Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7643, del 26-10-2015 (2015/8462)

RESOLUCIÓ de 5 d'octubre de 2015, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 14/15-AIA Sinarcas.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7643

Data del DOGV
:   26-10-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/8462

CVE


Data del document
:   05-10-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 d'octubre de 2015, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 14/15-AIA Sinarcas. [2015/8462]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 14/15-AIA Sinarcas.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 14-2015-AIA.  
Títol: ampliació d'explotació avícola de producció d'ous amb sistemes alternatius (Fase II).  
Promotor: Naturalsa, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Sinarcas.  
Localització: parcel·les 147, 153 i 135 del polígon 14.  
  
Descripció del projecte i alternatives  
La societat Naturalsa, SL, disposa actualment de llicència ambiental per a una explotació avícola de producció d'ous amb sistemes alternatius amb capacitat per a 9.950 gallines campestres i centre de classificació d'ous.  
Es pretén augmentar progressivament la capacitat productiva duent a terme una segona fase que consistirà en la construcció de dos naus: una nau amb capacitat de 9.950 gallines campestres i una segona nau amb capacitat per a 20.000 gallines campestres.  
L'explotació en el seu conjunt tindrà una capacitat de 39.900 gallines per la qual cosa el projecte en el seu conjunt ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
En la fase de projecte es van estudiar diverses alternatives relatives a l'elecció de parcel·les. Triades les parcel·les, es va estudiar la ubicació i orientació de les naus dins de la parcel·la triada a fi de minimitzar els impactes ambientals més significatius relatius a moviments de terres, impactes sobre el paisatge o molèsties per olors.  
Es van contemplar les alternatives següents:  
- Alternativa 1: orientació N-S de les naus a fi que les naus s'adapten a les corbes de nivell evitant innecessaris moviments de terres.  
  
- Alternativa 2: construcció de les naus en la zona oest de la parcel·la. L'alternativa no es va considerar adequada a causa del seu major impacte sobre la vegetació.  
Per la seua menor afecció es va triar l'alternativa 1 com la de menor impacte sobre la zona.  
Les instal·lacions previstes per a l'alternativa triada són:  
Fase I:  
- Nau I per a gallines campestres dividida en dos zones: una zona per a gallines campestres i una segona zona secundària destinada a local tècnic amb una superfície total construïda de 1.608,21 m².  
- Centre de classificació d'ous de 1.200 m² que comptarà amb zona d'oficina i vestuaris, zones d'emmagatzematge d'envasos i embalatges, zona de classificació d'ous, zona d'emmagatzematge i conservació de producte acabat, moll de càrrega.  
Fase II:  
- Nau II per a gallines campestres de 1.608,21 m² amb la mateixa distribució que la construïda en la fase I.  
- Nau per a gallines ponedores en terra de 2.054,40 m² dividida igualment en zona destinada a l'allotjament de les aus i local tècnic.  
La superfície total construïda serà de 6.470,82 m².  
En les instal·lacions previstes es realitzaran dos activitats ramaderes: producció d'ous campestres i producció d'ous amb posta a terra.  
  
En el sistema de producció d'ous campestres les gallines s'allotgen en l'interior de les naus però tenen accés a l'exterior.  
El sistema d'allotjament serà el de tipus aviari de quatre altures i s'hi ubicaran dos zones de pales reixades o slats amb cinta de retirada de fem, ponedors col·lectius amb cintes de retirada d'ous, línies de menjadors i abeuradors i jócs.  
Els ous seran arreplegats per mitjà d'unes cintes transportadores i transportats al centre de classificació on seran classificats i empaquetats per a dur-los mercat.  
L'accés al parc exterior serà lliure durant tot el dia per mitjà de trapes de 2x0,50 m situades en les fatxades laterals de la nau. Aquest parc estarà cobert de vegetació i tindrà una superfície lliure i disponible per a les gallines superior a 4 m²/gallina. El parc comptarà amb refugis i abeuradors.  
Cada cicle de producció dura entre 13 i 14 mesos al final del qual es retiren les aus, es realitza la retirada del fem, el llavat i la desinfecció de les instal·lacions. Una vegada realitzat el buit sanitari es pot iniciar un nou cicle de posta.  
La segona activitat ramadera que es realitzarà en l'explotació és la de posta en terra. En aquest sistema les gallines s'allotgen lliures en l'interior de la nau amb llit de 15-20 cm de grossària. En aquest sistema no es disposa d'accés a patis exteriors. La resta de característiques de la nau i sistema de producció és el mateix que en el cas anterior.  
  
La retirada del fem de les naus es realitza després del buit sanitari.  
Es preveu un consum de matèries primeres de 1.601,98 t de pinso a l'any, 3.311,70 m³/any d'aigua per a l'obtenció de 5.373.000 d'ous campestres /any i 5.400.000 d'ous obtinguts de posta en terra.  
Es generaran com a subproducte de l'activitat 2.195,50 t de fem que serà retirat per l'empresa per a utilitzar-lo com a matèria orgànica.  
Per a la retirada de la gallinassa les naus tindran en l'aviari unes cintes transportadores que es disposaran en el sentit longitudinal de la nau, i la transportaran directament fins al camió que s'encarregarà de la seua retirada. No s'aplicarà cap sistema d'assecat de les dejeccions. Cada dia la cinta avançarà només una part de la seua longitud total a fi que la gallinassa es vaja assecant per l'acció de la ventilació.  
  
A més, al final de cada cicle es procedirà a la retirada del jaç de l'interior de la nau.  
Per a dur a terme una correcta gestió del fem es construirà un femer estanc i impermeable que comprenga la superfície ocupada pels camins davall la cinta transversal coberta; la utilització de la fatxada posterior de la nau es limitarà a situacions excepcionals.  
El femer estarà proveït d'una solera de 20x8 metres realitzada amb formigó reforçat amb malla electrosoldada que impedeix qualsevol tipus d'infiltració i amb pendent cap a l'arqueta de lixiviats. Els femers disposaran de proteccions laterals per a evitar la incorporació d'escolaments i facilitar l'emmagatzematge de les dejeccions.  
A més dels fems es generaran en l'explotació residus procedents de tractaments veterinaris i productes de neteja. Aquests residus s'arreplegaran en contenidors específics fins a ser retirats per empresa autoritzada.  
La resta de residus que es generen (restes d'embalatges, tubs fluorescents) es gestionaran per mitjà de l'ecoparc del municipi o bé es gestionaran per mitjà de gestor autoritzat.  
Les aigües residuals domèstiques s'emmagatzemaran en depòsit estanc des d'on seran retirades per a gestionar-se a través de l'EDAR del municipi.  
Per a evitar que les aigües pluvials puguen infiltrar-se en l'interior de les naus, es disposaran voreres al voltant d'aquestes.  
Per a l'eliminació d'animals morts es disposarà de contenidor homologat. Es contractarà l'assegurança corresponent.  
Quant a la generació d'olors, la ventilació de les naus assegura que en el seu interior no es produïsquen acumulacions excessives. En l'exterior de la nau la producció d'olors es concentrarà en els períodes de càrrega d'aus i en el moment de càrrega del fem.  
  
L'explotació disposarà d'abastiment d'aigua potable procedent de la xarxa municipal de Sinarcas. Es construirà una xarxa d'aigua potable que tindrà la seua connexió en una granja situada a uns 600 metres. La xarxa tindrà aproximadament uns 1.100 metres.  
Es construirà línia elèctrica soterrada amb recorregut paral·lel a l'anterior d'1 km aproximat de longitud al final de la qual s'ubicarà un transformador.  
Tramitació administrativa  
El 16 de febrer de 2015 l'Ajuntament de Sinarcas, en el tràmit de concessió de la llicència ambiental, remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental còpia d'expedient administratiu, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental als efectes de l'inici de la tramitació ambiental del projecte.  
L'expedient administratiu conté certificat indicant que el tràmit d'informació pública es va realitzar per mitjà de publicació d'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València número 65, del 18 de març de 2014, exposició al públic i inserció d'anunci en el tauler d'edictes de l'ajuntament per un període de 30 dies hàbils, durant els quals no s'hi va presentar cap al·legació.  
L'11 de març es remet al promotor escrit sobre l'inici del tràmit d'audiència indicant que excepte «interpretació errònia, la [?] documentació presentada es refereix únicament a la segona fase del projecte ».  
El 7 d'abril de 2015 té entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació justificativa indicant que la documentació arreplega la totalitat del projecte (fases I i II).  
El 16 d'abril de 2015 el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, en compliment de l'article 21.2 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats, emet un informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental, que es remet en data 17 d'abril de 2015 al promotor del projecte.  
  
Els aspectes principals del dit informe es refereixen a la necessitat de descriure l'hàbitat present en l'àmbit de l'actuació i estudiar els possibles impactes sobre el patrimoni cultural valencià.  
En relació amb la descripció del projecte se sol·licita el traçat de línia elèctrica i de l'estesa de canonades per al subministrament d'aigua a l'explotació.  
El 21 d'abril de 2014 se sol·licita informe en matèria forestal al Servici Territorial de Medi Ambient de València a la vista que l'informe sol·licitat per l'òrgan substantiu no ha tingut contestació.  
El 18 de maig de 2015 es rep la documentació sol·licitada al promotor d'acord amb l'informe d'abast i contingut emés, i es considera complet l'expedient i vàlida la informació pública realitzada atés que de l'anàlisi de la documentació remesa no es deriva cap canvi en el projecte o nous elements que hagen de ser posats a consideració de les administracions i públic afectats.  
Afeccions legals  
Segons la cartografia de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, l'explotació s'ubicarà en sòl no urbanitzable protegit.  
  
La parcel·la 180 (antiga 135) del polígon 14 de Sinarcas afecta sòl forestal estratègic d'acord amb el pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR) per formar part de capçalera de conca prioritària.  
Informes sectorials  
L'expedient conté els informes següents:  
- Informe de compatibilitat urbanística de 5 de maig de 2014:  
«[?]1. El planejament municipal que afecta la finca són les normes subsidiàries de Sinarcas, aprovades definitivament el 27 de juny de 2002 i la modificació puntual número 3 aprovada definitivament el 23 de juliol de 2012.  
2. El sòl on s'emplaça l'activitat es classifica i qualifica com a: sòl no urbanitzable. Aptitud agrícola ramadera.  
3. Es permeten l'ús agrícola i les edificacions compatibles amb les instal·lacions necessàries per a l'explotació ramadera intensiva.  
4. No s'està elaborant cap modificació del planejament municipal que afecte l'emplaçament de l'activitat.  
5. En el planejament no hi ha cap circumstància prevista per a instal·lacions existents abans de l'aprovació del mateix [...]»  
6. L'informe finalitza considerant que l'actuació proposada és compatible amb el planejament municipal.  
- Informe favorable de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de València de 15 de setembre de 2014, condicionat (entre altres) que el centre de classificació d'ous únicament preste servei a l'explotació i no a altres.  
- Còpia de l'informe tècnic de l'enginyer municipal de data 25 de novembre de 2014:  
»[...] la zona on s'ubica el centre de classificació d'ous està actualment ocupada per cereal, mentres que les naus de posta aniran en una zona actualment ocupada per matoll (coscolls, carrasques ginebres, argilagues,etc) i alguns peus de pins.  
Es tracta d'una vegetació present de forma abundant en tots els terrenys forestals de la zona, sense que presente especial singularitat.  
Només s'eliminarà la vegetació en la superfície ocupada per les edificacions.  
La resta de la superfície es mantindrà amb vegetació natural, encara que es puga clarejar o netejar parcialment per a fer-la adequada a les gallines campestres.  
No s'eliminarà en principi cap dels peus de pins existents, i se'n plantaran alguns de nous a fi que ajuden a disminuir l'impacte visual de l'explotació.  
En conclusió [?] només s'eliminarà completament la vegetació en la zona ocupada per les construccions. Al seu voltant, es procedirà a netejar o clarejar parcialment. I fins i tot per a disminuir l'impacte visual es procedirà a plantar nous peus».  
La documentació tècnica inclou:  
- Certificat de l'Ajuntament de Sinarcas d'11 de maig de 2015 en el qual s'indica: » [...] el municipi disposa de suficients recursos hídrics per a abastir, des de la xarxa pública d'aigua potable, la granja avícola sítia en la partida de La Cobañera d'aquest municipi el titular de la qual és Naturalsa, SL [?] d'acord amb els volums manifestats per l'empresa [...]».  
- Còpia del contracte de retirada de fems i llots de fossa sèptica.  
- Document d'acceptació de residus d'envasos contaminats per substàncies perilloses per gestor autoritzat.  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental realitza la següent valoració del medi:  
  
En el municipi de Sinarcas poden trobar-se els següents espais naturals: LIC Sierra del Negrete, LIC i zona humida Lavajos de Sinarcas, microreserva Lavajo del Tío Bernardo, microreserva Lavajo del Jaral, microreserva de Las Hoyuelas, reserva de fauna de Las Hoyuelas, ZEPA Alto Turia i Sierra del Negrete i LIC Alto Turia.  
Tots aquests espais protegits es troben a més de 2 km de la zona on s'ubicarà l'explotació per la qual cosa no s'esperen impactes sobre els esmentats espais.  
Quant a la flora, la major part de l'entorn on s'ubicarà l'explotació està dedicada a cultius de secà. En la zona afectada pel projecte s'ubiquen una zona agrícola de cereals i una zona forestal.  
Aquesta zona forestal està inclosa com a terreny forestal estratègic (capçalera de conques prioritàries) en el pla d'acció territorial forestal (PATFOR). La vegetació forestal existent en l'àmbit consisteix en matoll predominant com a espècie el coscoll (Quercus coccifera), carrasca (Quercus rotundifolia), savina (Juniperus phoenicea), i ginebre (Juniperus communis). També poden localitzar-se altres espècies vegetals com ara romer (Rosmarinus officinalis), timó (Thymus vulgaris), cepell (Erica multiflora) o argilaga (Retrama scorpius) així com peus aïllats de pi (Pinus halepensis).  
Es localitza en la zona l'hàbitat no prioritari 4090 (codi UE) «bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga». La superfície de l'hàbitat afectada per les construccions serà d'uns 10.000 m². Aquesta superfície afectada suposa el 0,14 % de l'hàbitat per la qual cosa l'impacte de l'activitat sobre l'hàbitat no es considera representatiu.  
L'hàbitat descrit i la vegetació associada a l'hàbitat es veuran afectats en la fase de construcció de l'activitat. No obstant això, a fi d'evitar impactes innecessaris, el centre de classificació d'ous es construirà en zona ocupada per cultius de cereal. La construcció de les naus restants afectarà la vegetació descrita si bé la resta de superfície es mantindrà amb la seua vegetació natural, encara que aclarida a fi de fer-la adequada per a l'ús de les gallines campestres.  
L'inventari de fauna del banc de dades de biodiversitat (quadrícula 10x10) mostra una gran varietat d'espècies: astor i esparver comú, àguila serpera, serp blanca, gat salvatge europeu, fardatxo ocel·lat, xot europeu, rabosot roig, etc.  
Consultades les quadrícules 1x1, no s'han detectat espècies d'interés que puguen resultar afectades per l'activitat si bé amb caràcter general s'espera una pèrdua de l'hàbitat de les espècies de la zona així com un canvi en els seus hàbits o desplaçament de les mateixes si bé aquests impactes no es consideren significatius.  
Quant a l'impacte sobre el patrimoni cultural, la prospecció arqueològica, etnològica i arquitectònica realitzada va consistir en un reconeixement preliminar del terreny seguida d'una prospecció sistemàtica amb inspecció directa i exhaustiva de la superfície del terreny. Els treballs realitzats van donar com a resultat la documentació de sis elements de caràcter etnològic: 5 formes de maçoneria irregular no facetada travada en sec i les restes d'una casella de cultiu de maçoneria facetada a l'exterior travada en sec.  
No es proposa cap mesura correctora ja que es considera suficient la documentació realitzada.  
Relatiu a la qualitat de l'aire, en la fase de funcionament de l'activitat es produirà un augment de les emissions procedents de la gestió del fem com ara metà, amoníac i òxid nitrós.  
En relació amb la generació de sorolls i vibracions, no s'esperen sorolls i vibracions de magnitud suficient per a considerar la necessitat d'adoptar mesures correctores.  
Quant al consum de recursos, el més rellevant és el consum d'aigua l'abastiment del qual queda garantit per mitjà de la xarxa de subministrament de Sinarcas.  
L'estudi d'impacte ambiental considera que en la fase de construcció les accions que poden generar impactes significatius són el desbrossament i aclariment del terreny, els moviments de terra, la construcció d'edificacions i el trànsit de vehicles.  
El medi físic serà el més afectat en aquesta fase ja que es considera que el sòl veurà alterades les seues propietats i s'hi produirà compactació, pèrdua de la permeabilitat, risc d'erosió.  
Durant la fase d'obres i durant la fase de funcionament es produirà un canvi en el paisatge original; no obstant això,aquesta afecció no es considera significativa.  
Quant als aspectes socioeconòmics, la implantació de l'activitat en un sòl qualificat d'aptitud ramadera, l'acceptació social d'aquest tipus d'activitat en el municipi i l'impacte positiu sobre el mercat de treball, porta a valorar com a positiu l'impacte generat.  
  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
Fase de construcció: s'aplicaran les mesures següents:  
- Es complirà amb el que estableix el Decret 7/2004 pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
- Per a evitar l'increment de l'erosió només s'ocuparà el terreny imprescindible per a la realització de les instal·lacions i es mantindrà la resta de parcel·la amb vegetació.  
- Es gestionaran els residus de construcció d'acord amb la legislació vigent.  
- Les construccions adaptaran els colors i materials als de la zona.  
  
- Disseny de barrera vegetal amb el suport de la vegetació existent, completant-la amb noves plantacions irregulars arbòries formant xicotets bosquetes com a mesura d'integració en el paisatge i com a barrera per a evitar les molèsties per males olors.  
- S'evitarà l'excés de males olors per mitjà de l'adequada ventilació de les instal·lacions. Per a afavorir la dispersió dels gasos que causen mal olor i evitar la seua arribada a les poblacions s'utilitzarà la barrera vegetal descrita en l'apartat anterior.  
- La retirada d'animals morts en l'explotació es realitzarà per gestor autoritzat.  
- Les naus estaran dotades de solera de formigó hidròfug estanca i impermeable per a evitar qualsevol filtració en el sòl.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
Es proposa un programa de vigilància ambiental amb controls periòdics de les mesures previstes en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
En la fase de construcció la mesura més rellevant proposada és la supervisió de la possible aparició de restes integrants del patrimoni cultural valencià cosa que determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i procedir a notificar l'aparició de restes a l'òrgan competent.  
Es controlaran mensualment les revegetacions proposades (talussos, barrera vegetal) així com l'estat general de les instal·lacions. Anualment es comprovarà que es contracta l'assegurança de retirada de cadàvers i el contracte de gestió de fem per empresa autoritzada.  
En els moments en què l'activitat ho requerisca, es controlarà l'adequada desinfecció i neteja dels distints elements de l'explotació així com l'estat de les cintes transportadores de fem.  
Consideracions de l'òrgan ambiental:  
Els impactes més importants causats per l'ampliació de l'activitat seran l'afecció a terreny forestal estratègic d'ara en avant TFE), la generació de residus i l'ús de recursos (aigua, sòl) així com el seu impacte sobre el paisatge.  
Relatiu al consum d'aigua, s'ha justificat la disponibilitat de recursos; quant al consum de sòl, les instal·lacions projectades són les precises per a dur a terme el projecte sense que se'n produïsca un consum innecessari.  
Quant a la generació de residus i subproductes, s'han establit sistemes de gestió acordats amb la legislació vigent de manera que s'eviten contaminacions.  
En relació amb l'afecció del projecte a TFE per formar part de capçalera de conca prioritària, l'article 28.1 indica que en el terreny forestal seran compatibles les obres, usos i aprofitaments previstos en la legislació urbanística, complint, almenys, amb els requisits que estableix, segons que tinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú o protegit així com els autoritzats per l'administració competent, d'acord amb la normativa vigent.  
Atés que el projecte compta amb informe positiu de compatibilitat urbanística, es considera complit el dit article.  
Podria ser aplicat al projecte l'article 30 de l'esmentat decret referent a l'autorització de construccions en terreny forestal i en el qual s'indica l'obligatorietat de presentar un pla de prevenció d'incendis forestals per la qual cosa en el tràmit substantiu haurà de contemplar-se aquesta circumstància.  
Referent a les zones d'alta potencialitat erosiva estableix la recomanació de no reduir la vegetació total per davall del 40 %. La reducció de la vegetació per davall de la dita cobertura ha de justificar-se tècnicament.  
En els condicionants ambientals de la present declaració d'impacte ambiental es tindran en compte les directrius del PATFOR, el compliment de les quals garantirà de forma complementària una adequada integració de l'activitat en el paisatge i es proposaran mesures preventives perquè els esmentats terrenys no es degraden.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i annex I. 1.h) del Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 15 del Decret 47/2015,de 17 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació, el projecte «ampliació d'explotació avícola de producció d'ous amb sistemes alternatius (Fase II)»:  
  
1. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
2. Si del seguiment dels impactes generats en la primera fase de l'activitat es detectaren efectes no previstos, es procedirà a modificar les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental i es comunicaran les modificacions realitzades tant a l'òrgan substantiu com al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
3. En relació amb l'afecció a terrenys forestals:  
a) En el desbrossament que es realitzarà per a l'habilitació dels parcs d'estada de les aus en l'exterior es respectaran els peus de les espècies Quercus rotundifolia, Juniperus phoenicea, Juniperus communis, Pinus halepensis. Excepte justificació tècnica, es procurarà que en el conjunt de les parcel·les afectades l'índex d'eliminació de la vegetació no siga inferior al 40 %.  
b) En el tràmit de l'autorització substantiva es tindrà en compte que en aplicació de l'article 30 del Decret 5/2013 d'aprovació del PATFOR pot ser necessària la redacció d'un pla de prevenció d'incendis forestals.  
  
c) L'estada de les aus en l'exterior no podrà suposar una degradació de les condicions ambientals de la zona forestal i s'hauran de mantindre aquestes zones el més netes possible i en cas necessari realitzar una alternança de les zones posades a disposició de les aus.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 15 de juny de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 5 d'octubre de 2015.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7643, del 26-10-2015 (2015/8462)

RESOLUCIÓN de 5 de octubre de 2015 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 14/15-AIA Sinarcas.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7643

Fecha DOGV
:   26-10-2015

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2015/8462

CVE


Fecha del documento
:   05-10-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de octubre de 2015 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 14/15-AIA Sinarcas. [2015/8462]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 14/15-AIA Sinarcas.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 14-2015-AIA.  
Título: ampliación de explotación avícola de producción de huevos en sistemas alternativos (Fase II).  
Promotor: Naturalsa, SL.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Sinarcas.  
Localización: parcelas 147, 153 y 135 del polígono 14.  
  
Descripción del proyecto y alternativas  
La sociedad Naturalsa, SL, dispone actualmente de licencia ambiental para una explotación avícola de producción de huevos en sistemas alternativos con capacidad para 9950 gallinas camperas y centro de clasificación de huevos.  
Se pretende aumentar progresivamente la capacidad productiva llevando a cabo una segunda fase que consistirá en la construcción de dos naves: una nave con capacidad de 9950 gallinas camperas y una segunda nave con capacidad para 20000 gallinas camperas.  
La explotación en su conjunto tendrá una capacidad de 39900 gallinas por lo que el proyecto en su conjunto debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
En la fase de proyecto se estudiaron diversas alternativas relativas a la elección de parcelas. Elegidas las parcelas, se estudió la ubicación y orientación de las naves dentro de la parcela elegida con el fin de minimizar los impactos ambientales más significativos relativos a movimientos de tierras, impactos sobre el paisaje o molestias por olores.  
Se contemplaron las siguientes alternativas:  
- Alternativa 1: orientación N-S de las naves con el fin de que las naves se adapten a las curvas de nivel evitando innecesarios movimientos de tierras.  
- Alternativa 2: construcción de las naves en la zona oeste de la parcela. La alternativa no se consideró adecuada debido a su mayor impacto sobre la vegetación.  
Por su menor afección se eligió la alternativa 1 como la de menor impacto sobre la zona.  
Las instalaciones previstas para la alternativa elegida son:  
Fase I:  
- Nave I para gallinas camperas dividida en dos zonas: una zona para gallinas camperas y una segunda zona secundaria destinada a local técnico con una superficie total construida de 1608,21 m².  
- Centro de clasificación de huevos de 1200 m² que contará con zona de oficina y vestuarios, zonas de almacenamiento de envases y embalajes, zona de clasificación de huevos, zona de almacenamiento y conservación de producto acabado, muelle de carga.  
Fase II:  
- Nave II para gallinas camperas de 1608,21 m² con igual distribución que la construida en la Fase I.  
- Nave para gallinas ponedoras en suelo de 2054,40 m² dividida igualmente en zona destinada al alojamiento de las aves y local técnico.  
La superficie total construida será de 6470,82 m².  
En las instalaciones previstas se realizarán dos actividades ganaderas: producción de huevos camperos y producción de huevos con puesta en suelo.  
En el sistema de producción de huevos camperos las gallinas se alojan en el interior de las naves pero tienen acceso al exterior.  
El sistema de alojamiento será el de tipo aviario de cuatro alturas y en el mismo se ubicarán dos zonas de slats con cinta de retirada de estiércol, ponederos colectivos con cintas de retirada de huevos, líneas de comederos y bebederos y aseladeros.  
Los huevos serán recogidos mediante unas cintas transportadoras y transportados al centro de clasificación donde serán clasificados y empaquetados para su puesta en el mercado.  
El acceso al parque exterior será libre durante todo el día mediante trampillas de 2x0,50 m situadas en las fachadas laterales de la nave. Este parque estará cubierto de vegetación y tendrá una superficie libre y disponible para las gallinas superior a 4 m²/gallina. Esta parque contará con refugios y bebederos.  
Cada ciclo de producción dura entre 13 y 14 meses al final del cual se retiran las aves, se realiza la retirada del estiércol, el lavado y la desinfección de las instalaciones. Una vez realizado el vacío sanitario se puede iniciar un nuevo ciclo de puesta.  
La segunda actividad ganadera que se realizará en la explotación es la de puesta en suelo. En este sistema las gallinas se alojan libres en el interior de la nave disponiéndose de cama con espesor de 15-20 cm. En este sistema no se dispone de acceso a patios exteriores. El resto de características de la nave y sistema de producción es el mismo que en el caso anterior.  
La retirada del estiércol de las naves se realiza tras el vacío sanitario.  
Se prevé un consumo de materias primas de 1601,98 T de pienso al año, 3311,70 m³/año de agua para la obtención de 5373000 huevos camperos/año y 5400000 huevos obtenidos de puesta en suelo.  
Se generará como subproducto de la actividad 2195,50 T de estiércol que será retirado por empresa para su empleo como enmienda orgánica.  
Para la retirada de la gallinaza las naves dispondrán en el aviario de unas cintas transportadoras que se dispondrán en sentido longitudinal de la nave, y lo transportarán directamente hasta el camión que se encargará de la retirada del mismo. No se aplicará ningún sistema de secado de las deyecciones. Cada día la cinta avanzará solo una parte de su longitud total con el fin de que la gallinaza se vaya secando por la acción de la ventilación.  
Además al final de cada ciclo se procederá a al retirada de la yacija del interior de la nave.  
Para llevar a cabo una correcta gestión del estiércol se construirá un estercolero estanco e impermeable que comprenda la superficie ocupada por los caminos bajo la cinta transversal cubierta y la fachada posterior de la nave limitándose su utilización a situaciones excepcionales.  
El estercolero estará provisto de una solera de 20x8 metros realizada con hormigón reforzado con malla electrosoldada que impide cualquier tipo de infiltración y con pendiente hacia la arqueta de lixiviados. Los estercoleros dispondrán de protecciones laterales para evitar la incorporación de escorrentías y facilitar el almacenamiento de las deyecciones.  
Además de los estiércoles se generará en la explotación residuos procedentes de tratamientos veterinarios y productos de limpieza. Estos residuos se recogerán en contenedores específicos hasta ser retirados por empresa autorizada.  
El resto de residuos que se generen (restos de embalajes, tubos fluorescentes) se gestionarán por medio del ecoparque del municipio o bien se gestionarán por medio de gestor autorizado.  
Las aguas residuales domésticas se almacenarán en depósito estanco desde donde serán retiradas para gestionarse a través de la EDAR del municipio.  
Para evitar que las aguas pluviales puedan infiltrarse en el interior de las naves, se dispondrán aceras alrededor de estas.  
Para la eliminación de animales muertos se dispondrá de contenedor homologado. Se contratará el seguro correspondiente.  
En cuanto a la generación de olores, la ventilación de las naves asegura que en el interior de las mismas no se produzcan acumulaciones excesivas. En el exterior de la nave la producción de olores se concentrará en los periodos de de carga de aves y en el momento de carga del estiércol.  
La explotación dispondrá de abastecimiento de agua potable procedente de la red municipal de Sinarcas. Se construirá una red de agua potable que tendrá su acometida en una granja situada a unos 600 metros. La red tendrá aproximadamente unos 1100 metros.  
Se construirá línea eléctrica enterrada con recorrido paralelo al anterior de 1 km aproximado de longitud al final de la cual se ubicará un transformador.  
Tramitación administrativa  
El 16 de febrero de 2015 el Ayuntamiento de Sinarcas, en el trámite de concesión de la licencia ambiental, remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental copia de expediente administrativo, proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental a efectos del inicio de la tramitación ambiental del proyecto.  
El expediente administrativo contiene certificado indicando que el trámite de información pública se realizó mediante publicación de anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 65 del 18 de marzo de 2014, exposición al público e inserción de anuncio en el tablón de edictos del ayuntamiento por un periodo de 30 días hábiles, durante los cuales no se presentó ninguna alegación.  
El 11 de marzo se remite al promotor escrito sobre el inicio del trámite de audiencia indicando que «salvo interpretación errónea, [?] la documentación presentada se refiere únicamente a la segunda fase del proyecto».  
El 7 de abril de 2015 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación justificativa indicando que la documentación recoge la totalidad del proyecto (fases I y II).  
El 16 de abril de 2015 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en cumplimiento del artículo 21.2 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades, emite informe de alcance y contenidos del estudio de impacto ambiental remitiéndose dicho informe en fecha de 17 de abril de 2015 al promotor del proyecto.  
Los aspectos principales de dicho informe se refieren a la necesidad de describir el hábitat presente en el ámbito de la actuación y estudiar los posibles impactos sobre el patrimonio cultural valenciano.  
En relación con la descripción del proyecto se solicita el trazado de línea eléctrica y del tendido de tuberías para el suministro de agua a la explotación.  
El 21 de abril de 2014 se solicita informe en materia forestal al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia a la vista de que el informe solicitado por el órgano sustantivo no ha tenido contestación.  
El 18 de mayo de 2015 se recibe la documentación solicitada al promotor de acuerdo con el informe de alcance y contenido emitido, considerándose completo el expediente y válida la información pública realizada dado que del análisis de la documentación remitida no se deriva ningún cambio en el proyecto o nuevos elementos que deban ser puestos a consideración de las administraciones y público afectados.  
Afecciones legales  
Según la cartografía de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente la explotación se ubicará en suelo no urbanizable protegido.  
La parcela 180 (antigua 135) del polígono 14 de Sinarcas afecta a suelo forestal estratégico de acuerdo con el plan de acción territorial forestal de la Comunidad Valenciana (PATFOR) por formar parte de cabecera de cuenca prioritaria.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene los siguientes informes:  
- Informe de compatibilidad urbanística de 5 de mayo de 2014:  
«[?] 1. El planeamiento municipal que afecta a la finca son las normas subsidiarias de Sinarcas, aprobadas definitivamente el 27 de junio de 2002 y la modificación puntual número 3 aprobada definitivamente el 23 de julio de 2012.  
2. El suelo donde se emplaza la actividad se clasifica y califica como:suelo no urbanizable. Aptitud agrícola ganadera.  
3. Se permite el uso agrícola y las edificaciones compatibles con las instalaciones necesarias para la explotación ganadera intensiva.  
4. No se está elaborando ninguna modificación del planeamiento municipal que afecte al emplazamiento de la actividad.  
5. En el planeamiento no hay ninguna circunstancia prevista para instalaciones existentes antes de la aprobación del mismo [...]».  
El informe finaliza considerando que la actuación propuesta es compatible con el planeamiento municipal.  
- Informe favorable de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de Valencia de 15 de septiembre de 2014 condicionado (entre otros) a que el centro de clasificación de huevos únicamente preste servicio a la explotación y no a otras.  
- Copia del informe técnico del ingeniero municipal de fecha 25 de noviembre de 2014:  
» [?] la zona donde se ubica el centro de clasificación de huevos está actualmente ocupada por cereal, mientras que las naves de puesta irán en una zona actualmente ocupada por matorral (coscojas, carrascas enebros, aliagas,etc) y algunos pies de pinos.  
Se trata de una vegetación presente de forma abundante en todos los terrenos forestales de la zona, sin que presente especial singularidad.  
Solamente se eliminará la vegetación en la superficie ocupada por las edificaciones.  
El resto de la superficie se mantendrá con vegetación natural, aunque se pueda clarear o limpiar parcialmente para hacerla adecuada a las gallinas camperas.  
No se eliminará en principio ninguno de los pies de pinos existentes, y se plantarán algunos nuevos con objeto de que ayuden a disminuir el impacto visual de la explotación.  
En conclusión [?] solo se eliminará completamente la vegetación en la zona ocupada por las construcciones. En las inmediaciones de las mismas, se procederá a limpiar o clarear parcialmente. E incluso para disminuir el impacto visual se procederá a plantar nuevos pies».  
La documentación técnica incluye:  
- Certificado del Ayuntamiento de Sinarcas de 11 de mayo de 2015 en el que se indica: » [...] el municipio dispone de suficientes recursos hídricos para abastecer, desde la red pública de agua potable, a la granja avícola sita en la Partida La Cobañera de este municipio cuyo titular es Naturalsa, SL [?] de acuerdo con los volúmenes manifestados por la empresa [...]».  
- Copia del contrato de retirada de estiércoles y lodos de fosa séptica.  
- Documento de aceptación de residuos de envases contaminados por sustancias peligrosas por gestor autorizado.  
Consideraciones ambientales  
El estudio de impacto ambiental realiza la siguiente valoración del medio:  
En el municipio de Sinarcas pueden encontrarse los siguientes espacios naturales: LIC Sierra del Negrete, LIC y zona húmeda Lavajos de Sinarcas, microreserva Lavajo del Tío Bernardo, microreserva Lavajo de El Jaral, microreserva de Las Hoyuelas, reserva de fauna de Las Hoyuelas, ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete y LIC Alto Turia.  
Todos estos espacios protegidos se encuentran a más de 2 km de la zona donde se ubicará la explotación por lo que no se esperan impactos sobre dichos espacios.  
En cuanto a la flora, la mayor parte del entorno donde se ubicará la explotación está dedicada a cultivos de secano. En la zona afectada por el proyecto se ubica una zona agrícola de cereales y una zona forestal.  
Esta zona forestal está incluida como terreno forestal estratégico (cabecera de cuencas prioritarias) en el plan de acción territorial forestal (PATFOR). La vegetación forestal existente en el ámbito consiste en matorral predominando como especie la coscoja (Quercus coccifera), carrasca (Quercus rotundifolia), sabina (Juniperus phoenicea), y enebro (Juniperus communis). También pueden localizarse otras especies vegetales tales como romero (Rosmarinus officinalis), tomillo (Thymus vulgaris), brezo (Erica multiflora) o aliaga (Genista scorpius) así como pies aislados de pino (Pinus halepensis).  
Se localiza en la zona el hábitat no prioritario 4090 (código UE) «brezales oromediterráneos endémicos con aliaga». La superficie del hábitat afectada por las construcciones será de unos 10000 m². Esta superficie afectada supone el 0,14 % del hábitat por lo que el impacto de la actividad sobre el hábitat no se considera representativo.  
El hábitat descrito y la vegetación asociada al hábitat se verán afectados en la fase de construcción de la actividad. No obstante con el fin de evitar impactos innecesarios, el centro de clasificación de huevos se construirá en zona ocupada por cultivos de cereal. La construcción de las naves restantes afectará a la vegetación descrita si bien el resto de superficie se mantendrá con su vegetación natural, aunque aclarada con el fin de hacerla adecuada para el uso de las gallinas camperas.  
El inventario de fauna del banco de datos de biodiversidad (cuadrícula 10x10) muestra una gran variedad de especies: azor y gavilán común, águila culebrera, culebra de escalera, gato montés europeo, lagarto ocelado, autillo europeo, zorro rojo, etc.  
Consultadas las cuadrículas 1x1, no se han detectado especies de interés que puedan resultar afectadas por la actividad si bien con carácter general se espera una pérdida del hábitat de las especies de la zona así como un cambio en sus hábitos o desplazamiento de las mismas si bien estos impactos no se consideran significativos.  
En cuanto al impacto sobre el patrimonio cultural, la prospección arqueológica, etnológica y arquitectónica realizada consistió en un reconocimiento preliminar del terreno seguida de una prospección sistemática con inspección directa y exhaustiva de la superficie del terreno. Los trabajos realizados dieron como resultado la documentación de seis elementos de carácter etnológico: 5 hormas de mampostería irregular no facetada trabada en seco y los restos de una casilla de labranza de mampostería facetada al exterior trabada en seco.  
No se propone ninguna medida correctora ya que se considera suficiente la documentación realizada.  
Relativo a la calidad del aire, en la fase de funcionamiento de la actividad se producirá un aumento de las emisiones procedentes de la gestión del estiércol tales como metano, amoníaco y óxido nitroso.  
En relación con la generación de ruidos y vibraciones, no se esperan ruidos y vibraciones de magnitud suficiente para considerar la necesidad de adopción de medidas correctoras.  
En cuanto al consumo de recursos, el más relevante es el consumo de agua cuyo abastecimiento queda garantizado por medio de la red de suministro de Sinarcas.  
El estudio de impacto ambiental considera que en la fase de construcción las acciones que pueden generar impactos significativos son el desbroce y despeje del terreno, los movimientos de tierra, la construcción de edificaciones y el tráfico de vehículos.  
El medio físico será el más afectado en esta fase considerándose que el suelo verá alteradas sus propiedades produciéndose compactación de los mismos, pérdida de la permeabilidad, riesgo de erosión.  
Durante la fase de obras y durante la fase de funcionamiento se producirá un cambio en el paisaje original; no obstante, esta afección no se considera significativa.  
En cuanto a los aspectos socioeconómicos, la implantación de la actividad en un suelo calificado de aptitud ganadera, la aceptación social de este tipo de actividad en el municipio y el impacto positivo sobre el mercado de trabajo, lleva a valorar como positivo el impacto generado.  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
Fase de construcción: se aplicarán las siguientes medidas:  
- Se cumplirá con lo establecido en el Decreto 7/2004 por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
- Para evitar el incremento de la erosión solo se ocupará el terreno imprescindible para la realización de las instalaciones manteniéndose el resto de parcela con vegetación.  
- Se gestionarán los residuos de construcción de acuerdo con la legislación vigente.  
- Las construcciones adaptarán los colores y materiales a los de la zona.  
- Diseño de barrera vegetal apoyándose en la vegetación existente completándola con nuevas plantaciones irregulares arbóreas formando pequeños bosquetes como medida de integración en el paisaje y como barrera para evitar las molestias por malos olores.  
- Se evitará el exceso de malos olores por medio de la adecuada ventilación de las instalaciones. Para favorecer la dispersión de los gases que causan mal olor y evitar su llegada a las poblaciones se utilizará la barrera vegetal descrita en el apartado anterior.  
- La retirada de animales muertos en la explotación se realizará por gestor autorizado.  
- Las naves estarán dotadas de solera de hormigón hidrófugo estanca e impermeable para evitar cualquier filtración en el suelo.  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
Se propone un programa de vigilancia ambiental con controles periódicos de las medidas contempladas en el estudio de impacto ambiental.  
En la fase de construcción la medida más relevante propuesta es la supervisión de la posible aparición de restos integrantes del patrimonio cultural valenciano lo que determinaría la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y proceder a notificar la aparición de restos al órgano competente.  
Se controlarán mensualmente las revegetaciones propuestas (taludes, barrera vegetal) así como el estado general de las instalaciones. Anualmente se comprobará que se contrata el seguro de retirada de cadáveres y el contrato de gestión de estiércol por empresa autorizada.  
En los momentos en que la actividad lo requiera se controlará la adecuada desinfección y limpieza de los distintos elementos de la explotación así como el estado de las cintas transportadoras de estiércol.  
Consideraciones del órgano ambiental:  
Los impactos más importantes causados por la ampliación de la actividad serán la afección a terreno forestal estratégico en adelante TFE), la generación de residuos y el uso de recursos (agua, suelo) así como su impacto sobre el paisaje.  
Relativo al consumo de agua, se ha justificado la disponibilidad de recursos; en cuanto al consumo de suelo, las instalaciones proyectadas son las precisas para llevar a cabo el proyecto sin que se produzca un consumo innecesario de este.  
En cuanto a la generación de residuos y subproductos, se han establecido sistemas de gestión acordes con la legislación vigente de manera que se eviten contaminaciones.  
En relación con la afección del proyecto a TFE por formar parte de cabecera de cuenca prioritaria, el artículo 28.1 indica que en el terreno forestal serán compatibles las obras, usos y aprovechamientos contemplados en la legislación urbanística, cumpliendo, al menos, con los requisitos en ella establecidos, según tengan la clasificación de suelo no urbanizable común o protegido así como los autorizados por la administración competente, de acuerdo con la normativa vigente.  
Dado que el proyecto cuenta con informe positivo de compatibilidad urbanística, se considera cumplido dicho artículo.  
Podría ser de aplicación al proyecto el artículo 30 del citado decreto referente a la autorización de construcciones en terreno forestal y en el que se indica la obligatoriedad de presentar un plan de prevención de incendios forestales por lo que en el trámite sustantivo deberá contemplarse esta circunstancia.  
Referente a las zonas de alta potencialidad erosiva establece la recomendación de no reducir la vegetación total por debajo del 40 %. La reducción de la vegetación por debajo de dicha cobertura debe justificarse técnicamente.  
En los condicionantes ambientales de la presente declaración de impacto ambiental se tendrá en cuenta las directrices del PATFOR, cuyo cumplimiento garantizará de forma complementaria una adecuada integración de la actividad en el paisaje y se propondrán medidas preventivas para que dichos terrenos no se degraden.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y anexo I. 1.h) del Decreto 162/1990 por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 15 del Decreto 47/2015, de 17 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior, se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación, el proyecto «ampliación de explotación avícola de producción de huevos en sistemas alternativos (fase II)»:  
1. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano.  
2. Si del seguimiento de los impactos generados en la primera fase de la actividad se detectaran efectos no previstos, se procederán a modificar las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental y se comunicarán las modificaciones realizadas tanto al órgano sustantivo como al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
3. En relación con la afección a terrenos forestales:  
a) En el desbroce que se realizará para la habilitación de los parques de estancia de las aves en el exterior se respetarán los pies de las especies Quercus rotundifolia, Juniperus phoenicea, Juniperus communis, Pinus halepensis. Salvo justificación técnica, se procurará que en el conjunto de las parcelas afectadas el índice de eliminación de la vegetación no baje del 40 %.  
b) En el trámite de la autorización sustantiva se tendrá en cuenta que en aplicación del artículo 30 del Decreto 5/2013 de aprobación del PATFOR puede ser necesario la redacción de un plan de prevención de incendios forestales.  
c) La estancia de las aves en el exterior no podrá suponer una degradación de las condiciones ambientales de la zona forestal debiendo mantenerse estas zonas lo más limpias posible y en caso necesario realizar una alternancia de las zonas puestas a disposición de las aves.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
Valencia, 15 de junio de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
Valencia, 5 de octubre de 2015.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML