Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6817, del 12-07-2012 (2012/6716)

RESOLUCIÓ de 24 de maig de 2012 de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de l'Alcora, Alaquàs, Albalat dels Sorells, la Romana, Algueña, Pinós, Utiel i l'Alcora. Expedient número 25/2008 AIA i altres.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6817

Data del DOGV
:   12-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6716

CVE


Data del document
:   24-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Pinós, el](javascript:void(0))
    * [Alaquàs](javascript:void(0))
    * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Algueña](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Albalat dels Sorells](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de maig de 2012 de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de l'Alcora, Alaquàs, Albalat dels Sorells, la Romana, Algueña, Pinós, Utiel i l'Alcora. Expedient número 25/2008 AIA i altres. [2012/6716]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 25/2008 AIA, 308/2008 AIA, 244/2008 AIA, 080/2007 AIA, 103/2008 AIA, 101/2008 AIA.  
  
València, 24 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 25/2008-AIA.  
Títol: fàbrica de paviment i revestiment ceràmic.  
Promotor: Undefasa, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: l'Alcora (Castelló).  
Descripció del projecte.  
Undefasa SA, és una empresa dedicada a la fabricació de paviments i revestiments de pasta roja i pasta blanca en el municipi de l'Alcora. Ateses les seues característiques, l'activitat està inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002, per la qual cosa sol·licita autorització ambiental integrada per a les seues instal·lacions.  
El procés productiu comença amb la recepció de la terra atomitzada que arriba a les instal·lacions per mitjà de camions que descarreguen en les tremuges de recepció. Per mitjà de cintes de transport i elevadors de catúfols, la terra atomitzada es transporta fins a les sitges de repòs i a les tremuges que alimenten les premses. Una vegada les peces han sigut conformades en la secció de premsat es dirigixen cap als assecadors. En les línies d'esmaltat s'apliquen els esmalts i les serigrafies, i, posteriorment, es dirigixen als forns per a procedir-ne a la cocció. El producte acabat es classifica, s'embala i es paletitza i es passa al magatzem de producte acabat en el parc d'intempèrie. Tota la parcel·la industrial disposa de solera de formigó. Com a fonts d'energia, en la indústria es consumix electricitat i gas natural.  
Paral·lelament al procés principal hi ha un procés de preparació d'esmalts. Els esmalts es molen en molins per mitjà de l'addició d'aigua i una vegada s'adquirix la textura adequada es bomben fins als cuits dotats d'agitadors, des dels quals s'envien als punts de consum en les línies d'esmalts.   
Les aigües pluvials s'arrepleguen en les cobertes de les naus per canalons i per mitjà de baixants s'aboquen les aigües a una xarxa de col·lectors que recorren la nau longitudinalment fins a aconseguir diversos col·lectors que conduïxen totes les aigües pluvials fins als punts d'abocament. D'una banda, hi ha un punt d'abocament d'aigües pluvials a la xarxa municipal i, d'una altra, hi ha dos punts d'abocament d'aigües pluvials al barranc que confronta amb l'activitat.  
El subministrament d'aigua es realitza per l'empresa FACSA i es consumix en la secció d'esmaltat, preparació d'esmalts, neteja de recipients i en els servicis higiènics. La indústria disposa de pou propi del qual es té autorització per a l'extracció de 1.000 m³ d'aigua anualment que es destina per a la neteja de la fàbrica.   
Les aigües de procés s'arrepleguen per mitjà de canaletes i es conduïxen per canonades a la depuradora per a ser sotmeses a un tractament previ al seu abocament a la xarxa de sanejament municipal. Els llots ceràmics junt amb les suspensions aquoses es retiren per mitjà del gestor autoritzat. Les aigües residuals sanitàries s'aboquen a la xarxa de sanejament municipal. L'empresa disposa de permís d'abocament per a les aigües residuals d'origen industrial i d'abocament d'aigües residuals sanitàries, els dos emesos per l'Ajuntament de l'Alcora.  
Les basses de la depuradora estan soterrades, amb una capacitat total de 108 m³, i estan formades per parets de formigó armat amb tractament adequat que en garantix l'estanquitat. La grandària d'estes basses és suficient per a arreplegar les aigües residuals produïdes per l'empresa durant uns quants dies. En la documentació que hi ha en l'expedient s'inclouen còpies del certificat d'impermeabilitat i estanquitat de la bassa d'acumulació d'aigües residuals de tipus domèstic i les seues conduccions, i el certificat de la impermeabilitat i estanquitat de la bassa d'acumulació d'aigües residuals industrials i de les conduccions d'estes.   
L'operació de neteja de recipients té un espai degudament habilitat en la zona de molturació d'esmalts. Esta zona disposa d'un rebaix en la solera, que, a causa del pendent existent, fa que qualsevol líquid que caiga desaigüe a la canaleta de recollida que connecta amb la depuradora.  
En la secció de recepció d'argiles atomitzades i premses es disposa d'un filtre de mànegues via seca per a 28.000 m³/h i un filtre de mànegues via seca per a 35.000 m³/h amb potència unitària de 56,1 i 59,62 kW, respectivament. En la secció d'esmaltat es disposa d'un filtre per a les esmaltadores de 55 kW de potència.  
La indústria té 13 focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera, corresponents a les ximeneres d'evacuació de gasos dels forns i assecadors, i a l'eixida de l'aire depurat en els tres filtres de mànegues. En la documentació de l'expedient s'inclou una còpia de l'informe d'inspecció d'emissions atmosfèriques elaborat per l'organisme de control autoritzat, pel qual es certifica que els focus d'emissió de contaminants complixen els límits establits en la legislació vigent.   
  
Es preveu una instal·lació destinada a triturar el test cru i elevar-lo, per mitjà d'un sistema de catúfols, a una tremuja des de la qual, per gravetat, cau el material triturat a una sitja de 3 m³. A esta mateixa sitja de 3 m³ es destinen, per mitjà de transport pneumàtic, les partícules capturades pels tres filtres de mànegues per al seu emmagatzematge fins a la seua recollida pel gestor autoritzat.  
Els residus generats són separats en origen i emmagatzemats a l'espera de ser arreplegats pel gestor autoritzat.  
Consideracions ambientals.  
Undefasa està ubicada en una parcel·la industrial al costat de la carretera de Ribesalbes a l'eixida de la població de l'Alcora. La parcel·la industrial confronta amb el barranc dels Prats i amb altres empreses del sector ceràmic.  
La proximitat de la indústria al barranc ha generat un efecte de límit i provoca un confinament del llit, així com l'eliminació de la vegetació ripària. Així mateix, l'empresa ha construït un pas sobre el barranc per a connectar la parcel·la industrial amb la parcel·la 53, del polígon 42, qualificada com a sòl no-urbanitzable i inclòs en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana. En esta, s'han evidenciat notables impactes, concretament l'eliminació de la coberta vegetal, l'arbratge i la vegetació ripària, moviments de terra, erosió de talussos, deposició directa de residus en el sòl, etc., fets que han de ser corregits.  
  
En la zona de la parcel·la industrial que limita amb el barranc hi ha el risc que caiguen objectes i producte acabat al llit durant les operacions d'emmagatzematge i la manipulació pels carretons elevadors, la qual cosa implicaria una reducció de la capacitat hídrica del barranc i un impacte ambiental, visual i paisatgístic, que podria resoldre's executant un tanca perimetral de mur i tancament en la zona de la parcel·la industrial que limita amb el barranc.  
Respecte al sòl i a les aigües subterrànies, és d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat i vulnerabilitat d'aqüífers baixa, i l'erosió potencial del sòl és elevada, tot això d'acord amb la cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana.   
Durant l'exercici de l'activitat es consumixen matèries primeres i recursos, i es generen emissions a l'atmosfera, sorolls, residus i abocaments.  
Es genera pols en la recepció, transport, premsat d'argila, trituració del test cru i en les línies d'esmalt. La instal·lació té tres filtres de mànegues; dos d'estos servixen per a les seccions de recepció de terres i secció de premses, i el tercer s'encarrega de capturar les partícules generades en la secció d'esmalts. Les partícules capturades en els filtres es transporten de forma pneumàtica fins a una sitja elevada d'emmagatzematge de 3 m³ de capacitat en què també s'emmagatzema el test triturat. Periòdicament es buida el contingut de la sitja per mitjà d'una mànega telescòpica que carrega el camió banyera que realitza el transport fins al gestor autoritzat (atomitzador).  
En la instal·lació de trituració de test cru prevista pel promotor, es considera necessari realitzar les distintes operacions de trituració, elevació de la pols per mitjà de catúfols i la descàrrega a la sitja d'emmagatzematge, de manera que s'impedisca la emissió de partícules a l'exterior.  
A fi d'evitar l'emissió difusa de pols, l'estudi d'impacte ambiental indica que es duran a terme les mesures següents:  
- Tancament total de les instal·lacions d'emagatzematge i manipulació de materials pulverulents a granel, o, si és el cas, tancament parcial i adequació d'estes.  
- Tancament de les instal·lacions de transport i processat de materials.  
- Aspiració i espolsament d'instal·lacions d'emmagatzematge, transport, punts de transferència i de càrrega i descàrrega de materials pulverulents.  
- Condicionament, pavimentació i neteja d'instal·lacions, de les vies de circulació i de les àrees d'estacionament de vehicles.  
Com a conseqüència de l'activitat hi ha un risc per abocament accidental. Els impactes associats a l'emmagatzematge dels productes químics i de residus líquids, són la contaminació del sòl i de les aigües subterrànies, com a conseqüència de fugues i de vessaments accidentals en les zones d'emmagatzematge. La totalitat de la superfície de la parcel·la industrial està pavimentada i en les zones on es generen aigües residuals industrials es disposa de canaletes d'arreplega de vessaments que estan connectades amb les basses de la depuradora.  
  
 L'estudi d'impacte ambiental establix la manera en què s'emmagatzemaran els residus. En concret, per als residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, es disposarà de cubetes o recipients d'arreplega de vessaments, que tindran com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total. Les cubetes seran individuals per a cada tipus de residus la mescla de les quals, en cas de vessament, suposa un augment de la seua perillositat o dificulta la seua gestió. Així mateix, la zona d'emmagatzematge de residus perillosos serà una zona pavimentada, coberta i ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i arreplega d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diferents residus. Respecte a l'emmagatzematge d'esmalts, una part d'estos s'emmagatzemen a l'exterior de les naus.  
En cas d'emergència, davant d'un possible desbordament de les basses d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials, s'instal·larà un tram de canonada que permeta el buidat de les basses d'aigües residuals industrials per mitjà de depòsits. Així mateix, les basses disposen de sensor de nivell que dispara una alarma sonora en el cas que el nivell d'aigua arribe a una cota fixada.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'avalua l'impacte per l'increment del nivell de soroll a causa del funcionament de l'activitat i s'inclou estudi acústic en què s'identifiquen com a fonts sonores les premses, motor de rotació de la depuradora, el transport intern i els filtres d'aspiració entre altres. També s'adjunta auditoria acústica realitzada per un organisme de control autoritzat (OCA), en què es comprova la superació dels límits en determinats punts, tant en horari diürn com en el nocturn. L'estudi d'impacte ambiental indica que l'empresa adoptarà les mesures necessàries d'insonorització de les fonts sonores i d'aïllament acústic per a complir els límits establits per la legislació vigent en matèria de soroll.  
Programa de vigilància ambiental:  
El pla de vigilància ambiental en relació amb les emissions emeses a l'atmosfera consistix en autocontrols i controls reglamentaris, d'acord amb el que s'ha estipulat en la normativa d'aplicació. Es disposarà d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons l'annex IV de l'Orde de 18 d'octubre de 1976.  
Es realitzaran mesuraments de soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la industrial per organisme de control autoritzat, es controlaran periòdicament l'estanquitat de les canaletes que transporten l'aigua residual industrial des dels focus de generació fins a les basses d'emmagatzematge, i es duran a terme les mesures de control i emergència respecte els abocaments accidentals descrits en el projecte.   
Es disposarà d'un registre de residus produïts on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i l'entrega al gestor autoritzat, així com el número de document de control i seguiment utilitzat. Així mateix, s'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que establix el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa.   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 8 de febrer de 2008, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en què s'indica que no s'hi han rebut al·legacions.   
Amb data 22 de febrer de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va emetre un informe dirigit al Servici de Control Integrat de la Contaminació i a l'Àrea d'Inspecció del Territori, en relació amb l'ocupació indeguda, per part del promotor del projecte, de la parcel·la 53, del polígon 42, situada a l'altre costat del barranc, qualificada com a sòl no-urbanitzable i inclosa en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, en la qual s'han dut a terme operacions com ara desbrossament, moviments de terra i emmagatzematge incontrolat de residus, entre altres.  
En l'expedient s'inclou una còpia de les autoritzacions per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en l'àmbit de les seues competències, per a les obres de construcció de solera de formigó de 2.100 m² en la zona de policia del barranc dels Prats i per a la construcció d'un pas sobre el barranc esmentat.  
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Tal com establix l'epígraf l) del grup 4 de l'annex 1 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, estan sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de paviment i revestiment ceràmic, en les parcel·les industrials amb referències cadastrals 7095204YK3379S0001HL, 7192801YK3379E0001DX i 7095201YK3379E0001SX, promogut per l'empresa Undefasa, SA, ubicada en la carretera de Ribesalbes, s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions del punt segon de la present resolució.   
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. No podrà dur-se a terme cap tipus d'emmagatzematge fora del límit de la parcel·la objecte del projecte qualificada com a sòl Industrial, i s'haurà de mantindre la parcel·la rústica número 53 del polígon 42, coordenades UTM (FUS 30): (X=736.750; I= 4.439.250), lliure de recollides de matèries primeres, altres materials, producte acabat, residus i/o runes derivats de l'activitat.   
2. El promotor del projecte està obligat a restaurar els terrenys afectats de la parcel·la 53 del polígon 42, coordenades UTM (FUS 30): (X= 736.750; I= 4.439.250) i a eliminar tots els recollits, residus i objectes disposats en esta abans d'un any, des de la recepció de la present resolució pel promotor, i es gestionen els residus degudament a través del gestor autoritzat.   
En un termini no superior a tres mesos des de la recepció de la present resolució, el promotor presentarà davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural (amb indicació del número d'expedient: 25/08-AIA) un projecte de restauració que inclourà la superfície del terreny afectat, la restitució topogràfica a realitzar, el pla de regeneració del terreny i la revegetació prevista, i s'hi inclou el tractament previst per als talussos erosionats.   
El projecte de restauració haurà de disposar del vistiplau de la Direcció General de Gestió del Medi Natural. Es recomana l'ocupació d'espècies autòctones i densitats de plantació de semblants característiques a les de l'entorn, i s'apliquen els regs necessaris que garantisquen l'arrelament de la vegetació.  
El programa de vigilància ambiental en relació amb la restauració i adequació de la parcel·la 53, del polígon 42, tindrà una duració no inferior a tres anys o bé fins que es verifique la correcta evolució de les superfícies restaurades amb sòl vegetal i l'adequat desenrotllament de la vegetació implantada.  
3. El programa de vigilància ambiental garantirà, en el transcurs del temps, que durant l'exercici de l'activitat no s'afecte el barranc que limita amb la parcel·la industrial, i no es podrà realitzar cap abocament no autoritzat. S'executarà un tanca perimetral de mur i tancament d'alçada suficient en la part de parcel·la industrial que limita amb el barranc, a fi d'impedir la caiguda d'objectes, partícules, productes o palets en el seu llit i evitar que es minve la capacitat de transport hídric del barranc, així com evitar la possible contaminació de les aigües. L'alineació de la tanca haurà de quedar dins de la parcel·la urbana qualificada com a sòl industrial.  
4. En relació amb el nivell de soroll generat en les instal·lacions, caldrà ajustar-se al que disposa el servici competent en la matèria d'esta Conselleria que establirà, si és procedent, les mesures necessàries a adoptar per l'empresa a fi de complir els límits de soroll establits en la legislació vigent.  
5. L'emmagatzematge de recipients plens i buits o trencats es realitzarà en zones cobertes i tancades per a evitar que les aigües de pluja puguen arrossegar possibles restes d'esmalt i per a evitar possibles vessaments accidentals.  
6. S'habilitarà una zona a cobert i impermeable per a emmagatzemar els depòsits d'olis usats que haurà de disposar d'una cubeta de retenció de capacitat adequada per a retindre el líquid emmagatzemat en cas d'abocament o fuga i una altra zona coberta, impermeable i independent de l'anterior per a emmagatzemar residus perillosos líquids en què es disposarà de cubeta de retenció, com a mínim, del 10 per 100 de la capacitat global dels recipients en este continguts. Les parets de les respectives cubetes hauran de ser de materials no combustibles, estanques i resistir l'alçada total del líquid a cubeta plena. No es realitzarà cap emmagatzematge de residus perillosos a la intempèrie.  
7. Les operacions dutes a terme en la instal·lació de trituració del test cru, el transport per mitjà del sistema d'elevació per mitjà de catúfols i la descàrrega a la sitja d'emmagatzematge hauran de garantir el confinament de la pols i impedir la seua dispersió en l'ambient. Els camions que transporten materials pulverulents portaran la càrrega coberta amb lona i es realitzaran agranats periòdics.  
8. Es garantirà l'estanquitat en el transcurs del temps de les basses d'emmagatzematge d'aigües residuals i de les canalitzacions subterrànies. Així mateix, es realitzaran controls periòdics de les canaletes i canonades de bombament que transporten les aigües residuals industrials des dels focus de generació fins a la depuradora.  
9. Es compliran les exigències previstes per l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de l'Alcora i amb les condicions establides en l'autorització d'abocaments a la xarxa municipal.  
10. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental haurà de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
11. Altres condicions ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicades a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 27 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 308/2008-AIA.  
Títol: autorització ambiental integrada d'una planta de producció de biodièsel.  
Promotor: Carbumeti, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial de Medi Ambient de València.  
Localització: c/ Llantaners, 55 del polígon industrial la Figuera del terme municipal d'Alaquàs (València).  
1. Objecte.   
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada (AAI) d'una planta de producció de biodièsel, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Així mateix, el projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i s'haurà de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'activitat s'ubica en el c/ Llantaners, 55, del polígon industrial la Figuera, del terme municipal d'Alaquàs (València). La superfície de la parcel·la és de 2.970 m² en què es pretén edificar una nau industrial sense tancaments de 15 x 22 metres d'estructura metàl·lica i amb coberta a dos aigües on s'exercirà l'activitat. Les oficines s'instal·laran dos casetes prefabricades al costat de les instal·lacions sanitàries. L'edificació actual existent de 5,1 x 7,7 m en planta baixa, s'adequarà per a l'ús com a laboratori de la planta.   
L'activitat industrial consistix en la fabricació de biodièsel a partir d'olis domèstics industrials usats, procedents de fregitel·les del sector de la restauració (hotels, restaurants, menjadors, etc.) i domiciliaris que s'arreplegaran en recipients adequats. Després de la reacció de transesterificació amb metanol, estos olis vegetals donen lloc a la formació d'èster metílic (biodièsel) i de glicerina amb un rendiment en condicions òptimes operatives, aproximadament, del 98%.  
La recepció de l'oli vegetal de base es realitzarà en depòsit de fibra de vidre de 70 m³ de capacitat. A fi de millorar el rendiment de la reacció de transesterificació que disminuïx en presència d'aigua, s'instal·larà un depòsit de buit on es calfarà, prèviament, l'oli fins a l'eliminació de l'aigua que puga contindre.   
Com a catalitzadors de la reacció s'utilitzen metilat de sodi i sosa càustica, que es dosificaran per a la seua introducció en el reactor. L'aportació de l'energia necessària per a calfar el reactor, millorar la velocitat i el rendiment de la reacció, es realitzarà a través d'una caldera d'aigua calenta que utilitzarà com a combustible, la glicerina obtinguda com a subproducte del procés d'obtenció del biodièsel. Després de passar el producte obtingut per dos decantadors que separen el glicerol del biodièsel, es procedix a l'emmagatzematge dels productes finals en dos tancs de polièster reforçats amb fibra de vidre de 40 m³ de capacitat cada un.  
3. Alternatives.  
L'estudi d'impacte ambiental (EIA) no considera alternatives a l'actuació projectada pel que fa a la seua situació. Les possibles alternatives davant de la solució adoptada estan condicionades per les característiques pròpies del projecte i les consideracions i solucions adoptades en l'EIA.  
4. Afeccions legals.  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
El projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i s'haurà d'obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental prèviament a l'autorització definitiva d'este.  
5. Consideracions ambientals.  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'EIA considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, i es proposen diferents accions correctores en cada cas, així com un programa de vigilància ambiental.   
  
L'activitat disposarà de subministrament d'aigua potable de la xarxa de distribució pública municipal que s'utilitza per als servicis sanitaris. Quant a l'energia elèctrica es connectarà a la xarxa de distribució de la companyia elèctrica subministradora.   
Com a focus potencialment contaminants de l'atmosfera s'identifica la ximenera de la caldera de gasoil (que en el projecte es preveu s'utilitze la glicerina obtinguda en el procés). Els focus d'emissió de soroll se situen en la nau estimant-se en l'estudi acústic presentat junt amb la memòria del projecte que es complixen els límits legals.  
Com a punt d'abocament s'identifica el procedent dels servicis sanitaris que són abocaments directament a la xarxa municipal de clavegueram.  
6. Tramitació administrativa.  
Amb data 3 de novembre de 2008, el Servici Territorial de Medi Ambient de la Direcció Territorial d'Alacant sol·licita el sotmetiment de l'expedient al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, i remet la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annex II a este.  
- Estudi d'impacte ambiental (EIA) i document de síntesi.  
- Certificat d'informació pública, de 30 dies en què consta al·legació presentada per Acció Ecologista Agró.  
- Còpia de la resposta de Carbumeti, SL, a l'al·legació presentada.  
  
7. Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'apartat del grup 5.a.1) de l'annex I, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què s'ha considerat necessària la preceptiva formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 12 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
  
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'una planta de biodièsel, promoguda per Carbumeti, SL, al c/ Llantaners núm. 55, del polígon industrial la Figuera, en el terme municipal d'Alaquàs (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. S'haurà de disposar d'una xarxa d'arreplega d'aigües pluvials en les zones de pas de vehicles i en les zones de càrrega i descàrrega de productes químics que hauran de ser conduïdes, junt amb les arreplegues en les cubetes de retenció dels emmagatzematges de biodièsel i olis, fins a un sistema separador d'hidrocarburs, prèviament al seu abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
2. Es portarà un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta comprovar el seguiment i el compliment de les mesures correctores i protectores recollides en este.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com, si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves condicions.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del mencionat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 27 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 244/2008-AIA.  
Títol: PGOU del municipi d'Albalat dels Sorells.   
Promotor: Ajuntament d'Albalat dels Sorells.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Ordenació del Territori-València.  
Localització: terme municipal d'Albalat dels Sorells.  
Descripció del projecte.   
1. Objecte de projecte.  
L'Ajuntament d'Albalat dels Sorells redacta este nou Pla General amb el qual pretén adaptar el planejament municipal a l'actual legislació urbanística i sectorial d'aplicació, i es canvien així els criteris o els plantejaments del pla vigent de 24 de juny de 1991.  
Amb això, es pretén complir els objectius següents:  
Adequació a la cartografia temàtica de Generalitat Valenciana i a la legislació vigent.  
Necessitat d'adequar el planejament a les característiques del municipi.  
Donar resposta a l'increment de la demanda en el mercat immobiliari.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La proposta municipal consistix en la creació de nous sòls d'ús residencial, industrial i terciari, així com en la desprotecció del sòl que en el Pla General vigent està classificat i qualificat com a sòl no-urbanitzable protecció agrícola i paisatgística (a causa de l'existència d'un gran nombre de parcel·les en estat de semiabandonament i sense cultiu a l'existència d'innumerables parcel·les destinades a un ús diferent de l'agrícola, com poden ser les indústries de fabricació i elaboració d'àrids i cementera). En la documentació remesa pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori (tant escrita com gràfica), no s'ha trobat referència a qualsevol altre tipus de sòl no urbanitzable protegit, i és l'única referència d'estos sòls, en les normes urbanístiques del Pla General que en l'article 28 indica que el SNU d'especial protecció del litoral, d'especial protecció paisatgística, d'especial protecció agrícola i d'especial protecció de camins ramaders, així com el d'especial protecció d'infraestructures.  
Pel que fa al creixement residencial (SUZ-1, SUZ-2 i SUZ-3) actualment tenen la classificació de SNU protegit d'ús agrícola, i la superfície total de la zona a reclassificar és de 706.711,76 m², i es concentra en la part central del terme municipal, pròxim al nucli urbà, i confronta al sud, amb Foios i la séquia existent en els dos termes, a l'oest, per la séquia de Moncada, al nord, amb Museros i, a l'est, amb la línia del ferrocarril FGV Rafelbunyol-València i poliesportiu i zona verda existent.  
Pel que fa al creixement industrial (SUZ-4), actualment els terrenys tenen la classificació de SNUC, i s'engloba en la mateixa unitat ambiental on es pretén la reclassificació ara ús residencial. La superfície total a reclassificar és de 43.661,95 m² i, es proposa com l'ampliació del polígon industrial existent. Els seus límits són: al sud, el camí que separa l'actual polígon industrial, a l'oest línia fèrria del ferrocarril FGV Rafelbunyol-València, al nord, la séquia que separa els termes municipals d'Albalat i Museros, a l'est, la CN-340.  
  
Pel que fa al creixement terciari (SUZ-2), actualment els terrenys mencionats tenen la classificació de SNUC, amb una superfície total de 49.151,77 m². Per Resolució de la directora general de 19 de maig de 2008, es va resoldre la DIA del sector SUZ-2 que estimava acceptable el sector esmentat, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li aplique, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les condicions establides en la declaració.  
  
3. Alternatives.  
L'examen de les alternatives tècnicament viables es basa en la discussió per al disseny de l'alternativa definitiva a fi de consolidar i ampliar el sòl urbà, ampliar la zona industrial, creació d'una bossa de sòl terciari i, desprotecció del sòl no urbanitzable d'interés agrícola per a transformar-lo en sòl no urbanitzable comú en les tres unitats ambientals en què es dividix el terme municipal. De l'anàlisi de les distintes alternatives l'estudi conclou el següent:  
- Considerar la unitat ambiental Z-2 com la més idònia per a l'actuació urbanística prevista i, dins d'esta, la zona de terrenys que confronten amb el cas urbà existent, en el costat oest per a l'ús residencial, mentre que el costat nord, es recomana implantar els usos terciari i industrial.  
- Respecte a la justificació de la desprotecció del sòl no urbanitzable d'interés agrícola i paisatgístic, es deu, en primer lloc, al gran nombre de parcel·les en estat de semiabandonament i sense cultiu i, en segon lloc, a l'existència d'innumerables parcel·les destinades a un ús diferent de l'agrícola, com poden ser indústries de fabricació i elaboració d'àrids i cementera.   
Tramitació administrativa.  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 02 d'agost de 2007 es rep documentació relativa al Pla General d'Ordenació Urbana del municipi d'Albalat dels Sorells, remesa per la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria, composta per expedient administratiu, document tècnic del Pla General, catàleg, estudi d'impacte ambiental, estudi acústic i estudi de paisatge, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2.Informació pública.  
L'expedient de revisió del Pla General junt amb l'estudi d'impacte ambiental va tindre dos fases d'informació pública. En un primer moment, per l'Acord del Ple de 28 de juliol de 2004 es va acordar l'aprovació inicial del projecte de PGOU i de l'EIA, i es publica esta en el DOGV núm. 4824, de 20 d'agost de 2004, i es té un termini d'exposició pública de dos mesos. En un moment posterior, ateses les al·legacions presentades i els informes sectorials emesos respecte d'això, es van produir certes modificacions en els projectes sotmesos a exposició pública, i es realitza una nova exposició pública d'estos, segons consta en anuncis publicats en el DOGV núm. 5090, de 12 de setembre de 2005, i en el diari Levante del dia 24 d'agost de 2005, i el període d'informació al públic és d'un mes. Així mateix, l'estudi de paisatge i l'estudi acústic es van exposar en el DOGV núm. 5133, d'11 de novembre de 2005, i en el diari Las Provincias de 2 de novembre de 2005, i el període d'informació pública és d'un mes, i aprova provisionalment els documents per Acord plenari de 5 de febrer de 2007.  
  
Durant el període d'informació pública es van presentar al·legacions, que van ser contestades per Acord plenari de 26 de juny de 2006.  
  
Sol·licitud d'informes sectorials.  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes sol·licitats següents durant la tramitació del Pla General:  
1. Informe del Servici de Suport Tècnic, de 18 de desembre de 2006, referit a l'estudi de paisatge exposat al públic, i s'assenyala que s'ha d'aportar un nou estudi de paisatge que incloga el contingut i la documentació dels articles 29 i 44 del Decret 120/06. Amb data 28 de febrer de 2008 tornen a informar sobre documentació remesa al seu Servici per part del STOT, i s'assenyala que la documentació aportada és incompleta a causa fonamentalment de dos qüestions:  
  
a) S'ha d'incorporar un pla de participació pública.  
b) S'ha de completar la part de l'estudi de paisatge referent als recursos paisatgístics, considerant com a tal el BIC palau/castell dels Sorells  
2. Informe de la CHJ, de 1 de març de 2007, que assenyala que mentre no s'aporte la deguda documentació, no es pot emetre l'informe per part d'esta Confederació relatiu al concert previ (Pla General).   
  
3. EMSHI, hi ha un informe previ al Pla General, de 8 de novembre de 2005, on especifica les qüestions a tindre en compte per a poder valorar les futures demandes d'aigua, tant per a ús residencial, com per al consum de regs, servicis o industrial. També consta un segon informe, de 2 de març de 2006 en què assenyalen que segons el que establix la DA 8 de la Llei 16/05, que són els competents per a emetre un informe sobre disponibilitat i compatibilitat de l'increment d'aigua respecte a la implantació d'usos residencials, industrials i, terciaris.  
  
4. Ajuntament de València, de 30 de novembre de 2005, dictamina favorablement la proposta de Pla General.  
5. Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de 29 de novembre de 2005, que assenyala les qüestions que l'estudi acústic ha de tindre en compte respecte a infraestructures existents i les noves, així com que el soroll procedent de les activitats industrials i d'ús terciari dels sectors no afectarà la zona urbana actual residencial del municipi, i es fixen, entre altres qüestions, els criteris de qualitat acústica respecte als nivells de recepció externs en zona residencial, en zona d'ús terciari i, en zona d'ús industrial. També indiquen que en el supòsit de les infraestructures de transport que ocasionen una superació en més de 10 dB(A) dels límits fixats en la taula 1 del annex II de la Llei 7/02, l'administració pública competent en l'ordenació del sector adoptarà un pla de millora de qualitat acústica tendent a reduir els nivells per davall del mencionat nivell de superació, d'acord amb el que establix l'article 53.3 de la Llei 7/02.  
6. Direcció General de Costes, Ministeri de Medi Ambient, d'11 de gener de 2006, referit a l'estudi acústic i al del paisatge de caràcter favorable.  
7. Direcció General de Costes, Ministeri de Medi Ambient, de 25 d'octubre de 2005, referit a l'instrument de Pla General de caràcter favorable, i es reitera en este pronunciament amb data 14 de maig de 2007.  
8. Secció Forestal, de 25 de maig de 2007, relatiu als camins ramaders del terme municipal, de caràcter desfavorable mentre estos no es consideren i es grafien com a SNU protegit, i s'hauran de reflectir les amplàries legals establides en el projecte de classificació aprovat per l'Orde Ministerial de 20 de maig de 1974.  
Afeccions legals ambientals.  
1. Camins ramaders.   
Segons l'Orde Ministerial de 20 de maig de 1974 en el terme municipal d'Albalat dels Sorells es classifiquen els camins ramaders següents:  
- Camins ramaders necessaris: assagador del Camí Vell de València al Puig (8 m d'amplària) i assagador del Camí de Moncada (8 m d'amplària).  
- Camins ramaders excessius: assagador de la Marina (amplària de 37,61 m que es reduïx a 15 m), assagador de Sagunt (amplària de 20, 89 m que es reduïx a 15 m) i sendera de Llíria (amplària de 37,61 m que es reduïx a 20,69 m).  
Tots els camins ramaders hauran de ser respectats en tot el seu traçat i amplària legal d'acord amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders. La normativa urbanística relativa al camins ramaders, s'haurà d'adaptar a allò que s'ha preceptuat en la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, i s'hauran de classificar els camins ramaders com a SNU protegit i es reflectixen les amplàries legals d'acord amb el projecte de classificació aprovat segons Orde de 20 de maig de 1974  
2. Inventari forestal de la Comunitat Valenciana.  
El terme d'Albalat dels Sorells no està afectat per terreny forestal, ni té inclòs en el seu terme MUP o consorciats.  
3. Front costaner.   
El municipi d'Albalat dels Sorells posseïx un front costaner, aproximadament, de 320 m, i es considera en la proposta de Pla General, tant el domini públic maritimoterrestre com la zona de servitud, SNU d'especial protecció (litoral).  
4. Inundació.  
Segons l'EIA presentat, el risc d'inundació en el municipi és inexistent; no obstant això, en els municipis limítrofs amb Albalat, com ara Foios (en la zona pròxima a la partida de la Lloma) hi ha una àrea amb risc 5 i, a Museros (pròxima a la partida de la Lloma) hi ha una àrea amb risc 3.  
5. Sorolls.  
Segons l'informe emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de 29 de novembre de 2005, a l'estudiar els mapes de conflicte presentats per l'Ajuntament, s'observa que certes zones del pla d'actuació superarien els criteris de qualitat acústica, per tant, en l'estudi acústic s'hauria de respectar el següent:  
- La CV-300 actual i prevista, CV-316 i el corredor comarcal previst, compliran els criteris de qualitat acústica.  
- El soroll procedent de les activitats industrials i d'ús terciari dels sectors no afectarà la zona urbana actual residencial del municipi.  
  
- Les fonts de soroll els valors d'emissió de les quals creen incompatibilitats en el Pla General amb la legislació vigent i que han sigut enumerades en la documentació presentada, hauran d'adoptar un pla de millora de la qualitat acústica tendent a reduir els nivells de soroll de la zona, de conformitat amb el que disposa l'article 53.3 de la Llei 7/02.  
  
- Les mesures correctores projectades reduiran els nivells de soroll de tal forma que, en les vivendes del residencial previst en el Pla General es complisquen els criteris de qualitat acústica de la Comunitat Valenciana.  
Estes qüestions han sigut objecte de valoració en l'estudi acústic presentat, i s'assenyala que les fonts de soroll els valors d'emissió de les quals creen incompatibilitats en el Pla General, d'acord amb el que establix l'article 53.3 de la Llei 7/02, adoptaran un pla de millora de la qualitat acústica tendent a reduir els nivells de soroll en la zona.  
6. Disponibilitat de recursos hídrics, residus urbans i aigües residuals.  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics: L'EIA distribuïx la demanda de recursos hídrics per a cada ús de sòl de la manera següent:  
  
a) Ús residencial: s'estima una ràtio de 150 l per habitant i dia i s'establix una població d'horitzó de 16.222 habitants, s'estima un consum total per a este ús de 2.493.307 l/d.  
b) Ús terciari: s'estima la demanda en 25 l per ocupant/usuari i dia en una estimació d'un ocupant per cada 25 m² de superfície edificable. Donada l'assignació d'una edificabilitat de 24.575,89 a l'únic sector urbanitzable d'ús terciari delimitat, que representa una ocupació de 983,03 ocupants, s'estima un consum total per al dit ús de 24.575,89 l per dia.  
c) Ús Industrial: segons l'EIA pot estimar-se la demanda de 25 l per ocupant/usuari i dia, en una estimació d'un ocupant per cada 50 m² de superfície edificable. Donada l'assignació d'una edificabilitat de 88.759,34 m² l'àrea urbana i el sector urbanitzable d'ús industrial delimitat, que representa una ocupació de 1.775,19 ocupants representa un consum total per a este ús de 44.379,75 l per dia  
d) Reg de zones verdes públiques: en l'EIA s'assenyala que pot estimar-se la demanda de 6 l per m² dia. Atesa la previsió d'una reserva de 178.346,42 m², això representa un consum total per a este ús de 1.070.078,52 l per dia.  
e) Demanda total hídrica: relacionant els distints usos indicats anteriorment, la demanda total de recursos hídrics és d'1.325.804,70 m³ anuals.  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans.  
No es presenta cap informe o certificat sobre la capacitat per a l'arreplega i gestió per a admetre els residus sòlids urbans generats pel Pla General, per la qual cosa no està degudament justificada l'esmentada capacitat de gestió.  
El Pla General d'Albalat dels Sorells haurà de complir, en relació amb la recollida i gestió dels residus sòlids urbans generats per l'actuació proposada, el que establix la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en el Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, Reglament d'Ordenació i Gestió Urbanística Valenciana, així com la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.  
Respecte a la gestió de les aigües residuals, no es presenta cap informe o cap certificat respecte d'això, i havia de quedar esta qüestió solucionada abans de l'aprovació de l'instrument de planejament.   
7. Jaciments arqueològics.   
En la documentació aportada no hi ha informe sobre els efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià relatiu a l'Estudi d'Impacte Ambiental del PGOU de Santa Pola, ni justificant d'haver sol·licitat el mencionat informe de la DG de Patrimoni Cultural Valencià, per la qual cosa esta qüestió haurà d'haver sigut solucionada abans de l'aprovació de l'instrument de planejament. En la documentació remesa s'observa que s'aporta catàleg de béns i espais protegits.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, es formula la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
S'estima acceptable, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li aplique, el PGOU del municipi d'Albalat dels Sorells, sempre quan es complisquen les condicions següents:  
  
1. Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
L'obtenció de l'informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General del Paisatge respecte a l'estudi de paisatge presentat, així com la presentació del certificat de l'Ajuntament, o entitat gestora, en què es determina la gestió dels RSU, amb indicació del volum de residus sòlids urbans que suposarà el desenrotllament del sector, el tractament que es rebran i la destinació final d'estos, de conformitat amb el seu corresponent Pla Zonal. També haurà de presentar-se un certificat sobre el sanejament i gestió de les aigües residuals.  
  
2. Condicions de desenrotllament del projecte:  
a) L'Ajuntament haurà de presentar davant del Servici Territorial d'Ordenació del Territori, un text refós en què es reflectisquen les distintes qualificacions de SNU protegit del terme municipal (SNU d'especial protecció del litoral, d'especial protecció paisatgística, d'especial protecció agrícola, d'especial protecció de camins ramaders, d'especial protecció d'infraestructures i d'especial protecció cultural). Així mateix, quant a l'ordenació dels usos en SNUC hauran de reflectir les determinacions especifiques recollides en els articles 18 i següents de la Llei 10/04.  
b) Abans de l'inici de les obres d'urbanització, haurà d'acreditar-se davant de l'Ajuntament la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics necessaris per a abastir totes les necessitats que es plantegen amb el Pla General proposat, i es complix la legislació vigent, així com l'obtenció de l'informe assenyalat en l'article 11 de la Llei 4/98 de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que els informes o els certificats per a l'esmentada justificació siguen desfavorables, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
c) Les fonts de soroll els valors d'emissió de les quals creen incompatibilitats en el pla general, d'acord amb el que establix l'article 53.3 de la Llei 7/02 adoptaran un pla de millora de la qualitat acústica tendent a reduir els nivells de soroll en la zona.  
d) Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per la recollida dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, ievitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
e) Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra, amb indicació, si és el cas, del lloc on es duran a terme les tasques de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats pel taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
f) El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, evitar la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, optar preferiblement per les espècies autòctones i/o els cultius ja existents.  
g) En el supòsit que s'afecte servicis i infraestructures de reg s'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les mencionades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
h) La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, donada l'elevada qualitat agrària d'estes, i es destinarà a l farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
i) Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i estarà prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
j) L'Ajuntament vetlarà perquè les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal -i, per tant, aboquen a llit públic- tenen un sistema de tractament d'aigües residuals individuals apropiades i la preceptiva autorització per a l'abocament de aigües residuals i pluvials que, si és el cas, atorga la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
k) L'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
l) Queden prohibits els abocaments als barrancs sense depuració prèvia.  
m) Els camins ramaders hauran de ser respectats en tot el seu traçat i amplària legal (aprovada per OM de 20.05.74) d'acord amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders. La normativa urbanística relativa als camins ramaders, haurà d'adaptar-se a allò que s'ha preceptuat en la Llei 3/1995, de Camins Ramaders.  
n) Els abocaments generats pels desenrotllaments urbanístics hauran de complir els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments, o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 28 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 080/2007-AIA.  
Títol: condicionament de la carretera CV-840. Tram: La Romana-El Rodriguillo.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: termes municipals de la Romana, Algueña i el Pinós.   
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
En l'actualitat hi ha un important trànsit des de les poblacions de l'oest de la província cap a Novelda a través de la carretera CV-840. La calçada suporta un important trànsit de vehicles pesants, provinents de les nombroses fàbriques del marbre ubicades en l'àrea. L'objectiu del projecte és millorar la seguretat viària de la CV 840-, millorar el seu traçat i limitar totalment el control d'accessos.  
Les parts en què el traçat actual és vàlid, s'ha reforçat el ferm de la calçada existent i s'ha ampliat la secció amb un nou paquet de ferm fins a completar la nova secció de la carretera. En les zones on hi ha corbes pronunciades, el traçat s'ha projectat novament per a corregir-les. S'han projectat interseccions de tipus rotonda per a resoldre i limitar els accessos de camins i carreteres a la CV-840. El projecte s'ha dividit en dos trams:  
- Tram 1: el Rodriguillo-Algueña: amb una longitud de 4.230 m. Connecta amb la ronda nord d'Algueña (en fase de redacció de projecte) i amb la rotonda existent en el Rodriguillo. S'han projectat tres rotondes. Per a l'encreuament de la rambla de les Tres Fonts, s'ha projectat una nova obra de fàbrica i s'ha protegit el llit amb un mur de gabions. Esta última actuació no s'ha inclòs en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Tram 2: Algueña-la Romana: amb una longitud de 7.742 m. Connecta amb la ronda nord d'Algueña (en fase de redacció de projecte), i amb la ronda de la Romana (en fase de redacció de projecte). L'última part d'este tram discorre per una zona de topografia complicada, per la qual cosa s'ha mantingut la calçada amb la seua secció actual. En este tram s'han projectat cinc rotondes.  
S'afecta, en gran part del traçat, a sòl no-urbanitzable, excepte en dos zones en el terme municipal d'Algueña que, segons el concert previ aprovat seran sobre sòl urbanitzable industrial.  
S'ha realitzat un estudi de trànsit, i s'obté una IMD estimada per a 2008 de 3.096 v/dia amb un percentatge de pesants del 35,2%, i la categoria de trànsit és una T2.  
El sòl de l'explanació, en cas de desmunts, o del terreny subjacent en el cas dels terrenys es qualifica com a sòl tolerable.  
La capa de rodament en el tronc principal és una mescla discontínua M-10, que reduirà el nivell de soroll.  
Les seccions tipus són les següents:   
- Tronc: calçada de 7,00 m, amb un carril per sentit, voreres d'emergència de 1,50 m i bermes de 0,75.  
- Rotondes: calçada de 8,00 m, amb voreres d'emergència de 0,50 m i bermes de 0,75 m.  
- Vies de servici: calçada de 6,00 m, amb voreres d'emergència de 0,50 m i bermes de 0,50 m.  
- Reposició de camins asfaltats: calçada de 5,00 m.  
- Reposició de camins de terra: calçada de 4,00 m.  
S'ha procedit a la reposició de servicis, entre altres, conduccions elèctriques, telefòniques, d'aigua potable, de salmorra, de sanejament, de reg.  
El període de retorn per a les obres de drenatge transversal és de 100 anys en tots els casos estudiats. S'ha comprovat per a un període de retorn de 500 anys les obres de fàbrica OF-1 en el tram 1 (estructura sobre el barranc de les Tres Fonts) i OF-7 en el tram 2.  
2. Alternatives.  
El projecte avaluat suposa un condicionament de la carretera CV-840, existent en l'actualitat, el traçat del qual en els trams d'operació travessa longitudinalment dos valls. L'elevada densitat de trànsit, principalment pesant i algunes revoltes molt tancades aconsellen l'actuació.  
  
Per tot això, el projecte proposa l'adequació del ferm i la modificació d'algunes revoltes perilloses, modificant lleument el traçat de la via en alguns punts aïllats. Com a conseqüència, no s'han presentat possibles alternatives tècnicament viables. La solució adoptada és, en cada cas, i amb lleus possibles variacions, l'única viable.  
  
No obstant això, en el tram entre els PK 1+700 i 3+000 del tram Algueña-la Romana, on hi ha un grup de cases i de construccions de tipus industrial, s'han plantejat dos alternatives tècnicament viables:  
  
1. Travessia: condicionar la via deixant el traçat tal com està en l'actualitat.  
2. Variant: es crea una variant evitant la zona de cases i deixant l'actual carretera com a vial d'accés.   
L'alternativa seleccionada és la 2, per raons de seguretat viària i de millora d'accés per a vehicles pesants l'accés a les instal·lacions industrials per a camions és molt més fàcil des del vial en variant a través de la rotonda plantejada en el PK 2+650.  
Tramitació administrativa.  
1. Informació pública  
Amb data 8 de març de 2007, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística corresponents al projecte de construcció de condicionament de la carretera CV-840. Tram: la Romana-el Rodriguillo.   
L'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística, com a part integrant del projecte de construcció de condicionament de la carretera CV 840. Tram: la Romana-el Rodriguillo, va ser sotmés a informació pública pel termini de 30 dies hàbils, per mitjà d'anuncis publicats en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.474, de 21 de març de 2007, i en el Butlletí Oficial de l'Estat núm. 71, de 23 de març de 2007.   
Amb data 20 d'octubre de 2008, es requerix ampliació de la documentació a la Conselleria d'Infraestructures i Transport, respecte de l'afecció al llit de la rambla de les Tres Fonts.  
Amb data 20 de novembre de 2008 es rep la separata d'ampliació de documentació de l'estudi d'impacte ambiental on es fa una descripció detallada de l'actuació en el llit de la rambla de les Tres Fonts.  
  
Es fa un nou requeriment de documentació sol·licitant la identificació i la valoració dels impactes ambientals previsibles, i l'establiment de les mesures correctores i protectores a adoptar per a esta actuació.  
  
2. Resum d'al·legacions.  
Durant el període d'informació pública es van presentar dos al·legacions de particulars i cap institucional, sense tindre cap d'estes caràcter mediambiental, segons consta en el certificat emés pel cap del servici de l'Oficina del Pla de Carreteres, de 27 de març de 2008.  
  
3. Consultes.  
Es realitza consulta a l'Àrea de Planificació del Territori, a l'Àrea de Gestió dels Recursos Forestals i conservació ambiental i al Servici de planificació del paisatge amb data 16 de juliol de 2008.  
4. Informes sectorials.  
Informe del Servici d'Ordenació Territorial  
Amb data 7 d'agost de 2008, informa sobre els aspectes següents:  
   
«La traça projectada està afectada en dos punts pel Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures. Una en el tram I: el Rodriguillo-Algueña, i una altra en el tram II: Algueña-la Romana. Es verifica que la millora de la CV-840 és compatible amb el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures».  
Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.  
  
Amb data 23 d'octubre de 2008, informa el següent:  
«El traçat proposat pot afectar la muntanya del Vedat núm. 49 del catàleg d'utilitat pública d'Alacant, així com a l'aiguamoll del Rodriguillo. El disseny de la carretera ha d'evitar l'afecció a estos.   
El projecte haurà de garantir el compliment de l'article 13 de la Llei 3/1995 de Camins Ramaders, i s'hauran d'habilitar suficients passos a este o distint nivell que garantisquen el trànsit pel camí ramader en condicions de rapidesa i seguretat».  
Afeccions legals.  
1. Patrimoni:   
Amb data 19 de febrer de 2007 es va informar favorablement per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, només a efectes patrimonials, el present projecte. Es transcriu íntegrament part d'este:  
  
«Després de l'oportú examen es comprova que es fa expressa referència a la legislació patrimonial, no hi ha béns arquitectònics ni arqueològics en l'àmbit de l'actuació. Des de la consideració del patrimoni etnològic, ja en la comunicació de resultats de la prospecció, es va indicar al promotor que s'havien d'adoptar mesures correctores en relació amb el patrimoni etnològic que ara són recollides en l'estudi d'impacte ambiental: les estructures hidràuliques de la carretera es conservaran; la creu trobada en el PK 22 es retirarà per a la seua conservació; l'aljub trobat en el PK 24 no s'afecta, no obstant això es preveuen mesures en el Programa de Vigilància Ambiental per a assegurar la seua integritat durant les obres».  
2. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana:   
La traça de la carretera CV-840 creua, en el tram d'estudi, en dos punts a la infraestructura:   
- Tram 1 el Rodriguill-Algueña: entre els PK 0+800 a 1+200 (rotonda 1)  
- Tram 2 Algueña-la Romana: a partir del PK 7+500 fins al final.  
  
3. Domini públic hidràulic.  
El tram el Rodriguillo-Algueña creua la rambla de les Tres Fonts o rambla de la Villa, i el tram Algueña-la Romana travessa la rambla de la Casa de Vitia.  
Les actuacions en els llits necessitaran l'autorització de les confederacions hidrogràfiques corresponents.  
4.Camins ramaders.  
L'actuació afecta els següents camins ramaders: carrerada Reial de Serranos d'amplària legal 75 m, assagador de l'Abrevadero del Panadero a la casa de Navarro d'amplària legal variable, assagador del Reclot d'amplària legal 8,20 m, assagador de los Felicios a la Serra Alta, d'amplària legal 5 m, assagador del Collado Fondo, d'altura legal 5 m.  
5. Classificació i qualificació urbanística.  
Tram 1: s'afecta sòl no-urbanitzable comú, sòl no-urbanitzable de protecció agrícola i sòl urbanitzable industrial.  
Tram 2: s'afecta sòl no-urbanitzable comú.  
6.Sòl forestal.  
L'actuació afecta els sòls forestals següents:  
Forests d'utilitat pública: codi AL049, en el tram 1, en els PK 2+200 a 2+740.  
Sòl forestal   
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden estar afectats de forma important per l'actuació.  
- Climatologia: es tracta d'un clima mediterrani temperat, caracteritzat per unes temperatures mitjanes anuals suavitzades, amb uns hiverns suaus, uns estius calorosos i un xicotet dèficit hídric.   
- Geologia: el relleu de la zona està constituït per una sèrie d'alineacions muntanyoses orientades de SO a NE i un conjunt d'àmplies valls amb la mateixa orientació, que separen a aquelles. En general, la traça dels vials projectats travessa materials d'edat quaternària i origen al·luvial.  
- Hidrologia: no hi ha cursos permanents d'aigua superficial, encara que sí diversos barrancs o rambles que presenten un cabal discontinu en cas de pluges torrencials. En particular, el tram el Rodriguillo-Algueña creua la rambla de les Tres Fonts o rambla de la Villa, i el tram Algueña-la Romana travessa la rambla de la Casa de Vitia. En el tram més pròxim a la Romana, el traçat és paral·lel a la rambla la Romana, que s'encreua en un punt. La zona on es desenrotllarà el projecte està situada sobre una zona d'aqüífers sense interés.   
  
Respecte a les afeccions als llits públics, en l'estudi d'impacte ambiental no s'han tingut en compte els possibles impactes de la protecció del llit de la rambla de les Tres Fonts amb gabions. S'ha sol·licitat ampliació de la documentació a la Conselleria d'Infraestructures i Transport respecte a esta afecció, ja que no es coneix ni la longitud del llit ni la superfície de vegetació afectada pel condicionament del llit i, per tant, no es poden avaluar els seus impactes.  
  
- Vegetació: la vegetació de l'àmbit d'estudi està representada en un 64% per camps de cultiu, en què domina el raïm de taula, compartix protagonisme amb altres cultius com ara l'olivera, l'ametler i el garrofer. En menor grau trobem xicotetes parcel·les ocupades per timonedes o màquia molt degradada i la vegetació pròpia dels barrancs, entre els quals hi ha baladres, murtes o canyes.   
- Fauna: la presència d'amfibis i rèptils està condicionada per l'acció antròpica, que ha afavorit a estos grups animals amb la construcció de basses de reg, abeuradors de bestiar, murs de pedra... i proporcionen un hàbitat ideal per a este tipus de xicotets vertebrats com són el dragó, la granota comuna, el renoc comú, la sargantana ibèrica o comuna i la colirroja. Així mateix, són nombroses i diverses les famílies d'aus nidificants en la zona, i són alguns dels exemplars més representatius els següents: la perdiu roja, la tórtora, el verderol, el colom tudó, el carboner comú, el pit-roig, el rossinyol, l'abellerol, el xiulet real, la guatla, la palput, la falcia, l'avió comú i l'esterrossador ros. Per la seua banda, el grup dels mamífers es troba empobrit en l'àrea d'estudi, i hi ha petites poblacions de xicotets mamífers com la rata campestre, el ratolí de camp, l'eriçó, el rabosot i la geneta o grans com el porc senglar.  
  
- Paisatge: el paisatge de la zona mostra una gran varietat cromàtica. Les formes predominants són les bidimensionals, constituïdes per les parcel·les i les lineals, de separació entre parcel·les. La regularitat és baixa. La dimensió de la unitat paisatgística és gran, ja que la zona està en vall oberta, amb gran abast visual. Es tracta d'un paisatge complex, humanitzat i molt parcel·lat. En definitiva, es tracta d'un mosaic de xicotetes parcel·les, travessat per camins rurals, el riu Vinalopó i un barranc. També cal tindre en compte la proximitat relativa del nucli urbà i la presència de cases rurals, xalets, etc.  
- Camins ramaders: les vies pecuàries en l'entorn de les actuacions són: carrerada Reial de Serrans, assagador de l'Abrevadero del Panadero a la casa de Navarro, assagador del Reclot, assagador de los Felicios a la Serra Alta, assagador del Collado Fondo. S'ha obviat la seua descripció i les característiques principals. En l'estudi d'impacte ambiental es diu que els camins ramaders afectats es mantindran lliures en tot moment, sense modificar el seu traçat, encara que sí que es veu modificat el seu traçat i es planteja la seua reposició a través de les rotondes previstes en el projecte.  
- Patrimoni cultural: la zona es caracteritza per la falta de troballes arqueològiques dignes de ser tingudes en compte tant qualitativament com quantitativament. S'han trobat diversos elements etnològics: els sobreeixidors o construccions hidràuliques que es van projectar per a salvar torrents i rambles quan va ser construïda la carretera objecte de la reforma (1925), una creu commemorativa i un aljub possiblement construït cap a les últimes dècades del segle XIX. Els sobreeixidors presenten distintes tipologies, des de sobreeixidors a penes d'1 m de llum fins arcades de 2 o 3 m d'amplària, resoltes, al seu torn, en el cobriment per mitjà d'arcs de mig punt. La creu apareix a la vora dreta de la carretera. És de calcària de to grisenc, ennegrida pel pas de vehicles al costat que recorda un afusellament de1936. L'aljub presenta una singular tècnica constructiva, no és subterrani com sol ser habitual, així com unes mesures certament notables (8,5x4 m).  
- Riscos: l'estudi d'impacte ambiental analitza els riscos següents: erosió actual i potencial, desplaçaments i despreniments, contaminació d'aqüífers i inundació. No s'han tingut en compte els següents: subsidència, col·lapse, sisme i incendi. Quant al risc de despreniments, l'estudi d'impacte ambiental indica que és nul en la zona, però sí que hi ha una zona (PK 6+500 a 7+500), on hi ha risc de despreniment, encara que en eixa zona només es realitza un reforç del ferm, ja que no es millora el traçat.  
- Espais naturals protegits: l'estudi d'impacte ambiental afirma que no hi ha en la zona espais naturals protegits de cap tipus, encara que en els informes demanats s'indica l'existència en l'entorn de l'obra de l'aiguamoll el Rodriguillo-Faldar, que no s'ha tingut en compte en l'estudi d'impacte ambiental. No obstant això, cal indicar que l'aiguamoll referit no està inclòs en el catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
- Població: l'evolució demogràfica de les poblacions afectades presenta uns creixements relatius suficients alts, a causa dels creixements naturals de la població i al saldo migratori positiu. A pesar d'això, la demografia tendix a la seua estabilització general.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
Davall este epígraf es pretén remarcar en els efectes generats per l'actuació.   
Així doncs, durant les obres, cal destacar:   
- Existirà un xicotet impacte a nivell microclimàtic.   
- Compactació i destrucció dels sòls sobre els quals es construïxen els trams nous i dels sòls externs a l'obra, sobre els quals passe maquinària pesant o els empleats s'acumulen.   
- Està previst una diferència de volum de 38.700 m³ entre el terraplé i el desmunt. Estes terres seran destinades a altres obres o a l'abocador inert de la pedrera de la Baldona; es tracta de l'abocador controlat més pròxim a la zona de les obres.   
- La construcció de la via implica la destrucció d'espècies vegetals.   
- Sobre la fauna: els impactes que introduïx la millora dels dos trams ja existix en l'actualitat. Només s'afegirien, durant la fase de construcció, els impactes procedents dels sorolls.  
- L'impacte paisatgístic de la construcció de l'autovia suposa la introducció d'una línia que trencarà les característiques visuals bàsiques de la zona, durant la fase d'execució i d'explotació.  
- Respecte del patrimoni: l'estudi d'impacte ambiental conclou que no es produïxen impactes. No obstant això, si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà a Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, de forma immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació.  
  
- Respecte dels camins ramaders: l'estudi indica que es mantindran lliures, en tot moment, sense modificar el seu traçat o accessibilitat, per la qual cosa no s'afecten.   
- Quant a la qualitat de l'aire, no es preveuen impactes ambientals importants, ni en la fase d'obra ni en la fase d'ús.   
Durant la fase d'explotació, cal destacar:  
- Els impactes ambientals sobre la hidrologia es desprecien perquè no es preveu l'afecció de barrancs i llits d'aigua i perquè es definixen una sèrie de mesures correctores que impedixen l'abocament que afecte els aqüífers.   
- L'equip redactor considera que no hi ha impacte per a la fauna en els trams que es pretenen millorar, ja que els impactes ja es donen i la fauna ja s'ha desplaçat.  
- El major impacte paisatgístic es produirà en els trams de nova planta.   
- L'impacte sobre la població és favorable, perquè es milloren les comunicacions i la millora de la seguretat viària per als vehicles. En tot cas, cal considerar l'impacte positiu sobre el sector industrial al millorar les infraestructures.   
- Respecte de l'impacte acústic: l'estudi afirma que el nivell de sorolls actual és major que els nivells legalment establits (65 dB diürns i 55 dB nocturns). Per això, s'emprarà asfalt tipus M-10 de granulometría discontínua. S'ha realitzat una modelització matemàtica per a obtindre els valors previstos en 2011 i 2023. Per a aquelles zones on els valors previstos són majors dels límits legals previstos per a àrees residencials, s'ha previst la instal·lació de barreres antisoroll.  
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha contemplat les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Estes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'este tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
  
Les mesures correctores proposades són:  
-Tractament de talussos per mitjà d'instal·lació de cunetes de guarda per a altures superiors a 6 m, hidrosembra d'espècies herbàcies i plantació en rotondes i zones verdes planes. Per a això, durant les operacions de moviments de terra, es decaparà la terra vegetal per al seu emmagatzematge en monticles menors de 1,5 metres d'altura, a fi de reutilitzar-la. Este tractament servirà per a integrar paisatgísticament el talús, tornant els colors naturals a l'àrea.  
- Es proposen 748 metres de barreres antisoroll, distribuïts linealment en aquells punts en què el model matemàtic ha previst un nivell de soroll major dels nivells legalment establits, és a dir, 65 dB en horari diürn i 55 dB en horari nocturn.   
- Les espècies vegetals afectades per la trama s'inclouran en els futurs jardins, zones verdes o vials, i es constituïx un element d'integració paisatgística  
- Es controlarà el subministrament d'olis i combustibles, de manera que la seua provisió es farà des de les estacions de servici situades prop de l'àrea. L'emmagatzematge es produirà en depòsits d'estanquitat del 100%. Els canvis d'oli i manteniment de maquinària es realitzarà en tallers autoritzats, encara que es preveu una àrea habilitada en les obres en cas que siga necesari. A més, s'haurà de disposar d'una quantitat de materials absorbent en concordança a la quantitat d'olis que romanguen en l'obra.   
- Els residus sòlids urbans, d'obra, etc. produït durant la fase d'obres seran arreplegats en contenidors i transportats en vehicles adequats a abocadors controlats o instal·lacions autoritzades. Els residus inerts de biomassa seran gestionats i depositats en els abocadors de residus controlats. Les runes produïdes no podran utilitzar-se com a material de rebliment i estarà prohibit l'abocament de restes d'obra.  
  
- Les aigües residuals es conduiran a una bassa de decantació.   
- No s'afectarà o s'ocuparà per trànsit de personal o maquinària cap sòl que no haja sigut destinat a això. Les àrees afectades per maquinària, personal i emmagatzematge de terres, es deixaran a l'acabar l'obra en condicions de ser utilitzades per a altres usos sense necessitat de dur a terme la neteja o el transport de materials.   
- Es limitarà l'horari de treballs a la franja d'horari laboral, i no es podran dur a terme els treballs en fase nocturna ni dies festius. Es dotaran de silenciadors als tubs de fuga per a reduir el nivell de soroll produït per la maquinària.  
- S'aplicaran regs periòdics de les zones on es produïsquen moviments de terra i operacions amb maquinària. Així mateix, la recollida de materials es depositaran a resguard dels vents dominants i operacions amb maquinària.  
- Es revisaran els motors de combustió interna a fi d'evitar la contaminació atmosfèrica. Els combustibles empleats s'ajustaran a les característiques previstes en la normativa que establix les característiques, qualitats i condicions de treball del coc de petroli.  
Es recolliran els costos de les mesures protectores i correctores, i s'adoptaran les partides pressupostàries necessàries d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Quant al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les indicacions i les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i el funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics següents objecte de control ambiental:  
- Es realitzarà un mostreig per a conéixer la quantitat de pols depositada sobre la vegetació.  
- Es prendran mesures puntuals de soroll en horari de treball des de les zones residencials pròximes.   
- Control de l'estat de la vegetació de les àrees on no està previst intervindre i en els sòls forestals.  
- La terra vegetal es mantindrà amb llaurat i abonat.   
- Es realitzarà la prospecció de patrimoni.  
- S'instal·laran barreres antisoroll en funció dels nivells mesurats a la posada en funcionament de la carretera.   
El programa de vigilància ambiental establix l'indicador empleat, la periodicitat, el valor llindar i les mesures a prendre.   
Finalment, per a comprovar la correcta aplicació del programa de vigilància ambiental es redactaran informes tècnics mediambientals, de periodicitat anual, que seran remesos a esta Direcció General.   
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Considerar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de condicionament de la carretera CV-840. Tram: la Romana-el Rodriguillo, sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establides a continuació.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. S'ha d'obtindre l'autorització de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Habitatge i Urbanisme d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, de modificació o reposició de pas de camins ramaders.   
2. S'ha d'ampliar la documentació referent a la descripció i afecció al llit de la rambla de les Tres Fonts i obtindre l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Segura. L'avaluació ambiental corresponent a esta actuació s'efectuarà quan s'aporte l'annex complementari a l'Estudi d'Impacte Ambiental on es tinguen en compte els impactes previsibles.  
3. S'haurà d'obtindre l'informe sobre l'estudi d'integració paisatgística, realitzat per la Direcció General de Paisatge, en compliment de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
4. L'execució de les obres de la carretera no haurà d'afectar la muntanya d'utilitat pública del Vedat núm. 49, ni tampoc a l'aiguamoll denominat el Rodriguillo-Faldar. Es tindrà especial atenció a evitar els abocaments durant l'execució de les obres i durant l'explotació.  
5. Constituint el tancament de tota l'obra, es col·locarà una tanca que permeta disminuir els atropellaments d'animals que intenten creuar la calçada, així com incrementar la seguretat viària. S'hauran d'adequar les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers i es dissenyaran passos específics per a augmentar la densitat mínima de pas a un per quilòmetre. El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostreig necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
6. En el càlcul de la instal·lació lumínica es consideraran els llums de major eficiència energètica i de mínima emissió de flux lluminós.  
  
7. En les actuacions, les instal·lacions auxiliars s'ubicaran el més allunyat possible de nuclis urbans i d'acord amb els vents dominants. No es podran ubicar en àrees arborades, sòl forestal i forest d'utilitat pública, en l'aiguamoll del Rodriguillo-Faldar, franja ocupada pels camins ramaders, sòl no-urbanitzable protegit i zones de domini públic hidràulic. S'estudiarà la conveniència de l'asfaltat dels vials d'obra.   
  
8. L'aigua emmagatzemada en les basses de decantació rebrà el tractament adequat, prèviament a la seua eliminació definitiva, i evitar el seu abocament en l'aiguamoll del Rodriguillo-Faldar.  
9. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran al llarg de la traça en muntons de forma tal que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas estes recollides temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, al finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subpaviment de tots aquells terrenys que s'hagueren vist afectats per les obres i la maquinària empleada en estes.  
10. Els materials de rebliment i els tot-u que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran estes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
11. D'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció, els excedents no aprofitats de terres i pedres no contaminades d'excavació i desmunt, codificats d'acord amb la llista europea de residus com ara LER 17 05 04 i LER 20 02 02, es podran considerar residus inerts adequats i estan exempts d'aplicació del Reial Decret 1.481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
  
No obstant això, d'acord a l'article 6 del Decret referit, els residus inerts adequats estan sotmesos a declaració administrativa, i el titular del residu que pretenga dur a terme la utilització d'este haurà de disposar de la corresponent autorització administrativa mitjançant una resolució de la Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
12. El programa de vigilància ambiental es completarà amb indicadors que permeten avaluar totes les mesures proposades. El programa de vigilància ambiental s'inclourà en el pla d'obra, i s'adequarà i es reestructurarà amb el desenrotllament d'esta. El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tindre repercussions ambientals.   
13. Durant l'execució de les obres no es desenrotllaran treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a estes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
14. Si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, estes es paralitzaran en l'entorn d'estes, i s'informarà d'això i de manera immediata la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge a Alacant, i s'encarregarà, per part del promotor, a personal especialitzat, la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar el seu interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar la seua afecció.  
15. A la posada en ús de la carretera, durant els sis primers mesos, es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en la taula 1 del annex II de la Llei 7/2.003, de 3 de desembre, de la Generalitat, de Protecció contra la Contaminació Acústica, la Conselleria d'Infraestructures i Transport comunicarà este fet a l'òrgan ambiental. Si se superen en 10 dB o més la mencionada administració elaborarà un pla de millora de la qualitat acústica, que continga les mesures correctores a adoptar per a la reducció dels nivells sonors per davall dels nivells esmentats. De la mateixa manera, els mesuraments de les vibracions en fase de funcionament seran remeses a l'òrgan ambiental.  
16. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com de les condicions de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
17. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 5 de desembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 103/2008-AIA  
Títol: explotació avícola de posta  
Promotor: Integradora Avícola Valenciana, SA.  
Autoritat substantiva: Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: polígon 28, parcel·la 290 terme municipal d'Utiel (València).  
Descripció del projecte.  
L'explotació ramadera disposa de tres naus de posta on s'allotgen els animals i una altra nau dedicada al centre de classificació d'ous i el magatzem. Se situa en una parcel·la de 109.544 m², la superfície construïda és de 5.940 m². La resta de la parcel·la, descomptant la zona d'aparcaments i els accessos, està dedicada a l'activitat agrícola, i la superfície és de 96.481 m². La capacitat total de l'explotació és de 153.000 gallines de posta.  
Les naus de posta identificades com a nau 1, 2 i 3 ocupen una superfície de 1.520 m² cada una amb una alçada en carener de 6 m. En l'interior de cada una de les naus hi ha disposades sis bateries de gàbies de sis pisos cada una. Totes les naus tenen un sistema de cintes per al magatzematge i transport a l'exterior de la gallinassa. També té una cinta per al transport d'ous que recorre les tres naus fins al centre de classificació. El magatzem i el centre de classificació (nau 4) ocupa una superfície de 1.380 m² amb una alçada en carener de 6 m. Dins d'esta nau estan les oficines i els lavabos del personal. A l'interior de les naus es disposa d'un paviment impermeable amb una inclinació de 0,25% cap a un lateral on s'arrepleguen les aigües de neteja. En el perímetre de totes les naus s'ha construït una solera d'aproximadament 2 m d'amplària de formigó armat. Les naus on s'allotgen els animals disposen de ventiladors d'aire i plafons de refrigeració per al control ambiental.   
  
L'explotació disposa de proveïment d'aigua potable procedent d'un pou existent en l'explotació. Els consums anuals estimats per a l'explotació són els següents: aigua per a beure 13.961,250 m³, 36,480 m³ per a neteja de naus de posta, 14,6 m³ per a la neteja de magatzems i la línia de classificació i 103 m³ per al consum del personal.  
  
A més, hi ha un porxe de 70 m² on estan ubicats els grups electrògens que proveïxen d'energia elèctrica a l'explotació. Que s'empra per als sistemes d'il·luminació, alimentació, ventilació i el sistema d'obertura i tancament de finestres.  
La producció de fem anual de l'explotació s'ha estimat en 3.066 t. Es disposa d'un contracte per a l'arreplega, transport i gestió de la gallinassa subscrit amb l'empresa Abonos Orgánicos Antonio Muñoz, SL.  
  
S'ha estimat un volum anual de 14,6 m³ per a la neteja del magatzem i de la línia de classificació d'ous i de 36,480 m³ per a la neteja i desinfecció de les naus de posta. Les aigües fecals són emmagatzemades en un depòsit i es gestionen a través d'un gestor autoritzat. Suposen un volum de 104 m³ anuals. Les aigües pluvials són canalitzades de forma independent.  
L'explotació té subscrit un contracte per a la retirada dels cadàvers per a la capacitat actual i disposa de contenidors homologats per al seu emmagatzematge.  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral, tela ocellaire en finestres de les naus i sistema de desinfecció de vehicles que accedixen a l'explotació.  
  
La distància al municipi d'Utiel és de 3.000 m.  
Tramitació administrativa  
Informació pública.   
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5.695, de 4 de febrer de 2008 i mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament. No es van presentar al·legacions durant el període d'informació pública.   
Remissió de l'expedient.  
Amb data 12 de novembre de 2007, des de l'Àrea de Qualitat Ambiental es remet una còpia del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental i documentació annexa,per la qual se sol·licita un informe sobre la suficiència de la documentació presentada. S'obri l'expedient de consulta número 407/07CON. Amb data 13 de desembre de 2007, es contesta l'informe mencionat, en què se sol·licita l'ampliació de la documentació presentada.  
Amb data 10 d'abril de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remet un informe sobre el resultat de la informació pública i una còpia de la documentació presentada. S'obri l'expedient 103/08 AIA.   
Afeccions legals.  
L'explotació s'ubica en sòl no urbanitzable. Zona XIV. Ramader-forestal segons el PGOU d'Utiel. El percentatge d'ocupació màxima en planta és del 15% segons la modificació puntual número 7 del PGOU, aprovada amb data 23 de gener de 2008.  
La distància al nucli urbà és de 3.000 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 1.000 m de les explotacions respecte a nuclis de població es mantindrà en el cas de nuclis de població superiors als 2.000 habitants. En este cas, el municipi d'Utiel té al voltant de 11.900 habitants.  
L'explotació és limítrof amb la carretera VV 6221-per a la qual s'establix una zona de protecció de 25 m, d'acord amb la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat, que modifica l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana. Segons la documentació presentada les construccions estan a 30 m d'esta via de comunicació.  
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals o Plans Rectors d'Ús i Gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/ 94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
El municipi d'Utiel no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals.  
La zona on s'exercirà l'activitat no presenta valors ambientals rellevants. Es tracta d'una zona eminentment agrícola amb una capacitat d'ús valorat majoritàriament com a moderat (classe C). Dins de la parcel·la, la superfície que no està ocupada per les naus o les seues instal·lacions auxiliars està dedicada al cultiu d'ametler. En les proximitats, alternades amb les parcel·les de cultiu hi ha àrees de vegetació forestal, matoll principalment, totes estes fora de la superfície on s'ubiquen les naus.  
  
Fisiogràficament es tracta d'una zona de relleu fortament ondulat. Les parcel·les estan abancalades. L'erosió actual està valorada com a baixa, i el risc d'erosió potencial és moderat (15-40 t/ha/any). Quant a la hidrologia, hi ha dos rambles però donada la distància a què se situen no es considera que l'explotació puga tindre efectes negatius sobre estes. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és alta, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures adequades quant a l'emmagatzematge de residus i aigües residuals que es generen en l'exercici de l'activitat.  
  
Les aigües fecals seran gestionades a través d'un gestor autoritzat. Les aigües de neteja de les naus es deixaran evaporar sobre la solera d'estes. Pel que fa a la gallinassa, s'ha subscrit un contracte per a la seua arreplega per una empresa externa. S'indica que la retirada d'esta es realitza per mitjà de la càrrega directa en els camions des de l'eixida de les cintes transportadores. A este respecte, vista la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, es considera que l'explotació haurà de disposar d'un femer adequadament preparat que permeta l'emmagatzematge temporal de gallinassa. Este haurà d'estar dimensionat d'acord amb les necessitats de l'explotació. Tindrà parets d'alçada suficient per a contindre els residus i d'un pouet per a l'arreplega de lixiviats.   
  
L'estudi acústic realitzat revelava que en el porxe on s'ubiquen els motogeneradors els valors d'emissió sonora superaven els 60 dBA. Ateses les característiques de l'entorn en què es localitza es considera que s'hauran d'adoptar les mesures proposades en l'estudi per a reduir els nivells mencionats per davall d'este límit legal.   
L'estudi d'impacte ambiental ha proposat mesures protectores i correctores per a tots els aspectes ambientals identificats. S'ha elaborat un pla de vigilància ambiental, per a això s'han definit una sèrie d'indicadors i objectius a complir en funció de les mesures adoptades en l'estudi.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de granja avícola de posta, situada en el terme municipal d'Utiel (València), que s'ubica en la parcel·la 290 del polígon 28, promogut per Integradora Avícola Valenciana, SA, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació.  
  
  
Segon  
1. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
3. Tots els residus que es generen en l'explotació hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. S'haurà de comunicar qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
4. Les dejeccions ramaderes només podran emmagatzemar-se en les zones habilitades. Pel qual s'haurà de disposar d'un femer degudament preparat i amb capacitat suficient per a l'emmagatzematge de la gallinassa que es genere. Haurà d'estar impermeabilitzat i preferiblement cobert. Haurà de tindre parets d'alçada suficient per a contindre la gallinassa i amb un pouet per a l'emmagatzematge de lixiviats degudament dimensionada.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de la forma reglamentària, d'acord amb el que esatblix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 9 de desembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 101/2008-AIA.  
Promotor: Emigrés, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de paviment de gres i porcellànic.  
Localització: paratge Vinyals, s/n, l'Alcora (Castelló).  
Referència de l'òrgan substantiu: 080/07 IPPC SClCo/LGG.  
Descripció del projecte.  
1. Característiques.   
Les instal·lacions se situen en el paratge Vinyals, pròxim a la ciutat de l'Alcora (Castelló). La societat està legalment establida i produïx paviments des de l'any 1994. Amb data 1 de juliol de 2007, Emigrés, SL, ha comprat la parcel·la contigua núm. 7492811YK3379S a Accionistas Sindicatos, CB.  
La fabricació de paviment de gres i porcellànic supera les 75 tones diàries, així que l'activitat està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè figura en l'annex I, grup 4, lletra l del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Per produir més de 75 tones diàries i instal·lar una nova secció que incrementa el consum d'aigua per damunt del 50%, l'actuació també està sotmesa a autorització ambiental integrada, perquè figura en el grup 3.5 de l'annex I, de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.  
  
Emigrés, SL, en un futur immediat incorporarà una nova secció de preparació d'esmalts, sense que això supose un increment en la producció, però el consum d'aigua s'incrementarà el 240%, el que comporta una modificació substancial.  
Els terrenys sobre els quals s'emplacen les instal·lacions estan qualificats urbanísticament com a sòl urbà industrial.   
Les matèries primeres que intervenen en el procés són: aigua, argiles atomitzades, serigrafies, gravetes, esmalts, frites, engalbes, additius, colors i modificadors, caixes de producte acabat, fundes de plàstic, fleixos i pallets.  
El consum anual d'aigua és actualment de 5.570 m³, dels quals el pou aporta 4.111 m³, la xarxa municipal 610 m³ i 849 m³ procedixen dels esmalts. El consum anual previst d'aigua després d'instal·lar la nova secció de molturació d'esmalts és d'uns 13.325 m³, dels quals 7.000 m³ s'extrauen del pou propi i 6.325 m³ procedixen de la xarxa municipal d'aigua potable. Emigrés, SL, disposa de la concessió administrativa per a extraure un màxim de 7.000 m³ anuals d'aigua del pou de la seua propietat.   
L'energia consumida l'any 2005 va ser de 2.553.969 kWh d'electricitat, 26.671.857 kWh de gas natural i 27.641 litres de gasoil A.  
Les aigües residuals domèstiques s'acumulen en una bassa i s'aboquen a la xarxa municipal de clavegueram per mitjà de camió cisterna.  
La generació anual d'aigües residuals industrials s'estima en 4.167 m³, procedixen de les línies d'esmaltat i s'arrepleguen a través de les canaletes situades en la solera. Les aigües es bomben per canonada fins a un gestor autoritzat (Azuliber, SL), per a la seua valoració en la fabricació d'argiles atomitzades.  
Emigrés, SL, aboca actualment les aigües pluvials al barranc de Regatell, ha sol·licitat a l'organisme de conca el permís d'abocament amb data 26 de desembre de 2006.  
El procés industrial s'inicia amb la recepció de l'argila atomitzada en les tremuges corresponents, es tamisa i s'emmagatzema a continuació en les tremuges de les premses hidràuliques. L'argila es premsa sobre motles per a formar els suports, estos s'envien a l'assecador per a reduir la humitat fins valors convenients, després s'humitegen prèviament a l'esmaltat, s'assequen, s'esmalten i es decoren per mitjà de serigrafia. Les peces passen pels assecadors previs als forns i després es couen en el forn monoestrat. Els taulellets ixen del forn i passen el control de qualitat, es rebutgen els taulellets defectuosos; després s'envasen i paletitzen, els palets s'envien al magatzem de productes acabats, en espera de ser expedits als clients.  
L'any 2005 es van produir 23.361.063 kg de paviment de gres i 2.743.644 kg de porcellànic.  
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa ixen a l'exterior per 7 ximeneres, procedixen de la combustió del gas natural en els dos forns, dos assecadors, també tenen el seu origen en la depuració de les emissions difuses pels dos filtres premsa situats en la zona de recepció de les argiles, premses i en les línies d'esmaltat. El focus núm. 2 es dóna de baixa.  
Emigrés, SL, genera els residus no perillosos següents: suspensions aquoses que contenen materials ceràmics (LER 080203), residus de la preparació de mescles abans del procés de cocció (101201), residus de ceràmica després del procés de cocció (101208), revestiment de forn (161106), llanes ceràmiques (161106), partícules i pols (101203), residus de ceràmica després del procés de cocció (101208), paper i cartó (150101), plàstic (150102), ferro (170405), RSU (200301). La quantitat acumulada en un any és de 6.464 tones.  
Els residus perillosos que genera l'activitat són: olis hidràulics minerals no clorats (130110\*), draps i absorbents (150202\*), envasos de paper i de plàstic contaminats (150110\*), teles de pantalles (150110\*), envasos metàl·lics contaminats (150110\*), aerosols (150111\*), filtres de mànegues (150202\*), filtres d'oli (150202\*), components perillosos retirats d'equips rebutjats (160215\*), bateries de plom, tubs fluorescents i llums de mercuri (200121\*).   
La quantitat anual de residus perillosos que genera Emigrés, SL, és inferior als 10.000 kg, la societat està inscrita com a xicotet productor.  
  
1. Alternatives mediambientals.  
Com que es tractar d'una fàbrica establida i en funcionament des de 1994, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
La parcel·la adquirida tenia emmagatzemats residus procedents d'indústries ceràmiques antigues, per tant, abans d'ampliar les instal·lacions correspon netejar els rebutjos industrials i enviar-los a un abocador per mitjà d'un gestor de residus autoritzat.  
El titular fabrica els productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa no es plantegen alternatives en este sentit.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
Amb data 11 de maig de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, els annexos documentals d'este i el document de síntesi; sol·licita que se l'informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat amb data 5 de juny de 2007.  
El 3 d'abril de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i documentació complementària remesa pel promotor; a més sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del referit projecte.  
El 10 de juliol de 2008 se sol·licita informació a l'Ajuntament de l'Alcora sobre la compatibilitat urbanística dels terrenys de les instal·lacions.  
El 16 de setembre de 2008 se li advertix de caducitat al promotor, a través de l'òrgan substantiu. L'Àrea de Qualitat Ambiental remitent el 8 d'octubre de 2008 la documentació complementària que havia aportat el promotor.  
2. Informació pública.  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5608, del 27 de setembre de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
S'ha sol·licitat la documentació complementària que consta en l'informe d'idoneïtat, relativa als abocaments de ceràmica existents en tres zones del recinte i les coordenades del pou d'aigua.  
Informes sectorials.   
No s'han sol·licitat.  
Afeccions legals mediambientals.  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i la informació sol·licitada a l'Ajuntament de l'Alcora, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent; a més, els usos del sòl són compatibles amb l'actuació.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden estar afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
La fabricació de paviment de gres i porcellànic és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
2. Identificació i valoració dels impactes.   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
La bassa que arreplega les aigües domèstiques està impermeabilitzada per a evitar percolacions a les aigües subterrànies.  
Hi ha un magatzem temporal per a acumular els residus perillosos, els quals se segreguen i emmagatzemen en caixes, bidons de 200 litres, contenidors, big-bags i gàbies; s'etiqueten i es classifiquen per tipus, s'emmagatzemen davall coberta, sobre solera impermeable, es disposen sobre cubetes de seguretat i són arreplegats per gestor autoritzat abans de sis mesos.   
Les aigües residuals industrials es bomben des de la fàbrica per una canonada soterrada davall la carretera fins a l'empresa Azuliber, SL, que es dedica a la fabricació d'argiles atomitzades, on es valoren.  
Els càlculs realitzats pel redactor de la documentació tècnica seguixen el procediment explicat en l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976, (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i revelen que les ximeneres dels assecadors de les premses (focus F-01 i F-03) no complixen el mínim impuls vertical convectiu del plomall de fums. No obstant això, els dos assecadors posseïxen respectius ventiladors acoblats a la ximenera i dimensionats per a tal fi.  
L'última auditoria sobre emissions atmosfèriques, realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental de 27 de juny de 2005 i certifica que els dos filtres de mànegues, els dos assecadors i els dos forns complixen els valors límit d'emissió per als diferents contaminants avaluats, i es prenen com a referència els límits fixats en l'annex IV del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
  
Les emissions acústiques diürnes i nocturnes no sobrepassen els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, per a l'ús industrial dominant dels terrenys que rodegen les instal·lacions.  
Durant la visita tècnica realitzada a les instal·lacions s'ha vist que els residus de ceràmica que estaven en la parcel·la 7492811YK3379S, estan sent retirats a un abocador per mitjà d'un gestor autoritzat.   
  
El promotor ha justificat documentalment el tractament de les instal·lacions de tipus sanitari per a previndre la presència de Legionella pneumophila.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3.1, del citat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte bàsic de la societat Emigrés, SL, per a la fabricació de paviment de gres i porcellànic, a fi d'obtindre la corresponent autorització ambiental integrada; sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores que figuren en la documentació i les prescripcions següents:  
  
1. El promotor completarà la neteja dels residus que existixen en la parcel·la industrial núm. 7492811YK3379S (l'adquirida a Accionistas Sindicados, CB) i enviar-los a un abocador per mitjà de gestors de residus autoritzats, també eliminarà igualment els residus que hi haja a l'esquerra de la carretera a l'entrada a les instal·lacions.  
2. Per a evitar ruptures accidentals de la canonada que conduïx les aigües residuals industrials fins a Azuliber, SL, el promotor col·locarà cartells al llarg del seu traçat en els llocs possibles. Cada cartell indicarà la presència de la canonada, el seu contingut (aigües residuals industrials) i el propietari. Els cartells estaran construïts i escrits amb materials adequats per a resistir la intempèrie.   
3. Les canaletes de les línies d'esmaltat, tant les que estan en funcionament com les que estan en reserva, estaran permanentment netes de sediments i en bon estat de conservació.  
  
4. El promotor realitzarà mesuraments d'autocontrol de les emissions atmosfèriques, amb la periodicitat que estime l'òrgan substantiu, o com a mínim cada 3 anys, en compliment dels articles 21 i 29 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i l'article 7.6 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera. Anotarà els valors registrats en el llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminants, segons el model de l'annex lV de l'esmentada orde.  
5. Emigrés, SL, analitzarà els nivells acústics de recepció externs, amb la freqüència que determine l'autoritat administrativa substantiva, o, almenys, cada 5 anys, per a determinar que no superen els 70 dB(A) en horari diürn i els 60 dB(A) en horari nocturn.   
6. El promotor disposa d'un termini de fins a 6 mesos, comptadors a partir de l'atorgament de l'autorització ambiental integrada, per a complir les prescripcions 1a i 2a, que completarà remetent a la Direcció General per al Canvi Climàtic un xicotet informe dotat de reportatge fotogràfic.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, ja que és un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret es consideren pertinents.  
  
Tercer   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 10 de desembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6817, del 12-07-2012 (2012/6716)

RESOLUCIÓN de 24 de mayo del 2012 de la Direcció General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de l'Alcora, Alaquàs, Albalat dels Sorells, La Romana, Algueña, Pinoso, Utiel, l'Alcora. Expediente número 25/2008 AIA y otros.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6817

Fecha DOGV
:   12-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6716

CVE


Fecha del documento
:   24-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Pinoso](javascript:void(0))
    * [Alaquàs](javascript:void(0))
    * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Algueña](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Albalat dels Sorells](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de mayo del 2012 de la Direcció General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de l'Alcora, Alaquàs, Albalat dels Sorells, La Romana, Algueña, Pinoso, Utiel, l'Alcora. Expediente número 25/2008 AIA y otros. [2012/6716]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 25/2008 AIA, 308/2008 AIA, 244/2008 AIA, 080/2007 AIA, 103/2008 AIA, 101/2008 AIA.  
  
Valencia, 24 de mayo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 25/2008-AIA.  
Título: Fábrica de pavimento y revestimiento cerámico.  
Promotor: Undefasa, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto: obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: L'Alcora (Castellón).  
Descripción del proyecto.  
Undefasa SA, es una empresa dedicada a la fabricación de pavimentos y revestimientos de pasta roja y pasta blanca en el municipio de L'Alcora. Dadas sus características, la actividad se encuentra incluida en el Anejo I de la Ley 16/2002, por lo que solicita autorización ambiental integrada para sus instalaciones.  
El proceso productivo comienza con la recepción de la tierra atomizada que llega a las instalaciones por medio de camiones que descargan en las tolvas de recepción. Mediante cintas de transporte y elevadores de cangilones, la tierra atomizada se transporta hasta los silos de reposo y a las tolvas que alimentan las prensas. Una vez las piezas han sido conformadas en la sección de prensado se dirigen hacia los secaderos. En las líneas de esmaltado se aplican los esmaltes y serigrafías, y posteriormente se dirigen a los hornos para proceder a su cocción. El producto terminado se clasifica, embala y paletiza pasando al almacén de producto terminado en el parque de intemperie. Toda la parcela industrial dispone de solera de hormigón. Como fuentes de energía, en la industria se consume electricidad y gas natural.  
Paralelamente al proceso principal existe un proceso de preparación de esmaltes. Los esmaltes se molturan en molinos mediante la adición de agua y una vez se adquiere la textura adecuada se bombean hasta los cocios dotados de agitadores, desde los cuales se envían a los puntos de consumo en las líneas de esmaltes.   
Las aguas pluviales se recogen en las cubiertas de las naves por canalones y mediante bajantes se vierten las aguas a una red de colectores que recorren la nave longitudinalmente hasta alcanzar diversos colectores que conducen todas las aguas pluviales hasta los puntos de vertido. Por un lado existe un punto de vertido de aguas pluviales a la red municipal y por otro existen dos puntos de vertido de aguas pluviales al barranco que linda con la actividad.  
El suministro de agua se realiza por la empresa FACSA y se consume en la sección de esmaltado, preparación de esmaltes, limpieza de cocios y en los servicios higiénicos. La industria dispone de pozo propio del que se dispone de autorización para la extracción de 1.000 m³ de agua anualmente que se destina para la limpieza de la fábrica.   
Las aguas de proceso se recogen mediante canaletas y se conducen por tuberías a la depuradora para ser sometidas a un tratamiento previo a su vertido a la red de saneamiento municipal. Los lodos cerámicos junto con las suspensiones acuosas se retiran mediante gestor autorizado. Las aguas residuales sanitarias se vierten a la red de saneamiento municipal. La empresa dispone de permiso de vertido para las aguas residuales de origen industrial y de vertido de aguas residuales sanitarias, ambos emitidos por el Ayuntamiento de L'Alcora.  
Las balsas de la depuradora están enterradas, con una capacidad total de 108 m³, y están formadas por paredes de hormigón armado con tratamiento adecuado que garantiza su estanqueidad. El tamaño de estas balsas es suficiente para recoger las aguas residuales producidas por la empresa durante varios días. En la documentación que obra en el expediente se incluyen copias del certificado de impermeabilidad y estanqueidad de la balsa de acumulación de aguas residuales de tipo doméstico y sus conducciones, y certificado de la impermeabilidad y estanqueidad de la balsa de acumulación de aguas residuales industriales y de las conducciones de las mismas.   
La operación de limpieza de cocios tiene un espacio debidamente habilitado en la zona de molturación de esmaltes. Esta zona cuenta con un rebaje en la solera, que debido a la pendiente existente, hace que cualquier líquido que caiga desagüe a la canaleta de recogida que conecta con la depuradora.  
En la sección de recepción de arcillas atomizadas y prensas se dispone de un filtro de mangas vía seca para 28.000 m³/h. y un filtro de mangas vía seca para 35.000 m³/h. con potencia unitaria de 56,1 y 59,62 KW respectivamente. En la sección de esmaltado se dispone de un filtro para las esmaltadoras de 55 KW de potencia.  
La industria cuenta con 13 focos canalizados de emisión de contaminantes a la atmósfera, correspondientes a las chimeneas de evacuación de gases de los hornos y secaderos, y a la salida del aire depurado en los tres filtros de mangas. En la documentación que obra en el expediente se incluye copia del informe de inspección de emisiones atmosféricas elaborado por Organismo de control autorizado, por el que se certifica que los focos de emisión de contaminantes cumplen con los límites establecidos en la legislación vigente.   
Se prevé una instalación destinada a triturar el testillo crudo y elevarlo, mediante un sistema de cangilones, a una tolva desde la que por gravedad, cae el material triturado a un silo de 3 m³. A este mismo silo de 3 m³ se destinan, mediante transporte neumático, las partículas capturadas por los tres filtros de mangas para su almacenamiento hasta su recogida por gestor autorizado.  
Los residuos generados son separados en origen y almacenados a la espera de ser recogidos por gestor autorizado.  
Consideraciones ambientales.  
Undefasa se encuentra ubicada en una parcela industrial junto a la carretera de Ribesalbes a la salida de la población de L'Alcora. La parcela industrial linda con el barranco dels Prats y con otras empresas del sector cerámico.  
La proximidad de la industria con el barranco ha generado un efecto de borde provocando un confinamiento del cauce, así como la eliminación de la vegetación riparia. Asimismo, la empresa ha construido un paso sobre el barranco para conectar la parcela industrial con la parcela 53 del polígono 42, calificada como suelo no urbanizable e incluido en el inventario forestal de la Comunitat Valenciana. En la misma, se han evidenciado notables impactos, concretamente la eliminación de la cubierta vegetal, el arbolado y la vegetación riparia, movimientos de tierra, erosión de taludes, deposición directa de residuos en el suelo, etc., hechos que deben ser corregidos.  
En la zona de la parcela industrial que limita con el barranco existe el riesgo de que caigan objetos y producto terminado al cauce durante las operaciones de almacenamiento y la manipulación por las carretillas elevadoras, lo que implicaría una reducción de la capacidad hídrica del barranco y un impacto ambiental, visual y paisajístico, que podría resolverse ejecutando un vallado perimetral de muro y cerramiento en la zona de la parcela industrial que limita con el barranco.  
Respecto al suelo y las aguas subterráneas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona con accesibilidad y vulnerabilidad de acuíferos baja, y la erosión potencial del suelo es elevada, todo ello de acuerdo a la cartografía temática del territorio de la Comunitat Valenciana.   
Durante el desarrollo de la actividad se consumen materias primas y recursos, y se generan emisiones a la atmósfera, ruidos, residuos y vertidos.  
Se genera polvo en la recepción, transporte, prensado de arcilla, trituración de testillo crudo y en las líneas de esmalte. La instalación cuenta con tres filtros de mangas; dos de ellos sirven para las secciones de recepción de tierras y sección de prensas, y el tercero se encarga de capturar las partículas generadas en la sección de esmaltes. Las partículas capturadas en los filtros se transportan de forma neumática hasta un silo elevado de almacenamiento de 3 m³ de capacidad en el que también se almacena el testillo triturado. Periódicamente se vacía el contenido del silo mediante una manga telescópica que carga el camión bañera que realiza el transporte hasta el gestor autorizado (atomizador).  
En la instalación de trituración de testillo crudo prevista por el promotor, se considera necesario realizar las distintas operaciones de trituración, elevación del polvo mediante cangilones y la descarga al silo de almacenamiento, de forma que se impida la emisión de partículas al exterior.  
A fin de evitar la emisión difusa de polvo, el estudio de impacto ambiental indica que se llevarán a cabo las siguientes medidas:  
- Cierre total de las instalaciones de almacenaje y manipulación de materiales pulverulentos a granel, o en su caso cierre parcial y adecuación de las mismas.  
- Cierre de las instalaciones de transporte y procesado de materiales.  
- Aspiración y desempolvamiento de instalaciones de almacenamiento, transporte, puntos de transferencia y de carga y descarga de materiales pulverulentos.  
- Acondicionamiento, pavimentación y limpieza de instalaciones, de las vías de circulación y de las áreas de estacionamiento de vehículos.  
Como consecuencia de la actividad existe un riesgo por vertido accidental. Los impactos asociados al almacenamiento de los productos químicos y de residuos líquidos, son la contaminación del suelo y de las aguas subterráneas, como consecuencia de fugas y derrames accidentales en las propias zonas de almacenamiento. La totalidad de la superficie de la parcela industrial se encuentra pavimentada y en las zonas donde se generan aguas residuales industriales se dispone de canaletas de recogida de derrames que están conectadas con las balsas de la depuradora.   
El estudio de impacto ambiental establece el modo en que se almacenarán los residuos. En concreto, para los residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos, se contará con cubetos o recipientes de recogida de derrames, que tendrán como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total. Los cubetos serán individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga un aumento de su peligrosidad o dificulte su gestión. Asimismo, la zona de almacenamiento de residuos peligrosos será una zona pavimentada, cubierta y ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diferentes residuos. Respecto al almacenamiento de esmaltes, una parte de los mismos se almacenan en el exterior de las naves.  
En caso de emergencia, ante un posible rebose de las balsas de almacenamiento de aguas residuales industriales, se instalará un tramo de tubería que permita el vaciado de las balsas de aguas residuales industriales por medio de cubas. Asimismo, las balsas disponen de sensor de nivel que dispara una alarma sonora en caso de que el nivel de agua llegue a una cota fijada.  
En el estudio de impacto ambiental se evalúa el impacto por el incremento del nivel de ruido debido al funcionamiento de la actividad y se incluye estudio acústico en el que se identifican como fuentes sonoras las prensas, motor de rotación de la depuradora, el transporte interno y los filtros de aspiración entre otras. También se adjunta auditoría acústica realizada por un organismo de control autorizado (OCA), en la que se comprueba la superación de los límites en determinados puntos, tanto en horario diurno como en el nocturno. El Estudio de Impacto Ambiental indica que la empresa adoptará las medidas necesarias de insonorización de las fuentes sonoras y de aislamiento acústico para cumplir los límites establecidos por la legislación vigente en materia de ruido.  
Programa de vigilancia ambiental:  
El plan de vigilancia ambiental en relación con las emisiones emitidas a la atmósfera consiste en autocontroles y controles reglamentarios, conforme a lo estipulado en la normativa de aplicación. Se dispondrá de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976.  
Se realizarán mediciones de ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela industrial por organismo de control autorizado, se controlarán periódicamente la estanqueidad de las canaletas que transportan el agua residual industrial desde los focos de generación hasta las balsas de almacenamiento, y se llevarán a cabo las medidas de control y emergencia respecto a los vertidos accidentales descritas en el proyecto.   
Se dispondrá de un registro de residuos producidos donde conste la cantidad, naturaleza, identificación, origen y fecha de generación y entrega a gestor autorizado, así como el número de documento de control y seguimiento utilizado. Asimismo, se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental.  
Tramitación administrativa.  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 8 de febrero de 2008, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el certificado de información pública del proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.   
En fecha 22 de febrero de 2008 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emitió informe dirigido al Servicio de Control Integrado de la Contaminación y al Área de Inspección del Territorio, en relación con la ocupación indebida, por parte del promotor del Proyecto, de la parcela 53 del polígono 42 situada al otro lado del barranco, calificada como suelo no urbanizable e incluida en el inventario forestal de la Comunitat Valenciana, en la que se han llevado a cabo operaciones tales como desbroce, movimientos de tierra y almacenamiento incontrolado de residuos entre otras.  
En el expediente se incluye copia de las autorizaciones por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el ámbito de sus competencias, para las obras de construcción de solera de hormigón de 2.100 m² en la zona de policía del barranco dels Prats y para la construcción de un paso sobre el citado barranco.  
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del Art. 5º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe l) del Grupo 4 del anexo 1 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado con una capacidad superior a 75 toneladas por día, y/o una capacidad de horneado de más de 4 m³ y de más de 300 kg/m³ de densidad de carga por horno, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de fábrica de pavimento y revestimiento cerámico, en las parcelas industriales con referencias catastrales 7095204YK3379S0001HL, 7192801YK3379E0001DX y 7095201YK3379E0001SX, promovido por la empresa Undefasa, SA ubicada en la Ctra. Ribesalbes, s/n del término municipal de L'Alcora (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, con las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y con los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.   
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. No podrá llevarse a cabo ningún tipo de almacenamiento fuera del límite de la parcela objeto del proyecto calificada como suelo Industrial, debiendo mantenerse la parcela rústica número 53 del polígono 42, coordenadas UTM (HUSO 30): (X=736.750; Y= 4.439.250), libre de acopios de materias primas, otros materiales, producto terminado, residuos y/o escombros derivados de la actividad.   
2. El promotor del proyecto está obligado a restaurar los terrenos afectados de la parcela 53 del polígono 42, coordenadas UTM (HUSO 30): (X= 736.750; Y= 4.439.250) y a eliminar todos los acopios, residuos y objetos dispuestos en la misma antes de un año, desde la recepción de la presente resolución por el promotor, gestionando los residuos debidamente a través de gestor autorizado.   
En un plazo no superior a tres meses desde la recepción de la presente resolución, el promotor presentará ante la Dirección General de Gestión del Medio Natural (indicando el número de expediente: 25/08-AIA), un proyecto de restauración que incluirá la superficie del terreno afectado, la restitución topográfica a realizar, el plan de regeneración del terreno y la revegetación prevista, incluyendo el tratamiento previsto para los taludes erosionados.   
El proyecto de restauración deberá contar con el visto bueno de la Dirección General de Gestión del Medio Natural. Se recomienda el empleo de especies autóctonas y densidades de plantación de similares características a las del entorno, aplicando los riegos necesarios que garanticen el arraigo de la vegetación.  
El programa de vigilancia ambiental en relación con la restauración y adecuación de la parcela 53 del polígono 42, tendrá una duración no inferior a tres años o bien hasta que se verifique la correcta evolución de las superficies restauradas con suelo vegetal y el adecuado desarrollo de la vegetación implantada.  
3. El programa de vigilancia ambiental garantizará, en el transcurso del tiempo, que durante el desarrollo de la actividad no se afecte al barranco que limita con la parcela industrial, no pudiendo realizarse ningún vertido no autorizado. Se ejecutará un vallado perimetral de muro y cerramiento de altura suficiente en la parte de parcela industrial que limita con el barranco, al objeto de impedir la caída de objetos, partículas, productos o palets en su lecho y evitar que se merme la capacidad de transporte hídrico del barranco, así como evitar la posible contaminación de las aguas. La alineación de la valla deberá quedar dentro de la parcela urbana calificada como suelo industrial.  
4. En relación con el nivel de ruido generado en las instalaciones, se estará a lo dispuesto por el Servicio competente en la materia de esta Conselleria que establecerá, si procede, las medidas necesarias a adoptar por la empresa al objeto de cumplir con los límites de ruido establecidos en la legislación vigente.  
5. El almacenamiento de cocios llenos y cocios vacíos sucios o rotos se realizará en zonas techadas y cerradas para evitar que las aguas de lluvia puedan arrastrar posibles restos de esmalte y para evitar posibles derrames accidentales.  
6. Se habilitará una zona a cubierto e impermeable para almacenar los depósitos de aceites usados que deberá disponer de un cubeto de retención de capacidad adecuada para retener el líquido almacenado en caso de vertido o fuga y otra zona cubierta, impermeable e independiente de la anterior para almacenar residuos peligrosos líquidos en la que se dispondrá de cubeto de retención de al menos el 10 por 100 de la capacidad global de los recipientes en él contenidos. Las paredes de los respectivos cubetos deberán ser de materiales no combustibles, estancas y resistir la altura total del líquido a cubeto lleno. No se realizará ningún almacenamiento de residuos peligrosos a la intemperie.  
7. Las operaciones llevadas a cabo en la instalación de trituración del testillo crudo, el transporte mediante el sistema de elevación mediante cangilones y la descarga al silo de almacenamiento deberán garantizar el confinamiento del polvo e impedir su dispersión en el ambiente. Los camiones que transporten materiales pulvurolentos llevarán la carga cubierta con lona y se realizarán barridos periódicos.  
8. Se garantizará la estanqueidad en el transcurso del tiempo de las balsas de almacenamiento de aguas residuales y de las canalizaciones subterráneas. Asimismo, se realizarán controles periódicos de las canaletas y tuberías de bombeo que transportan las aguas residuales industriales desde los focos de generación hasta la depuradora.  
9. Se cumplirán las exigencias previstas por la Ordenanza Municipal de vertidos del Ayuntamiento de L'Alcora y con los condicionantes establecidos en la autorización de vertidos a la red municipal.  
10. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberá documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
11. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicadas al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
  
Valencia, 27 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 308/2008-AIA.  
Titulo: Autorización ambiental integrada de una planta de producción de biodiesel.  
Promotor: Carbumeti, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
Localización: c/ Llantaners, 55 del polígono industrial «La Figuera» del término municipal de Alaquàs (Valencia).  
1. Objeto.  
El objeto del proyecto es la tramitación de la autorización ambiental integrada (AAI) una planta de producción de biodiesel, conforme a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
Asimismo, el proyecto constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental, debiendo someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.   
La actividad se ubica en C/ Llantaners, 55 del polígono industrial La Figuera, del término municipal de Alaquàs (Valencia). La superficie de la parcela es de 2.970 m² en la que se pretende edificar una nave industrial sin cerramientos de 15 x 22 metros, de estructura metálica y con cubierta a dos aguas donde se desarrollará la actividad. Las oficinas se instalarán dos casetas prefabricadas junto a las instalaciones sanitarias. La edificación actual existente de 5,1 x 7,7 m en planta baja, se adecuará para el uso como laboratorio de la planta.  
La actividad industrial consiste en la fabricación de biodiesel a partir de aceites domésticos industriales usados, procedentes de frituras del sector de la restauración (hoteles, restaurantes, comedores, etc.) y domiciliarios que se recogerán en recipientes adecuados. Tras la reacción de transesterificación con metanol, estos aceites vegetales dan lugar a la formación de éster metílico (biodiesel) y de glicerina con un rendimiento en condiciones óptimas operativas, aproximadamente, del 98%.  
La recepción del aceite vegetal de base se realizará en depósito de fibra de vidrio de 70 m³ de capacidad. A fin de mejorar el rendimiento de la reacción de transesterificación que disminuye en presencia de agua, se instalará un depósito de vacío donde se calentará, previamente, el aceite hasta la eliminación del agua que pueda contener.   
Como catalizadores de la reacción se emplean metilato de sodio y sosa cáustica, que se dosificarán para su introducción en el reactor. El aporte de la energía necesaria para calentar el reactor, mejorando la velocidad y el rendimiento de la reacción, se realizará a través de una caldera de agua caliente que empleará como combustible, la glicerina obtenida como subproducto del proceso de obtención del biodiesel. Tras pasar el producto obtenido por dos decantadores que separan el glicerol del biodisel, se procede al almacenamiento de los productos finales en dos tanques de poliéster reforzados con fibra de vidrio de 40 m³ de capacidad cada uno.  
3. Alternativas.  
El estudio de impacto ambiental (EsIA) no considera alternativas a la actuación proyectada en cuanto a su ubicación. Las posibles alternativas frente a la solución adoptada quedan condicionadas por las características propias del proyecto y las consideraciones y soluciones adoptadas en el EsIA.  
4. Afecciones legales.  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
El proyecto constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental, debiendo obtener la preceptiva declaración de impacto Ambiental previamente a la autorización definitiva del mismo.  
5. Consideraciones ambientales.  
Respecto a las principales afecciones ambientales del proyecto sobre el medio ambiente, el EsIA considera diversos impactos ambientales como consecuencia de la actuación proyectada, proponiéndose diferentes acciones correctoras en cada caso, así como un programa de vigilancia ambiental.  
La actividad dispondrá de suministro de agua potable de la red de distribución pública municipal que se utiliza para los servicios sanitarios. En cuanto a la energía eléctrica se conectará a la red de distribución de la compañía eléctrica suministradora.   
Como focos potencialmente contaminantes de la atmósfera se identifica la chimenea de la caldera de gasóleo (que en el proyecto se prevé se utilice la glicerina obtenida en el proceso). Los focos de emisión de ruido se sitúan en la nave estimándose en el estudio acústico presentado junto a la memoria del proyecto que se cumplen los límites legales.  
Como punto de vertido se identifica el procedente de los servicios sanitarios que son vertidos directamente a la red municipal de alcantarillado.  
6. Tramitación administrativa.  
En fecha 3 de noviembre de 2008, el Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Alicante solicita el sometimiento del expediente al trámite de evaluación de impacto ambiental, remitiendo la siguiente documentación:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexo II al mismo.  
- Estudio de impacto ambiental (EsIA) y documento de síntesis.  
- Certificado de información pública, de 30 días en el que consta alegación presentada por Acció Ecologista Agró.  
- Copia de la respuesta de Carbumeti, SL a la alegación presentada.  
7. Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado del grupo 5.a.1) del anexo I, del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que se ha considerado necesaria la preceptiva formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 12º del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental, de proyectos públicos y privados, así como de los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «solicitud de autorización ambiental integrada de una planta de biodiesel», promovida por Carbumeti, SL en c/ Llantaners nº 55, del polígono industrial La Figuera, en el término municipal de Alaquàs (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá disponer de una red de recogida de aguas pluviales en las zonas de paso de vehículos y en las zonas de carga y descarga de productos químicos que deberán ser conducidas, junto a las recogidas en los cubetos de retención de los almacenamientos de biodiesel y aceites, hasta un sistema separador de hidrocarburos, previamente, a su vertido a la red de alcantarillado municipal.   
2. Se llevará un registro documental del programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental que permita comprobar el seguimiento y cumplimiento de las mediadas correctoras y protectoras recogidas en el mismo.  
3. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Dirección General de Gestión del Medio Natural que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 27 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 244/2008-AIA.  
Título: PGOU del municipio de Albalat dels Sorells.   
Promotor: Ayuntamiento de Albalat dels Sorells.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Ordenación del Territorio-Valencia.  
Localización: término municipal de Albalat dels Sorells.  
Descripción del proyecto.   
1. Objeto de proyecto.  
El Ayuntamiento de Albalat dels Sorells redacta este nuevo plan general con el que pretende adaptar el planeamiento municipal a la actual legislación urbanística y sectorial de aplicación, cambiando así los criterios o planteamientos del plan vigente de 24 de junio de 1991.  
Con ello, se pretende cumplir con los siguientes objetivos:  
Adecuación a la cartografía temática de Generalitat Valenciana y a la legislación vigente.  
Necesidad de adecuar el planeamiento a las características del municipio.  
Dar respuesta al incremento de la demanda en el mercado inmobiliario.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La propuesta municipal consiste en la creación de nuevos suelos de uso residencial, industrial y terciario, así como en la desprotección del suelo que en el plan general vigente está clasificado y calificado como suelo no urbanizable protección agrícola y paisajística (debido a la existencia de un gran número de parcelas en estado de semiabandono y sin cultivo a la existencia de innumerables parcelas destinadas a un uso distinto al agrícola, como pueden ser las industrias de fabricación y elaboración de áridos y cementera). En la documentación remitida por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio (tanto escrita como gráfica), no se ha encontrado referencia a cualquier otro tipo de suelo no urbanizable protegido, siendo la única referencia de estos suelos, en las normas urbanísticas del plan general que en su art. 28 indica que el SNU de especial protección del litoral, de especial protección paisajística, de especial protección agrícola y, de especial protección de vías pecuarias, así como el de especial protección de infraestructuras.   
Por lo que respecta al crecimiento residencial (SUZ-1, SUZ-2 y SUZ-3) actualmente tienen la clasificación de SNU protegido de uso agrícola, siendo la superficie total de la zona a reclasificar de 706.711,76 m², concentrándose en la parte central del término municipal, cercano al casco urbano, lindando al sur, con Foios y acequia existente en los dos términos, al oeste, por la acequia de Moncada, al norte, con Museros y, al este, con la línea del ferrocarril FGV Rafelbuñol-Valencia y polideportivo y zona verde existente.  
Por lo que respecta al crecimiento industrial (SUZ-4), actualmente los terrenos tienen la clasificación de SNUC, englobándose en la misma unidad ambiental donde se pretende la reclasificación ara uso residencial. La superficie total a reclasificar es de 43.661,95 m² y, se propone como la ampliación del polígono industrial existente. Sus límites son: al sur, el camino que separa al actual polígono industrial, al oeste línea férrea del ferrocarril FGV Rafelbuñol-Valencia, al norte, la acequia que se para los términos municipales de Albalat y Museros, al este, la CN-340.  
Por lo que respecta al crecimiento terciario (SUZ-2), actualmente dichos terrenos tienen la clasificación de SNUC, con una superficie total de 49.151,77 m². Por Resolución de la directora general de 19 de mayo de 2008, se resolvió la DIA del Sector SUZ-2 que estimaba aceptable dicho sector, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con los condicionantes establecidos en la declaración.  
3. Alternativas.  
El examen de las alternativas técnicamente viables se basa en la discusión para el diseño de la alternativa definitiva con el fin de consolidar y ampliar el suelo urbano, ampliar la zona industrial, creación de una bolsa de suelo terciario y, desprotección del suelo no urbanizable de interés agrícola para transformarlo en suelo no urbanizable común en las tres unidades ambientales en las que se divide el término municipal. Del análisis de las distintas alternativas el estudio concluye lo siguiente:  
- Considerar la unidad ambiental Z-2 como la más idónea para la actuación urbanística prevista y, dentro de ella, la zona de terrenos que lindan con el caso urbano existente, en su lado oeste para el uso residencial, mientras que el lado norte, se recomienda implantar los usos terciario e industrial.  
- Respecto a la justificación de la desprotección del suelo no urbanizable de interés agrícola y paisajístico, se debe, en primer lugar, al gran número de parcelas en estado de semi-abandono y sin cultivo y, en segundo lugar, a la existencia de innumerables parcelas destinadas a un uso distinto al agrícola, como pueden ser industrias de fabricación y elaboración de áridos y cementera.   
Tramitación administrativa.  
1. Admisión a trámite  
En fecha 02 de agosto de 2007 se recibe documentación relativa al Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Albalat dels Sorells, remitida por la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, compuesta por expediente administrativo, documento técnico del plan general, catálogo, estudio de impacto ambiental, estudio acústico y estudio de paisaje, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública.  
El expediente de revisión del plan general junto al estudio de impacto ambiental tuvo dos fases de información pública: En un primer momento, por acuerdo de pleno de 28 de julio de 2004 se acordó la aprobación inicial del Proyecto de PGOU y del EIA, publicándose la misma en el DOGV nº 4824 de 20 de agosto de 2004, teniendo un plazo de exposición pública de dos meses. En un momento posterior, dadas las alegaciones presentadas y los informes sectoriales emitidos al respecto, se produjeron ciertas modificaciones en los proyectos sometidos a exposición pública, realizándose una nueva exposición pública de los mismos, según consta en anuncios publicados en el DOGV nº 5090, de 12 de septiembre de 2005 y en el diario Levante del día 24 de agosto de 2005, siendo el periodo de información al público de un mes. Asimismo, el estudio de paisaje y el estudio acústico se expusieron en el DOGV nº 5133 de 11 de noviembre de 2005 y, en el Diario Las Provincias de 2 de noviembre de 2005, siendo el periodo de información pública de un mes, aprobándose provisionalmente los documentos por acuerdo plenario de 5 de febrero de 2007.  
Durante el periodo de información pública se presentaron alegaciones, que fueron contestadas por acuerdo plenario de fecha 26 de junio de 2006.  
Solicitud de informes sectoriales.  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del plan general:  
1. Informe del Servicio de Apoyo Técnico, de fecha 18 de diciembre de 2006, referido al estudio de paisaje expuesto al público, señalando que se debe aportar un nuevo Estudio de Paisaje que contenga el contenido y la documentación de los artículos 29 y 44 del Decreto 120/06. En fecha 28 de febrero de 2008 vuelven a informar sobre documentación remitida a su Servicio por parte del STOT, señalando que la documentación aportada es incompleta debido fundamentalmente a dos cuestiones:  
a) Se debe incorporar un plan de participación pública.  
b) Se debe completar la parte del estudio de paisaje referente a los recursos paisajísticos, considerando como tal el BIC Palau/Castell dels Sorells  
2. Informe de la CHJ, de fecha 1 de marzo de 2007, que señala que mientras no se aporte la debida documentación, no puede emitirse informe por parte de esta Confederación relativo al concierto previo (plan general).   
3. EMSHI, existe un informe previo al Plan General, de fecha 8 de noviembre de 2005, donde especifica las cuestiones a tener en cuenta para poder valorar las futuras demandas de agua, tanto para uso residencial, como para el consumo de riegos, servicios o industrial. También consta un segundo informe, de fecha 2 de marzo de 2006 en el que señalan que según lo dispuesto en la DA 8ª de la Ley 16/05, que son los competentes para emitir informe sobre disponibilidad y compatibilidad del incremento de agua respecto a la implantación de usos residenciales, industriales y, terciarios.  
4. Ayuntamiento de Valencia, de fecha 30 de noviembre de 2005, dictaminado favorablemente la propuesta de plan general.  
5. Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de fecha 29 de noviembre de 2005, que señala las cuestiones que el estudio acústico debe tener en cuenta respecto a infraestructuras existentes y las nuevas, así como que el ruido procedente de las actividades industriales y de uso terciario de los sectores no afectará a la zona urbana actual residencial del municipio, fijando, entre otras cuestiones, los criterios de calidad acústica respecto a los niveles de recepción externos en zona residencial, en zona de uso terciario y, en zona de uso industrial. También indican que en el supuesto de las infraestructuras de transporte que ocasionen una superación en más de 10 dB(A) de los límites fijados en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/02, la Administración Pública competente en la ordenación del sector adoptará un plan de mejora de calidad acústica tendente a reducir los niveles por debajo de dicho nivel de superación, de acuerdo con lo establecido en el art. 53.3 de la Ley 7/02.  
6. Dirección General de Costas, Mº de Medio Ambiente, de fecha 11 de enero de 2006, referido al estudio acústico y al del paisaje de carácter favorable.  
7. Dirección General de Costas, Mº de Medio Ambiente, de fecha 25 de octubre de 2005, referido al instrumento de plan general de carácter favorable, reiterándose en este pronunciamiento en fecha 14 de mayo de 2007.  
8. Sección Forestal, de fecha 25 de mayo de 2007, relativo a las vías pecuarias del término municipal, de carácter desfavorable en tanto las mismas no se consideren y grafíen como SNU protegido, debiendo reflejarse las anchuras legales establecidas en el Proyecto de clasificación aprobado por la Orden Ministerial de 20 de mayo de 1974.  
Afecciones legales ambientales.  
1. Vías pecuarias.   
Según Orden Ministerial de 20 de mayo de 1974 en el término municipal de Albalat dels Sorells se clasifican las siguientes vías pecuarias:  
  
- Vías pecuarias necesarias: colada del Camino Viejo de Valencia al Puig (8 m de anchura) y, colada del Camino de Moncada (8 m de anchura).  
- Vías pecuarias excesivas: colada de La Marina (anchura de 37,61 m que se reduce a 15 m), colada de Sagunto (anchura de 20, 89 m que se reduce a 15 m) y vereda de Liria (anchura de 37,61 m que se reduce a 20,69 m).  
Todas las vías pecuarias deberán ser respetadas en todo su trazado y anchura legal acorde a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias. La normativa urbanística relativa a las vías pecuarias, deberá adaptarse a lo preceptuado en la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, debiendo clasificar las vías pecuarias como SNU protegido reflejando las anchuras legales conforme al Proyecto de Clasificación aprobado según Orden de 20 de mayo de 1974  
2. Inventario forestal de la Comunitat Valenciana   
El término de Albalat dels Sorells no resulta afectado por terreno forestal, ni tiene incluido en su término MUP o consorciado.  
3. Frente costero.   
El municipio de Albalat dels Sorells posee un frente costero de, aproximadamente, 320 m, considerándose en la propuesta de Plan General, tanto el dominio público marítimo-terrestre como la zona de servidumbre, SNU de Especial Protección (Litoral).  
4. Inundación.  
Según el EIA presentado, el riesgo de inundación en el municipio es inexistente; no obstante, en los municipios colindantes con Albalat, como Foios (en la zona cercana a la partida de La Loma) existe un área con riesgo 5 y, en Museros (cercana a la partida de La Loma) existe un área con riesgo 3.  
5. Ruidos.  
Según el informe emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de 29 de noviembre de 2005, al estudiar los mapas de conflicto presentados por el Ayuntamiento, se observa que ciertas zonas del plan de actuación superarían los criterios de calidad acústica, debiendo, por tanto, en el estudio acústico respetar lo siguiente:  
- La CV-300 actual y prevista, CV-316 y el corredor comarcal previsto, cumplirán los criterios de calidad acústica.  
- El ruido procedente de las actividades industriales y de uso terciario de los sectores no afectará a la zona urbana actual residencial del municipio.  
- Las fuentes de ruido cuyos valores de emisión crean incompatibilidades en el plan general con la legislación vigente y que han sido enumeradas en la documentación presentada, deberán adoptar un Plan de Mejora de la calidad acústica tendente a reducir los niveles de ruido de la zona, de conformidad con lo dispuesto en el art. 53.3 de la Ley 7/02.  
- Las medidas correctoras proyectadas reducirán los niveles de ruido de tal forma que, en las viviendas del residencial previsto en el plan general se cumpla con los criterios de calidad acústica de la Comunitat Valenciana.   
Estas cuestiones han sido objeto de valoración en el estudio acústico presentado, señalando que las fuentes de ruido cuyos valores de emisión creen incompatibilidades en el plan general, de acuerdo con lo establecido en el art. 53.3 de la Ley 7/02 adoptarán un plan de mejora de la calidad acústica tendente a reducir los niveles de ruido en la zona.  
6. Disponibilidad de recursos hídricos, residuos urbanos y aguas residuales.  
Respecto a la disponibilidad de recursos hídricos: El EIA distribuye la demanda de recursos hídricos para cada uso de suelo de la siguiente manera:  
a) Uso residencial: se estima una ratio de 150 l por habitante y día y, estableciéndose una población de horizonte de 16.222 habitantes, se estima un consumo total para este uso de 2.493.307 l/d.  
b) Uso terciario: se estima la demanda en 25 l por ocupante/usuario y día en una estimación de un ocupante por cada 25 m² de superficie edificable. Dada la asignación de una edificabilidad de 24.575,89 al único sector urbanizable de uso terciario delimitado, que representa una ocupación de 983,03 ocupantes, se estima un consumo total para dicho uso de 24.575,89 l por día.  
c) Uso Industrial: Según el EIA puede estimarse la demanda de 25 l por ocupante/usuario y día, en una estimación de un ocupante por cada 50 m² de superficie edificable. Dada la asignación de una edificabilidad de 88.759,34 m² el área urbana y el sector urbanizable de uso industrial delimitado, que representa una ocupación de 1.775,19 ocupantes representa un consumo total para este uso de 44.379,75 l por día  
d) Riego zonas verdes públicas: En el EIA se señala que puede estimarse la demanda de 6 l por m² día. Dada la previsión de una reserva de 178.346,42 m², esto representa un consumo total para este uso de 1.070.078,52 l por día.  
e) Demanda total hídrica: relacionando los distintos usos relacionados anteriormente, la demanda total de recursos hídricos asciende a 1.325.804,70 m³ anuales.  
Respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos.  
No se presenta ningún informe o certificado sobre la capacidad para la recogida y gestión para admitir los residuos sólidos urbanos generados por el plan general, por lo que no queda debidamente justificada la citada capacidad de gestión.  
El Plan General de Albalat dels Sorells deberá cumplir, en relación con la recogida y gestión de los residuos sólidos urbanos generados por la actuación propuesta, con lo establecido en la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, en el Decreto 67/2006, de 12 de mayo, del Consell, Reglamento de Ordenación y Gestión Urbanística Valenciana, así como la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
Respecto a la gestión de las aguas residuales, no se presenta informe o certificado alguno al respecto, debiendo quedar esta cuestión solucionada antes de la aprobación del instrumento de planeamiento.   
7. Yacimientos arqueológicos.   
En la documentación aportada no existe informe a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano relativo al Estudio de Impacto Ambiental del PGOU de Santa Pola, ni justificante de haber solicitado dicho informe a la DG de Patrimonio Cultural Valenciano, por lo que esta cuestión deberá haber sido solucionada antes de la aprobación del instrumento de planeamiento. En la documentación remitida se observa que se aporta catálogo de bienes y espacios protegidos.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, se formula la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero   
Se estima aceptable, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el PGOU del municipio de Albalat dels Sorells, siempre cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
1. Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
La obtención del informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General del Paisaje respecto al estudio de paisaje presentado, así como la presentación del certificado del Ayuntamiento, o entidad gestora, en el que se determina la gestión de los RSU, indicando el volumen de residuos sólidos urbanos que supondrá el desarrollo del sector, el tratamiento que se recibirán y el destino final de los mismos, de conformidad con su correspondiente Plan Zonal. También deberá presentarse certificado sobre el saneamiento y gestión de las aguas residuales.  
2. Condicionantes de desarrollo del proyecto:  
a) El Ayuntamiento deberá presentar ante el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, un Texto Refundido en el que se reflejen las distintas calificaciones de SNU protegido del término municipal (SNU de especial protección del litoral, de especial protección paisajística, de especial protección agrícola, de especial protección de vías pecuarias, de especial protección de infraestructuras y de especial protección cultural). Asimismo, en cuanto a la ordenación de los usos en SNUC deberán reflejar las determinaciones especificas recogidas en los artículos 18 y siguientes de la Ley 10/04.  
b) Antes del inicio de las obras de urbanización, deberá acreditarse ante el Ayuntamiento la justificación de la disponibilidad de recursos hídricos necesarios para abastecer todas las necesidades que se plantean con el plan general propuesto, cumpliendo con la legislación vigente, así como la obtención del informe señalado en el art. 11 de la Ley 4/98 de Patrimonio Cultural Valenciano. En caso de que los informes o certificados para la citada justificación sean desfavorables, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
c) Las fuentes de ruido cuyos valores de emisión creen incompatibilidades en el plan general, de acuerdo con lo establecido en el art. 53.3 de la Ley 7/02 adoptarán un plan de mejora de la calidad acústica tendente a reducir los niveles de ruido en la zona.  
d) Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
e) Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
f) El sistema de riego deberá ser independiente de la red de suministro municipal, evitándose la creación de zonas verdes que exijan gran cantidad de agua, optándose preferiblemente por las especies autóctonas y/o los cultivos ya existentes.  
g) En el supuesto que se afecte a servicios e infraestructuras de riego se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
h) La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
i) Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
j) El Ayuntamiento velará para que las industrias que no puedan conectarse a la red de alcantarillado municipal -y por tanto viertan a cauce público- cuenten con un sistema de tratamiento de aguas residuales individuales apropiadas y la preceptiva autorización para el vertido de aguas residuales y pluviales que, en su caso, otorga la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
k) El vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que dé lugar el PGOU deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.  
l) Quedan prohibidos los vertidos a los barrancos sin depuración previa.  
m) Las vías pecuarias deberán ser respetadas en todo su trazado y anchura legal (aprobada por OM de 20.05.74) conforme a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías pecuarias. La normativa urbanística relativa a las vías pecuarias, deberá adaptarse a lo preceptuado en la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.  
n) Los vertidos generados por los desarrollos urbanísticos deberán cumplir con los límites establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos, o en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 28 de noviembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 080/2007-AIA.  
Título: Acondicionamiento de la carretera CV-840. Tramo: La Romana-El Rodriguillo.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: términos municipales de La Romana, La Algueña y Pinoso.   
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
En la actualidad existe un importante tráfico desde las poblaciones del oeste de la provincia hacia Novelda a través de la carretera CV-840. La calzada soporta un importante tráfico de vehículos pesados, provenientes de las numerosas fábricas del mármol ubicadas en el área.   
El objetivo del proyecto es mejorar la seguridad vial de la CV-840, mejorando su trazado y limitando totalmente el control de accesos.  
Las partes en las que el trazado actual es válido, se ha reforzado el firme de la calzada existente y se ha ampliado la sección con un nuevo paquete de firme hasta completar la nueva sección de la carretera. En las zonas donde existen curvas pronunciadas, el trazado se ha proyectado de nuevo para corregirlas. Se han proyectado intersecciones de tipo glorieta para resolver y limitar los accesos de caminos y carreteras a la CV-840. El proyecto se ha dividido en dos tramos:  
- Tramo 1: El Rodriguillo-La Algueña: con una longitud de 4.230 m. Conecta con la ronda norte de la Algueña (en fase de redacción de proyecto) y con la glorieta existente en El Rodriguillo. Se han proyectado tres glorietas. Para el cruce de la rambla de las Tres Fuentes, se ha proyectado una nueva obra de fábrica y se ha protegido el cauce con un muro de gaviones. Esta última actuación no se ha incluido en el estudio de impacto ambiental.  
Tramo 2: La Algueña-La Romana: con una longitud de 7.742 m. Conecta con la ronda norte de La Algueña (en fase de redacción de proyecto), y con la ronda de La Romana (en fase de redacción de proyecto). La última parte de este tramo discurre por una zona de topografía complicada, por lo que se ha mantenido la calzada con su sección actual. En este tramo se han proyectado cinco glorietas.  
Se afecta, en la mayor parte del trazado, a suelo no urbanizable, excepto en dos zonas en el término municipal de Algueña que, según el concierto previo aprobado serán sobre suelo urbanizable industrial.  
Se ha realizado un estudio de tráfico, obteniendo una IMD estimada para 2008 de 3.096 v/día con un porcentaje de pesados del 35,2%, siendo la categoría de tráfico una T2.  
El suelo de la explanación, en caso de desmontes, o del terreno subyacente en el caso de los terrenos se califica como suelo tolerable.  
La capa de rodadura en el tronco principal es una mezcla discontinua M-10, que reducirá el nivel de ruido.  
Las secciones tipo son las siguientes:   
- Tronco: calzada de 7,00 m con un carril por sentido, arcenes de 1,50 m y bermas de 0,75.  
- Rotondas: calzada de 8,00 m, con arcenes de 0,50 m y bermas de 0,75 m.  
- Vías de servicio: calzada de 6,00 m, con arcenes de 0,50 m y bermas de 0,50 m.  
- Reposición de caminos asfaltados: calzada de 5,00 m.  
- Reposición de caminos de tierra: calzada de 4,00 m.  
Se ha procedido a la reposición de servicios, entre otros, conducciones eléctricas, telefónicas, de agua potable, de salmuera, de saneamiento, de riego.  
El periodo de retorno para las obras de drenaje transversal es de 100 años en todos los casos estudiados. Se ha comprobado para un periodo de retorno de 500 años las obras de fábrica OF-1 en el tramo 1(estructura sobre el barranco de las Tres Fuentes) y OF-7 en el tramo 2.  
2. Alternativas.  
El proyecto evaluado supone un acondicionamiento de la carretera CV-840, existente en la actualidad, cuyo trazado en los tramos de operación atraviesa longitudinalmente dos valles. La elevada densidad de tráfico, principalmente pesado y algunas curvas muy cerradas aconsejan la actuación.  
Por todo ello, el proyecto propone la adecuación del firme y la modificación de algunas curvas peligrosas, modificando levemente el trazado de la vía en algunos puntos aislados. Como consecuencia, no se han presentado posibles alternativas técnicamente viables. La solución adoptada es, en cada caso, y con leves posibles variaciones, la única viable.  
Sin embargo, en el tramo entre los PK 1+700 y 3+000 del tramo la Algueña-La Romana, donde existe un grupo de casas y de construcciones de tipo industrial, se han planteado dos alternativas técnicamente viables:  
1. Travesía: acondicionar la vía dejando el trazado tal y como está en la actualidad.  
2. Variante: se crea una variante evitando la zona de casas y dejando la actual carretera como vial de acceso.  
La alternativa seleccionada es la 2, por razones de seguridad vial y de mejora de acceso para vehículos pesados: el acceso a las instalaciones industriales para camiones es mucho más fácil desde el vial en variante a través de la rotonda planteada en el PK 2+650.  
Tramitación administrativa.  
1. Información pública  
En fecha 8 de marzo de 2007, la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió el documento técnico, el estudio de impacto ambiental y el estudio de integración paisajística correspondientes al «Proyecto de construcción Acondicionamiento de la carretera CV-840. Tramo: La Romana - El Rodriguillo».   
El estudio de impacto ambiental y el estudio de integración paisajística, como parte integrante del proyecto de construcción acondicionamiento de la carretera CV-840. Tramo: La Romana - El Rodriguillo, fue sometido a información pública por el plazo de 30 días hábiles, mediante anuncios publicados en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana nº 5.474 de 21 de marzo de 2007 y en el Boletín Oficial del Estado nº 71 de 23 de marzo de 2007.  
En fecha 20 de octubre de 2008, se requiere ampliación de la documentación a la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, respecto de la afección al cauce de la rambla de las Tres Fuentes.  
En fecha 20 de noviembre de 2008 se recibe la separata de ampliación de documentación del estudio de impacto ambiental donde se hace una descripción detallada de la actuación en el cauce de la rambla de las Tres Fuentes.  
Se hace un nuevo requerimiento de documentación solicitando la identificación y valoración de los impactos ambientales previsibles, y el establecimiento de las medidas correctoras y protectoras a adoptar para esta actuación.  
2. Resumen de alegaciones.  
Durante el período de información pública se presentaron dos alegaciones de particulares y ninguna institucional, sin tener ninguna de ellas carácter medioambiental, según consta en el certificado emitido por el jefe del servicio de la Oficina del Plan de Carreteras, de 27 de marzo de 2008.  
3. Consultas.  
Se realiza consulta al Área de Planificación del Territorio, al Área de Gestión de los Recursos Forestales y conservación ambiental y al Servicio de planificación del paisaje en fecha 16 de julio de 2008.  
4. Informes sectoriales.  
Informe del Servicio de Ordenación Territorial  
De fecha 7 de agosto de 2008, informa sobre los siguientes aspectos:  
«La traza proyectada se encuentra afectada en dos puntos por el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial de Corredores de Infraestructuras. Una en el Tramo I: El Rodriguillo-La Algueña, y otra en el tramo II: La Algueña-La Romana. Se verifica que la mejora de la CV-840 es compatible con el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial de Corredores de Infraestructuras.»  
Informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante  
De fecha 23 de octubre de 2008, informa lo siguiente:  
«El trazado propuesto puede afectar al monte Coto nº 49 del catálogo de utilidad pública de Alicante, así como al humedal de El Rodriguillo. El diseño de la carretera debe evitar la afección a los mismos.   
El proyecto deberá garantizar el cumplimiento del artículo 13 de la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias, debiéndose habilitar suficientes pasos al mismo o distinto nivel que garanticen el tránsito por la vía pecuaria en condiciones de rapidez y seguridad.»  
Afecciones legales.  
1. Patrimonio:   
En fecha 19 de febrero de 2007 se informó favorablemente por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, a los solos efectos patrimoniales, el presente proyecto. Se transcribe íntegramente parte del mismo:  
«Tras el oportuno examen se comprueba que se hace expresa referencia a la legislación patrimonial, no existiendo bienes arquitectónicos ni arqueológicos en el ámbito de la actuación. Desde la consideración del patrimonio etnológico, ya en la comunicación de resultados de la prospección, se indicó al promotor que habían de adoptarse medidas correctoras en relación con el patrimonio etnológico que ahora son recogidas en el estudio de impacto ambiental: las estructuras hidráulicas de la carretera se conservarán; la cruz hallada en el PK 22 se retirará para su conservación; el aljibe hallado en el PK 24 no se afecta, sin embargo se prevén medidas en el Programa de Vigilancia Ambiental para asegurar su integridad durante las obras».  
2. Plan de acción territorial de carácter sectorial de corredores de infraestructuras de la Comunitat Valenciana:   
La traza de la carretera CV-840 cruza, en el tramo de estudio, en dos puntos a la infraestructura:   
- Tramo 1 El Rodriguillo - La Algueña: entre los PK 0+800 a 1+200 (Rotonda 1)  
- Tramo 2 La Algueña - La Romana: a partir del PK 7+500 hasta el final.  
3. Dominio público hidráulico.  
El tramo El Rodriguillo - La Algueña cruza la rambla de las Tres Fuentes o rambla Villa, y el Tramo La Algueña - La Romana atraviesa la rambla de la Casa de Vitia.  
Las actuaciones en los cauces necesitarán la autorización de las Confederaciones Hidrográficas correspondientes.  
4. Vías pecuarias.  
La actuación afecta a las siguientes vías pecuarias: Cañada Real de Serranos, de anchura legal 75 m, colada del Abrevadero del Panadero a la casa de Navarro de anchura legal variable, colada del Reclot de anchura legal 8-20 m, colada de las Felicias a la Sierra Alta, de anchura legal 5 m, colada del Collado Hondo, de altura legal 5 m.  
5. Clasificación y calificación urbanística.  
Tramo 1: se afecta a suelo no urbanizable común, suelo no urbanizable de protección agrícola y suelo urbanizable industrial.  
Tramo 2: se afecta a suelo no urbanizable común.  
6. Suelo forestal.  
La actuación afecta a los siguientes suelos forestales:  
Montes de utilidad pública: código AL049, en el tramo 1, en los PK 2+200 a 2+740.  
Suelo forestal   
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
- Climatología: se trata de un clima mediterráneo templado, caracterizado por unas temperaturas medias anuales suavizadas, con unos inviernos suaves, unos veranos calurosos y un pequeño déficit hídrico.   
- Geología: el relieve de la zona está constituido por una serie de alineaciones montañosas orientadas de SO a NE y un conjunto de amplios valles con la misma orientación, que separan a aquellas. En general, la traza de los viales proyectados atraviesa materiales de edad cuaternaria y origen aluvial.  
- Hidrología: no existen cursos permanentes de agua superficial, aunque sí diversos barrancos o ramblas que presentan un caudal discontinuo en caso de lluvias torrenciales. En particular, el Tramo El Rodriguillo - La Algueña cruza la rambla de las Tres Fuentes o rambla Villa, y el Tramo La Algueña - La Romana atraviesa la rambla de la Casa de Vitia. En el tramo más cercano a La Romana, el trazado es paralelo a la rambla La Romana, que se cruza en un punto. La zona donde se va a desarrollar el proyecto se encuentra situada sobre una zona de acuíferos sin interés.   
Respecto a las afecciones a los cauces públicos, en el estudio de impacto ambiental no se han tenido en cuenta los posibles impactos de la protección del cauce de la rambla de las Tres Fuentes con gaviones. Se ha solicitado ampliación de la documentación a la Conselleria de Infraestructuras y Transporte respecto esta afección, puesto que no se conoce ni la longitud del cauce ni la superficie de vegetación afectada por el acondicionamiento del cauce y, por tanto, no se pueden evaluar sus impactos.  
- Vegetación: la vegetación del ámbito de estudio está representada en un 64% por campos de cultivo, en los que domina la uva de mesa, compartiendo protagonismo con otros cultivos como el olivo, almendro y algarrobo. En menor medida encontramos pequeñas parcelas ocupadas por tomillares o maquia muy degradada y la vegetación propia de los barrancos, entre los que se encuentran adelfas, mirtos o cañas.   
- Fauna: la presencia de anfibios y reptiles está condicionada por la acción antrópica, que ha favorecido a estos grupos animales con la construcción de balsas de riego, abrevaderos de ganado, muros de piedra... proporcionando un hábitat ideal para este tipo de pequeños vertebrados como son la salamanquesa, la rana común, el sapo común, la lagartija ibérica o común y la colirroja. Asimismo, son numerosas y diversas las familias de aves nidificantes en la zona, siendo algunos de los ejemplares más representativos los siguientes: la perdiz común, la tórtola, el verderón, la paloma torcaz, el carbonero común, el petirrojo, el ruiseñor, la collalba rubia, el abejaruco, el pito real, la codorniz, la abubilla, el vencejo, el avión común y la collalba rubia. Por su parte, el grupo de los mamíferos se encuentra empobrecido en el área de estudio, existiendo pequeñas poblaciones de pequeños mamíferos como rata campestre, ratón de campo, erizo, zorro y gineta o grandes como jabalí.  
- Paisaje: el paisaje de la zona muestra una gran variedad cromática. Las formas predominantes son las bidimensionales, constituidas por las parcelas y las lineales, de separación entre parcelas. La regularidad es baja. La dimensión de la unidad paisajística es grande, ya que la zona está en valle abierto, con gran alcance visual. Se trata de un paisaje complejo, antropizado y muy parcelado. En definitiva, se trata de un mosaico de pequeñas parcelas, atravesado por caminos rurales, el río Vinalopó y un barranco. También hay que tener en cuenta la cercanía relativa del casco urbano y la presencia de casas rurales, chalets, etc...  
- Vías pecuarias: las vías pecuarias en el entorno de las actuaciones son: Cañada Real de Serranos, colada del Abrevadero del Panadero a la casa de Navarro, colada del Reclot, colada de los Felicios a la Sierra Alta, colada del Collado Hondo. Se ha obviado su descripción y características principales. En el estudio de impacto ambiental se dice que las vías pecuarias afectadas se mantendrán libres en todo momento, sin modificar su trazado, aunque sí que se ve modificado su trazado y se plantea su reposición a través de las rotondas previstas en el proyecto.  
  
- Patrimonio cultural: la zona se caracteriza por la falta de hallazgos arqueológicos dignos de ser tenidos en cuenta tanto cualitativa como cuantitativamente. Se han encontrado varios elementos etnológicos: los aliviaderos o construcciones hidráulicas que se proyectaron para salvar torrentes y ramblas cuando fue construida la carretera objeto de la reforma (1925), una cruz conmemorativa y un aljibe posiblemente construido hacia las últimas décadas del s XIX. Los aliviaderos presentan distintas tipologías, desde aliviaderos de apenas 1 m de luz hasta arcadas de 2 o 3 m de anchura, resueltas a su vez en su cubrición mediante arcos de medio punto. La cruz aparece en el borde derecho de la carretera. Es de caliza de tono grisáceo, ennegrecida por el paso de vehículos a su lado que recuerda un fusilamiento de 1936. El aljibe presenta una singular técnica constructiva, no es subterráneo como suele ser habitual, así como unas medidas ciertamente notables (8,5 x 4 m).  
- Riesgos: el estudio de impacto ambiental analiza los riesgos siguientes: erosión actual y potencial, desplazamientos y desprendimientos, contaminación de acuíferos e inundación. No se han tenido en cuenta los siguientes: subsidencia, colapso, sismo e incendio. En cuanto al riesgo de desprendimientos, el estudio de impacto ambiental indica que es nulo en la zona, pero sí que hay una zona (PK 6+500 a 7+500), donde existe riesgo de desprendimiento, aunque en esa zona sólo se realiza un refuerzo del firme, puesto que no se mejora el trazado.  
- Espacios naturales protegidos: el estudio de impacto ambiental afirma que no existen en la zona espacios naturales protegidos de ningún tipo, aunque en los informes recabados se indica la existencia en el entorno de la obra del humedal El Rodriguillo-Faldar, que no se ha tenido en cuenta en el estudio de impacto ambiental. No obstante, hay que indicar que el humedal referido no se encuentra incluido en el catálogo de zonas húmedas de la Comunitat Valenciana.  
- Población: la evolución demográfica de las poblaciones afectadas presenta unos crecimientos relativos bastante altos, debido a los crecimientos naturales de la población y al saldo migratorio positivo. Pese a ello, la demografía tiende a su estabilización general.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación.   
Así pues, durante las obras, cabe destacar:   
- Existirá un pequeño impacto a nivel microclimático.   
- Compactación y destrucción de los suelos sobre los que se construyen los tramos nuevos y de los suelos externos a la obra, sobre los que pase maquinaria pesada o los empleados se acumulen.   
- Está previsto una diferencia de volumen de 38.700 m³ entre el terraplén y el desmonte. Estas tierras serán destinadas a otras obras o al vertedero de inertes de la pedrera de la Baldona; se trata del vertedero controlado más cercano a la zona de las obras.   
- La construcción de la vía implica la destrucción de especies vegetales.   
- Sobre la fauna: los impactos que introduce la mejora de los dos tramos ya existe en la actualidad. Sólo se añadirían, durante la fase de construcción, los impactos procedentes de los ruidos.  
- El impacto paisajístico de la construcción de la autovía supone la introducción de una línea que romperá las características visuales básicas de la zona, durante la fase de ejecución y de explotación.   
- Respecto del patrimonio: el estudio de impacto ambiental concluye que no se producen impactos. No obstante, si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación.  
- Respecto de las vías pecuarias: el estudio indica que se mantendrán libres en todo momento, sin modificar su trazado o accesibilidad, por lo que no se afectan.   
- En cuanto a la calidad del aire, no se prevén impactos ambientales importantes, ni en la fase de obra ni en la fase de uso.   
Durante la fase de explotación, cabe destacar:   
- Los impactos ambientales sobre la hidrología se desprecian porque no se prevé la afección de barrancos y cauces de agua y porque se definen una serie de medidas correctoras que impiden el vertido que afecte a los acuíferos.   
- El equipo redactor considera que no existirá impacto para la fauna en los tramos que se pretenden mejorar, ya que los impactos ya se dan y la fauna ya se ha desplazado.  
- El mayor impacto paisajístico se producirá en los tramos de nueva planta.   
- El impacto sobre la población es favorable, pues se mejoran las comunicaciones y la mejora de la seguridad vial para los vehículos. En cualquier caso, cabe considerar el impacto positivo sobre el sector industrial al mejorar las infraestructuras.   
- Respecto del impacto acústico: el estudio afirma que el nivel de ruidos actual es mayor que los niveles legalmente establecidos (65 dB diurnos y 55 dB nocturnos). Por ello, se empleará asfalto tipo M-10 de granulometría discontinua. Se ha realizado una modelización matemática para obtener los valores previstos en 2.011 y 2.023. Para aquellas zonas donde los valores previstos son mayores de los límites legales previstos para áreas residenciales, se ha previsto la instalación de barreras antiruido.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.   
Las medidas correctoras propuestas son:  
- Tratamiento de taludes mediante instalación de cunetas de guarda para alturas superiores a 6 m, hidrosiembra de especies herbáceas y plantación en glorietas y zonas verdes llanas. Para ello, durante las operaciones de movimientos de tierra, se decapará la tierra vegetal para su almacenamiento en montículos menores de 1,5 metros de altura, con el fin de reutilizarla. Este tratamiento servirá para integrar paisajísticamente el talud, devolviendo los colores naturales al área.  
- Se proponen 748 metros de barreras antiruido, distribuidos linealmente en aquellos puntos en los que el modelo matemático ha previsto un nivel de ruido mayor de los niveles legalmente establecidos, esto es, 65 dB en horario diurno y 55 dB en horario nocturno.   
- Las especies vegetales afectadas por la trama se incluirán en los futuros jardines, zonas verdes o viales, constituyendo un elemento de integración paisajística  
- Se controlará el suministro de aceites y combustibles, de modo que su provisión se hará desde las estaciones de servicio situadas cerca del área. El almacenamiento se producirá en depósitos de estanqueidad del 100%. Los cambios de aceite y mantenimiento de maquinaria se realizará en talleres autorizados, aunque se prevé un área habilitada en las obras en caso que fuera necesario. Además, se deberá disponer de una cantidad de materiales absorbente en concordancia a la cantidad de aceites que permanezcan en la obra.   
- Los residuos sólidos urbanos, de obra, etc. producido durante la fase de obras serán recogidos en contenedores y transportados en vehículos adecuados a vertederos controlados o instalaciones autorizadas. Los residuos inertes de biomasa serán gestionados y depositados en los vertederos de residuos controlados. Los escombros producidos no podrán utilizarse como material de relleno y quedará prohibido el vertido de restos de obra.  
- Las aguas residuales se conducirán a una balsa de decantación.   
- No se afectará u ocupará por tránsito de personal o maquinaria suelo alguno que no haya sido destinado a ello. Las áreas afectadas por maquinaria, personal y almacenamiento de tierras, se dejarán al acabar la obra en condiciones de ser utilizadas para otros usos sin necesidad de llevar a cabo la limpieza o el transporte de materiales.   
- Se limitará el horario de trabajos a la franja de horario laboral, no pudiéndose llevar a cabo los trabajos en fase nocturna ni días festivos. Se dotarán de silenciadores a los tubos de escape para reducir el nivel de ruido producido por la maquinaria.   
- Se aplicarán riegos periódicos de las zonas donde se produzcan movimientos de tierra y operaciones con maquinaria. Asimismo, los acopios de materiales se depositarán a resguardo de los vientos dominantes y operaciones con maquinaria.  
- Se revisarán los motores de combustión interna con el fin de evitar la contaminación atmosférica. Los combustibles empleados se ajustarán a las características previstas en la normativa que establece las características, calidades y condiciones de empleo del coque de petróleo.  
Se recogen los costes de las medidas protectoras y correctoras, adoptando las partidas presupuestarias necesarias de acuerdo a las previsiones del estudio de impacto ambiental.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de todas las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Se realizará un muestreo para conocer la cantidad de polvo depositado sobre la vegetación.  
- Se tomarán medidas puntuales de ruido en horario de trabajo desde las zonas residenciales cercanas.   
- Control del estado de la vegetación de las áreas donde no está previsto intervenir y en los suelos forestales.  
- La tierra vegetal se mantendrá con labrado y abonado.   
- Se realizará la prospección de patrimonio.  
- Se instalarán barreras antiruido en función de los niveles medidos a la puesta en funcionamiento de la carretera.   
El programa de vigilancia ambiental establece el indicador empleado, la periodicidad, el valor umbral y las medidas a tomar.   
Por último, para comprobar la correcta aplicación del programa de vigilancia ambiental se redactarán informes técnicos medioambientales, de periodicidad anual, que serán remitidos a esta Dirección General.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.a) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 16.2.m del Decreto 131/2007, de 27 de julio del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de acondicionamiento de la carretera CV-840. Tramo: La Romana-El Rodriguillo, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se debe obtener la autorización de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Vivienda y Urbanismo conforme a la Ley 3/1.995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, de modificación o reposición de paso de vías pecuarias.   
2. Se debe ampliar la documentación referente a la descripción y afección al cauce de la rambla de las Tres Fuentes y obtener la autorización de la Confederación Hidrográfica del Segura. La evaluación ambiental correspondiente a esta actuación se efectuará cuando se aporte el anexo Complementario al Estudio de Impacto Ambiental donde se tengan en cuenta los impactos previsibles.  
3. Se deberá obtener el informe sobre el estudio de integración paisajística, realizado por la Dirección General de Paisaje, en cumplimiento de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, y del Reglamento de Paisaje de la Comunidad Valenciana.  
4. La ejecución de las obras de la carretera no deberá afectar al monte de utilidad pública Coto nº 49, ni tampoco al humedal denominado El Rodriguillo-Faldar. Se tendrá especial cuidado en evitar los vertidos durante la ejecución de las obras y durante la explotación.  
5. Constituyendo el cerramiento de toda la obra, se colocará una valla o cerca que permita disminuir los atropellos de animales que intenten cruzar la calzada, así como incrementar la seguridad vial. Se deberán adecuar las obras de drenaje como pasos para anfibios, reptiles y pequeños mamíferos y se diseñarán pasos específicos para aumentar la densidad mínima de paso a uno por kilómetro. El programa de vigilancia ambiental, para la fase de explotación, incorporará las campañas de muestreo necesarias para verificar la eficacia de las medidas aplicadas.  
6. En el cálculo de la instalación lumínica se considerarán las lámparas de mayor eficiencia energética y de mínima emisión de flujo luminoso.  
7. En las actuaciones, las instalaciones auxiliares se ubicarán lo más alejado posible de núcleos urbanos y de acuerdo con los vientos dominantes. No se podrán ubicar en áreas arboladas, suelo forestal y monte de utilidad pública, en el humedal del Rodriguillo-Faldar, franja ocupada por las vías pecuarias, suelo no urbanizable protegido y zonas de dominio público hidráulico. Se estudiará la conveniencia del asfaltado de los viales de obra.   
8. El agua almacenada en las balsas de decantación recibirá el tratamiento adecuado, previo a su eliminación definitiva, evitando su vertido en el humedal del Rodriguillo-Faldar.  
9. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.  
10. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.   
11. De acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción, los excedentes no aprovechados de tierras y piedras no contaminadas de excavación y desmonte, codificados de acuerdo con la lista europea de residuos como LER 17 05 04 y LER 20 02 02, se podrán considerar residuos inertes adecuados y quedan exentos de aplicación del Real Decreto 1.481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
No obstante, de acuerdo al artículo 6 del Decreto referido, los residuos inertes adecuados están sometidos a declaración administrativa, debiendo disponer el titular del residuo que pretenda llevar a cabo la utilización del mismo, de la correspondiente autorización administrativa mediante resolución de la Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
12. El programa de vigilancia ambiental se completará con indicadores que permitan evaluar todas las medidas propuestas. El programa de vigilancia ambiental se incluirá en el plan de obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma. El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales.   
13. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.  
14. Si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, éstas se paralizarán en el entorno de las mismas, informando de ello y de manera inmediata a la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda en Alicante, y encargando, por parte del promotor, a personal especializado, la realización de un estudio geológico y biológico de la cavidad para determinar su interés y evaluar las medidas necesarias para evitar su afección.  
15. A la puesta en uso de la carretera, durante los seis primeros meses, se comprobará el nivel sonoro transmitido en el entorno. En caso de que se superen los niveles fijados en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2.003, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de Protección contra la Contaminación Acústica, la Conselleria de Infraestructuras y Transporte comunicará este hecho al órgano ambiental. Si se superan en 10 dB o más dicha Administración elaborará un plan de mejora de la calidad acústica, que contenga las medidas correctoras a adoptar para la reducción de los niveles sonoros por debajo de dichos niveles. Del mismo modo, las mediciones de las vibraciones en fase de funcionamiento serán remitidas al órgano ambiental.  
16. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
17. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1.989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 5 de diciembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 103/2008-AIA  
Título: Explotación avícola de puesta.  
Promotor: Integradora Avícola Valenciana SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: polígono 28, parcela 290 término municipal de Utiel (Valencia).  
Descripción del proyecto.  
La explotación ganadera cuenta con tres naves de puesta donde se alojan los animales y otra nave dedicada al centro de clasificación de huevos y el almacén. Se sitúa en una parcela de 109.544 m², la superficie construida es de 5.940 m². El resto de la parcela, descontando zona de aparcamientos y accesos, está dedicada a la actividad agrícola, siendo la superficie de 96.481 m². La capacidad total de la explotación es de 153.000 gallinas de puesta.  
Las naves de puesta identificadas como nave 1, 2 y 3 ocupan una superficie de 1520 m² cada una con una altura en cumbrera de 6 m. En el interior de cada una de las naves hay dispuestas seis baterías de jaulas de seis pisos cada una. Todas las naves cuentan con sistema de cintas para el almacenaje y transporte al exterior de la gallinaza. También cuenta con una cinta para el transporte de huevos que recorre las tres naves hasta el centro de clasificación. El almacén y centro de clasificación (nave 4) ocupa una superficie de 1.380 m² con una altura en cumbrera de 6 m. Dentro de esta nave se encuentran las oficinas y aseos del personal. En el interior de las naves se dispone de un pavimento impermeable con una inclinación de 0,25% hacia un lateral donde se recogen las aguas de limpieza. En el perímetro de todas las naves se ha construido una solera de aproximadamente 2 m de anchura de hormigón armado. Las naves donde se alojan los animales disponen de ventiladores de aire y paneles de refrigeración para el control ambiental.  
La explotación dispone de abastecimiento de agua potable procedente de un pozo existente en la explotación. Los consumos anuales estimados para la explotación son los siguientes: agua para bebida 13.961,250 m³, 36,480 m³ para limpieza de naves de puesta, 14,6 m³ para la limpieza de almacenes y la línea de clasificación y 103 m³ para el consumo del personal.  
Además existe un porche de 70 m² donde se encuentran ubicados los grupos electrógenos que abastecen de energía eléctrica a la explotación. Que se emplea para los sistemas de iluminación, alimentación, ventilación y el sistema de apertura y cierre de ventanas.  
La producción de estiércol anual de la explotación se ha estimado en 3.066 Tm. Se dispone de un contrato para la recogida, transporte y gestión de la gallinaza suscrito con la empresa Abonos Orgánicos Antonio Muñoz SL.  
Se ha estimado un volumen anual de 14,6 m³ para la limpieza del almacén y de la línea de clasificación de huevos y de 36,480 m³ para la limpieza y desinfección de las naves de puesta. Las aguas fecales son almacenadas en un depósito y se gestionan a través de un gestor autorizado. Suponen un volumen de 104 m³ anuales. Las aguas pluviales son canalizadas de forma independiente.  
La explotación tiene suscrito un contrato para la retirada de los cadáveres para la capacidad actual y cuenta con contenedores homologados para su almacenamiento.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias establecidas en la explotación, está la dotación de vallado perimetral, tela pajarera en ventanas de las naves y sistema de desinfección de vehículos que acceden a la explotación.  
La distancia al municipio de Utiel es de 3.000 m.  
Tramitación administrativa  
Información pública.   
La información pública se realizó mediante la publicación en el DOCV nº 5.695, de fecha de 4 de febrero de 2008 y mediante edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento. No se presentaron alegaciones durante el periodo de información pública.   
Remisión del expediente.  
En fecha 12 de noviembre de 2007, desde el Área de Calidad Ambiental se remite una copia del proyecto y del estudio de impacto ambiental y documentación anexa solicitando informe acerca de la suficiencia de la documentación presentada. Se abre el expediente de consulta número 407/07CON. En fecha 13 de diciembre de 2007, se contesta a dicho informe solicitando la ampliación de la documentación presentada.  
En fecha 10 de abril de 2008, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite informe acerca del resultado de la información pública y copia de la documentación presentada. Se abre el expediente 103/08 AIA.   
Afecciones legales.  
La explotación se ubica en suelo no urbanizable. Zona XIV. Ganadero-Forestal según el PGOU de Utiel. El porcentaje de ocupación máxima en planta es del 15% según la modificación puntual número 7 del PGOU, aprobada en fecha 23 de enero de 2008.  
La distancia al núcleo urbano es de 3.000 m. Según la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunidad Valenciana la distancia mínima de 1000 m de las explotaciones con respecto a núcleos de población se mantendrá en el caso de núcleos de población superiores a los 2000 habitantes. En este caso, el municipio de Utiel tiene alrededor de 11.900 habitantes.   
La explotación es colindante con la carretera VV-6221 para la que se establece una zona de protección de 25 m. conforme a la Ley 14/2.005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat, que modifica el artículo 33 de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana. Según la documentación presentada las construcciones se encuentran a 30 m de esta vía de comunicación.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.   
El municipio de Utiel no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales.  
La zona donde se desarrollará la actividad no presenta valores ambientales relevantes. Se trata de una zona eminentemente agrícola con una capacidad de uso valorado en su mayoría como moderado (clase C). Dentro de la parcela, la superficie que no está ocupada por las naves o sus instalaciones auxiliares está dedicada al cultivo de almendro. En las proximidades, alternadas con las parcelas de cultivo existen áreas de vegetación forestal, matorral principalmente, todas ellas fuera de la superficie donde se ubican las naves.  
Fisiográficamente se trata de una zona de relieve fuertemente ondulado. Las parcelas se encuentran abancaladas. La erosión actual está valorada como baja, siendo el riesgo de erosión potencial moderado (15-40 Tm/ha/año). En cuanto a la hidrología, existen dos ramblas pero dada la distancia a la que se sitúan no se considera que la explotación pueda tener efectos negativos sobre las mismas. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es alta por lo que se deberán adoptar las medidas adecuadas en cuanto al almacenamiento de residuos y aguas residuales que se generan en el desarrollo de la actividad.  
Las aguas fecales serán gestionadas a través de un gestor autorizado. Las aguas de limpieza de las naves se dejarán evaporar sobre la solera de las mismas. Por lo que respecta a la gallinaza, se ha suscrito un contrato para su recogida por una empresa externa. Se indica que la retirada de ésta se realiza mediante la carga directa en los camiones desde la salida de las cintas transportadoras. A este respeto, vista la vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, se considera que la explotación deberá disponer de un estercolero adecuadamente acondicionado que permita el almacenamiento temporal de gallinaza. Éste deberá estar dimensionado de acuerdo con las necesidades de la explotación. Contará con paredes de altura suficiente para contener los residuos y de una poceta para la recogida de lixiviados.   
El estudio acústico realizado revelaba que en el porche donde se ubican los motogeneradores los valores de emisión sonora superaban los 60 dBA. Considerando las características del entorno en el que se localiza se considera que se deberán adoptar las medidas propuestas en el estudio para reducir dichos niveles por debajo de este límite legal.   
El estudio de impacto ambiental ha propuesto medidas protectoras y correctoras para todos los aspectos ambientales identificados. Se ha elaborado un plan de vigilancia ambiental, para ello se han definido una serie de indicadores y objetivos a cumplir en función de las medidas adoptadas en el estudio.   
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El articulo 16.2 m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de granja avícola de puesta, situada en el término municipal de Utiel (Valencia), que se ubica en la parcela 290 del polígono 28, promovido por Integraciones Avícolas Valencianas SA, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
  
Segundo  
1. Se deberá obtener el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del Patrimonio Cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
3. Todos los residuos que se generen en la explotación deberán ser almacenados y gestionados de forma adecuada conforme a su naturaleza y peligrosidad. Se deberá comunicar cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
4. Las deyecciones ganaderas sólo podrán almacenarse en las zonas habilitadas. Por lo que se deberá disponer de un estercolero debidamente acondicionado y con capacidad suficiente para el almacenamiento de la gallinaza que se genere. Deberá estar impermeabilizado y preferiblemente cubierto. Deberá contar con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza y con una poceta para el almacenamiento de lixiviados debidamente dimensionada.   
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 9 de diciembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 101/2008-AIA.  
Promotor: Emigrés SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: solicitud de la autorización ambiental integrada para la fabricación de pavimento de gres y porcelánico.  
Localización: Paraje Viñals, s/n, l'Alcora (Castellón).  
Ref. Órgano sustantivo: 080/07 IPPC SClCo/LGG.  
Descripción del proyecto.  
1. Características.   
Las instalaciones se sitúan en el paraje Viñals, próximo a la ciudad de l'Alcora (Castellón). La sociedad está legalmente establecida y produce pavimentos desde el año 1994. Con fecha 1 de julio de 2007, Emigrés SL, ha comprado la parcela contigua Nº 7492811YK3379S a Accionistas Sindicados CB.  
La fabricación de pavimento de gres y porcelánico supera las 75 toneladas diarias, así que la actividad está sometida a evaluación de impacto ambiental, pues figura en el anexo I, Grupo 4, letra l del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos. Por producir más de 75 toneladas diarias e instalar una nueva sección que incrementa el consumo de agua por encima del 50%, la actuación también está sometida a autorización ambiental integrada, pues figura en el Grupo 3.5 del anexo I, de la ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.  
Emigrés SL, en un futuro inmediato va a incorporar una nueva sección de preparación de esmaltes, sin que ello suponga un incremento en la producción, pero el consumo de agua se incrementará el 240%, lo que entraña una modificación sustancial.  
Los terrenos sobre los cuales se emplazan las instalaciones están calificados urbanísticamente como suelo urbano industrial.   
Las materias primas que intervienen en el proceso son: agua, arcillas atomizadas, serigrafías, granillas, esmaltes, fritas, engobes, aditivos, colores y modificadores, cajas de producto terminado, fundas de plástico, flejes y pallets.  
El consumo anual de agua es actualmente de 5.570 m³, de los cuales el pozo aporta 4.111 m³, la red municipal 610 m³ y 849 m³ proceden de los esmaltes. El consumo anual previsto de agua después de instalar la nueva sección de molturación de esmaltes es de unos 13.325 m³, de los cuales 7.000 m³ se extraen del pozo propio y 6.325 m³ proceden de la red municipal de agua potable. Emigrés SL, dispone de la concesión administrativa para extraer un máximo de 7000 m³ anuales de agua del pozo de su propiedad.  
La energía consumida en el año 2005 fue de 2.553.969 kwh de electricidad, 26.671.857 kwh de gas natural y 27.641 litros de gasóleo A.  
Las aguas residuales domésticas se acumulan en una balsa y se vierten a la red municipal de alcantarillado mediante camión cuba.  
La generación anual de aguas residuales industriales se estima en 4.167 m³, proceden de las líneas de esmaltado y se recogen a través de las canaletas situadas en la solera. Las aguas se bombean por tubería hasta un gestor autorizado (Azuliber SL), para su valorización en la fabricación de arcillas atomizadas.  
Emigrés SL vierte actualmente las aguas pluviales al barranco de Regatell, ha solicitado al organismo de cuenca el permiso de vertido con fecha 26 de diciembre de 2006.  
El proceso industrial se inicia con la recepción de la arcilla atomizada en las tolvas correspondientes, se tamiza y se almacena seguidamente en las tolvas de las prensas hidráulicas. La arcilla se prensa sobre moldes para formar los soportes, éstos se envían al secadero para reducir la humedad hasta valores convenientes, luego se humedecen previamente al esmaltado, se secan, se esmaltan y se decoran mediante serigrafía. Las piezas pasan por los secaderos previos a los hornos y después se cuecen en el horno monoestrato. Las azulejos salen del horno y pasan el control de calidad, se rechazan los azulejos defectuosos; luego se envasan y paletizan, los palés se envían al almacén de productos acabados, en espera de ser expedidos a los clientes.  
En el año 2005 se produjeron 23.361.063 kg de pavimento de gres y 2.743.644 kg de porcelánico.  
Las emisiones atmosféricas de naturaleza gaseosa salen al exterior por 7 chimeneas, proceden de la combustión del gas natural en los dos hornos, dos secaderos, también tienen su origen en la depuración de las emisiones difusas por los dos filtros prensa situados en la zona de recepción de las arcillas, prensas y en las líneas de esmaltado. El foco nº 2 se da de baja.  
Emigrés SL, genera los siguientes residuos no peligrosos: suspensiones acuosas que contienen materiales cerámicos (LER 080203), residuos de la preparación de mezclas antes del proceso de cocción (101201), residuos de cerámica después del proceso de cocción (101208), revestimiento de horno (161106), lanas cerámicas (161106), partículas y polvo (101203), residuos de cerámica después del proceso de cocción (101208), papel y cartón (150101), plástico (150102), hierro (170405), RSU (200301). La cantidad acumulada en un año asciende a 6.464 toneladas.  
Los residuos peligrosos que genera la actividad son: aceites hidráulicos minerales no clorados (130110\*), trapos y absorbentes (150202\*), envases de papel y de plástico contaminados (150110\*), telas de pantallas (150110\*), envases metálicos contaminados (150110\*), aerosoles (150111\*), filtros de mangas (150202\*), filtros de aceite (150202\*), componentes peligrosos retirados de equipos desechados (160215\*), baterías de plomo, tubos fluorescentes y lámparas de mercurio (200121\*).   
La cantidad anual de residuos peligrosos que genera Emigrés SL, es inferior a los 10.000 kg, la sociedad se encuentra inscrita como pequeño productor.  
1. Alternativas medioambientales.  
Por tratarse de una fábrica establecida y en funcionamiento desde 1994, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
La parcela adquirida tenía almacenados residuos procedentes de industrias cerámicas antiguas, por lo tanto, antes de ampliar las instalaciones procede limpiar los desechos industriales enviándolos a un vertedero mediante un gestor de residuos autorizado.  
El titular fabrica sus productos con las mejores técnicas disponibles, por lo que no se plantean alternativas en este sentido.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación   
En fecha 11 de mayo de 2007, el Área de Calidad Ambiental remite un ejemplar del estudio de impacto ambiental, una copia del proyecto básico de solicitud de autorización ambiental integrada, los anexos documentales del mismo y el documento de síntesis; solicita que se le informe sobre la idoneidad de la documentación para someterla a evaluación de impacto ambiental.  
El jefe del Área de Evaluación Ambiental emite el informe solicitado en fecha 5 de junio de 2007.  
El 3 de abril de 2008, el Área de Calidad Ambiental aporta el resultado del trámite de información pública y documentación complementaria remitida por el promotor; además solicita la evaluación de impacto ambiental del referido proyecto.  
El 10 de julio de 2008 se solicita información al Ayuntamiento de l'Alcora sobre la compatibilidad urbanística de los terrenos de las instalaciones.  
El 16 de septiembre de 2008 se le advierte de caducidad al promotor, a través del órgano sustantivo.  
El Área de Calidad Ambiental remite el 8 de octubre de 2008 la documentación complementaria que había aportado el promotor.  
2. Información pública.   
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 5608, del 27 de septiembre de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.  
Se ha solicitado la documentación complementaria que figura en el informe de idoneidad, relativa a los vertidos de cerámica existentes en tres zonas del recinto y las coordenadas del pozo de agua.  
Informes sectoriales.   
No se han solicitado.  
Afecciones legales medioambientales.   
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, y la información solicitada al Ayuntamiento de l'Alcora, el proyecto no presenta afecciones legales sobre entes medioambientales protegidos por la legislación vigente; además, los usos del suelo son compatibles con la actuación.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad.  
La fabricación de pavimento de gres y porcelánico es una actividad que consume cantidades importantes de energía y genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera. También se producen residuos, vibraciones y contaminación acústica.  
2. Identificación y valoración de los impactos.   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
La balsa que recoge las aguas domésticas está impermeabilizada para evitar percolaciones a las aguas subterráneas.  
Existe un almacén temporal para acumular los residuos peligrosos, los cuales se segregan y almacenan en cajas, bidones de 200 litros, contenedores, big-bags y jaulas; se etiquetan y clasifican por tipos, se almacenan bajo cubierta, sobre solera impermeable, se disponen sobre cubetos de seguridad y son recogidos por gestor autorizado antes de seis meses.   
Las aguas residuales industriales se bombean desde la fábrica por una tubería enterrada bajo la carretera hasta la empresa Azuliber SL, que se dedica a la fabricación de arcillas atomizadas, donde se valorizan.  
Los cálculos realizados por el redactor de la documentación técnica siguen el procedimiento explicado en el anexo II de la Orden de 18 de octubre de 1976, (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de Origen Industrial, y revelan que las chimeneas de los secaderos de las prensas (focos F-01 y F-03) no cumplen el mínimo impulso vertical convectivo del penacho de humos. No obstante lo anterior, los dos secaderos poseen sendos ventiladores acoplados a la chimenea y dimensionados para tal fin.  
La última auditoría sobre emisiones atmosféricas, realizada por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental data del 27 de junio de 2005 y certifica que los dos filtros de mangas, los dos secaderos y los dos hornos cumplen con los valores límite de emisión para los diferentes contaminantes evaluados, tomando como referencia los límites fijados en el anexo IV del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del ambiente atmosférico.  
Las emisiones acústicas diurnas y nocturnas no sobrepasan los niveles de recepción externos del anexo II, tabla 1, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, para el uso industrial dominante de los terrenos que rodean las instalaciones.  
Durante la visita técnica realizada a las instalaciones se ha visto que los residuos de cerámica que se encontraban en la parcela 7492811YK3379S, están siendo retirados a un vertedero mediante un gestor autorizado.   
El promotor ha justificado documentalmente el tratamiento de las instalaciones de tipo sanitario para prevenir la presencia de Legionella pneumophila.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 4, letra l, del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél; según se desprende del Artículo 3.1, del citado Real Decreto Legislativo 1/2008.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto Básico de la Sociedad Emigrés SL, para la fabricación de pavimento de gres y porcelánico, al objeto de obtener la correspondiente autorización ambiental integrada; sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras que figuran en la documentación y las prescripciones siguientes:  
1. El promotor completará la limpieza de los residuos que existen en la parcela industrial Nº 7492811YK3379S (la adquirida a Accionistas Sindicados CB) enviándolos a un vertedero mediante gestores de residuos autorizados, también eliminará igualmente los residuos que existen a la izquierda de la carretera en la entrada a las instalaciones.  
2. Para evitar roturas accidentales de la tubería que conduce las aguas residuales industriales hasta Azuliber SL, el promotor colocará carteles a lo largo de su trazado en los lugares posibles. Cada cartel indicará la presencia de la tubería, su contenido (aguas residuales industriales) y el propietario. Los carteles estarán construidos y escritos con materiales adecuados para resistir la intemperie.   
3. Las canaletas de las líneas de esmaltado, tanto las que se encuentran en funcionamiento como las que se encuentran en reserva, se encontrarán permanentemente limpias de sedimentos y en buen estado de conservación.  
4. El promotor realizará mediciones de autocontrol de las emisiones atmosféricas, con la periodicidad que estime el órgano sustantivo, o como mínimo cada 3 años, en cumplimiento de los artículos 21 y 29 de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial, y el artículo 7.6 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera. Anotará los valores registrados en el libro oficial de registro para actividades potencialmente contaminadoras, según el modelo del anexo lV de la citada Orden.  
5. EMIGRÉS SL analizará los niveles acústicos de recepción externos, con la frecuencia que determine la autoridad administrativa sustantiva, o al menos cada 5 años, para determinar que no superan los 70 dB(A) en horario diurno y los 60 dB(A) en horario nocturno.   
6. El promotor dispone de un plazo de hasta 6 meses, contados a partir del otorgamiento de la autorización ambiental integrada, para cumplir las prescripciones 1ª y 2ª, la cual completará remitiendo a la Dirección General para el Cambio Climático un pequeño informe dotado de reportaje fotográfico.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero   
Publicar en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 10 de diciembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML