les característiques específiques de les regions de condicions geogràfiques mediterrànies necessiten tecnologia ambiental adequada per a aquestes, atés que l'ús de tecnologia generada sobre el patrimoni científic específic de regions de condicions geogràfiques diferents, no soluciona els problemes ambientals, fins i tot pot arribar a complicar-los.
  
3. El creixement industrial de l'últim segle, es va produir en regions geogràfiques de condicions distintes a les mediterrànies, de manera que la tecnologia ambiental descansava sobre resultats d'investigació amb variables climàtiques distintes, de manera que el patrimoni científic relatiu a problemes ambientals mediterranis és escàs. Fins i tot fins fa relativament poc temps, es discutia si existien problemes ambientals específics de regions geogràfiques mediterrànies.
  
4. Per a satisfer la demanda de tecnologia ambiental mediterrània, és necessari d'un costat, incrementar quantitativament i qualitativa el patrimoni científic, ubicant-lo en organitzacions idònies. D'un altre, que aquestes organitzacions puguen disposar d'un grau d'especialització i de qualitat reconeguda que facen possible produir els productes d'R+DT que puguen oferir, efectivament, la millor tecnologia disponible.
  
VI. La intervenció de les administracions públiques
  
1. Les administracions públiques, i entre aquestes les que subscriuen aquest conveni, intervenen en l'activitat d'R+DT per tres vies: per mitjà de l'activitat de foment, per mitjà de la contractació de serveis d'R+DT o realitzant directament aquesta activitat mitjançant administracions públiques especialitzades.
  
2. Aquest conveni s'emmarca en l'activitat de foment, sense perjudici que indirectament afecte les altres dues formes d'intervenció. Generalment, l'acció de foment en R+DT se centra en finançament parcial de projectes, siga finançant la totalitat dels costs marginals del projecte, siga finançant parcialment la totalitat de les despeses necessàries per a dur-los a terme, presumint en els dos casos, que les organitzacions disposen de mitjans necessaris per a assumir els costs no marginals, o bé per a assumir la diferència de despeses totals. En altres paraules, que l'estabilitat econòmica per a elaborar el patrimoni científic resident, es presumeix que s'obté per vies distintes a l'activitat de foment, fins i tot es presumeix que també per a atendre part de les despeses necessàries per a l'execució dels projectes d'investigació. Aquesta presumpció s'accentua en els moments en què la investigació aconsegueix els punts més elevats d'incertesa que, de fet, no solen ser objecte de l'activitat del foment d'R+DT.
  
3. Aquesta presumpció descansa en el fet que una part de les organitzacions que tenen per objecte l'activitat d'R+DT són administracions públiques, i altres estan vinculades a sectors econòmics organitzats, o fins i tot formen part d'empreses. De manera, que aquesta presumpció xoca amb la realitat de les organitzacions que no estan en cap d'aquestes situacions.
  
VII. La conveniència de finançar l'increment del patrimoni científic de la Fundació CEAM
  
1. En el moment de la constitució de la Fundació CEAM es va preveure que la magnitud de l'activitat s'exerciria en tres etapes. Durant la primera es llançarien les línies d'investigació, a fi de determinar si els mitjans personals i materials afectats als fins fundacionals oferien l'adequada relació d'eficiència i eficàcia, complint els fins fundacionals. Establint-se com a mecanisme d'avaluació la intervenció en l'àmbit europeu: el nombre de projectes europeus en què s'ha intervingut, el nombre d'organitzacions científiques dependents de la Comissió Europea en què es participa i l'ús dels seus resultats en l'elaboració de normes d'àmbit europeu, oferixen un resultat satisfactori. La Fundació CEAM és ara depositària d'un patrimoni científic de qualitat contrastada, que la col·loca en la millor situació per a incrementar-lo en els camps científics en què està especialitzada.
  
2. La segona etapa havia de ser d'assentament, de manera que s'introduïra un mecanisme d'estabilitat econòmica procedent de les administracions públiques que, dins d'aquesta etapa, s'anara complementant amb mecanismes de finançament estable dels sectors econòmics que siguen potencials receptors dels resultats de l'activitat d'R+DT, atés que aquests sectors estan encara en una situació emergent en relació amb les línies d'investigació que realitza la Fundació CEAM.
  
3. Durant la primera, etapa els beneficiaris de la Fundació s'han reduït al territori de la Comunitat Valenciana, sense perjudici d'incloure's centres d'investigació altament especialitzats de la Unió Europea. En les últimes fases d'aquesta etapa ha transcendit àmpliament l'àmbit valencià. El caràcter de beneficiari de la Fundació ve donat per dues vies, la primera per ser perceptor dels resultats de la seua activitat d'R+DT, aquests resultats parteixen del patrimoni científic l'amortització del qual, en termes econòmics reals, seria tan elevada que impossibilitaria que cap usuari poguera disposar d'aquests resultats. En segon lloc, es fa possible que altres beneficiaris s'incorporen a equips científics d'alt nivell o que utilitzen instal·lacions úniques a Europa.
  
4. Les administracions públiques que subscriuen aquest conveni entenen que el patrimoni científic resident en Fundació CEAM i els mecanismes que l'han fet possible han de ser objecte de l'activitat de foment conjunta d'ambdues administracions públiques, de conformitat amb les següents
  
Clàusules
  
Primera. objecte
  
És objecte d'aquest conveni establir els termes i condicions en què l'AGE, mitjançant el Ministeri de Medi Ambient, i l'AGV, mitjançant la Conselleria de Medi Ambient, prestaran a la Fundació CEAM l'auxili econòmic necessari perquè aquesta exercisca les activitats d'investigació detallades en l'apartat I de l'annex tècnic, incrementant-se així el patrimoni científic resident en aquesta entitat no lucrativa. Aquestes activitats es podran concretar anualment, com també introduir noves línies d'investigació.
  
Segona. Quantia de l'auxili econòmic
  
Durant la vigència d'aquest conveni, i anualment, les dues administracions intervinents atorgaran a la Fundació CEAM sengles subvencions per a despeses corrents (capítol IV) i per a adquisició d'infraestructures (capítol VII), amb les quanties establides en l'apartat II de l'annex tècnic, i que per al primer any de vigència (exercici 2002) són les següents:
  
Administració general de l'Estat: Capítol VII 180.304 euros
  
 Capítol IV 120.202 euros
  
Generalitat Valenciana Capítol VII 270.450 euros
  
 Capítol IV 1.262.130 euros
  
Les quantitats referides a l'aportació de l'administració de la Generalitat Valenciana corresponen a línies de subvenció previstes en la Llei de Pressuposts per al present exercici i la gestió de la qual es troba en execució ordinària. Aquestes quantitats, per tant, no comporten nous compromisos de despeses per a la Generalitat Valenciana en l'exercici 2002, i la seua plasmació únicament té caràcter informatiu per a prendre-les com a base per a les pròximes anualitats en els termes que estableix l'apartat II de l'annex tècnic.
  
2. Les activitats l'execució de les quals siga finançada amb aquest conveni podran cofinançar-se per qualsevol altra subvenció, donació o excedent d'altres activitats de la Fundació CEAM.
  
Tercera. Procediment administratiu
  
1. Iniciat cada exercici pressupostari, la Fundació CEAM remetrà al Ministeri de Medi Ambient i a la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana sengles certificats d'estar al corrent de pagament dels dèbits amb la Hisenda Pública i amb la Seguretat Social.
  
2. La subvenció per despesa corrent es justificarà per mitjà de la presentació periòdica d'una còpia compulsada de documents acreditatius de la despesa i pagament d'aquesta naturalesa. A aquests documents s'adjuntarà un certificat expedit pel director executiu de la Fundació CEAM en el qual expresse que les despeses que es justifiquen estan afectes a l'execució de les activitats referides a l'apartat I de l'annex tècnic, i també un breu resum de les activitats exercides des de l'última justificació. Dins del primer quadrimestre de cada any, la Fundació presentarà una memòria anual de les activitats realitzades per la Fundació, que hagen sigut subvencionades totalment o parcialment amb l'execució d'aquest conveni.
  
3. La totalitat de la documentació acreditativa referida en l'epígraf anterior es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana que compulsarà la documentació, i l'exemplar compulsat es depositarà en les oficines d'aquesta Conselleria. Així mateix, comprovarà la documentació a fi d'assegurar que les operacions aritmètiques són correctes, i l'adequació de la despesa a la finalitat prevista, i expedirà un certificat a l'efecte. La Conselleria de Medi Ambient remetrà al Ministeri de Medi Ambient un exemplar d'aquest certificat.
  
4. La subvenció per a l'adquisició d'infraestructura es justificarà per mitjà de la presentació d'una còpia compulsada del document de despesa i el pagament de cada bé, acompanyat per una acta subscrita per un funcionari de la Conselleria de Medi Ambient i el director executiu de la Fundació CEAM, en la qual s'acredite l'existència del bé, la seua ubicació i la seua disponibilitat per la Fundació CEAM. La Conselleria de Medi Ambient remetrà al Ministeri de Medi Ambient un exemplar del citat certificat.
  
5. La Conselleria de Medi Ambient remetrà amb els mencionats certificats, un altre document en què s'especifique que ha reconegut com a obligació part de la despesa presentada, i que una altra part de la despesa està pendent de reconeixement i l'ha de reconéixer l'administració general de l'Estat. Les parts de la despesa podran concretar-se bé amb referència a la totalitat del suportat en un document acreditatiu, o a un percentatge del suportat en un mateix document.
  
6. D'acord amb la normativa reguladora de les subvencions de la Generalitat Valenciana, i a fi d'harmonitzar les operacions de tancament de l'AGV amb el compliment de la finalitat d'aquest conveni, es podran atorgar bestretes de la subvenció de despesa corrent, en un import màxim del 40%, en els termes següents:
  
a) Abans del 30 de novembre de cada exercici, el director executiu de la Fundació CEAM presentarà a l'AGV un pressupost de les despeses que s'hagen de meritar durant el mes de desembre, acompanyat d'un aval bancari per la mateixa suma, per a garantir la bestreta.
  
b) Durant el primer trimestre de l'exercici següent, la Fundació CEAM justificarà la totalitat de les despeses meritades durant el mes de desembre de l'exercici anterior. Una vegada justificats, l'AGV autoritzarà la cancel·lació de l'aval.
  
7. D'acord amb la citada normativa reguladora de les subvencions de la Generalitat Valenciana, es podran atorgar bestretes en la subvenció per a l'adquisició d'infraestructura fins al màxim que autoritzen aquestes normes.
  
8. Una vegada reconeguda l'obligació per part de cada una de les administracions públiques, s'ordenarà el pagament, que s'efectuarà en el compte corrent 2077- 0734 € 85 € 3109351026 que la Fundació CEAM té obert en la Caixa d'Estalvis de Castelló, València i Alacant - Bancaixa.
  
9. Una vegada reconeguda l'obligació per part de cada una de les administracions públiques, les quantitats tindran la consideració de fons propis de la Fundació, sense perjudici del que estableix per al règim de pagaments la normativa d'aplicació.
  
Quarta. Informació complementària
  
1. La Fundació CEAM per raó d'aquest conveni, i a fi de facilitar la funció de control intern i extern dels diversos òrgans competents, presentarà a la Intervenció General de l'AGV, en el mateix temps i forma i en dos exemplars, la documentació que, de conformitat amb l'article 21.2 de la Llei 8/1998, de 9 de desembre, de Fundacions de la Comunitat Valenciana, ha de presentar davant del Protectorat de Fundacions.
  
2. La Intervenció General de l'AGE podrà sol·licitar de la Intervenció General de l'AGV un dels exemplars depositats davant d'ella.
  
Cinquena. Vigència
  
Aquest conveni tindrà vigència anual, començant aquesta el dia 1 de gener del 2002, prorrogant-se automaticáment durant cuatre exercicis més, sempre que en els Pressupostos Generals de l'Estat i en els de la Generalitat Valenciana es consignen els fons necessaris per a cada anualitat, i perdran la seua vigència i finalitzaran automàticament quan deixe d'existir aquesta dotació.
  
L'aportació anual de la Generalitat Valenciana en els successius exercicis de pròrroga es concretarà mitjançant Resolució del conseller de Medi Ambient, d'acord amb els crèdits que a l'efecte figuren en els Pressupostos de la Generalitat Valenciana.
  
Sisena. Avaluació del conveni
  
1. Les activitats d'R+DT que es financen amb aquest conveni s'avaluaran parcialment per mitjà del mecanisme previst en la clàusula tercera.
  
2. Aquestes activitats també s'avaluaran globalment al final del conveni. Amb aquest fi, sis mesos abans de la finalització del contracte l'AGE, l'AGV i la Fundació CEAM anomenaran ?mitjançant el ministre de Medi Ambient, el conseller de Medi Ambient i el Patronat de la Fundació CEAM- una comissió avaluadora composta per nou membres, tres per cada una de les parts, que presentara quatre mesos abans de la finalització d'aquest conveni un informe sobre les activitats finançades per mitjà d'aquest conveni, si s'han aconseguit els objectius previstos, i si hi ha la base científica i econòmica per a subscriure un nou conveni.
  
Setena. Règim aplicador de sancions
  
1. En cas d'incompliment del que estableix el present conveni, l'AGE i l'AGV podran suspendre els pagaments, fins i tot d'obligacions reconegudes, i també rescindir el conveni, i la Fundació CEAM quedarà obligada a tornar les quantitats entregades i no justificades, si així s'acorda.
  
2. Si durant el primer any de vigència no s'exerceix l'activitat prevista per a aquest conveni, l'AGE ?mitjançant una l'ordre del ministre de Medi Ambient- o l'AGV ?mitjançant un acord del Govern Valencià- podrà rescindir el conveni, i es podran reclamar per la via pertinent les quantitats entregades i les indemnitzacions per danys i perjudicis en els termes previstos en la normativa d'aplicació.
  
3. En el supòsit de demora respecte als terminis parcials d'entrega de documentació, es penalitzarà en un 1/1000 el pagament parcial que corresponga per dia de demora en l'entrega.
  
Vuitena. Publicitat i confidencialitat
  
1. En totes les comunicacions al públic que es realitzen de qualsevol activitat que exercisca la Fundació o els seus beneficiaris es farà constar el patrocini del Ministeri de Medi Ambient i de l'AGV en els termes que establisca la normativa d'aplicació.
  
2. L'AGV i l'AGE podran publicar informació de caràcter general sobre les activitats finançades totalment o parcial per mitjà d'aquest conveni, és a dir, sobre els participants, la denominació de cada activitat concreta, com també l'objectiu i la duració d'aquesta.
  
3. Les parts que subscriuen aquest conveni es comprometen a mantenir el caràcter confidencial de qualsevol informació, document o un altre tipus de material que s'haja posat en el seu coneixement de forma confidencial o la divulgació del qual puga resultar perjudicial a qualsevol de les parts, fins que els resultats siguen accessibles al públic a través d'altres parts o per mandat legal.
  
Novena. Explotació i transferència de tecnologia
  
1. La informació adquirida i els drets adquirits com a resultat de les activitats finançades, totalment o parcial, per mitjà d'aquest conveni seran propietat de la Fundació CEAM, que prendrà les mesures adequades per a protegir la informació adquirida i els drets adquirits que puguen utilitzar-se amb fins comercials o industrials. Si la informació adquirida i els drets adquirits s'han obtingut conjuntament amb altres persones jurídiques, s'hauran de precisar de comú acord les mesures que hagen de prendre's per a protegir-les. La Fundació CEAM informarà simultàniament al document referit en l'apartat 2 in fine de la clàusula tercera sobre el compliment d'aquest apartat.
  
2. Si la Fundació CEAM decideix no sol·licitar la protecció a què es refereix l'apartat anterior, com també en el cas de renúncia a aquesta protecció, ja concedida o sol·licitada, ho comunicarà a l'AGE i a l'AGV els quals tindran dret que els siguen cedits els drets que corresponguen, adaptant-se a les normes de contractació pública que corresponguen.
  
3. La Fundació CEAM explotarà o s'encarregarà d'explotar la informació adquirida i els drets adquirits de conformitat amb els principis de la Unió Europea respecte de la competitivitat, la cohesió econòmica i social i els principis de no discriminació als beneficiaris de la Fundació.
  
Deu. Naturalesa d'aquest conveni
  
Aquest conveni, que té naturalesa administrativa, s'emmarca en els previstos en l'article 3.1.d) del Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, per a les relacions de cada una de les administracions públiques amb la Fundació; i en l'article 3.1.c) de la mateixa llei, com també en els articles 6 i 8 de la Llei 30/1992, de 26 de desembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i Procediment Administratiu Comú, per a les relacions entre les dues administracions públiques.
  
En tot cas, s'entén que aquest conveni està subjecte en els distints aspectes formals al que preveu el Decret 20/1993, de 8 de febrer, del Govern Valencià, pel qual s'estableix el règim jurídic pressupostari dels convenis que subscriga la Generalitat Valenciana.
  
I perquè conste a l'efecte oportú, i en prova de conformitat, els compareixents firmen el present document, en quadruplicat exemplar, i a un sol efecte, en el lloc i data indicats en l'encapçalament,
  
El ministre de Medi Ambient,
  
JAUME MATAS I PALOU
  
El conseller de Medi Ambient,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
El president del patronat de la Fundació CEAM,
  
JOSÉ JOAQUÍN RIPOLL
  
El director executiu de la Fundació CEAM,
  
MILLÁN MILLÁN MUÑOZ
  
Annex tècnic
  
I. Àmbits d'investigació
  
Les activitats de recerca i desenvolupament tecnològic que es finançaran amb aquest conveni seran les que a continuació es relacionen:
  
(A) Programa de contaminació atmosfèrica: Un dels postulats de l'activitat científica de la Fundació és l'existència de condicions climàtiques mediterrànies que fan inadequades les tècniques ambientals utilitzades en altres àrees geogràfiques. Aquest programa tendirà a establir les bases científiques perquè les tècniques ambientals que han d'utilitzar els agents socials i econòmics siguen les més idònies per a les condicions mediterrànies en el camp de la contaminació atmosfèrica.
  
(a) Àrea d'investigació de dinàmica de contaminants
  
Dins del programa general de contaminació atmosfèrica, l'àrea d'investigació sobre dinàmica de contaminants aborda, des de diferents enfocaments metodològics i amb diferents abasts, la caracterització i descripció dels processos atmosfèrics a escala regional que donen lloc als principals patrons de contaminació atmosfèrica registrats a la mateixa escala. Les peculiaritats dels moviments atmosfèrics en la baixa-mitja troposfera dins de l'àmbit de la conca mediterrània occidental, en la qual predominen durant gran part de l'any circulacions mesoescalars, condicionen dràsticament el transport i la dispersió dels contaminants emesos a l'atmosfera.
  
Objectius científics:
  
D'acord amb la naturalesa dels objectius particulars dins del marc general del programa, els esforços dels diferents projectes es poden agrupar en quatre grans apartats:
  
a) Explotació de les mesures procedents de xarxes de vigilància de la qualitat de l'aire, amb especial atenció al compliment dels requeriments normatius procedents de l'entrada en vigor de les noves directives europees.
  
b) Aprofundiment en el coneixement de les característiques i mecanismes que determinen els principals patrons de transport i dispersió atmosfèrics en la conca mediterrània occidental.
  
c) Caracterització del comportament dels contaminants atmosfèrics, primaris i secundaris, sota la influència dels diferents escenaris meteorològics.
  
d) Incorporació de nous recursos, desenvolupament i consolidació de les eines de simulació numèrica que permeten reproduir els processos de dinàmica atmosfèrica i de contaminants a escala regional.
  
(b) Àrea d'investigació de química atmosfèrica
  
La producció de concentracions elevades d'ozó i altres oxidants fotoquímics ocorre amb certa freqüència en diverses àrees europees com a conseqüència directa de les activitats humanes. L'exposició a alts nivells d'aquests oxidants fotoquímics ocasiona efectes greus no sols en la salut humana sinó també en les plantes i en els materials. Aquests efectes es tradueixen en una major despesa social en sanitat, en perdudes de productivitat en l'agricultura i en el continu deteriorament d'edificis. Per a realitzar l'estudi dels processos fisicoquímics que resulten en la formació d'oxidants fotoquímics en l'atmosfera, la Fundació disposa en les seues instal·lacions de simuladors atmosfèrics constituïts per dues cambres semiesfèriques amb un volum de 200 m3 cada una. Les característiques especials d'aquesta instal·lació permeten reproduir en el laboratori les condicions atmosfèriques reals, radiació solar, nivells de concentració atmosfèrics dels principals compostos químics emesos, i analitzar el comportament químic d'aquests gasos en condicions controlades.
  
Objectius científics:
  
a) Determinació dels processos químics en l'atmosfera amb especial interés en:
  
1. La capacitat oxidant de l'atmosfera i la seua dependència amb la composició. Intercanvi clima-química atmosfèrica.
  
2. Formació d'ozó i altres oxidants fotoquímics en la troposfera a partir dels precursors orgànics, productes emesos a l'atmosfera per les activitats humanes: generació d'energia, combustió de gasolina, etc., i productes emesos per la vegetació.
  
3. Velocitats de transformació i descomposició dels compostos químics en l'atmosfera.
  
4. Interacció entre els processos en fase gasosa i la formació de matèria particul·lada amb generació d'aerosols atmosfèrics durant l'oxidació fotoquímica dels compostos orgànics emesos.
  
5. Mecanismes de formació i destrucció de radicals fotoquímics i la influència del vapor d'aigua i la temperatura en les seues reaccions en la troposfera.
  
6. Avaluació de mecanismes de reaccions químiques per al disseny de models químics que reproduïsquen els processos químics en la troposfera.
  
7. Investigació en combustibles i solvents alternatius, additius de la gasolina i el seu impacte en la formació d'ozó i en altres propietats atmosfèriques.
  
b) Contribuir a l'adquisició dels coneixements i criteris adequats per a l'elaboració de directives europees sobre contaminació atmosfèrica.
  
c) Desenvolupament de sistemes instrumentals per a la mesura de gasos i radicals en l'atmosfera que tenen especial rellevància en els processos fotoquímics.
  
d) Un altre dels objectius que centrarà l'ús dels reactors fotoquímics és l'estudi atmosfèric dels processos químics que poden tenir especial rellevància en la conca mediterrània.
  
(B) Programa d'efectes dels contaminants:
  
Aquest programa té per objecte estudiar els efectes de la contaminació atmosfèrica en les condicions mediterrànies. L'estructura del programa es basa en projectes d'R+D relacionats directament amb els temes més rellevants i problemàtics derivats dels problemes de la contaminació de l'aire en la conca mediterrània. Per a facilitar la transferència dels coneixements adquirits amb especial insistència en les peculiaritats mediterrànies, es manté una constant col·laboració amb els responsables del seguiment de danys a nivell nacional i regional, tant en la identificació dels temes que s'han d'investigar com en el posterior desenvolupament dels projectes. Així mateix, es participa en algunes iniciatives, fins i tot a nivell europeu, en les que s'impliquen alguns agents socials amb l'objectiu d'educar la societat en aquests temes.
  
Els projectes relacionats amb temàtiques que tenen una major rellevància a escala de l'Europa mediterrània i d'Europa es desenvolupen amb major extensió a través de projectes de la Comissió Europea, complementats per projectes del Pla Nacional d'R+D. En aquests dos casos es tracta d'evitar encavalcaments amb altres grups d'investigadors ja consolidats del nostre entorn, amb els quals es col·labora de forma assídua. El programa tracta diversos aspectes que es poden resumir en: efectes de la contaminació (amb especial èmfasi de l'ozó) en l'horticultura mediterrània, efectes en la vegetació natural (incloent els boscs, i els possibles efectes indirectes com les aportacions atmosfèriques excessives de N i els efectes de l'elevació del CO2), utilització i selecció de bioindicadors (o altres instruments de baix cost, p.e. dosímetres passius) per a detectar les zones de possible impacte d'alguns contaminants.
  
Els resultats amb una aplicabilitat més immediata ja estan sent utilitzats a nivell local/regional i en protocols de seguiment rutinari de l'impacte o efecte d'alguns contaminants (p.e. l'ozó) a nivell europeu (Xarxa Paneuropea de Seguiment Intensiu /ICP-Forest).
  
Objectius científics:
  
a) Caracteritzar els efectes dels contaminants més rellevants en la vegetació natural (incloent els boscs) en l'Europa Mediterrània atenent les peculiaritats d'aquesta regió, de forma que es genere la informació necessària per a posar de manifest que aquestes peculiaritats han de ser recollides quan es desenvolupen procediments de gestió, protocols d'avaluació i fins i tot nova normativa al respecte. Fent especial èmfasi en el perill potencial dels fotooxidants en la flora autòctona i, especialment, endèmica de l'arc mediterrani.
  
b) Desenvolupament i aplicació de metodologies (instruments o protocols/manuals) que permeten una caracterització de l'extensió espacial i la intensitat dels efectes de determinats contaminants en condicions mediterrànies amb un cost moderat. Aquestes eines poden abraçar des de dispositius concrets a protocols o directrius que en últim terme haurien de quedar incorporades en els protocols i manuals a nivell europeu.
  
c) Determinar quins problemes potencials relatius a la contaminació atmosfèrica poden estar afectant l'agricultura en l'Europa mediterrània, quins d'aquests són els més importants i avaluar els seus efectes al mateix temps que desenvolupar o proposar possibles mesures per a pal·liar-los. Això inclou la possible interacció entre contaminants i patologies més importants.
  
d) Desenvolupament i aplicació de metodologies per a quantificar i validar el balanç de C. Amb l'objecte de resoldre les discrepàncies en les estimacions dels balanços de C derivades de la utilització de mètodes diferents que s'han observat fins al moment. És a dir, la definició de procediments estandarditzats no sols per a avaluar i verificar els fluixos de C en unitats espacials concretes, sinó també a diferents escales des de local a continental. El que pot arribar a constituir un paquet d'eines molt útils per a aprofundir en l'enteniment dels cicles del C en ecosistemes mediterranis i els efectes que el canvi climàtic pot tenir sobre aquests, a més de per a complir els requeriments del Protocol de Kyoto una vegada ratificat i millorar la informació que en aquest sector es reporta actualment sota la Convenció del Canvi Climàtic.
  
(C) Programa d'investigació forestal:
  
Aquest programa té per objecte establir les bases científiques per a la millora de la gestió forestal en condicions mediterrànies. L'estructura del programa es basa en projectes d'R+D aplicats i relacionats directament amb els temes més rellevants i problemàtics de la gestió forestal en la conca mediterrània. Per a facilitar la transferència tecnològica al sector forestal, es manté una constant col·laboració amb els responsables de la gestió forestal, tant en la identificació dels temes que s'han d'investigar com en el posterior desenvolupament dels projectes.
  
Els projectes relacionats amb temàtiques que tenen una major rellevància a escala de l'Europa mediterrània es desenvolupen amb major extensió a través de projectes de la Comissió Europea, complementats per projectes del Pla Nacional d'R+D en aquests dos casos es tracta d'evitar encavalcaments amb altres grups d'investigadors ja consolidats del nostre entorn, amb els quals es col·labora de forma assídua.
  
Els resultats amb una aplicabilitat més immediata s'assagen a escala real a través de projectes pilot executats pels serveis tècnics de l'administració forestal.
  
Objectius científics:
  
Els objectius específics de cada projecte es poden enquadrar en dos grans línies:
  
a) Anàlisi de l'impacte dels incendis forestals. Efectes en el sòl i regeneració de la vegetació: anàlisi dels canvis en les propietats físiques i de fertilitat del sòl, processos erosius, canvis d'usos, dinàmica de la vegetació i recurrència d'incendis.
  
b) Restauració forestal:
  
1. Regeneració de les forests molt degradades o en condicions de forta sequera: mètodes de sembra i plantació, producció de plantes de viver.
  
2. Desenvolupament de tècniques per a contribuir a la menor inflamabilitat i combustibilitat de les forests i millorar la seua capacitat de regeneració i qualitat biològica.
  
3. Millora i revaloració de les masses ja establides: tubericultura, tractaments silvícoles.
  
(D) Programa d'investigació meteorològica:
  
La conca occidental del Mediterrani participa de les característiques del clima mediterrani. Es tracta d'un clima molt irregular caracteritzat per l'alternança de situacions de pluges intenses, algunes de conseqüències catastròfiques per a la població, i de períodes d'intensa sequera. Una manera de poder mitigar els danys, tant humans com econòmics, que es deriven de la incidència d'aquests riscs meteorològics rau en el fet d'efectuar-ne un bon pronòstic. Els models europeus actualment en ús, no tenen en compte l'especificitat de la conca occidental del Mediterrani i, per això, alguns d'aquests riscs no han sigut pronosticats amb suficient antelació. Per a dur a terme un bon pronòstic d'aquests riscs cal analitzar els factors i processos que controlen tals fenòmens. L'interés és ací, per tant, ajudar a la millora de la predicció dels riscs meteorològics. El programa d'investigació que s'ha dissenyat emprén l'anàlisi dels principals processos que controlen aquests fenòmens.
  
Objectius científics:
  
a) Validació i posada al punt del model meteorològic RAMS (Regional Atmospheric Modelling System) per a predicció en temps real, dels riscs meteorològics més importants que afecten la vessant mediterrània de la península Ibèrica: les precipitacions intenses i els incendis forestals.
  
b) Anàlisi dels inputs del sistema hidrològic en zones de condicions mediterrànies, amb especial atenció als processos relacionats amb l'aigua de boira, sobre la base d'una xarxa de col·lectors d'aigua de boira.
  
c) Creació d'una base de dades meteorològiques en temps real que cobrisca part de la vessant mediterrània de la península i que tinga entre les seues comeses ser complement a les dades existents per a l'interior peninsular. Aquesta base és fonamental en estudis sobre canvi climàtic. De fet, aquesta base de dades pot considerar-se com el primer pas de la futura base de dades peninsulars per a anàlisis del canvi global.
  
(E) Programa d'investigació general
  
En aquest programa s'inclouen els mitjans personals i materials afectes a activitats de prospectiva per a la identificació d'activitats i noves àrees d'investigació. S'exclouen d'aquest programa, aquells projectes que queden degudament especificats com a tals i susceptibles d'incloure en la resta de programes.
  
II. Dotacions pressupostàries
  
Per a realitzar les activitats d'investigació i desenvolupament descrites, l'administració general de l'Estat i l'administració de la Generalitat Valenciana, dotaran les línies pressupostàries que corresponga, d'acord amb les quantitats que s'especifiquen.
  
(A) Administración General del Estado/Administració General de l'Estat
  
Ejercicio/Exercici Capítulo presupuestario/ Dotación presupuestaria/
  
 Capítol pressupostari Dotació pressupostària
  
 Euros
  
2002 VII 180.304. euros
  
 IV 120.202. euros
  
2003 VII \*
  
 IV \*
  
2004 VII \*
  
 IV \*
  
2005 VII \*
  
 IV \*
  
2006 VII \*
  
 IV \*
  
(\*) - Condicionado a los créditos que figuren en la Leyes anuales de Presupuestos del Estado/Condicionat als crèdits que figuren en les Lleis anuals de Pressupostos de l'Estat.
  
(B) Administración de la Generalitat Valenciana/Administració de la Generalitat Valenciana
  
1. Dotación presupuestaria por capítulos/Dotació pressupostària per capítols
  
Ejercicio/Exercici Capítulo presupuestario/ Dotación presupuestaria/
  
 Capítol pressupostari Dotació pressupostària
  
 Euros
  
2002 VII 270.450. euros
  
 IV 1.262.130. euros
  
2003 VII \*
  
 IV \*
  
2004 VII \*
  
 IV \*
  
2005 VII \*
  
 IV \*
  
2006 VII \*
  
 IV \*
  
(\*) - Condicionado a los créditos que figuren en las Leyes anuales de Presupuestos de la Generalitat Valenciana./Condicionat als crèdits que figuren en les Lleis anuals de Pressupostos de la Generalitat Valenciana
  
2. Detalle de la procedencia de las cantidades a financiar/ Detall de la procedència de les quantitats que s'han de finançar
  
(C) Notes
  
1. En l'exercici 2002 la dotació de l'administració de la Generalitat Valenciana s'agrupa en funció dels diversos programes pressupostaris i la naturalesa de la despesa, segons estableix la mateixa Llei de Pressuposts. En els exercicis successius, s'agruparà la despesa en dues línies de subvenció, una per a atendre el desenvolupament de les activitats (en el capítol IV) i una altra per a l'adquisició d'infraestructura (en el capítol VII).
  
2. En la dotació de l'administració de la Generalitat Valenciana per a capítol VII de l'exercici 2002, s'agrupen les distintes línies de subvenció per a activitats que la Llei de Pressuposts qualifica com pròpies d'aquest capítol i l'adquisició d'infraestructura de l'exercici.
  
3. En les dotacions no estan incloses les de construcció i dotació de nous d'immobles, i en la dotació de la Generalitat Valenciana s'inclouen les despeses financeres, com també les denominades per la normativa de fundacions com a despeses d'administració, és a dir, les generades pels òrgans de govern.
  
4. Les dotacions de l'administració de la Generalitat Valenciana tindran el caràcter de mínimes, i se podran ampliar per mitjà de resolucions de l'òrgan competent, que notificaran a les altres parts.
  
5. Les dotacions pressupostàries es podran utilitzar per a cofinançar ingressos complementaris procedents d'altres institucions públiques i privades, destinats a la realització activitats d'investigació i desenvolupament tecnològic.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4455, del 07-03-2003 (2003/1914)

RESOLUCIÓN de 11 de febrero de 2003, de la Subsecretaría del Secretariado del Gobierno y Relaciones con las Cortes de la Presidencia de la Generalitat, por la que se dispone la publicación del Convenio de colaboración entre la Conselleria de Medio Ambiente de la Generalitat Valenciana, el Ministerio de Medio Ambiente y la Fundación CEAM.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4455

Fecha DOGV
:   07-03-2003

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - A) CONVENIOS INTERADMINISTRATIVOS

Número del documento
:   2003/1914

CVE


Fecha del documento
:   11-02-2003

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria Medio Ambiente](javascript:void(0))
    * [Fundación Centro de Estudios Ambientales del Mediterráneo](javascript:void(0))
    * [política de medio ambiente](javascript:void(0))
    * [fundación](javascript:void(0))
    * [administración central](javascript:void(0))
    * [cooperación administrativa](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de febrero de 2003, de la Subsecretaría del Secretariado del Gobierno y Relaciones con las Cortes de la Presidencia de la Generalitat, por la que se dispone la publicación del Convenio de colaboración entre la Conselleria de Medio Ambiente de la Generalitat Valenciana, el Ministerio de Medio Ambiente y la Fundación CEAM. [2003/X1914]
  
Suscrito previa tramitación reglamentaria, entre la Conselleria de Medio Ambiente de la Generalitat Valenciana, el Ministerio de Medio Ambiente y la Fundación CEAM, el día 18 de septiembre de 2002, un Convenio de colaboración, y en cumplimiento de lo establecido en el artículo 8.2 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, procede la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de dicho Convenio, que ha quedado inscrito en el Registro de Convenios con el número 0023/2003, y que figura como anexo de esta resolución.
  
Valencia, 11 de febrero de 2003.- La subsecretaria del Secretariado del Gobierno y Relaciones con las Cortes: Amparo Koninckx Frasquet.
  
Convenio de colaboración entre la Conselleria de Medio Ambiente de la Generalitat Valenciana, el Ministerio de Medio Ambiente y la Fundación CEAM.
  
Valencia, 18 de septiembre de 2002.
  
REUNIDOS
  
De una parte, el Excmo. señor D. Jaume Matas i Palou, ministro de Medio Ambiente, en representación de la administración General del Estado, facultado expresamente para suscribir este convenio por acuerdo del Consejo de Ministros
  
De otra, el Honorable señor D. Fernando Modrego Caballero, conseller de Medio Ambiente, en nombre y representación de la administración de la Generalitat Valenciana, facultado expresamente para suscribir este convenio por acuerdo del Consell de fecha 17 de septiembre de 2002.
  
Y de otra, el Honorable señor D. José Joaquín Ripoll Serrano y D. Millán Millán Muñoz, presidente del Patronato y director ejecutivo, respectivamente, de la Fundación de la Comunidad Valenciana Fundación Centro de Estudios Ambientales del Mediterráneo, en nombre y representación de ésta, facultados expresamente para suscribir este convenio por acuerdo del Patronato de 28 de junio de 2002.
  
I. Las partes: la Administración General del Estado.
  
1. La Administración General del Estado (en lo sucesivo, AGE), a través del Ministerio de Medio Ambiente, es competente, entre otras, en relación con las materias de medio ambiente, conservación de la naturaleza, el uso racional de los recursos naturales, montes y aprovechamientos forestales, educación ambiental y participación pública, para alcanzar un desarrollo sostenible, en los términos que concreta el Real Decreto 1475/2000, de 4 de agosto, por el que se desarrolló la estructura orgánica básica del Ministerio de Medio Ambiente.
  
2. A los efectos de este convenio se establece el domicilio de la AGE en la sede del Ministerio de Medio Ambiente. El CIF es S-2836001D
  
3. Este convenio ha sido aprobado por Acuerdo del Consejo de Ministros
  
II. Las partes: la Administración Pública de la Generalitat Valenciana.
  
1. La Administración Pública de la Generalitat Valenciana (en lo sucesivo, AGV), a través de la Conselleria de Medio Ambiente es competente en esta materia, en los términos que concreta el Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprobó el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
2. A los efectos de este convenio se establece el domicilio de la AGV, en la sede de la Conselleria de Medio Ambiente. El CIF es S-9611002A
  
3. Este convenio ha sido aprobado por Acuerdo del Consell de17 de septiembre de 2002.
  
III. Las partes: la Fundación CEAM
  
1. La Fundación de la Comunidad Valenciana Fundación Centro de Estudios Ambientales del Mediterráneo (en los sucesivo, Fundación CEAM), es una organización que, bajo en Protectorado de la Generalitat Valenciana, está constituida para promover y desarrollar la investigación en medio ambiente de la región mediterránea. Se encuentra inscrita en el Registro de Fundaciones de la Comunidad Valenciana con la referencia 93 (V), su CIF es G-46957213, y su domicilio está en la calle Charles R. Darwin núm. 14, 46980 Paterna.
  
2. Los vigentes estatutos, que recogen los objetivos generales iniciales, de la Fundación CEAM dicen que dada la necesidad de llevar adelante una gestión eficaz del medio ambiente mediterráneo y teniendo en cuenta la especificidad de éste, se considera necesaria la investigación específica sobre él. La Fundación se propone como un instrumento capaz de cubrir dicho déficit y hacer realidad una oferta de investigación y tecnología para los países mediterráneos. La Fundación está concebida como un instrumento aglutinador y potenciador de los esfuerzos que actualmente realizan distintas grupos de investigación, a fin de permitir un avance cualitativo en el conocimiento y manejo de los recursos naturales en condiciones geográficas mediterráneas. Sus objetivos científicos, y las actividades para llevarlas a cabo son las siguientes:
  
2.1 Estudiar y describir los cambios que han tenido y tienen lugar en los ecosistemas mediterráneos y la influencia humana sobre los mismos, mediante la promoción y desarrollo de proyectos de investigación y desarrollo tecnológico.
  
2.2 Estudiar los procesos físicos, químicos, geológicos y biológicos naturales en condiciones geográficas mediterráneas, para su conocimiento y para la comprensión de las consecuencias de la actividad humana sobre los mismos, especialmente la contaminación atmosférica y sus efectos, mediante la promoción y desarrollo de proyectos de investigación y desarrollo tecnológico.
  
2.3 Desarrollar estrategias de manejo de ecosistemas que permitan compatibilizar la conservación de los recursos naturales, con una utilización racional del medio ambiente mediterráneo, mediante la promoción y desarrollo de proyectos de investigación y desarrollo tecnológicos.
  
2.4 Promover la educación y formación en temas medio ambientales mediterráneos, mediante la docencia especializada, la incorporación de universitarios a proyectos de investigación y desarrollo tecnológico, la edición de publicaciones especializadas, y la financiación de ampliaciones de estudios en el extranjero.
  
Los objetivos científicos específicos que atenderá este convenio, se concretan en el anexo I.
  
3. La Fundación CEAM está inscrita con el número 30 en el Registro de Centros de Innovación y Tecnología, creado y mantenido por la Comisión Interministerial de Ciencia y Tecnología y regulado por el Real Decreto 2.609/1996.
  
IV. Los productos del I+DT y las condiciones para su obtención
  
1. La Investigación y el Desarrollo Tecnológico (en lo sucesivo, I+DT) se pueden definir como la indagación original y planificada que persigue descubrir nuevos conocimientos y superior compresión en los terrenos científico o técnico, y la aplicación de los logros obtenidos en la investigación hasta que se inicia la producción comercial, concretados en resultados para la fabricación de nuevos materiales o productos o para el diseño de nuevos procesos o sistemas de producción, así como, para la mejora tecnológica de sustancias y materiales, productos, procesos o sistemas preexistentes.
  
2. Los resultados de la actividad de I+DT se concretan en propiedad intelectual, propiedad industrial o en información técnica especializada (know-how). La disponibilidad efectiva de estos resultados por parte de una organización depende, en gran medida, del acervo científico residente en la misma y de su calidad contrastada. Por otra parte, la incertidumbre propia de la actividad del I+DT condiciona el grado de disponibilidad inmediata de estos resultados. Finalmente, en el caso del I+DT ambiental es necesario disponer de información superior, como mínimo, a un año natural para poder someterla al procedimiento científico.
  
3. La obtención de un acervo científico que produzca resultados de alta calidad depende de la definición de objetivos a medio plazo y de un escenario económico en el que esté asegurada la estabilidad, y junto a ambos los mecanismos que estimulen la creatividad científica y la obtención de ingresos en función de las diversas situaciones del mercado.
  
V. El I+DT ambiental, la especificidad mediterránea
  
1. La aplicación, entre otros, del principio de utilización de la mejor tecnología disponible en el campo de las actividades económicas de incidencia ambiental, exige que se disponga de organizaciones de I+DT con un acervo científico de proporciones adecuadas y especialización concreta.
  
2. Las características específicas de las regiones de condiciones geográficas mediterráneas precisan de tecnología ambiental adecuada para las mismas, dado que el uso de tecnología generada sobre el acervo científico específico de regiones de condiciones geográficas diferentes, no soluciona los problemas ambientales, incluso puede llegar a complicarlos.
  
3. El crecimiento industrial del último siglo, se produjo en regiones geográficas de condiciones distintas a las mediterráneas, de manera que la tecnología ambiental descansaba sobre resultados de investigación con variables climáticas distintas, de manera que el acervo científico relativo a problemas ambientales mediterráneos es escaso. Incluso, hasta hace relativamente poco tiempo, se discutía si existían problemas ambientales específicos de regiones geográficas mediterráneas.
  
4. Para satisfacer la demanda de tecnología ambiental mediterránea, es necesario de un lado, incrementar cuantitativa y cualitativamente el acervo científico, ubicándolo en organizaciones idóneas. De otro, que estas organizaciones puedan disponer de un grado de especialización y de calidad reconocida que hagan posible producir los productos del I+DT que puedan ofrecer, efectivamente, la mejor tecnología disponible.
  
VI. La intervención de las administraciones públicas.
  
1. Las Administraciones Públicas, entre ellas las que suscriben este convenio, intervienen en la actividad de I+DT por tres vías: por medio de la actividad de fomento, mediante la contratación de servicios de I+DT o realizando directamente esta actividad mediante Administraciones Públicas especializadas.
  
2. Este convenio se enmarca en la actividad de fomento, sin perjuicio que indirectamente afecte a las otras dos formas de intervención. Generalmente, la acción de fomento en I+DT se centra en financiación parcial de proyectos, bien financiando la totalidad de los costes marginales del proyecto, bien financiando parcialmente la totalidad de los gastos necesarios para llevarlos a cabo, presumiendo en ambos casos, que las organizaciones disponen de medios necesarios para asumir los costes no marginales, bien para asumir la diferencia de gastos totales. En otras palabras, que la estabilidad económica para ir elaborando el acervo científico residente, se presume que se obtiene por vías distintas a la actividad de fomento, incluso se presume que también para atender parte de los gastos necesarios para ejecución de los proyectos de investigación. Esta presunción se acentúa en los momentos en que la investigación alcanza los puntos más elevados de incertidumbre que, de hecho, no suelen ser objeto de la actividad del fomento de I+DT.
  
3. Esta presunción descansa en que, una parte de las organizaciones que tiene por objeto la actividad de I+DT son Administraciones Públicas, y otras están vinculadas a sectores económicos organizados, o incluso forman parte de empresas. De manera, que esta presunción choca con la realidad de las organizaciones que no están en ninguna de estas situaciones.
  
VII. La conveniencia de financiar el incremento del acervo científico de la Fundación CEAM.
  
1. En el momento de la constitución de la Fundación CEAM se previó que la magnitud de la actividad se desarrollaría en tres etapas. Durante la primera se lanzarían las líneas de investigación, al objeto de determinar si los medios personales y materiales afectados a los fines fundacionales ofrecían la adecuada relación de eficiencia y eficacia, dando cumplimiento a los fines fundacionales. Estableciéndose como mecanismo de evaluación la intervención en el ámbito europeo: el número de proyectos europeos en que se ha intervenido, el número de organizaciones científicas dependientes de la Comisión Europea en que se participa y el uso de sus resultados en la elaboración de normas de ámbito europeo, ofrecen un resultado satisfactorio. La Fundación CEAM es ahora depositaria de un acervo científico de calidad contrastada, que la coloca en la mejor situación para incrementarlo en los campos científicos en los que está especializada.
  
2. La segunda etapa debía ser de asentamiento, de manera que se introdujese un mecanismo de estabilidad económica procedente de las Administraciones Públicas que, dentro de esta etapa, se fuese complementando con mecanismos de financiación estable de los sectores económicos que sean potenciales receptores de los resultados de la actividad de I+DT, dado que estos sectores están todavía en una situación emergente en relación con las líneas de investigación que desarrolla la Fundación CEAM.
  
3. Durante la primera etapa los beneficiarios de la Fundación se han reducido al territorio de la Comunidad Valenciana, sin perjuicio de incluirse centros de investigación altamente especializados de la Unión Europea. En las últimas fases de esta etapa ha trascendido ampliamente el ámbito valenciano. El carácter de beneficiario de la Fundación viene dado por dos vías, la primera por ser perceptor de los resultados de su actividad de I+DT, estos resultados parten del acervo científico cuya amortización, en términos económicos reales, sería tan elevada que imposibilitaría que ningún usuario, pudiese disponer de estos resultados. En segundo lugar, se hace posible que otros beneficiarios se incorporen a equipos científicos de alto nivel o que utilicen instalaciones únicas en Europa.
  
4. Las Administraciones Públicas que suscriben este convenio entienden que el acervo científico residente en Fundación CEAM y los mecanismos que lo han hecho posible deben ser objeto de la actividad de fomento conjunta de ambas Administraciones Públicas, de conformidad con las siguientes
  
CLÁUSULAS
  
Primera. Objeto
  
Es objeto de este convenio establecer los términos y condiciones en los que la AGE, a través del Ministerio de Medio Ambiente y la AGV, a través de la Conselleria de Medio Ambiente, prestarán a la Fundación CEAM el auxilio económico necesario para que ésta desarrolle las actividades de investigación detalladas en el apartado I del Anexo Técnico, incrementándose así el acervo científico residente en esta entidad no lucrativa. Estas actividades se podrán concretar anualmente, así como introducir nuevas líneas de investigación.
  
Segunda. Cuantía del auxilio económico
  
Durante la vigencia de este convenio, y anualmente, se otorgarán a la Fundación CEAM, por las dos Administraciones Públicas intervinientes sendas subvenciones para gastos corrientes (Capítulo IV) y para adquisición de infraestructuras (Capítulo VII), con las cuantías establecidas en el apartado II del anexo técnico, y que para el primer año de vigencia (ejercicio 2002) son los siguientes:
  
Administración General del Estado: Capítulo VII 180.304 euros
  
 Capítulo IV 120.202 euros
  
Generalitat Valenciana Capítulo VII 270.450 euros
  
 Capítulo IV 1.262.130 euros
  
Las cantidades referidas a la aportación de la administración de la Generalitat Valenciana, corresponden a líneas de subvención previstas en la Ley de Presupuestos para el presente ejercicio y cuya gestión se encuentra en ejecución ordinaria. Estas cantidades, por tanto no suponen nuevos compromisos de gastos para la Generalitat Valenciana en el ejercicio 2002, y su plasmación únicamente tiene carácter informativo para tomarlas como base para las próximas anualidades en los términos que establece el apartado II del Anexo Técnico.
  
2. Las actividades cuya ejecución sea financiada a través de este Convenio podrán cofinanciarse por cualquier otra subvención, donación o excedente de otras actividades de la Fundación CEAM.
  
Tercera. Procedimiento administrativo
  
1. Iniciado cada ejercicio presupuestario, la Fundación CEAM remitirá al Ministerio de Medio Ambiente y a la Conselleria de Medio Ambiente de la Generalitat Valenciana sendos certificados de estar al corriente de pago de los débitos para con la Hacienda Pública y con la Seguridad Social.
  
2. La subvención por gasto corriente se justificará mediante la presentación periódica de copia compulsada de documentos acreditativos de gasto y pago de esta naturaleza. Estos documentos se acompañarán de una certificación expedida por el director Ejecutivo de la Fundación CEAM en la que se exprese que los gastos que se justifican están afectos a la ejecución de las actividades referidas al apartado I del Anexo técnico, así como un breve resumen de las actividades desarrolladas desde la última justificación. Dentro del primer cuatrimestre de cada año, la Fundación presentará una memoria anual de las actividades realizadas por la Fundación, que hayan sido subvencionadas total o parcialmente a través de la ejecución de este convenio.
  
3. La totalidad de la documentación acreditativa referida en el epígrafe anterior se presentará ante la Conselleria de Medio Ambiente de la Generalitat Valenciana que compulsará la documentación, depositándose el ejemplar compulsado en las oficinas de esta Conselleria. Asimismo, comprobará la documentación al objeto de asegurar que las operaciones aritméticas son correctas, y la adecuación del gasto a la finalidad prevista, expidiendo certificación al efecto. La Conselleria de Medio Ambiente remitirá al Ministerio de Medio Ambiente un ejemplar de la citada certificación.
  
4. La subvención para la adquisición de infraestructura se justificará mediante la presentación copia compulsada del documento de gasto y pago de cada bien, acompañado por un acta suscrita por un funcionario de la Conselleria de Medio Ambiente y el director Ejecutivo de la Fundación CEAM, en la que se acredite la existencia del bien, su ubicación y su disponibilidad por la Fundación CEAM. La Conselleria de Medio Ambiente remitirá al Ministerio de Medio Ambiente un ejemplar de la citada certificación.
  
5. La Conselleria de Medio Ambiente remitirá junto a las mencionadas certificaciones, otro documento en el que se especifique que parte del gasto presentado ha reconocido como obligación, y que parte del gasto esta pendiente de reconocimiento y debe reconocer la administración General del Estado. Las partes de gasto podrán concretarse bien con referencia a la totalidad del soportado en un documento acreditativo, o a un porcentaje del soportado en un mismo documento.
  
6. Conforme a la normativa reguladora de las subvenciones de la Generalitat Valenciana, y al objeto de armonizar las operaciones de cierre de la AGV con el cumplimiento de la finalidad de este convenio, se podrán otorgar anticipos de la subvención de gasto corriente, en un montante máximo del 40%, en los siguientes términos:
  
a) Antes del 30 de noviembre de cada ejercicio, el director Ejecutivo de la Fundación CEAM presentará a la AGV un presupuesto de los gastos que se vayan a devengar durante el mes de diciembre, acompañado de un aval bancario por el mismo montante, para garantizar el anticipo.
  
b) Durante el primer trimestre del ejercicio siguiente, la Fundación CEAM justificará la totalidad de los gastos devengados durante el mes de diciembre del ejercicio anterior. Una vez justificados, la AGV autorizará la cancelación del aval.
  
7. Conforme a la citada normativa reguladora de las subvenciones de la Generalitat Valenciana, se podrán otorgar anticipos en la subvención para la adquisición de infraestructura hasta el máximo que autoricen estas normas.
  
8. Una vez reconocida la obligación por parte de cada una de las Administraciones Públicas, se ordenará el pago que se efectuará en la cuenta corriente 2077- 0734 € 85 € 3109351026 que la Fundación CEAM tiene abierta en la Caja de Ahorros de Castellón, Valencia y Alicante - Bancaixa.
  
9. Una vez reconocida la obligación por parte de cada una de las Administraciones Públicas, las cantidades tendrán la consideración de fondos propios de la Fundación, sin perjuicio de lo establecido para el régimen de pagos por la normativa de aplicación.
  
Cuarta. Información complementaria
  
1. La Fundación CEAM en virtud de este convenio, y al objeto de facilitar la función de control interno y externo de los diversos órganos competentes, presentará a la Intervención General de la AGV, en el mismo tiempo y forma y por duplicado ejemplar, la documentación que, de conformidad con el artículo 21.2 de la Ley 8/1998, de 9 de diciembre, de Fundaciones de la Comunidad Valenciana, debe presentar ante el Protectorado de Fundaciones
  
2. La Intervención General de la AGE podrá solicitar de la Intervención General de la AGV uno de los ejemplares depositados ante ella.
  
Quinta. Vigencia
  
Este convenio tendrá vigencia anual, comenzando la misma el día 1 de enero de 2002, prorrogándose de manera automática durante cuatro ejercicios más, siempre que en los Presupuestos Generales del Estado y en los de la Generalitat Valenciana se consignen los fondos necesarios para cada anualidad, perdiendo su vigencia y finalizando automáticamente cuando deje de existir tal dotación.
  
La aportación anual de la Generalitat Valenciana en los sucesivos ejercicios de prorroga se concretará mediante Resolución del conseller de Medio Ambiente, de acuerdo con los créditos que a tal efecto figuren en los Presupuestos d la Generalitat Valenciana.
  
Sexta. Evaluación del convenio
  
1. Las actividades de I+DT que se financien a través de este convenio se evaluarán parcialmente mediante el mecanismo previsto en la cláusula tercera.
  
2. Estas actividades también se evaluarán globalmente al final del mismo. A tal fin, seis meses antes de la finalización del contrato la AGE, la AGV y la Fundación CEAM nombrarán - a través del Ministro de Medio Ambiente, del conseller de Medio Ambiente y del Patronato de la Fundación CEAM - una Comisión Evaluadora compuesta por nueve miembros, tres por cada una de las partes, que presentará cuatro meses antes de la finalización de este convenio un informe sobre las actividades financiadas por medio de este convenio, si se han alcanzado los objetivos previstos, y si existe la base científica y económica para suscribir un nuevo convenio.
  
Séptima. Régimen sancionador
  
1. En caso de incumplimiento de lo establecido en el presente convenio, la AGE y la AGV podrán suspender los pagos, incluso de obligaciones reconocidas, así como también rescindir el convenio, quedando obligada la Fundación CEAM a devolver las cantidades entregadas y no justificadas, si así se acordare.
  
2. Si durante el primer año de vigencia no se desarrollase la actividad prevista para el mismo, la AGE - mediante Orden del Ministro de Medio Ambiente - o la AGV - mediante acuerdo del Gobierno Valenciano - podrá rescindir el convenio, y se podrán reclamar por la vía pertinente las cantidades entregadas y las indemnizaciones por daños y perjuicios en los términos previstos en la normativa de aplicación.
  
3. En el supuesto de demora respecto a los plazos parciales de entrega de documentación, se penalizará en un 1/1000 el pago parcial que corresponda por día de demora en la entrega.
  
Octava. Publicidad y confidencialidad
  
1. En todas las comunicaciones al público que se realicen de cualquier actividad que desarrolle la Fundación o sus beneficiarios se hará constar el patrocinio del Ministerio de Medio Ambiente y de la AGV en los términos que establezca la normativa de aplicación.
  
2. La AGV y la AGE podrán publicar información de carácter general sobre las actividades financiadas total o parcialmente mediante este convenio, es decir, sobre los participantes, la denominación de cada actividad concreta, así como el objetivo y la duración de la misma.
  
3. Las partes que suscriben este convenio se comprometen a mantener el carácter confidencial de cualquier información, documento u otro tipo de material que se haya puesto en su conocimiento de forma confidencial o cuya divulgación pueda resultar perjudicial a cualquiera de las partes, hasta que los resultados sean accesibles al público a través de otras partes o por mandato legal.
  
Novena. Explotación y transferencia de tecnología
  
1. La información adquirida y los derechos adquiridos como resultado de las actividades financiadas, total o parcialmente, mediante este convenio serán propiedad de la Fundación CEAM, que tomará las medidas adecuadas para proteger la información adquirida y los derechos adquiridos que puedan utilizarse con fines comerciales o industriales. Si la información adquirida y los derechos adquiridos se hubiesen obtenido conjuntamente con otras personas jurídicas, se deberá precisar de común acuerdo las medidas que hayan de tomarse para protegerlas. La Fundación CEAM informará simultáneamente al documento referido en el apartado 2 in fine de la cláusula tercera sobre el cumplimiento de este apartado.
  
2. Si la Fundación CEAM decidiese no solicitar la protección a que se refiere el apartado anterior, así como en el caso de renuncia a esta protección, ya concedida o solicitada, lo comunicará a la AGE y a la AGV quienes tendrán derecho a que le sean cedidos los derechos que correspondan, ajustándose a las normas de contratación pública que proceda.
  
3. La Fundación CEAM explotará o se encargará de explotar la información adquirida y los derechos adquiridos de conformidad con los principios de la Unión Europea respecto de la competitividad, la cohesión económica y social, y los principios de no discriminación a los beneficiarios de la Fundación.
  
Décima. Naturaleza de este convenio
  
Este convenio que tiene naturaleza administrativa, se encuadra en los previstos en el artículo 3.1.d) del Real Decreto Legislativo 2/2000, de 16 de junio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas, para las relaciones de cada una de las Administraciones Pública con la Fundación; y en el artículo 3.1.c) de igual Ley, así como en los artículos 6 y 8 de la Ley 30/1992, de 26 de diciembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y Procedimiento Administrativo Común, para la relaciones entre ambas Administraciones Públicas.
  
En todo caso se entiende que el presente convenio esta sujeto en sus distintos aspectos formales a lo previsto en el Decreto 20/1993 de 8 de febrero, del gobierno valenciano, por el que se establece el régimen jurídico presupuestario de los convenios que suscriba la Generalitat Valenciana.
  
Y para que conste a los efectos oportunos, y en prueba de conformidad firman los comparecientes el presente documento, en cuadruplicado ejemplar, y a un solo efecto, en el lugar y fecha indicados en el encabezamiento,
  
El ministro de Medio Ambiente,
  
JAUME MATAS I PALOU
  
El conseller de Medio Ambiente,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
El presidente del patronato de la Fundación CEAM
  
JOSÉ JOAQUÍN RIPOLL
  
El director ejecutivo de la Fundación CEAM,
  
MILLÁN MILLÁN MUÑOZ
  
Anexo técnico
  
I. Ámbitos de investigación
  
Las actividades de investigación y desarrollo tecnológico que se financiarán a través de este convenio serán las que a continuación se relacionan:
  
(A) Programa de contaminación atmosférica: Uno de los postulados de la actividad científica de la Fundación, es la existencia de condiciones climáticas mediterráneas que hacen inadecuadas las técnicas ambientales utilizadas en otras áreas geográficas, tendiendo este Programa a establecer las bases científicas para que las técnicas ambientales a utilizar por los agentes sociales y económicos sean las más idóneas para las condiciones mediterráneas en el campo de la contaminación atmosférica.
  
(a) Área de Investigación ?Dinámica de Contaminantes-
  
Dentro del programa general de Contaminación Atmosférica, el área de investigación sobre Dinámica de Contaminantes aborda, desde diferentes enfoques metodológicos y con diferentes alcances, la caracterización y descripción de los procesos atmosféricos a escala regional que dan lugar los principales patrones de contaminación atmosférica registrados a la misma escala. Las peculiaridades de los movimientos atmosféricos en la baja-media troposfera dentro del ámbito de la Cuenca Mediterránea occidental, en la que predominan durante gran parte del año circulaciones mesoescalares, condicionan drásticamente el transporte y dispersión de los contaminantes emitidos a la atmósfera.
  
Objetivos científicos:
  
De acuerdo a la naturaleza de los objetivos particulares dentro del marco general del programa, los esfuerzos de los diferentes proyectos se pueden agrupar en cuatro grandes apartados:
  
a) Explotación de las medidas procedentes de redes de vigilancia de la calidad del aire, con especial atención al cumplimiento de los requerimientos normativos procedentes de la entrada en vigor de las nuevas directivas europeas.
  
b) Profundización en el conocimiento de las características y mecanismos que determinan los principales patrones de transporte y dispersión atmosféricos en la cuenca mediterránea occidental.
  
c) Caracterización del comportamiento de los contaminantes atmosféricos, primarios y secundarios, bajo la influencia de los diferentes escenarios meteorológicos.
  
d) Incorporación de nuevos recursos, desarrollo y consolidación de las herramientas de simulación numérica que permiten reproducir los procesos de dinámica atmosférica y de contaminantes a escala regional.
  
(b) Area de Investigación ?Química Atmosférica-
  
La producción de concentraciones elevadas de ozono y otros oxidantes fotoquímicos ocurre con cierta frecuencia en diversas áreas europeas como consecuencia directa de las actividades humanas. La exposición a altos niveles de estos oxidantes fotoquímicos ocasiona efectos graves no solo en la salud humana si no también en las plantas y en los materiales. Estos efectos se traducen en un mayor gasto social en sanidad, en perdidas de productividad en la agricultura y en el continuo deterioro de edificios. Para realizar el estudio de los procesos fisico-químicos que resultan en la formación de oxidantes fotoquímicos en la atmósfera, la Fundación cuenta en sus instalaciones con simuladores atmosféricos constituidos por dos cámaras semiesféricas con un volumen de 200 m3 cada una. Las características especiales de esta instalación permiten reproducir en el laboratorio las condiciones atmosféricas reales, radiación solar, niveles de concentración atmosféricos de los principales compuestos químicos emitidos, y analizar el comportamiento químico de estos gases en condiciones controladas.
  
Objetivos científicos:
  
a) Determinación de los procesos químicos en la atmósfera con especial interés en:
  
1. La capacidad oxidante de la atmósfera y su dependencia con la composición. Intercambio Clima-Química atmosférica.
  
2. Formación de ozono y otros oxidantes fotoquímicos en la troposfera a partir de los precursores orgánicos, productos emitidos a la atmósfera por las actividades humanas: generación de energía, combustión de gasolina, etc., y productos emitidos por la vegetación.
  
3. Velocidades de transformación y descomposición de los compuestos químicos en la atmósfera.
  
4. Interacción entre los procesos en fase gaseosa y la formación de materia particulada con generación de aerosoles atmosféricos durante la oxidación fotoquímica de los compuestos orgánicos emitidos.
  
5. Mecanismos de formación y destrucción de radicales fotoquímicos y la influencia del vapor de agua y la temperatura en sus reacciones en la troposfera.
  
6. Evaluación de mecanismos de reacciones químicas para el diseño de modelos químicos que reproduzcan los procesos químicos en la troposfera.
  
7. Investigación en combustibles y solventes alternativos, aditivos de la gasolina y su impacto en la formación de ozono y en otras propiedades atmosféricas.
  
b) Contribuir a la adquisición de los conocimientos y criterios adecuados para la elaboración de directivas europeas sobre contaminación atmosférica.
  
c) Desarrollo de sistemas instrumentales para la medida de gases y radicales en la atmósfera que tienen especial relevancia en los procesos fotoquímicos.
  
d) Otro de los objetivos que centrará el uso de los reactores fotoquímicos es el estudio atmosférico de los procesos químicos que pueden tener especial relevancia en la Cuenca Mediterránea.
  
(B) Programa de Efectos de los Contaminantes:
  
Este programa tiene por objeto estudiar los efectos de la contaminación atmosférica en las condiciones mediterráneas. La estructura del programa se basa en proyectos de I+D relacionados directamente con los temas más relevantes y problemáticos derivados de los problemas de la contaminación del aire en la Cuenca Mediterránea. Para facilitar la trasferencia de los conocimientos adquiridos con especial hincapié en las peculiaridades mediterráneas, se mantiene una constante colaboración con los responsables del seguimiento de daños a nivel nacional y regional, tanto en la identificación de los temas a investigar como en el posterior desarrollo de los proyectos. Así mismo, se participa en algunas iniciativas, incluso a nivel Europeo, en las que se implica a algunos agentes sociales con el objetivo de educar a la sociedad en estos temas.
  
Los proyectos relacionados con temáticas que tienen una mayor relevancia a escala de la Europa Mediterránea y de Europa se desarrollan con mayor extensión a través de proyectos de la Comisión Europea, complementados por proyectos del Plan Nacional de I+D. En ambos casos se trata de evitar solapamientos con otros grupos de investigadores ya consolidados de nuestro entorno, con los que se colabora de forma asidua. El programa trata diversos aspectos que se pueden resumir en: efectos de la contaminación (con especial énfasis del ozono) en la horticultura mediterránea, efectos en la vegetación natural (incluyendo los bosques, y los posibles efectos indirectos como los aportes atmosféricos excesivos de N y los efectos de la elevación del CO2), utilización y selección de bioindicadores (u otros instrumentos de bajo coste, p.e. dosímetros pasivos) para detectar las zonas de posible impacto de ciertos contaminantes.
  
Los resultados con una aplicabilidad más inmediata ya están siendo utilizados a nivel local/regional y en protocolos de seguimiento rutinario del impacto o efecto de algunos contaminantes (p.e. el Ozono) a nivel Europeo (Red Pan-Europea de Seguimiento intensivo /ICP-Forest).
  
Objetivos científicos:
  
a) Caracterizar los efectos de los contaminantes más relevantes en la vegetación natural (incluyendo los bosques) en la Europa Mediterránea atendiendo a las peculiaridades de esta región, de forma que se genere la información necesaria para poner de manifiesto que estas peculiaridades deben ser recogidas cuando se desarrollen procedimientos de gestión, protocolos de evaluación e incluso nueva normativa a este respecto. Haciendo especial énfasis en el peligro potencial de los fotooxidantes en la flora autóctona y, especialmente, endémica del arco mediterráneo.
  
b) Desarrollo y aplicación de metodologías (instrumentos o protocolos/manuales) que permitan una caracterización de la extensión espacial y la intensidad de los efectos de determinados contaminantes en condiciones mediterráneas con un coste moderado. Estas herramientas pueden abarcar desde dispositivos concretos a protocolos o directrices que deberían en último termino quedar incorporadas en los protocolos y manuales a nivel europeo.
  
c) Determinar qué problemas potenciales relativos a la contaminación atmosférica pueden estar afectando a la agricultura en la Europa Mediterránea, cuales de estos son los más importantes y evaluar sus efectos a la vez que desarrollar o proponer posibles medidas para paliar estos. Ello incluye la posible interacción entre contaminantes y patologías más importantes.
  
d) Desarrollo y aplicación de metodología para cuantificar y validar el balance de C. Con el objeto de resolver las discrepancias en las estimaciones de los balances de C derivadas de la utilización de métodos diferentes que se han observado hasta el momento. Es decir, la definición de procedimientos estandarizados no sólo para evaluar y verificar los flujos de C en unidades espaciales concretas, sino también a diferentes escalas desde local a continental. Lo que puede llegar a constituir un paquete de herramientas muy útiles para profundizar en el entendimiento de los ciclos del C en ecosistemas mediterráneos y los efectos que el cambio climático puede tener sobre ellos, además de para cumplir los requerimientos del Protocolo de Kyoto una vez ratificado y mejorar la información que en este sector se reporta actualmente bajo la Convención del Cambio Climático.
  
(C) Programa de investigación forestal:
  
Este programa tiene por objeto establecer las bases científicas para la mejora de la gestión forestal en condiciones mediterráneas. La estructura del programa se basa en proyectos de I+D aplicados y relacionados directamente con los temas más relevantes y problemáticos de la gestión forestal en la Cuenca Mediterránea. Para facilitar la transferencia tecnológica al sector forestal, se mantiene una constante colaboración con los responsables de la gestión forestal, tanto en la identificación de los temas a investigar como en el posterior desarrollo de los proyectos.
  
Los proyectos relacionados con temáticas que tienen una mayor relevancia a escala de la Europa Mediterránea se desarrollan con mayor extensión a través de proyectos de la Comisión Europea, complementados por proyectos del Plan Nacional de I+D en ambos casos se trata de evitar solapamientos con otros grupos de investigadores ya consolidados de nuestro entorno, con los que se colabora de forma asidua.
  
Los resultados con una aplicabilidad más inmediata se ensayan a escala real a través de proyectos piloto ejecutados por los servicios técnicos de la administración forestal.
  
Objetivos científicos:
  
Los objetivos específicos de cada proyecto se pueden encuadrar en dos grandes líneas:
  
a) Análisis del impacto de los incendios forestales. Efectos en el suelo y regeneración de la vegetación: análisis de los cambios en las propiedades físicas y de fertilidad del suelo, procesos erosivos, cambios de usos, dinámica de la vegetación y recurrencia de incendios.
  
b) Restauración forestal:
  
1. Regeneración de los montes muy degradados y/o en condiciones de fuerte sequía: métodos de siembra y plantación, producción de plantas de vivero.
  
2. Desarrollo de técnicas para contribuir a la menor inflamabilidad y combustibilidad de los montes y mejorar su capacidad de regeneración y calidad biológica.
  
3. Mejora y revalorización de las masas ya establecidas: truficultura, tratamientos selvícolas.
  
(D) Programa de investigación meteorológica:
  
La cuenca occidental del mediterráneo participa de las características del clima mediterráneo. Se trata de un clima muy irregular caracterizado por la alternancia de situaciones de lluvias intensas, algunas de ellas de consecuencias catastróficas para la población, y de periodos de intensa sequía. Una manera de poder mitigar los daños, tanto humanos como económicos, que se derivan de la incidencia de estos riesgos meteorológicos radica en llevar a cabo un buen pronóstico de los mismos. Los modelos europeos actualmente en uso, no tienen en cuenta la especificidad de la cuenca occidental del mediterráneo y, por ello, algunos de estos riesgos no han sido pronosticados con suficiente antelación. Para llevar a cabo un buen pronóstico de estos riesgos se requiere analizar los factores y procesos que controlan tales fenómenos. El interés es aquí, por tanto, ayudar a la mejora de la predicción de estos riesgos meteorológicos. El programa de investigación que se ha diseñado aborda el análisis de los principales procesos que controlan estos fenómenos.
  
Objetivos científicos:
  
a) Validación y puesta a punto del modelo meteorológico RAMS (Regional Atmospheric Modelling System) para predicción en tiempo real, de los riesgos meteorológicos más importantes que afectan a la vertiente mediterránea de la Península Ibérica: las precipitaciones intensas y los incendios forestales.
  
b) Análisis de los inputs del sistema hidrológico en zonas de condiciones mediterráneas, con especial atención a los procesos relacionados con el agua de niebla, sobre la base de una red de colectores de agua de niebla.
  
c) Creación de una base de datos meteorológicos en tiempo real que cubra parte de la vertiente mediterránea de la Península y que tenga entre sus cometidos ser complemento a los datos existentes para el interior peninsular. Esta base es fundamental en estudios sobre cambio climático. De hecho, esta base de datos puede considerarse como el primer eslabón de la futura base de datos peninsular para análisis del cambio global.
  
(E) Programa de investigación general
  
En este programa se incluyen los medios personales y materiales afectos a actividades de prospectiva para la identificación de actividades y nuevas áreas de investigación. Se excluyen de este programa, aquellos proyectos que quedan debidamente especificados como tales y susceptibles de incluir en el resto de programas.
  
II. Dotaciones presupuestarias.
  
Para desarrollar las actividades de investigación y desarrollo descritas, la administración General del Estado y la administración de la Generalitat Valenciana, dotarán las líneas presupuestarias que proceda, conforme a los montantes que se especifican
  
(A) Administración General del Estado/Administració General de l'Estat
  
Ejercicio/Exercici Capítulo presupuestario/ Dotación presupuestaria/
  
 Capítol pressupostari Dotació pressupostària
  
 Euros
  
2002 VII 180.304. euros
  
 IV 120.202. euros
  
2003 VII \*
  
 IV \*
  
2004 VII \*
  
 IV \*
  
2005 VII \*
  
 IV \*
  
2006 VII \*
  
 IV \*
  
(\*) - Condicionado a los créditos que figuren en la Leyes anuales de Presupuestos del Estado/Condicionat als crèdits que figuren en les Lleis anuals de Pressupostos de l'Estat.
  
(B) Administración de la Generalitat Valenciana/Administració de la Generalitat Valenciana
  
1. Dotación presupuestaria por capítulos/Dotació pressupostària per capítols
  
Ejercicio/Exercici Capítulo presupuestario/ Dotación presupuestaria/
  
 Capítol pressupostari Dotació pressupostària
  
 Euros
  
2002 VII 270.450. euros
  
 IV 1.262.130. euros
  
2003 VII \*
  
 IV \*
  
2004 VII \*
  
 IV \*
  
2005 VII \*
  
 IV \*
  
2006 VII \*
  
 IV \*
  
(\*) - Condicionado a los créditos que figuren en las Leyes anuales de Presupuestos de la Generalitat Valenciana./Condicionat als crèdits que figuren en les Lleis anuals de Pressupostos de la Generalitat Valenciana
  
2. Detalle de la procedencia de las cantidades a financiar/ Detall de la procedència de les quantitats que s'han de finançar
  
(C) Notas.
  
1. En el ejercicio 2002 la dotación de la administración de la Generalitat Valenciana se agrupa en función de los diversos Programas presupuestarios y la naturaleza del gasto, según establece la propia Ley de Presupuestos. En los ejercicios sucesivos, se agrupará el gasto en dos líneas de subvención, una para atender el desarrollo de las actividades (en el capítulo IV) y otra para la adquisición de infraestructura (en el capítulo VII).
  
2. En la dotación de la administración de la Generalitat Valenciana para capítulo VII del ejercicio 2002, se agrupan las distintas líneas de subvención para actividades que la Ley de Presupuestos califica como propias de este capítulo y la adquisición de infraestructura del ejercicio.
  
3. En las dotaciones no están incluidas las de construcción y dotación de nuevos de inmuebles, y en la dotación de la Generalitat Valenciana se incluyen los gastos financieros, así como los denominados por la normativa de fundaciones como gastos de administración, es decir, los generados por los órganos de gobierno.
  
4. Las dotaciones de la administración de la Generalitat Valenciana tendrán el carácter de mínimas, pudiéndose ampliar mediante Resoluciones del órgano competente, que notificarán a las demás partes.
  
5. Las dotaciones presupuestarias se podrán utilizar para cofinanciar ingresos complementarios procedentes de otras instituciones públicas y privadas, destinados a la realización actividades de investigación y desarrollo tecnológico.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML