Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8413, del 30-10-2018 (2018/10015)

DECRET 190/2018, de 19 d'octubre, del Consell, pel qual es declara paisatge protegit la serra Escalona i el seu entorn
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Versions

 19/05/2023 - Actualitat  Text inicial: 31/10/2018 - 18/05/2023 

### Dades del document

Número de DOGV
:   8413

Data del DOGV
:   30-10-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/10015

CVE


Data del document
:   19-10-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

El 15 de juny de 2021 el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana dicta Sentència número 288/2021, en el recurs número 3/2019 interposat contra el Decret 190/2018, de 19 d'octubre, del Consell, per la qual anul·la el decret impugnat, solament, quant als sòls inclosos en el programa d'actuació urbanística número 21 d'Orihuela que hauran de ser exclosos.

*Versió vigent: 19.05.2023*

*Decret 190/2018, de 19 d'octubre, del Consell, pel qual es declara paisatge protegit la serra Escalona i el seu entorn.*

PREÀMBUL

Situada a la comarca del Baix Segura, la serra Escalona i el seu entorn territorial immediat constitueix un àmbit que concentra nombrosos valors ecològics, ambientals i paisatgístics, fins al punt de constituir un dels àmbits més rellevants en el context de la Comunitat Valenciana. Repartida entre els termes municipals de Pilar de la Horadada, Orihuela i San Miguel de Salinas, la serra s'enclava en el marc de la conca neògena del mar Menor; un estret cordó constituït per arenisques neògenes constitueix el relleu principal de la serra pròpiament dita, i marca el contrapunt de la Dehesa de Campoamor, una superfície plana solcada per una notable xarxa de drenatge.

Aquestes característiques geològiques i geomorfològiques donen suport a dos tipus fonamentals de vegetació. D'una banda, les formacions naturals, més o menys ben representades i en les quals apareixen diverses espècies de flora d'especial rellevància (com ara *Bupleurum gibraltaricum*  o *Helianthemum caput-felis*), estan constituïdes bàsicament per matolls mediterranis amb pineda sobre arenisques o crosta calcària, però també mereix destacar-se la vegetació característica de penyals, així com la que colonitza els abundants rius i rambles que solquen el territori. D'una altra banda, s'han de destacar els mosaics de vegetació natural i terrenys agrícoles fruit de la secular ocupació del territori, els quals constitueixen, malgrat els canvis intensos operats per la intensificació en les últimes dècades, una de les senyes paisatgístiques d'identitat per a la zona, que dona lloc a un tipus d'hàbitat en el qual l'alternança de les formacions d'arbres de pineda amb les planes en què s'instal·len camps de cultiu és de vital importància per al desenvolupament de moltes espècies d'aus rapaces, que troben en aquest hàbitat les condicions necessàries tant per a niar, en les zones forestals més protegides, com per a aconseguir aliment, en les àmplies extensions cultivades.

La fauna, de fet, representa un dels valors més rellevants de la zona, la qual constitueix una de les escasses àrees de dispersió de l'àguila de panxa blanca (*Aquila fasciata*) que hi ha a la península. També destaquen les comunitats d'aus de presa com són l'aguilot (*Buteo buteo*), l'àguila serpera (*Circaetus gallicus*) o el brúfol (*Bubo bubo*). Entre els depredadors també destaca la presència del gat salvatge (*Felis silvestris*), que té a Escalona una de les millors poblacions del sud-est ibèric, la geneta (*Genetta genetta*) i el teixó (*Meles meles*). A més, la proximitat de l'àrea a zones humides litorals de gran interés, com són les salines de San Pedro del Pinatar en la veïna regió de Múrcia, les llacunes de la Mata i Torrevieja o l'embassament de la Pedrera, enriqueix notablement l'avifauna divagant que es pot observar en la zona amb regularitat. També mereixen esmentar-se diversos elements d'elevat valor patrimonial entre els quals destaca un assentament situat en San Ginés, en el qual es conserven restes d'un monestir del s. XVII i un aqüeducte del s. XVII-XVIII, i es poden observar en la zona tres moments culturals i cronològics diferenciats que han deixat una petjada més o menys perceptible en el territori: cultura romana i tardoromana, cultura islàmica i cultura del s. XVII-XVIII. Els nombrosos aljubs de pedra seca, que es daten dels segles XIX i XX, i els antics caserius i la resta d'elements completen el paisatge cultural tradicional i humà de la zona.

Els rellevants valors ambientals que alberga la zona, i la necessitat de garantir de forma efectiva la seua conservació, van motivar que la part nuclear de l'àmbit territorial que es proposa en aquest decret fora designada pel Consell com a part de la Xarxa Natura 2000, tant sota la figura de lloc d'importància comunitària (LIC ES5212012), per mitjà de l'Acord de 10 de juliol de 2001, del Consell, i va ser efectiva la seua incorporació a aquesta xarxa per mitjà de la decisió de la Comissió de 19 de juliol de 2006, com de zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA ES0000464), i es va declarar per mitjà de l'Acord de 27 de novembre de 2009, del Consell, de correcció d'errors en els annexos I i II de l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana, en els dos casos sota la denominació de serra Escalona i Dehesa de Campoamor, encara que amb delimitacions diferents. Complementàriament, també forma part de la Xarxa Natura 2000 un xicotet espai, denominat Rambla de las Estacas (LIC ES5212011).

D'acord amb el que s'ha exposat anteriorment, es fa necessari disposar per a la serra Escalona i el seu entorn d'un règim de protecció que, amb els tràmits previs legalment establerts, permeta afrontar de forma eficaç els reptes de conservació als quals s'enfronta un espai de la rellevància i fragilitat que ens ocupa. En aquest sentit, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, preveu la figura de paisatge protegit com a especialment indicada per a la conservació i la gestió racional d'àrees com la de referència permet dotar d'una major agilitat dels mecanismes bàsics de gestió i participació necessaris per a garantir la conservació d'un espai com aquest; però sobretot, i tal com indica de forma expressa la llei, es pot aplicar a ambients significatius per la relació harmoniosa entre l'activitat humana i l'ambient físic, i propugnar l'ús sostenible dels recursos naturals, incloent en aquest concepte una important funció social derivada de l'estudi i el gaudi ordenat dels valors ambientals i culturals.

D'una altra banda, l'article 28 de la Llei 11/1994, articula un règim de protecció preventiva aplicable als àmbits territorials afectats pels projectes de declaració d'espai protegit, amb caràcter cautelar fins a l'aprovació del corresponent decret de declaració. Aquest règim permet habilitar les mesures necessàries per a evitar la deterioració dels valors, objecte de protecció, durant aquest període. La forma d'aplicació d'aquestes mesures cautelars s'estableix per mitjà d'acord del Consell.

Per tot això, en exercici de les competències i atribucions conferides per la Constitució, l'Estatut d'Autonomia i el conjunt de la legislació ambiental estatal i autonòmica d'aplicació al cas, és procedent la declaració de la serra Escalona i el seu entorn com a paisatge protegit. El règim de gestió de l'espai protegit propugna l'ús sostenible dels recursos naturals i culturals, incloent en aquest concepte una important funció social derivada de l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat dels seus valors ambientals i culturals. Aquests criteris de gestió seran desenvolupats detalladament en els instruments d'ordenació i gestió la confecció dels quals es preveu també de forma expressa en aquest decret.

La tramitació de l'expedient de declaració del Paisatge Protegit de la Serra Escalona i el seu entorn s'ha realitzat de conformitat amb el que es disposa en els articles 25 i 26 de la Llei 11/1994 esmentada, que regulen el procediment per a la declaració d'espais naturals protegits, i l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat.

Aquesta disposició està inclosa en el Pla normatiu de l'Administració de la Generalitat per a 2018.

Per tot això, emès informe de l'Advocacia General de la Generalitat i de conformitat amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana a proposta de la consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, el Consell, amb la deliberació prèvia, en la reunió del 19 d'octubre de 2018,

DECRETE

*Article 1. Objecte*

De conformitat amb el que s'estableix en l'article 13 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, es declara Paisatge Protegit la Serra d'Escalona i el seu entorn, i s'estableix per a aquest un règim especial de protecció en virtut de la llei esmentada.

*Article 2. Àmbit territorial* **1**

El paisatge protegit serra Escalona i el seu entorn, amb una superfície de 10.614,35 hectàrees, que inclou, territorialment, els termes municipals d'Orihuela, Pilar de la Horadada i San Miguel de Salinas, i la seua delimitació descriptiva i gràfica figura en els annexos I i II d'aquest decret.

*Article 3. Règim de protecció*

En l'àmbit del paisatge protegit regiran les disposicions de caràcter general següents:

1. Règim urbanístic:

a) Els sòls urbans i urbanitzables en l'àmbit del paisatge protegit podran mantindre les seues actuals classificacions urbanístiques.

b) Així mateix, els sòls no urbanitzables podran mantindre la qualificació que els atorga el planejament vigent en l'actualitat en els municipis.

c) En el cas de planejaments urbanístics municipals que estiguen en revisió en el moment de l'entrada en vigor d'aquest decret, es conservaran les determinacions de planejament elaborades i acordades amb la conselleria competent en matèria d'urbanisme. Les futures revisions del planejament vigent en els termes municipals afectats es realitzaran d'acord amb els objectius de protecció d'aquest decret.

2. El règim de protecció del paisatge protegit està dirigit a les finalitats següents:

a) Conservar, regenerar, si escau, de forma racional i amb les tècniques adequades, i incrementar el valor ecològic, geomorfològic i paisatgístic dels diferents hàbitats naturals i seminaturals presents en l'àmbit del paisatge protegit.

b) Conservar i millorar els paisatges harmònics generats per la interacció històrica entre el medi natural i l'activitat humana, amb els seus valors ecològics i culturals associats.

c) D'acord amb el que s'ha exposat anteriorment, restaurar, protegir i conservar el patrimoni cultural, constituït pels elements arqueològics, paleontològics, arquitectònics, etnològics i immaterials que puguen estar presents en la zona.

d) Promoure la gestió racional i l'ús sostenible dels recursos ambientals i culturals mencionats, en el marc d'una estratègia de desenvolupament sostenible en els àmbits econòmic, social i cultural.

e) Fomentar i ordenar l'ús públic de l'espai protegit mitjançant l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat dels valors ambientals, paisatgístics i culturals. Garantir un espai protegit accessible a totes les persones.

f) Integrar l'exercici dels usos econòmics i socials del sòl i dels recursos naturals, tant els presents en l'actualitat com aquells que puguen derivar-se de les finalitats de l'espai protegit, amb els objectius de conservació dels hàbitats, la biodiversitat, el paisatge i els valors culturals.

g) Corregir progressivament els impactes negatius existents sobre els hàbitats i el paisatge, per mitjà de la regeneració d'ambients degradats i la intervenció sobre els processos artificials susceptibles de provocar-los.

h) Fomentar la participació dels diferents agents socioeconòmics locals, tant públics com privats, en l'ordenació i la gestió de l'espai protegit.

i) Fomentar la participació de les universitats i centres d'investigació en la realització d'estudis sobre conservació, gestió i ordenació dels recursos naturals (flora, fauna, geologia, hàbitats i paisatge) del nou espai protegit.

j) Fomentar, així mateix, la participació en aquestes matèries de l'administració local i estatal, i afavorir la coordinació i la concurrència d'iniciatives entre les diferents instàncies administratives amb competències en l'espai protegit.

*Article 4. Règim de gestió*

1. La gestió del Paisatge Protegit Serra Escalona i el seu entorn correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient qui podrà atribuir-la al director/ a conservador/a, d'un Parc Natural de la Comunitat Valenciana, que desenvoluparà les funcions de gestió de tots dos espais, d'acord amb el que es disposa en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.

2. La conselleria competent en matèria de medi ambient promourà l'establiment d'acords individuals o col·lectius amb les persones propietàries de terrenys o drets en l'àmbit del Paisatge Protegit, com a model preferent per a una adequada gestió dels mateixos coherent amb les determinacions previstes, amb la finalitat d'implicar la societat civil en la participació i consecució d'objectius del present document.

*Article 5. Instruments de planificació i gestió*

1. De conformitat amb l'article 31 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, l'instrument d'ordenació del paisatge protegit serà el pla rector d'ús i gestió, aquest serà aprovat en el termini màxim de dos anys des de l'entrada en vigor de la declaració de l'espai natural protegit i es revisarà amb l'informe previ del seu òrgan col·legiat d'acord amb el que es disposa en l'article 50.2 de la Llei 11/1994 mencionada.

2. El document indicat establirà, el desenvolupament del règim de protecció establert en aquest decret, el marc en el qual es duran a terme les activitats directament relacionades amb la gestió de l'espai protegit.

3. L'abast, contingut i efectes del pla anteriorment esmentat s'ajustarà al que s'estableix en la normativa aplicable i, en particular, al que indica sobre aquest tema la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.

*Article 6. Consell de participació*

1. Es crea el Consell de Participació del Paisatge Protegit Serra Escalona i el seu entorn, com a òrgan col·legiat col·laborador i assessor d'aquesta conselleria en la gestió de l'espai protegit.

2. Les funcions del Consell de Participació són les establertes, amb caràcter genèric, en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre. En raó d'aquestes funcions, el Consell de Participació constitueix un òrgan consultiu, assessor i representatiu, i és, així mateix, una via per a canalitzar les iniciatives dirigides a la gestió del paisatge protegit.

3. El Consell de Participació del Paisatge Protegit Serra Escalona i el seu entorn es compon dels membres que s'indiquen a continuació:

a) La Presidència nata del Consell de Participació.

b) La Presidència del Consell de Participació.

c) La Secretaria, que l'ostentarà el/la director/a conservador del paisatge protegit.

d) Una persona representant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.

e) Una persona representant de la conselleria competent en matèria d'agricultura.

f) Una persona representant de la conselleria competent en matèria de cultura.

g) Una persona representant de la conselleria competent en matèria d'urbanisme.

h) Una persona representant de la conselleria competent en matèria d'infraestructures.

i) Una persona representant de la conselleria competent en matèria de turisme.

j) Una persona representant de la Diputació Provincial d'Alacant.

k) Dos persones representants per cada un dels ajuntaments d'Orihuela, Pilar de la Horadada i San Miguel de Salinas.

l) Dos persones representants de les organitzacions sindicals més representatives en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, elegides per aquestes organitzacions.

m) Quatre persones representants d'associacions de persones propietàries de terrenys o drets forestals, agrícoles o ramaders amb interessos en el paisatge protegit, elegits per aquestes entitats.

n) Dos persones representants de les societats de caçadors dels municipis del paisatge protegit, elegides per aquestes entitats.

o) Dos persones representants de les universitats públiques de la Comunitat Valenciana, designades per aquestes universitats.

p) Una persona representant de la Federació d'Esports de Muntanya i Escalada de la Comunitat Valenciana, elegida per aquesta entitat.

q) Dos persones representants d'associacions vinculades a la conservació o estudi del medi ambient, el paisatge o el patrimoni cultural en l'àmbit del paisatge protegit, elegides per aquestes entitats.

r) Dos persones representants de les associacions de veïns amb incidència en l'àmbit del paisatge protegit, elegides per aquestes entitats.

s) Una persona representant de les associacions excursionistes vinculades a la zona, elegida per aquestes entitats.

t) Una persona representant de la Confederació Hidrogràfica del Segura.

u) Una persona representant de les comunitats de regants.

4. La persona titular de la conselleria competent en matèria de medi ambient ostentarà la Presidència nata del Consell de Participació. Quan assistisca a les reunions, ostentarà la presidència de la sessió amb veu i vot, fins i tot diriment, i tindrà tots els drets i obligacions que puguen correspondre a qualsevol membre del Consell.

5. La persona que ostente la Presidència del Consell de Participació serà nomenada per la persona titular de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i podrà recaure el nomenament en un de les persones membres del Consell. En absència de la persona que ostente la Presidència nata, les funcions d'aquesta durant les sessions seran assumides per la Presidència. Quan assistisca a les sessions la persona que ostente la Presidència nata, la persona que ostente la Presidència del Consell de Participació tindrà la consideració de vicepresident/a d'aquest òrgan col·legiat durant aquestes sessions.

6. La constitució, convocatòria, règim de les sessions i d'adopció d'acords, i, en general, el funcionament intern del consell de participació s'ajustarà a el que s'estableix en els articles 15 a 18 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic. El Consell de Participació, sense perjudici del que es disposa en el paràgraf anterior, podrà aprovar normes pròpies de funcionament o de règim intern per al millor exercici de les seues atribucions, la proposta de les quals serà redactada per la Secretaria.

7. Per al correcte exercici de les comeses, el Consell de Participació podrà organitzar-se en les comissions que calguen. Amb caràcter permanent o temporal, aquestes comissions podran exercir, per delegació del Consell, al qual donaran compte de les seues activitats, determinades funcions d'informe, proposta, assessorament i seguiment sobre matèries concretes de la gestió del paisatge protegit.

8. El Consell de Participació procurarà que la seua composició s'ajuste al principi d'equilibri per raó de sexe.

*Article 7. Règim d'infraccions i sancions*

El règim jurídic sancionador en l'àmbit del paisatge protegit serà el que s'estableix, amb caràcter general, en els articles 52 a 60 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.

DISPOSICIÓ ADDICIONAL

*Única. Incidència pressupostària*

La implantació i desenvolupament d'aquest decret no podrà tindre cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignada a la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, i, en qualsevol cas, haurà de ser atès amb els mitjans personals i materials d'aquesta.

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

*Única. Derogació normativa*

Queden derogades totes les disposicions d'igual o inferior rang que s'oposen al que es disposa en aquest decret.

DISPOSICIONS FINALS

*Disposició final primera. Execució i desenvolupament*

Es faculta la persona titular de la conselleria competent en matèria de medi ambient perquè, en el marc de les seues competències, dicte les disposicions que calguen per a l'execució i el desenvolupament d'aquest decret.

*Disposició final segona. Entrada en vigor*

Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

València, 19 d'octubre de 2018

El president de la Generalitat,

XIMO PUIG FERRER

La consellera d'Agricultura, Medi Ambient,

Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural,

ELENA CEBRIÁN I CALVO

ANNEXOS I i II **2**

Delimitació de l'àmbit territorial del Paisatge Protegit Serra Escalona i el seu entorn

[**Vegeu els annexos publicats en el DOGV núm. 9599 de 19.05.2023**](https://dogv.gva.es/datos/2023/05/19/pdf/2023_5113.pdf)  (pdf)

--------------------

**1**   L’article 2 es modifica per la[**Resolució de 28 d'abril de 2023, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/resultat-dogv?signatura=2023/5113), per la qual s'ordena la publicació de la dispositiva de la Sentència número 288/2021, de 15 de juny, de 2021, dictada per la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 9599 de 19.05.2023).

**2**   Els annexos I i II es modifiquen per la[**Resolució de 28 d'abril de 2023, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/resultat-dogv?signatura=2023/5113).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8413, del 30-10-2018 (2018/10015)

DECRETO 190/2018, de 19 de octubre, del Consell, por el que se declara paisaje protegido la sierra Escalona y su entorno.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Versiones

 19/05/2023 - Actualidad  Texto inicial: 31/10/2018 - 18/05/2023 

### Datos del documento

Número DOGV
:   8413

Fecha DOGV
:   30-10-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/10015

CVE


Fecha del documento
:   19-10-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

El 15 de junio de 2021 el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana dicta Sentencia número 288/2021, en el recurso número 3/2019 interpuesto contra el Decreto 190/2018, de 19 de octubre, del Consell, por la cual anula el decreto impugnado, solamente, en cuanto a los suelos incluidos en el programa de actuación urbanístico número 21 de Orihuela que deberán ser excluidos.

*Versión vigente: 19.05.2023*

*Decreto 190/2018, de 19 de octubre, del Consell, por el que se declara paisaje protegido la sierra Escalona y su entorno.*

PREÁMBULO

Situada en la comarca de la Vega Baja, la sierra Escalona y su entorno territorial inmediato constituye un ámbito que concentra numerosos valores ecológicos, ambientales y paisajísticos, hasta el punto de constituir uno de los ámbitos más relevantes en el contexto de la Comunitat Valenciana. Repartida entre los términos municipales de Pilar de la Horadada, Orihuela y San Miguel de Salinas, la sierra se enclava en el marco de la cuenca neógena del Mar Menor; un estrecho cordón constituido por areniscas neógenas constituye el relieve principal de la sierra propiamente dicha, y marca el contrapunto de la Dehesa de Campoamor, una superficie llana surcada por una notable red de drenaje.

Estas características geológicas y geomorfológicas dan soporte a dos tipos fundamentales de vegetación. Por una parte, las formaciones naturales, más o menos bien representadas y en las que aparecen diversas especies de flora de especial relevancia (como *Bupleurum gibraltaricum*  o *Helianthemum caput-felis*), están constituidas básicamente por matorrales mediterráneos con pinar sobre areniscas o costra calcárea, pero también merece destacarse la vegetación característica de peñones, así como la que coloniza los abundantes ríos y ramblas que surcan el territorio. Por otro, deben destacarse los mosaicos de vegetación natural y terrenos agrícolas fruto de la secular ocupación del territorio, los cuales constituyen, a pesar de los cambios intensos operados por la intensificación en las últimas décadas, una de las señas paisajísticas de identidad para la zona, dando lugar a un tipo de hábitat en el que la alternancia de las formaciones arboladas de pinar con las llanas en que se instalan campos de cultivo resulta de vital importancia para el desarrollo de muchas especies de aves rapaces, que encuentran en este hábitat las condiciones necesarias tanto para anidar, en las zonas forestales más resguardadas, como para conseguir alimento, en las amplias extensiones cultivadas.

La fauna, de hecho, representa uno de los valores más relevantes de la zona, la cual constituye una de las escasas áreas de dispersión del águila perdicera (*Aquila fasciata*) que existen en la península. También destacan las comunidades de aves de presa como el aguilucho común (*Buteo buteo*), el águila culebrera (*Circaetus gallicus*) o el buho real (*Bubo bubo*). Entre los predadores también destaca la presencia del gato montés (*Felis silvestris*), que tiene en Escalona una de las mejores poblaciones del sudeste Ibérico, la gineta (*Genetta genetta*) y el tejón (*Meles meles*). Además, la proximidad del área a zonas húmedas litorales de gran interés, como son las Salinas de San Pedro del Pinatar en la vecina Región de Murcia, las Lagunas de La Mata y Torrevieja o el Embalse de la Pedrera, enriquece notablemente el avifauna divagante que se puede observar en la zona con regularidad. También merecen mencionarse diversos elementos de elevado valor patrimonial entre los que destaca un asentamiento ubicado en San Ginés, en el que se conservan restos de un monasterio del s. XVII y un acueducto del s. XVII-XVIII, pudiéndose apreciar en la zona tres momentos culturales y cronológicos diferenciados que han dejado una huella más o menos perceptible en el territorio: cultura romana y tardoromana, cultura islámica y cultura de los s. XVII-XVIII. Los numerosos aljibes de piedra seca, que se fechan de los siglos XIX y XX, y los antiguos caserius y el resto de elementos completan el paisaje cultural tradicional y humano de la zona.

Los relevantes valores ambientales que alberga la zona, y la necesidad de garantizar de forma efectiva su conservación, motivaron que la parte nuclear del ámbito territorial que se propone en este Decreto fuera designada por el Consell como parte de la Red Natura 2000, tanto bajo la figura de Lugar de Importancia Comunitaria (LIC ES5212012), mediante Acuerdo de 10 de julio de 2001, del Consell, siendo efectiva su incorporación a dicha red por medio de la Decisión de la Comisión de 19 de julio de 2006, como de Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA ES0000464), siendo declarado mediante Acuerdo de 27 de noviembre de 2009, del Consell, de Corrección de errores en los Anexos I y II del Acuerdo de 5 de junio de 2009, del Consell, de ampliación de la Red de Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA) de la Comunitat Valenciana, en ambos casos bajo la denominación de sierra Escalona y Dehesa de Campoamor, aunque con delimitaciones diferentes. Complementariamente, también forma parte de la Red Natura 2000 un pequeño espacio, denominado Rambla de las Estacas (LIC ES5212011).

De acuerdo con lo expuesto, se hace necesario disponer para la sierra Escalona y su entorno a un régimen de protección que, previos los trámites legalmente establecidos, permita afrontar de forma eficaz los retos de conservación a los que se enfrenta un espacio de la relevancia y fragilidad de que nos ocupa. En este sentido, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, contempla la figura de Paisaje Protegido como especialmente indicada para la conservación y la gestión racional de áreas como la de referencia permite dotar con una mayor agilidad de los mecanismos básicos de gestión y participación necesarios para garantizar la conservación de un espacio como este; pero sobre todo, y tal y como indica de forma expresa la ley, puede aplicarse a ambientes significativos por la relación armoniosa entre la actividad humana y el ambiente físico, propugnando el uso sostenible de los recursos naturales, incluyendo en este concepto una importante función social derivada del estudio y el goce ordenado de los valores ambientales y culturales.

Por otra parte, el artículo 28 de la mencionada Ley 11/1994, articula un régimen de protección preventiva aplicable a los ámbitos territoriales afectados por los proyectos de declaración de espacio protegido, con carácter cautelar hasta la aprobación del correspondiente decreto de declaración. Este régimen permite habilitar las medidas necesarias para evitar el deterioro de los valores, objeto de protección, durante este período. La forma de aplicación de estas medidas cautelares se establece mediante Acuerdo del Consell.

Por todo ello, en ejercicio de las competencias y atribuciones conferidas por la Constitución, el Estatuto de Autonomía y el conjunto de la legislación ambiental estatal y autonómica de aplicación al caso, es procedente la declaración de la sierra de Escalona y su entorno como paisaje protegido. El régimen de gestión del espacio protegido propugna el uso sostenible de los recursos naturales y culturales, incluyendo en este concepto una importante función social derivada del estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de sus valores ambientales y culturales. Estos criterios de gestión serán desarrollados pormenorizadamente en los instrumentos de ordenación y gestión cuya confección se prevé también de forma expresa en este decreto.

La tramitación del expediente de declaración del Paisaje Protegido de la Sierra de Escalona y su entorno se ha realizado de conformidad con lo dispuesto en los artículos 25 y 26 de la citada Ley 11/1994, que regulan el procedimiento para la declaración de espacios naturales protegidos, y el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell.

Esta disposición está incluida en el Plan normativo de la Administración de la Generalitat para 2018.

Por todo ello, emitido informe de la Abogacía General de la Generalitat y conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana a propuesta de la consellera de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, el Consell, previa deliberación, en la reunión del 19 de octubre de 2018,

DECRETO

*Artículo 1. Objeto*

De conformidad con lo establecido en el artículo 13 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se declara el Paisaje Protegido Sierra Escalona y su entorno, estableciéndose para el mismo un régimen especial de protección en virtud de la citada ley.

*Artículo 2. Ámbito territorial* **1**

El paisaje protegido sierra Escalona y su entorno, con una superficie de 10.614,35 hectáreas que incluye, territorialmente, a los términos municipales de Orihuela, Pilar de la Horadada y San Miguel de Salinas, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II de este decreto.

*Artículo 3. Régimen de protección*

En el ámbito del paisaje protegido regirán las siguientes disposiciones de carácter general:

1. Régimen urbanístico:

a) Los suelos urbanos y urbanizables en el ámbito del paisaje protegido podrán mantener sus actuales clasificaciones urbanísticas.

b) Asimismo, los suelos no urbanizables podrán mantener la calificación que les otorga el planeamiento vigente en la actualidad en los municipios.

c) En el caso de planeamientos urbanísticos municipales que se encuentren en revisión en el momento de entrada en vigor de este decreto, se conservarán las determinaciones de planeamiento elaboradas y acordadas con la conselleria competente en materia de urbanismo. Las futuras revisiones del planeamiento vigente en los términos municipales afectados se realizarán de acuerdo con los objetivos de protección de este decreto.

2. El régimen de protección del paisaje protegido está dirigido a las siguientes finalidades:

a) Conservar, regenerar en su caso, de forma racional y con las técnicas adecuadas, e incrementar el valor ecológico, geomorfológico y paisajístico de los distintos hábitats naturales y seminaturales presentes en el ámbito del paisaje protegido.

b) Conservar y mejorar los paisajes armónicos generados por la interacción histórica entre el medio natural y la actividad humana, con sus valores ecológicos y culturales asociados.

c) De acuerdo con lo anterior, restaurar, proteger y conservar el patrimonio cultural, constituido por los elementos arqueológicos, paleontológicos, arquitectónicos, etnológicos e inmateriales que puedan estar presentes en la zona.

d) Promover la gestión racional y el uso sostenible de los citados recursos ambientales y culturales, en el marco de una estrategia de desarrollo sostenible en los ámbitos económico, social y cultural.

e) Fomentar y ordenar el uso público del espacio protegido mediante el estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de los valores ambientales, paisajísticos y culturales. Garantizar un espacio protegido accesible a todas las personas.

f) Integrar el ejercicio de los usos económicos y sociales del suelo y de los recursos naturales, tanto los presentes en la actualidad como aquellos que puedan derivarse de las finalidades del espacio protegido, con los objetivos de conservación de los hábitats, la biodiversidad, el paisaje y los valores culturales.

g) Corregir progresivamente los impactos negativos existentes sobre los hábitats y el paisaje, mediante la regeneración de ambientes degradados y la intervención sobre los procesos artificiales susceptibles de provocarlos.

h) Fomentar la participación de los distintos agentes socioeconómicos locales, tanto públicos como privados, en la ordenación y la gestión del espacio protegido.

i) Fomentar la participación de las universidades y centros de investigación en la realización de estudios sobre conservación, gestión y ordenación de los recursos naturales (flora, fauna, geología, hábitats y paisaje) del nuevo espacio protegido.

j) Fomentar, asimismo, la participación en dichas materias de la administración local y estatal, favoreciendo la coordinación y la concurrencia de iniciativas entre las distintas instancias administrativas con competencias en el espacio protegido.

*Artículo 4. Régimen de gestión*

1. La gestión del Paisaje Protegido Sierra Escalona y su entorno corresponde a la conselleria competente en materia de medio ambiente quien podrá atribuirla al director/ a conservador/a, de un Parque Natural de la Comunitat Valenciana, que desarrollará las funciones de gestión de ambos espacios, de acuerdo con lo que se dispone en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.

2. La conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá el establecimiento de acuerdos individuales o colectivos con las personas propietarias de terrenos o derechos en el ámbito del Paisaje Protegido, como modelo preferente para una adecuada gestión de los mismos coherente con las determinaciones previstas, con la finalidad de implicar a la sociedad civil en la participación y consecución de objetivos del presente documento.

*Artículo 5. Instrumentos de planificación y gestión*

1. De conformidad con el artículo 31 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, el instrumento de ordenación del Paisaje Protegido será el Plan Rector de Uso y Gestión, este será aprobado en el plazo máximo de dos años desde la entrada en vigor de la declaración del espacio natural protegido y se revisará previo informe de su órgano colegiado de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 50.2 de la precitada Ley 11/1994.

2. El documento indicado establecerá, el desarrollo del régimen de protección establecido en este decreto, el marco en el cual se llevarán a cabo las actividades directamente relacionadas con la gestión del espacio protegido.

3. El alcance, contenido y efectos del plan anteriormente citado se ajustará a lo establecido en la normativa aplicable, y en particular, a lo que indica al respecto la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.

*Artículo 6. Consejo de Participación*

1. Se crea el Consejo de Participación del Paisaje Protegido Sierra Escalona y su entorno, como órgano colegiado colaborador y asesor de dicha Conselleria en la gestión del espacio protegido.

2. Las funciones del Consejo de Participación son las establecidas, con carácter genérico, en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre. En razón de dichas funciones, el Consejo de Participación constituye un órgano consultivo, asesor y representativo, siendo, asimismo, un cauce para canalizar las iniciativas dirigidas a la gestión del Paisaje Protegido.

3. El Consejo de Participación del Paisaje Protegido Sierra Escalona y su entorno se compone de los miembros que se relacionan a continuación:

a) La Presidencia Nata del Consejo de Participación.

b) La Presidencia del Consejo de Participación.

c) La Secretaría, que la ostentará el/la director/a-conservador/a del Paisaje Protegido.

d) Una persona representante de la conselleria competente en materia de medio ambiente.

e) Una persona representante de la conselleria competente en materia de agricultura.

f) Una persona representante de la conselleria competente en materia de cultura.

g) Una persona representante de la conselleria competente en materia de urbanismo.

h) Una persona representante de la conselleria competente en materia de infraestructuras.

i) Una persona representante de la conselleria competente en materia de turismo.

j) Una persona representante de la Diputación Provincial de Alicante.

k) Dos personas representantes por cada uno de los Ayuntamientos de Orihuela, Pilar de la Horadada y San Miguel de Salinas.

l) Dos personas representantes de las organizaciones sindicales más representativas en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, elegidas por dichas organizaciones.

m) Cuatro personas representantes de asociaciones de personas propietarias de terrenos o derechos forestales, agrícolas o ganaderos con intereses en el paisaje protegido, elegidos por dichas entidades.

n) Dos personas representantes de las sociedades de cazadores de los municipios del paisaje protegido, elegidas por dichas entidades.

o) Dos personas representantes de las universidades públicas de la Comunitat Valenciana, designados por dichas universidades.

p) Una persona representante de la Federación de Deportes de Montaña y Escalada de la Comunitat Valenciana, elegidos por dicha entidad.

q) Dos personas representantes de asociaciones vinculadas a la conservación o estudio del medio ambiente, el paisaje o el patrimonio cultural en el ámbito del paisaje protegido, elegidas por dichas entidades.

r) Dos persones representantes de las asociaciones de vecinos con incidencia en el ámbito del paisaje protegido, elegidas por dichas entidades.

s) Una persona representante de las asociaciones excursionistas vinculadas a la zona, elegida por dichas entidades.

t) Una persona representante de la Confederación Hidrográfica del Segura.

u) Una persona representante de las comunidades de regantes.

4. La persona titular de la conselleria competente en materia de medio ambiente ostentará la Presidencia Nata del Consejo de Participación. Cuando asista a sus reuniones, ostentará la presidencia de la sesión con voz y voto, incluso dirimente, teniendo todos los derechos y obligaciones que puedan corresponder a cualquier miembro del Consejo.

5. La persona que ostente la Presidencia del Consejo de Participación será nombrada por la persona titular de la conselleria competente en materia de medio ambiente, pudiendo recaer el nombramiento en uno de las personas miembros del Consejo. En ausencia de la persona que ostente la Presidencia nata, las funciones de esta durante las sesiones serán asumidas por la persona que ostente la Presidencia. Cuando asista a las sesiones la persona que ostente la Presidencia nata, la persona que ostente la Presidencia del Consejo de Participación tendrá la consideración de vicepresidente/a de dicho órgano colegiado durante tales sesiones.

6. La constitución, convocatoria, régimen de las sesiones y de adopción de acuerdos, y, en general, el funcionamiento interno del Consejo de Participación se ajustará a lo establecido en los artículos 15 a 18 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público. El Consejo de Participación, sin perjuicio de lo dispuesto en el párrafo anterior, podrá aprobar normas propias de funcionamiento o de régimen interno para el mejor ejercicio de sus atribuciones, cuya propuesta será redactada por la Secretaría.

7. Para el correcto desempeño de sus cometidos, el Consejo de Participación podrá organizarse en las comisiones que sean necesarias. Con carácter permanente o temporal, dichas comisiones podrán ejercer, por delegación del Consejo, al que darán cuenta de sus actividades, determinadas funciones de informe, propuesta, asesoramiento y seguimiento sobre materias concretas de la gestión del Paisaje Protegido.

8. El Consejo de Participación procurará que su composición se ajuste al principio de equilibrio por razón de sexo.

*Artículo 7. Régimen de infracciones y sanciones*

El régimen jurídico sancionador en el ámbito del Paisaje Protegido será el establecido, con carácter general, en los artículos 52 a 60 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.

DISPOSICIÓN ADICIONAL

*Única. Incidencia presupuestaria*

La implantación y desarrollo de este decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de los capítulos de gasto asignado a la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos, y en todo caso, deberá ser atendido con los medios personales y materiales de la misma.

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

*Única. Derogación normativa*

Quedan derogadas cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a lo dispuesto en este decreto.

DISPOSICIONES FINALES

*Disposición final primera. Ejecución y Desarrollo*

Se faculta la persona titular de la conselleria competente en materia de medio ambiente para que, en el marco de sus competencias, dicte las disposiciones necesarias para la ejecución y el desarrollo de este decreto.

*Disposición final segunda. Entrada en vigor*

Este decreto entrará en vigor el día siguiente al de la publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

València, 19 de octubre de 2018

El president de la Generalitat,

XIMO PUIG FERRER

La consellera de Agricultura, Medio Ambiente,

Cambio Climático y Desarrollo Rural,

ELENA CEBRIÁN I CALVO

ANEXOS I y II **2**

Delimitación del ámbito territorial del Paisaje Protegido Sierra Escalona y su entorno

[**Ver anexos publicados en el DOGV núm. 9599 de 19.05.2023**](https://dogv.gva.es/datos/2023/05/19/pdf/2023_5113.pdf)  (pdf)

--------------------

**1**   El artículo 2 se modifica por la[**Resolución de 28 de abril de 2023, del director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental**](https://dogv.gva.es/es/resultat-dogv?signatura=2023/5113), por la que se ordena la publicación del fallo de la Sentencia número 288/2021, de 15 de junio de 2021, dictada por la Sección Primera de la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 9599 de 19.05.2032).

**2**   Los anexos I y II se modifican por la[**Resolución de 28 de abril de 2023, del director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental**](https://dogv.gva.es/es/resultat-dogv?signatura=2023/5113).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML