Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9417, del 01-09-2022 (2022/7845)

RESOLUCIÓ d'15 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de població de Benafigos, al paratge de la Cormana, en el polígon 10, parcel·la 9004, en el terme municipal de Benafigos. Expedient: (2038545) 105/2021/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9417

Data del DOGV
:   01-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7845

CVE


Data del document
:   15-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Benafigos](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'15 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de població de Benafigos, al paratge de la Cormana, en el polígon 10, parcel·la 9004, en el terme municipal de Benafigos. Expedient: (2038545) 105/2021/AIA. [2022/7845]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2038545) 105/2021/AIA  
Títol: Projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de població de Benafigos, al paratge de la Cormana. TM de Benafigos  
Promotor: Direcció General de l'Aigua. Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes. Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Sol·licitant de la concessió: Ajuntament de Benafigos  
Localització: TM de Benafigos, polígon 10, parcel·la 9004, paratge de la Cormana  
  
Descripció del projecte  
El municipi de Benafigos té durant l'any una població conjunta estable entorn de 142 habitants, que s'incrementa notablement en època estival. Circumstància que fa que el subministrament d'aigua resulte a vegades insuficient, atesa la forta component estacional de la demanda. En l'actualitat, el municipi es proveeix mitjançant una captació d'aigües subterrànies i brolladors de cabals variables, que acusen tots dos l'estiatge, en disminueix el cabal en descendir els nivells de l'aqüífer, i tot això suposa que llavors el proveïment es fa mitjançant cisternes. Per tant, és necessari augmentar i garantir la capacitat de subministrament del municipi mitjançant l'execució d'una captació d'aigües subterrànies que aprofite els aqüífers que hi ha al terme municipal. En la documentació es defineixen les obres que fan falta per a fer-ho, mitjançant la perforació i el condicionament d'un sondeig d'investigació que permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània en quantitat i qualitat suficients per a garantir el proveïment urbà. Per a estimar la demanda d'aigua s'ha considerat una dotació de 250 litres/habitant/dia per a un consum normal de huit mesos a l'any i un consum punta de quatre mesos amb població estacional. Segons els càlculs del projecte, la demanda anual ascendiria a 17.218 m³, que podrien cobrir-se amb un cabal màxim de 3,7 l/s.  
El sondeig ha de captar de l'aqüífer juràssic del Maestrat (subsistema 55.03, Maestrat), enquadrat dins del sistema 55 (Javalambre-Maestrat). Segons la denominació actual, es localitza sobre la massa d'aigua subterrània Maestrat Occidental, amb codi 080.108. Es preveu que el sondeig travesse materials del Juràssic mitjà-superior (Cal·lovià - Kimmeridgià inferior), començant amb 220 m de calcàries, per a continuar amb calcàries i margacalcàries fins a la fi del sondeig (400 m).  
L'obra s'ha de fer a rotopercussió i tindrà 400 m de profunditat, amb un diàmetre de perforació de 445 mm en els primers 12 m i a continuació de 390 mm fins a la fi del sondeig. S'ha d'entubar íntegrament: amb canonada d'acer de 400 mm de diàmetre interior i 6 mm de gros fins als dotze primers metres, cimentant l'espai anul·lar, i de cap de sondeig fins al final amb canonada de 320 mm i 8 mm de gros. A partir dels 140 m, la canonada estarà encunyada per a constituir la zona filtrant del sondeig. Finalitzada l'obra de perforació i entubada s'ha de netejar mitjançant air-lift i el seu desenvolupament mitjançant la injecció de dos descàrregues de 24 t d'àcid clorhídric al 30 % a fi d'augmentar i netejar les fissures de la formació i de millorar el cabal específic del pou. Després de la dita operació, s'ha de fer un assaig de bombament, de 48 hores de duració com a mínim, amb una electrobomba de més de 140 CV capaç d'elevar aproximadament 20 l/s a una Htm de 350 m, després de la qual cosa s'han de mesurar durant sis hores els nivells de recuperació del nivell d'aigua. El nivell estàtic s'espera a partir de 180 m i, segons els paràmetres obtinguts en l'aqüífer juràssic, s'estima que el nivell dinàmic descendisca 85 m per a un cabal de 22 l/s.  
El sondeig se situarà en una parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable comú (zona rural comuna forestal), dins de terreny forestal, segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. El lloc confronta amb la ZEPA Penyagolosa, es troba a 35 m de la via pecuària assagador de la Cormana i està allunyat d'espais naturals protegits i d'altres espais de la Xarxa Natura 2000, així com de qualsevol altra afecció a àrees protegides.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant l'escrit firmat el 12 de març de 2021, el cap del Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes de la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria (ref. exp. CNME20/0303/13) trasllada el document ambiental de l'expedient, i remet el projecte de la citada obra el 20 de desembre de 2021, a fi de ser sotmesos al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. La remissió de l'expedient es fa de conformitat amb la Resolució de 23 de desembre de 2020, de la secretària autonòmica d'Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
El 14 d'octubre de 2021 se sol·licita a la Subdirecció General de Medi Natural que emeta un informe en relació amb la possible afecció del projecte a Xarxa Natura 2000 i altres. El Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits contesta el 4 de gener de 2022, mitjançant una nota de règim interior, que el projecte no afecta l'àmbit del PORN de Penyagolosa.  
  
Consideracions ambientals  
A partir dels documents tècnics tramitats, de l'anàlisi feta i de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, resulta el que hi ha tot seguit:  
Característiques del projecte  
a) Abans d'emplaçar la maquinària, en el lloc del sondeig s'ha d'anivellar una superfície suficient per a situar la màquina i tot l'equip auxiliar necessari. Durant la fase d'execució, la superfície afectada pels equips de perforació, barnillatge, canonades, maquinària, bassa de llots i accessoris ha de ser d'uns 8×8 m, i l'afecció ha de desaparéixer tan prompte com es desmunten i retiren. Una vegada acabada l'obra de perforació, les instal·lacions i l'equipament (si el sondeig és positiu), no cal més condicionament que construir la caseta per al quadre de control i maniobra de la instal·lació de bombament, i queda el recinte condicionat i tancat.  
b) El termini màxim d'execució de les obres és de dos mesos inclosos les obres de les instal·lacions elevadores i el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que fa a les obres necessàries per a fer la perforació, consisteixen a condicionar els accessos al pou i dels terrenys de l'àrea de treball. És necessari fer una neteja de l'àrea de perforació mitjançant retroexcavadora, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Pel que fa al cas, s'ha d'assenyalar que el projecte no preveu executar una bassa de llots per a depositar el material perforat i planteja que el detritus s'estenga en la parcel·la «ja que en ser de tipus natural no ocasionarà gens d'impacte», la qual cosa no és acceptable des de cap aspecte, i per això la bassa s'ha d'executar conforme al condicionant requerit en el punt primer de la resolució. Una vegada acabats els treballs s'han de restaurar les condicions originals del terreny adequant i netejant tant la zona de perforació com els accessos i emplaçament d'utillatge i material auxiliar. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, amb les quals es garanteix l'absència d'impactes residuals significatius.  
  
c) Els residus que es generen durant les obres procedeixen principalment de perforar un sondeig de 400 m de profunditat, consistents en roca triturada, que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou, la construcció del qual no està prevista en el projecte. Segons les diferents longituds i diàmetres de cada tram de sondeig es preveu que el terreny extret durant la perforació tinga un volum de 48 m³, que després de l'esponjament donarà un volum total de 53 m³. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots que, una vegada acabada la perforació, s'ha de tornar a condicionar, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig es poden classificar com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica de tots dos és molt similar i, en tots dos casos, són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, que genera la maquinària; 15 02 02 (absorbents, materials de filtració) i 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o que estan contaminats).  
  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), així com a la delimitació del perímetre de protecció ?ja que es tracta d'un proveïment urbà- entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 de l'annex II).  
Ubicació del projecte  
L'accés al sondeig es pot fer per la carretera CV-169, prenent el desviament en el PK 3 ?a l'esquerra si es va en direcció a Benafigos i a la dreta si el sentit és l'invers- seguint per la pista de la Cormana. I després de recórrer-ne una distància d'1,6 km, s'arriba a una bifurcació en la qual, pel camí de l'esquerra i al cap de 80 metres, hi ha la parcel·la on s'ha d'executar el sondeig, en un punt amb les coordenades UTM següents: (dàtum ETRS 89, fus 30): X:737.381 Y: 4.460.639.  
  
b) L'emplaçament es troba sobre un tossal situat al costat de la confluència de dos barrancs, amb un relleu de lloma de pendents suaus amb matoll i bosc baix i pocs cultius de secà. La parcel·la i els voltants estan classificats com a sòl no urbanitzable comú. Ja que el sondeig se situarà dins de terreny forestal, el promotor i el director de les obres han de preveure el compliment del que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es fan en terreny forestal o en els voltants.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit ni de la Xarxa Natura 2000, tampoc hàbitats naturals de rellevància especial ni altres elements ambientals, ni historicoculturals coneguts o catalogats. S'han d'adoptar, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el desenvolupament normal de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, si escau, s'ha de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques de l'impacte potencial  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió), generació de CO2 procedent de l'acidificació del pou, possible extracció d'aigua acidulada després de la desgasificació i inici de l'assaig de bombament i sorolls, amb un efecte temporal de dos mesos i de poca rellevància ambiental. El risc d'accidents el regulen les normes laborals i de seguretat minera, que són competència de l'òrgan substantiu, i és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta classe d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació i dels materials procedents de l'excavació de la bassa de llots i de l'esplanació que, per la poca magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constitueix un problema d'eliminació.  
Per tot això i en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no té efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de captació «Projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de població de Benafigos, al paratge de la Cormana. TM Benafigos» és un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció segona, capítol 2 del títol II, de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que l'execució del «Projecte de sondeig d'investigació per a subministrament d'aigua destinat a proveïment del nucli de població de Benafigos, al paratge de la Cormana. TM Benafigos», projectat en el polígon 10, parcel·la 9004, del dit terme municipal i que promou la Direcció General de l'Aigua, Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, sense perjudici d'obtindre prèviament les autoritzacions sectorials aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que hi ha en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes del present informe, en particular:  
  
1r) El contractista ha de construir una bassa de llots d'unes dimensions que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació. Així mateix, la zona de descàrrega de l'acidificació del pou s'ha de fer en una zona habilitada per al cas on no es puguen produir afeccions de cap classe sobre el terreny.  
2n) Per a compensar el CO2 generat per l'actuació de desenvolupament químic del sondeig amb HCl i l'efecte sobre el canvi climàtic que comporta, en el projecte es planteja i pressuposta la plantació d'arbres, ja que absorbeixen diòxid de carboni en quantitats variables segons l'espècie i la ubicació. Per a compensar el CO2 que s'emetrà (4.392 kg) es plantaran cinc arbres autòctons (pinada). Entre els 13 i 14 anys des de la plantació és previsible fixar les vora 5 tones emeses durant la fase de desenvolupament químic de la formació mitjançant HCl.  
3r) Atesa la localització del sondeig dins de terreny forestal, el promotor i el director de l'obra han de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals que s'han d'observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o als voltants.  
4t) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5é) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017 que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de rebliment diferents al lloc on es van generar. També mitjançant el Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i rebliment (article 3.1a. No obstant això, als detritus del sondeig s'aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només s'aplica a materials classificats amb el codi 17.05.2004. En qualsevol cas, el terreny s'ha de restaurar i ha de quedar amb la morfologia inicial.  
  
6é) Durant el temps que dure la desgasificació i l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius, evitar escolaments incontrolats i danys en parcel·les confrontants, l'aigua extreta s'ha d'abocar a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si es produïren, el promotor de l'obra ha de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
  
7é) S'ha de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
8é) En el cas que, per diferents motius, es renuncie a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou, etc.), s'ha de clausurar i segellar, i restaurar el terreny a la situació original, ja que els pous abandonats o en desús són vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici que es publique en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'autoritza el projecte en el termini màxim de quatre anys des que es publica, excepte que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
  
C. L'informe d'impacte ambiental no és objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de publicar en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 15 de març de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9417, del 01-09-2022 (2022/7845)

RESOLUCIÓN de 15 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo de investigación para suministro de agua destinado a abastecimiento del núcleo de población de Benafigos, en el paraje La Cormana, en el polígono 10, parcela 9004, en el término municipal de Benafigos. Expediente: (2038545) 105/2021/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9417

Fecha DOGV
:   01-09-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/7845

CVE


Fecha del documento
:   15-03-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Benafigos](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo de investigación para suministro de agua destinado a abastecimiento del núcleo de población de Benafigos, en el paraje La Cormana, en el polígono 10, parcela 9004, en el término municipal de Benafigos. Expediente: (2038545) 105/2021/AIA. [2022/7845]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (2038545) 105/2021/AIA.  
Título: Proyecto de sondeo de investigación para suministro de agua destinado a abastecimiento del núcleo de población de Benafigos, en el paraje La Cormana. TM Benafigos (Castellón).  
Promotor: Dirección General del Agua. Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas. Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
Solicitante de la concesión: Ayuntamiento de Benafigos (Castellón).  
Localización: TM de Benafigos (Castellón). Polígono 10, parcela 9004, paraje La Cormana.  
  
Descripción del proyecto  
El municipio de Benafigos tiene durante el año una población conjunta estable en torno a 142 habitantes, que se incrementa notablemente en época estival. Esta circunstancia conduce a que el suministro de agua resulte a veces insuficiente dada la fuerte componente estacional de la demanda. En la actualidad, el municipio se abastece mediante una captación de aguas subterráneas y manantiales de caudales variables, que acusan ambos el estiaje disminuyendo su caudal al descender los niveles del acuífero, todo lo cual supone que en esos casos el abastecimiento se realice mediante cubas. Por tanto, resulta necesario aumentar y garantizar la capacidad de suministro del municipio mediante la ejecución de una captación de aguas subterráneas que aproveche los acuíferos existentes en el término municipal. En la documentación se definen las obras necesarias para ello, mediante la perforación y acondicionamiento de un sondeo de investigación que permita conocer las posibilidades de obtener agua subterránea en cantidad y calidad suficiente para garantizar el abastecimiento urbano. Para estimar la demanda de agua se ha considerado una dotación de 250 l/hab/día para un consumo normal de ocho meses al año y un consumo punta de cuatro meses con población estacional. Según los cálculos del proyecto, la demanda anual ascendería a 17.218 m³, que podrían cubrirse con un caudal máximo de 3,7 l/s.  
Este sondeo captará el acuífero jurásico del Maestrazgo (subsistema 55.03, Maestrazgo), encuadrado dentro del sistema 55 (Javalambre-Maestrazgo). Según la denominación actual, se localiza sobre la masa de agua subterránea Maestrazgo Occidental, con código 080.108. Se prevé que el sondeo atraviese materiales del Jurásico medio-superior (Calloviense- Kimmeridgiense inferior), comenzando con 220 m de calizas, para continuar con calizas y margocalizas hasta fin de sondeo (400 m).  
La obra se realizará a rotopercusión y tendrá 400 m de profundidad, con un diámetro de perforación de 445 mm en los primeros 12 m y a continuación de 390 mm hasta fin de sondeo. Se entubará en su totalidad: con tubería de acero de 400 mm de diámetro interior y 6 mm de espesor hasta los doce primeros metros, cementando el espacio anular, y de cabeza de sondeo hasta el final con tubería de 320 mm y 8 mm de espesor. A partir de los 140 m la tubería estará troquelada para constituir la zona filtrante del sondeo. Finalizada la obra de perforación y entubado se procederá a su limpieza mediante air-lift y a su desarrollo mediante la inyección de dos descargas de 24 T de ácido clorhídrico al 30 % con el objeto de aumentar y limpiar las fisuras de la formación y de mejorar el caudal específico del pozo. Tas finalizar esta operación se realizará un ensayo de bombeo, de al menos 48 horas de duración, con una electrobomba de más de 140 CV capaz de elevar aproximadamente 20 l/s a una Htm de 350 m, tras lo cual se medirán durante seis horas los niveles de recuperación del nivel de agua. El nivel estático se espera a partir de 180 m y, según los parámetros obtenidos en el acuífero jurásico, se estima que el nivel dinámico descienda 85 m para un caudal de 22 l/s.  
El sondeo se ubicará en una parcela clasificada como suelo no urbanizable común (zona rural común forestal), dentro de terreno forestal según la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana. El lugar es colindante con la ZEPA «Penyagolosa», se encuentra a 35 m de la vía pecuaria «Azagador de la Cormana» y está alejado de espacios naturales protegidos y de otros espacios pertenecientes a la Red Natura 2000, así como de cualquier otra afección a áreas protegidas.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 12.03.2021, el jefe del Servicio de Infraestructuras Hidráulica Urbanas de la Dirección General del Agua de esta Conselleria, (ref. exp. CNME20/0303/13) dio traslado del documento ambiental del expediente, y remitió el proyecto de la citada obra el 20.12.2021, al objeto de ser sometidos al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental. La remisión del expediente se realiza de conformidad con la Resolución de 23 de diciembre de 2020, de la secretaria autonómica de Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
En fecha 14.10.2021 se solicita a la Subdirección General de Medio Natural la emisión de informe en relación con la posible afección del proyecto a Red Natura 2000 y otras. El Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos contesta el 04.01.2022, mediante nota de régimen interior, que el proyecto no afecta al ámbito del PORN de Penyagolosa.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir de los documentos técnicos tramitados, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Previo al emplazamiento de la maquinaria, en el lugar del sondeo se nivelará una superficie suficiente para ubicar la máquina y todo el equipo auxiliar necesario. Durante la fase de ejecución la superficie afectada por los equipos de perforación, varillaje, tuberías, maquinaria, balsa de lodos y accesorios será de unos 8x8 m, cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación, sus instalaciones y equipamiento (en caso de que el sondeo resulte positivo) el sondeo no requeriría más acondicionamiento que construir la caseta para el cuadro de control y maniobra de la instalación de bombeo quedando el recinto acondicionado y vallado.  
b) El plazo máximo de ejecución de las obras, será de dos meses incluyendo las obras de las instalaciones elevadoras y el montaje y desmontaje de los equipos. Por lo que respecta a las obras necesarias para realizar la perforación, consistirán en acondicionar los accesos al pozo y de los terrenos del área de trabajo. Será necesario efectuar una limpieza del área de perforación mediante retroexcavadora allanar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos. A este respecto hay que señalar que el proyecto no prevé la ejecución de una balsa de lodos para depositar el material perforado y plantea que el detritus será extendido en la parcela «ya que al ser de tipo natural no ocasionará impacto alguno», lo cual no es aceptable desde ningún aspecto, por lo que la balsa deberá ejecutarse conforme al condicionante requerido en el punto 1º de la resolución. Una vez finalizados los trabajos se procederá a la restauración de las condiciones originales del terreno adecuando y limpiando tanto la zona de perforación como los accesos y emplazamiento de utillaje y material auxiliar. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de la perforación de un sondeo de 400 m de profundidad, consistentes en roca triturada, que se almacenarán en una balsa excavada junto al pozo, cuya construcción no está prevista en el proyecto. En función de las diferentes longitudes y diámetros de cada tramo de sondeo se prevé que el terreno extraído durante la perforación tenga un volumen de 48 m³, que tras el esponjamiento dará un volumen total de 53 m³. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos que, una vez finalizada la perforación se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria. 15 02 02\* (absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas).  
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua), así como a la delimitación del perímetro de protección -ya que se trata de un abastecimiento urbano- entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
Ubicación del proyecto  
El acceso al sondeo puede realizarse por la carretera CV-169, tomando el desvío en el PK 3 -a la izquierda si se va en dirección Benafigos y a la derecha si el sentido es el inverso- siguiendo por la pista de La Cormana. Tras recorrer por este camino una distancia de 1,6 km, se llega a una bifurcación tomando el camino de la izquierda y a los 80 m se ubica la parcela donde se va a ejecutar el sondeo, en un punto con las siguientes coordenadas UTM: (DATUM ETRS 89, HUSO30): X:737.381 Y: 4.460.639.  
b) El emplazamiento se encuentra sobre una colina situada junto a la confluencia de dos barrancos, con un relieve alomado de pendientes suaves con matorral y monte bajo y escasos cultivos de secano. La parcela y los alrededores están clasificados suelo no urbanizable común. Ya que el sondeo se ubicará dentro de terreno forestal, el promotor y el director de las obras deberán prever el cumplimiento de lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
c) La actuación no afecta a ningún espacio natural protegido ni perteneciente a la Red Natura 2000, tampoco a hábitats naturales de especial relevancia ni a otros elementos ambientales, ni histórico culturales conocidos o catalogados. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. No obstante, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión), generación de CO2 procedente de la acidificación del pozo, posible extracción de agua acidulada tras la desgasificación e inicio del ensayo de bombeo y ruidos, con un efecto temporal de dos meses y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación y de los materiales procedentes de la excavación de la balsa de lodos y de la explanación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no va a constituir un problema de eliminación.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de captación «Proyecto de sondeo de investigación para suministro de agua destinado a abastecimiento del núcleo de población de Benafigos, en el paraje La Cormana. TM Benafigos (Castellón)» constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la ConsellerIa de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución del «Proyecto de sondeo de investigación para suministro de agua destinado a abastecimiento del núcleo de población de Benafigos, en el paraje La Cormana. TM Benafigos (Castellón)», proyectado en el polígono 10, parcela 9004, del citado término municipal y promovido por Dirección General del Agua, Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) El contratista deberá construir una balsa de lodos de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación. Asimismo, la zona de descarga de la acidificación del pozo se realizará en una zona habilitada para ello donde no pueda producirse afecciones de ningún tipo sobre el terreno.  
2º) Para compensar el CO2 generado por la actuación de desarrollo químico del sondeo con HCl y el efecto sobre el cambio climático que conlleva, en el proyecto se plantea y presupuesta la plantación de árboles ya que absorben dióxido de carbono en cantidades variables según su especie y ubicación. Para compensar el CO2 que será emitido (4.392 kg) se plantarán 5 árboles autóctonos (Pinar). Entre los 13 y 14 años desde su plantación es previsible fijar las casi las 5 T emitidas durante la fase de desarrollo químico de la formación mediante HCl.  
3º) Dada la localización del sondeo dentro de terreno forestal, el promotor y el director de la obra deberán tener en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
4º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano  
5º) Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de lodos son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1.a). Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo aplica a materiales clasificados con el código 17.05.2004. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.  
6º) Durante el tiempo que dure la desgasificación y el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos, evitar escorrentías incontroladas y daños en parcelas colindantes, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
7º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
8º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 15 de marzo de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML