Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9416, del 31-08-2022 (2022/7812)

RESOLUCIÓ de 12 d'agost de 2022, de la Direcció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo, modificació de les determinacions del Pla especial de 1990, al terme municipal de València. Expedient 40/2017-EAE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9416

Data del DOGV
:   31-08-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7812

CVE


Data del document
:   12-08-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 d'agost de 2022, de la Direcció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo, modificació de les determinacions del Pla especial de 1990, al terme municipal de València. Expedient 40/2017-EAE. [2022/7812]  
  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 40/2017-EAE Pinedo (València).  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Expedient: 40/2017-EAE.  
Promotor: Direcció General de l'Aigua.  
Autoritat substantiva: Direcció General de l'Aigua.  
Àmbit: Pla especial de reserva de sòl per a l'execució de l'estació depuradora d'aigües residuals de Pinedo (GIS-3), (aprovat en 1990).  
  
Objecte: Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo, modificació de les determinacions del pla especial de 1990.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió extraordinària celebrada el dia 9 de juny de 2022, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta conjunta de resolució de l'avaluació ambiental del Pla especial de millores a l'EDAR de Pinedo i del projecte de millores de l'EDAR Pinedo, pel que fa a la declaració ambiental i territorial estratègica, en els termes següents:  
  
Fonaments i justificació de la tramitació conjunta de l'avaluació ambiental del Pla especial i del projecte de millora de l'EDAR de Pinedo  
La tramitació del Pla especial és promoguda per la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Canvi Climàtic i en virtut de l'article 44.3 de la LOTUP com a òrgan competent matèria de recursos hidràulics i comporta la tramitació conjunta de la modificació del Pla especial per a l'execució del sistema general metropolità, depuradora d'aigües residuals de Pinedo (aprovat en 1990) i el projecte de millores de l'EDAR Pinedo.  
La motivació de la tramitació del present pla i projecte és la Sentència núm. 633 de la secció primera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de data juny de 2016, dictada per raó de la demanda presentada per diversos veïns de la zona sol·licitant el tancament de l'estació depuradora d'aigües residuals de Pinedo. La Generalitat Valenciana va ser codemandada juntament amb l'Ajuntament de València l'UTE-AVSASAV-DAM Pinedo III i l'EMSHI (Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics).  
Es resumeix a continuació el contingut de la citada sentència:  
L'estació depuradora d'aigües residuals de Pinedo està formada per les instal·lacions següents: Pinedo I, Pinedo II i Pinedo III (també denominada ampliació de Pinedo II).  
Pinedo I va ser construïda per l'antic Ministeri d'Obres Públiques, aproximadament entre els anys 1987 a 1991; Pinedo II va ser construïda per la Generalitat entre els anys 1990 a 1992; i Pinedo III va ser construïda per la Generalitat entre els anys 2003 a 2005.  
La titularitat de les instal·lacions correspon a l'EMSHI (Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics). Pel que fa a la gestió d'aquestes, Pinedo I i II són gestionades per EMSHI, a través d'EMARSA (Empresa Metropolitana d'Aigües Residuals), i Pinedo III és gestionada per la EPSAR (Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals).  
Cap de les instal·lacions va obtindre de l'Ajuntament de Valencia les corresponents llicències municipals d'obres o llicència d'activitat o ambiental.  
De conformitat amb l'article 9.1 de la Llei 2/1992, de sanejament d'aigües residuals de la Comunitat Valenciana, l'execució d'obres i instal·lacions de tractament i depuració, per constituir infraestructures d'interés comunitari, no estaran sotmeses a l'obtenció de llicència municipal d'obres. Així doncs, les fases II i III no estaven sotmeses a llicència municipal. Quant a la fase I (Pinedo I), anterior a la Llei de 1992, no consta que obtinguera en el seu moment llicència d'obra, però en qualsevol cas ha transcorregut el termini de 4 anys previst en la legislació urbanística per a l'exercici de l'acció de restabliment de la legalitat urbanística infringida i per a instar la nul·litat de les llicències urbanístiques.  
Respecte de la llicència d'activitat o ambiental, el Decret 2414/1961, de 30 de novembre, d'aprovació del Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, ja considerava, en els articles 16 i 17, les activitats fabrils destinades al tractament d'aigües residuals. Amb posterioritat, la Llei 3/1989, de 2 de maig, de la Generalitat, d'activitats qualificades, disposava que «Les activitats qualificades com a molestes, insalubres, nocives i perilloses per la legislació estatal s'ajustaran, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a les normes previstes en aquesta llei, independentment que estiguen incloses o no en el nomenclàtor». El nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, aprovat pel Decret 54/1990, de 26 de març, recollia en el seu annex 1, epígraf 160.2, la «depuració d'aigües residuals». La precitada Llei 3/1989 imposava el tancament d'aquelles activitats que estigueren funcionant sense estar en possessió de la corresponent llicència ambiental.  
  
Posteriorment, la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, recollia, així mateix, en la seua annex II, 7.2, les «Plantes de tractament d'aigües residuals la capacitat de les quals siga superior a 10.000 habitants-equivalents». En el seu article 43 sotmetia al règim de llicència ambiental «la construcció, muntatge, explotació, trasllat o modificació substancial d'instal·lacions en què es desenvolupen activitats, de titularitat pública o privada, no sotmeses a autorització ambiental integrada i que figuren en la relació d'activitats que s'aprovarà reglamentàriament». En l'article 74a) regulava el tancament o clausura de les activitats i instal·lacions sotmeses a aquella llei que funcionaren sense autorització o llicència.  
De la normativa exposada es desprén, per tant, la necessitat de comptar les instal·lacions de l'EDAR de Pinedo en totes les seues fases amb la preceptiva llicència d'activitat qualificada, després substituïda en la Llei 2/2006 per la llicència ambiental. No obstant això, la Sala considera que no escau acordar el tancament de l'activitat desenvolupada en les instal·lacions de les fases I i II de l'EDAR, atés el temps transcorregut des de l'inici de l'activitat sense llicència cal insistir en què la fase I es va acabar de construir l'any 1991, i la fase II l'any 1992, aproximadament. D'altra banda, la Sala conclou el tancament de l'activitat exercida en la fase III, que va entrar en funcionament l'any 2005, aproximadament.  
L'òrgan competent va donar trasllat al tribunal dels greus perjudicis que es derivarien del tancament de les instal·lacions de l'EDAR Pinedo III i aquest dicta, el 10 de juliol 2019, acte d'inexecutabilitat per interés públic del cessament d'activitat en l'EDAR de la fase Pinedo III, considerant la proposta de l'administració competent, com a alternativa al tancament de Pinedo III, d'adaptació de la totalitat de les instal·lacions de l'EDAR Pinedo al règim establit en el Decret 201/2008 del Consell, per a la normalització administrativa de l'activitat de depuració.  
El Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, dictat a l'empara del previst en la disposició addicional segona de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, regula la intervenció ambiental de les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals.  
L'article 2 del citat Decret estableix que les noves instal·lacions, obres i infraestructures públiques d'evacuació, tractament, depuració i, si és el cas, reutilització d'aigües residuals, així com les obres públiques d'infraestructura per al proveïment d'aigües de caràcter general, es tramitaran com un pla especial, incloent la corresponent avaluació ambiental, i en l'aprovació de la qual es determine que el control de mesures correctores correspon a la Conselleria competent en matèria de medi ambient.  
El Pla especial i projecte bàsic de possibles millores en l'EDAR de Pinedo requerirà per tant la redacció dels documents següents per a satisfer els requisits normatius:  
- Un document inicial estratègic per a la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial i projecte bàsic referits, segons es regula en l'article 50 de la LOTUP.  
- Un projecte bàsic que reproduïsca els que es van utilitzar per a la contractació i execució de les instal·lacions de Pinedo III, que descriga d'una manera sintètica la totalitat del complex i que desenvolupe, a nivell de definició de projecte bàsic, les obres de millores, previstes per al complex.  
- Un pla especial que haurà de redactar-se d'acord amb l'article 43 de la LOTUP.  
En el transcurs de la redacció del Pla especial, es donarà audiència als veïns, que van ser, de fet, els qui van iniciar el procediment legal.  
  
Es pretén evitar totes les molèsties que es generen als veïns del complex de la depuradora en la mesura que siga possible. El format triat donaria cobertura a la Planta en la seua integritat, en considerar-la com un complex que funciona com una unitat.  
  
Documentació aportada  
El 9 de desembre de 2020 el Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, de la Direcció General de l'Aigua, remet a l'òrgan ambiental la documentació relativa al Pla especial i projecte bàsic de millores de l'EDAR de Pinedo, indicant el resultat del procés de participació pública i consultes i sol·licitant la declaració d'impacte ambiental, s'adjunta a sol·licitud la documentació següent:  
  
Consultes realitzades a les administracions públiques i públic interessat.  
Respostes rebudes durant la informació pública i les consultes i informe sobre aquestes, concretament:  
Ajuntament de València. Cicle Integral d'Aigua.  
Associació de veïns afectats per l'EDAR de Pinedo.  
Oficina tècnica del Parc Natural de l'Albufera (DG de Medi natural i Avaluació Ambiental).  
Proposta final del Pla especial (desembre 2020).  
Projecte bàsic de millores de l'EDAR de Pinedo (desembre 2020).  
  
Estudi d'impacte ambiental (desembre 2020).  
El 29 d'abril de 2021, es rep informe desfavorable del Servei Territorial d'Urbanisme de València al Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo.  
Revisada la documentació administrativa i tècnica que obra en l'expedient, l'òrgan ambiental va sol·licitar, el 26 de juny de 2021, en virtut l'article 54 de la LOTUP, l'esmena de determinats aspectes relatius tant al Pla especial com al projecte bàsic i al document tècnic d'avaluació ambiental, la remissió de la documentació no rebuda (estudi d'integració paisatgística) i els informes de les administracions públiques afectades que es van considerar determinants per a la resolució de l'expedient d'avaluació.  
El 20 de maig de 2022, el Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües remet la documentació que a continuació es detalla en contestació al requeriment de juny de 2021 de l'òrgan ambiental:  
1. Versió actualitzada del pla i projecte  
- Estudi d'impacte ambiental, modificat l'01.12.2020.  
- Estudi d'integració paisatgística, modificat el 08.06.2020.  
- Proposta final del Pla especial.pdf. Proposta de Pla especial, modificat el 13.04.2022.  
- Projecte bàsic.pdf. Projecte bàsic, modificat l'01.12.2020.  
2. Documentació remesa per l'EPSAR  
- Nota interna aclariments projecte Pinedo.  
- Informe resum aclaridor de l'escenari adoptat en l'estudi d'olors de l'EDAR de Pinedo (València), signat el 03.03.2022.  
- Addenda aclaridora de mesures ambientals concernents al projecte constructiu, signat el 03.03.2022.  
- Informe favorable de supervisió del projecte constructiu, signat el 24.12.2021.  
- Projecte constructiu, signatura del cap de Servei de Supervisió en data 27.12.2021.  
- Cronograma del Pla d'obra del projecte constructiu.  
3. Informes i oficis emesos i rebuts en relació amb l'expedient amb posterioritat a l'anterior remissió al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica. SEAE.  
- Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits. SGENP (de setembre de 2020 i.03.2021).  
- Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera. SLCCPA de 22.10.2020.  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. Territori (informes d'11.03.2021; 18.04.2022 i 12.05.2022.  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (de 0 08.03.2021 i 18.03.2022).  
- Nota que detalla les correccions sol·licitades en l'informe anterior, que ja s'han incorporat en l'última versió del Pla especial i projecte bàsic; s'exceptua la confecció del Catàleg de proteccions. S'acompanyarà a l'ofici informatiu que es remetrà al servei territorial d'Urbanisme, on s'informarà que s'ha procedit a sol·licitar la declaració ambiental estratègica i d'impacte del Pla especial i projecte bàsic.  
  
4. Programa de vigilància i control de l'abocament de les aigües residuals de l'emissari submarí EDAR de Pinedo dels anys 2019, 2020 i 2021.  
  
A. Anàlisi del procés d'avaluació.  
A.1) Dades més rellevants del procés d'avaluació  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 03.07.2017  
Requeriment esmena deficiències de documentació 28.07.2017  
Remissió de documentació 22.11.2017  
14.12.2017  
Emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic i del projecte de millores de l'EDAR de Pinedo 24.01.2019  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, del projecte, de l'EATE-EIA i resta de documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV:   
14.07.2020  
Sol·licitud d'emissió de DATE (amb deficiències) 09.12.2020  
Requeriment per a esmena deficiències en la sol·licitud d'emissió DATE 21.06.2021  
Remissió de documentació i sol·licitud de pronunciament ambiental 20.05.2022  
  
  
  
A.2) Instrument urbanístic i projectes actuals  
A.2.1) Pla especial per a l'execució de l'estació depuradora d'aigües residuals EDAR Pinedo, aprovat en 1990.  
El Pla general de València aprovat definitivament el 28 de desembre de 1988 va establir una reserva de sòl GIS-3 en sòl classificat com a no urbanitzable (full 3 sèrie A) per a la implantació d'en superfície suficient, però sense determinacions concretes que permeteren l'execució directa de les obres d'ampliació d'aquesta, sent aquest precisament l'objecte del Pla especial que estava delimitat al sud pel nou llit del Túria i l'actual Planta depuradora (referida a l'any 1990), a l'est per l'autovia del Saler, al nord per l'horta i l'oest pels blocs d'usos industrials del P.R.I. Mercavalencia, amb una superfície total ordenada de 408.975 m².  
  
El Pla especial preveia el desenvolupament en dues fases establint el quadre de superfícies següent:  
Superfície total ordenada: 408.975 m²  
En la fase primera: 227.625 m²  
En la fase segona: 181.350 m²  
Superfície destinada a vials: 52.088 m²  
Superfície destinada a allotjament de les instal·lacions de depuració : 301.677 m²  
Corresponents a les instal·lacions existents: 65.353 m²  
D'ampliació de les existents en 1a fase : 91.415 m²  
En la segona fase: .144.909 m²  
El Pla especial es va tramitar abans de la de l'entrada en vigor de la legislació sectorial d'impacte ambiental i per tant no va estar sotmés a aquest procediment.  
A.2.2.) Instal·lacions EDAR actuals  
El sistema de tractament i depuració d'aigües residuals de Pinedo consta actualment de tres fases de construcció que es descriuen en la taula resum següent (taula 2 del document de síntesi del EIA).  
D'acord amb les dades recaptades en la situació actual es produeixen durant tot l'any i de manera contínua males olors afectant greument els habitatges confrontants i l'entorn pròxim. També s'incompleixen els nivells sonors nocturns i existeixen altres aspectes relacionats amb l'abocament que poden ser millorats.  
A.3) Alternatives, objectius, abast i contingut de la Planificació (Pla especial que modifica el Pla especial 1990). Inicialment es van estudiar 4 alternatives:  
Alternativa 0: No tramitar el Pla especial  
Això suposaria el tancament definitiu de les instal·lacions de Pinedo III quan s'execute la sentència 633. En aquest cas es tindrien dues alternatives 0.A: Manteniment de la infraestructura, però no utilització, o alternativa 0.B: Desmantellament de la infraestructura.  
En tots dos casos existeixen no solament els costos ambientals d'abocar aigües molt contaminades sobre el medi, sinó també costos legals per sancions per incompliment de les directives europees anteriorment citades.  
Alternativa 1: Tramitar el Pla especial  
La tramitació del Pla especial suposarà el tràmit adequat per a la regularització de la instal·lació conforme al Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals.  
Es permetrà que la fase III de l'EDAR, sistema de Pinedo seguisca en funcionament evitant abocar 303.758 m³/dia d'aigües residuals insuficientment tractades per a assolir els objectius de qualitat d'abocament segons la Directiva 91/271/CEE.  
A més, al costat d'aquesta tramitació s'incorporen una sèrie de mesures de millora sobre les instal·lacions a fi de reduir els problemes de principalment olors i també sorolls al·legats pels veïns.  
Dins de l'alternativa 1, es poden identificar dues alternatives diferents:  
Alternativa 1A: Pla especial aprovat en 1990  
La hipòtesi en la alternativa 1A: suposa respectar la delimitació del Pla especial aprovat l'any 1990 i continuar reservant àmplia superfície per a futures ampliacions.  
Alternativa 1B: Reduir la delimitació del Pla especial a l'EDAR de Pinedo  
La hipòtesi en l'alternativa 1B suposa realitzar una delimitació del Pla especial d'acord amb la totalitat del territori ocupat per les instal·lacions de l'EDAR sistema de Pinedo.  
L'opció triada en la versió preliminar del Pla especial exposat a informació pública i a consulta de les administracions afectades va ser l'alternativa 1A.  
Aquesta alternativa resultava incompatible amb els instruments de Planificació de rang superior (PATIVEL i PAT de l ?Horta) i finalment s'ha dissenyat una nova alternativa Pla especial de millores a l'EDAR de Pinedo, març de 2022) que proposa mantindre la delimitació del Pla especial de 1990, ajustant la classificació i zonificació dels terrenys situats en el seu àmbit a la situació legal vigent, d'acord amb la taula i pla d'ordenació següent (Pla O.1 classificació i zonificació)  
  
  
ZONA CLASSIFICACIÓ DEL SÒL  
Zona definida en el PATODHV com H1 Sòl no urbanitzable protecció agrícola (SNUP-AG)  
Instal·lacions de l'EDAR Sòl no urbanitzable comú (SNU-C)  
Franja oest a l'EDAR Sòl urbanitzable (SUZ)  
Zona confrontant V-15 Sòl no urbanitzable protecció carreteres (SNUP-CR)  
  
  
  
  
  
D'acord amb la memòria justificativa el Pla especial es redacta com una adaptació a la LOTUP del Pla especial de l'any 1990, sense que l'objectiu siga incorporar modificacions en les seues determinacions, mantenint el límit d'aquest.  
El Pla especial servirà per a l'execució de les obres de millora de l'EDAR, en el projecte bàsic adjunt s'estudien les millores que s'estima convenient escometre en tot el sistema de Pinedo i que, per comportar l'execució d'obres, hauran de programar-se per al futur, preveient una successió d'etapes de projecte constructiu de les millores, contractació i execució de les obres i posada en marxa i explotació de les noves instal·lacions.  
Es pretén evitar les molèsties que es generen als veïns del complex de la depuradora en la mesura que siga possible.  
En la redacció del Pla especial també es preveu en la seua franja oest una zona de connexions viàries, amb l'execució d'un vial de connexió en la zona oest de l'EDAR, que compte amb una amplària de 18 metres i que vorejarà les instal·lacions de sanejament.  
També es Planteja en el Pla especial una zona de transició entre l'EDAR i la zona d'horta, on cuidar la transició entre la trama urbana i l'horta, ja que amb això es revalora la qualitat de la imatge visual percebuda des d'espais adjacents. Per a això és important com a idees generals:  
- Dissenyar zones enjardinades integrades en l'entorn. Es tracta d'una zona consolidada, per la qual cosa les mesures es limiten a la millora dels paviments, mobiliari urbà i jardineria en la zona d'accés a l'EDAR.  
- Limitar altures d'edificació màxima: el PATODHV limita les característiques de les edificacions, per la qual cosa no es tracta en el present Pla especial.  
- Mitjançant la infraestructura verda de la ciutat, ordenar els espais de transició entre els usos urbans i l'horta. Potenciar els recorreguts per als vianants i ciclistes de l'entramat urbà, que permeten acostar els ciutadans als paisatges d'alt valor de l'àrea metropolitana i completar així la infraestructura verda de la ciutat de Valencia. En l'àmbit del Pla especial no es localitzen itineraris patrimonials, als quals poder donar continuïtat, per la qual cosa no es Plantegen nous itineraris per als vianants o ciclistes.  
Per tant, per a la zona de transició entre l'EDAR i la zona d'horta des del present Pla especial es proposa que es milloren tant paviments com jardineria i mobiliari urbà.  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental estratègic estudi d'impacte ambiental  
B.1 Continguts de l'EATE-EIA concordes amb l'annex amb l'annex VII del TRLOTUP i amb l'annex VIII de la Llei 21/2013.  
L'EATE presentat conté, encara que no amb el mateix ordre i idèntica denominació de capítols, els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII del TRLOTUP.  
B.2 Contingut de l'EATE-EIA d'acord amb el document d'abast  
El document ambiental i la documentació complementària amb els aclariments efectuats en la contestació al requeriment de l'òrgan ambiental de juny de 2021, inclouen els estudis necessaris per al plantejament d'alternatives i per a la justificació de la selecció de solucions plantejades per a la correcció dels efectes negatius significatius especialment quant a l'anàlisi i avaluació de les olors i sorolls.  
  
En relació amb el programa de vigilància i seguiment ambiental en l'apartat de valoració ambiental, s'apunten les millores a introduir incloent en la part dispositiva de l'acord i de la DIA els aspectes que han de ser modificats o complementats.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració per l'òrgan promotor  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
La documentació tant del Pla especial com del projecte bàsic de millores de l'EDAR de Pinedo es va posar a la disposició del públic mitjançant anunci en el DOGV de 14 de juliol de 2020, en el periòdic Levante EMV i en Las Provincias, registrant-se tres al·legacions-informes que es recullen en l'apartat següent i que han sigut contestades per l'òrgan substantiu.  
Després del requeriment de l'òrgan ambiental de juny de 2021, es van recaptar la resta d'informes que es detallen en l'apartat següent.  
C.2.) Informes de les administracions afectades sobre el Pla especial-projecte de millores EDAR Pinedo aportats per l'òrgan substantiu  
  
Informe de l'Ajuntament de València (Cicle Integral de l'Aigua 09.09.2020).  
Vista la petició d'informe relativa a la versió preliminar del Pla especial de possibles millores en l'EDAR de Pinedo i del projecte bàsic de possibles millores en l'EDAR de Pinedo, els tècnics que subscriuen els cal informar exclusivament en matèria del Servei del Cicle Integral de l'Aigua que:  
L'objecte del projecte bàsic és establir les possibles millores en l'EDAR de Pinedo fonamentalment pel que fa a l'impacte per olor i a l'impacte per soroll que produeixen aquestes instal·lacions, per al compliment de la Sentència 000633/2016, d'11 de gener de 2017, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana Sala Contenciosa Administrativa Secció Primera  
1. Matèria de sanejament  
En matèria de sanejament, es preveuen actuacions en matèria mediambiental, optimació, condicionament i fiabilitat de les instal·lacions i eficiència energètica.  
En el grup de mesures mediambientals cal destacar les mesures encaminades a la reducció de l'impacte per abocament, mesures segons el parer d'aquests tècnics que es consideren no suficients. Així es considera que,  
1. Per a la reducció de l'impacte per abocament es preveu:  
A) Millora en la reforma del tractament biològic de la línia de tractament de Pinedo I, que pot millorar sensiblement la qualitat de les aigües depurades en els valors de sòlids suspesos, DBO i DQO. Millora aquesta necessària quant a la qualitat de l'efluent, però no suficient, atés que Pinedo I no disposa de sistema de desnitrificació que permeta el tractament terciari de l'aigua i la seua posterior reutilització o abocament per l'emissari amb qualitat adequada. Per això, es considera que la connexió prevista d'eixida de la impulsió de terciari amb l'emissari ha de preveure la desnitrificació per a garantir una millor qualitat d'aigües de les platges i la qualitat adequada per a la reutilització d'aquestes.  
  
B) Dins de les mesures per a la protecció del litoral per millora de la fiabilitat de les instal·lacions, per a assegurar la qualitat de l'aigua de les platges de la ciutat de València, es consideren insuficients i no garanteixen l'eliminació dels abocaments al medi receptor i amb això la millora de la qualitat de les aigües de les platges del sud de la ciutat.  
Es preveu l'ampliació de la capacitat de bombament de l'elevació de Pinedo I, mitjançant la substitució de les dues bombes existents per altres de 170 KW i l'eliminació del caragol d'elevació per una altra d'igual potència que les anteriors amb el rebaix del fossat de bombes de 50 cm tal com es recull en la memòria, la qual cosa no resoldrà els episodis d'alleujat al litoral d'aigües sense tractar.  
Per això, es considera que aquesta mesura no és suficient atés que el rebaix del fossat no garanteix l'eliminació dels abocaments, mantenint-se la retenció en el col·lector nord, i aquest funciona com a depòsit de laminació i produint-se sedimentació a l'interior dels conductes de2.100 mm. Per això, es proposa la construcció d'un depòsit en el col·lector nord a l'entrada de l'EDAR perquè en el punt de lliurament de l'aigua residual a l'EDAR s'efectue en làmina lliure evitant-se l'emmagatzematge en el conducte.  
C) L'actuació prevista en el sobreeixidor general de l'EDAR a l'assarb mitjançant la substitució de les vàlvules de clapeta antiretorn de DN1500, no garanteix l'eliminació dels abocaments a aquest amb producció constant de perjudicis mediambientals en les aigües receptores.  
Cal indicar que d'acord amb el RD 1290/2012 es fa necessària la instal·lació de mesures correctores encaminades a l'eliminació de gruixos i fins existents en l'aigua bruta previ a l'abocament, que no reduïsquen la capacitat d'alleujament però que produïsquen la retenció d'aquests. Per això, s'haurà de preveure la instal·lació de les mesures correctores necessàries per al compliment de la normativa vigent, ja que amb el que es proposa no es garanteix el compliment total d'aquesta normativa.  
Així mateix, cal recordar que en les al·legacions presentades per aquest ajuntament a l'estudi d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de l'EDAR Pinedo II es va sol·licitar la instal·lació de sistemes de control d'abocaments ocasionals a l'assarb amb mesurament de càrregues contaminants en continu, petició que segueix sense recollir-se en el present document.  
De la mateixa manera, en l'informe favorable de la declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de l'EDAR Pinedo II, al punt 5 s'exigeix el manteniment d'un cabal ecològic en l'assarb de Pinedo mitjançant l'aportació d'aigües depurades que impedisca l'estancament de les aigües en el canal, acció que no s'està realitzant, que provoque un estat variable de l'aigua del canal.  
Amb tot això es conclou que les accions previstes per a la reducció de l'impacte per abocament al mitjà receptor es consideren insuficients i s'hauran de preveure.  
a) La construcció d'un depòsit de regulació en l'entrada de les instal·lacions que permeten un procés de depuració a cabal constant absorbint-se els pics de les hores vall i punta d'entrada de cabal, amb la qual cosa s'evitaria que es produïsquen abocaments en l'assarb i, per tant, que aquests arriben a la mar com ocorre cada vegada que plou en l'àrea metropolitana de València.  
b) Les mesures correctores necessàries en el sobreeixidor general de l'assarb per a l'eliminació de gruixos i fins presenten en els episodis d'alleujament.  
c) Aportació del cabal ecològic d'aigües depurades per a la millora de les aigües del canal.  
2. Matèria de proveïment d'aigües  
Es preveu afecció de les pantalles fonoabsorbents en la zona de la Carrera del Riu sobre la canonada arterial DN 400 mm que discorre per la mateixa carrera, en alguna zona fins i tot dins del clos de l'EDAR Pinedo o davall just d'aquest.  
Per això, serà necessari el desviament de la citada canonada arterial on concretament corresponga, i en tot cas, el traçat complet de la canonada DN 400 mm citada haurà d'ajustar-se al viari proposat en la revisió del PGOU de 2010.  
Els treballs de desviament de les infraestructures en servei hauran de ser executats per la concessionària EMIVASA en virtut de la reserva establida en la vigent concessió, i seran a càrrec del causant del desviament.  
  
Informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge (11.03.2021, 1r informe, 2n informe d'Ordenació del Territori de 0 04.05.2022 i 2n informe d'Infraestructura Verda i Paisatge de 28.04.2022)  
11.03.2021, 1r informe.  
Les consideracions finals de l'informe indiquen:  
En relació amb les consideracions d'ordenació del territori i amb les d'infraestructura verda i paisatge és necessari precisar que:  
No existeixen afeccions d'inundabilitat que s'indiquen en l'àmbit del Pla especial EDAR Pinedo.  
No es compleixen les determinacions establides en l'article 13 de la Normativa del PATIVEL en els quals els sòls de la franja de 1.000 metres en estat rural, no podran ser reclassificats i mantindran la situació bàsica rural, especialment els que es troben en l'àmbit estricte (zona de 500 metres), excloent la part ja ocupada per les instal·lacions de l'EDAR. No obstant l'anterior, d'acord amb el article 7.2. d'aquesta normativa, ha de prevaldre el que determine la normativa del PAT de l ?Horta.  
No es compleixen les obligacions derivades dels articles 15 i 17 de la normativa el PAT d'ordenació i dinamització de l'Horta de Valencia, quant a la classificació i zonificació del sòl en estat rural.  
  
Cal considerar les determinacions que estableixen els articles 22 i 24 de la normativa citada, així com la Directriu 444 de l'ETCV, en relació amb els vectors de connexió i els corredors ecològics i funcionals.  
  
El P.E. no és compatible amb la infraestructura verda aprovada en l'àmbit en relació amb l'ocupació de la zona de sòl en estat rural que serveix de corredor amb els àmbits litoral i de l'Horta Sud del nou llit del riu Túria. Hauria d'entendre's com a excepció recollida en la normativa la zona de les instal·lacions que es troba en funcionament.  
  
No pot considerar-se compatible amb el paisatge l'ampliació proposada, ja que afecta una unitat de paisatge d'alt valor i els recursos paisatgístics existents.  
Per tot això s'entén que la continuació del tràmit del P.E. requereix modificar i adequar la descripció justificativa i els Plans d'ordenació a les determinacions exposades i recollides en aquestes consideracions finals o bé donar tràmit, únicament a la part del «Projecte bàsic de possibles millores de l'EDAR de Pinedo a València» entenent com a tal les modificacions necessàries de les instal·lacions existents per a minimitzar els afeccions (sorolls, olor, abocaments, etc.) sobre la població, el medi rural protegit, els recurs hidrològics, el medi litoral i el patrimoni natural i material de l'entorn.  
  
Conclusions  
Per tot l'anterior es considera que la «Versió preliminar del Pla especial i el projecte bàsic de les possibles millores de l'EDAR de Pinedo a Valencia» és incompatible amb la classificació del sòl de l'àmbit en estat rural i compatible en l'àmbit d'aplicació de les millores de les instal·lacions, tenint en compte les consideracions finals exposades, i ateses les determinacions normatives citades i els aparells anteriors de l'anàlisi realitzada.  
  
2n Informe d'Ordenació del Territori (sobre la proposta final del P.E..03.2022).  
Consideracions finals  
Es compleixen les obligacions dels articles 15 i 17 de la normativa del PATODHV quant a la classificació i zonificació del sòl en estat rural.  
Es tenen en compte les determinacions que, respecte dels vectors de connexió i dels corredors ecològics i funcionals, estableixen els articles 22 i 24 de la normativa del PATODHV.  
  
Conclusió  
Per tot l'exposat es considera que la «Proposta final del Pla especial de possibles millores de l'EDAR de Pinedo a València» és compatible en relació amb la classificació del sòl de l'àmbit en estat rural, ateses les determinacions normatives citades en els apartats anteriors i en l'informe anterior respecte del Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València.  
  
2n Informe d'Infraestructura Verda i Paisatge (sobre la proposta final del P.E..03.2022).  
Havent-se emés informe referent a la incidència en el paisatge i de la compatibilitat amb la infraestructura verda del P.E. citat, s'aporta nou document d'aquest, denominat «Proposta final del Pla especial de possibles millores en l'EDAR de Pinedo» (març 2022), així com «Projecte bàsic de possibles millores en l'EDAR de Pinedo» (desembre 2020), acompanyats de l'estudi d'integració paisatgística (febrer 2020) i l'estudi d'impacte ambiental (juny 2020) ja aportats en l'anterior sol·licitud d'informe.  
Analitzada aquesta documentació, s'observa la modificació de l'abast del P.E., de manera que l'àmbit zonificat d'aquest com a horta de protecció especial grau 1 (H1) pel Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (PATHV), aprovat pel Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, es classifica com a «Sòl no urbanitzable protecció agrícola (SNUP-AG)» i se zonifica com a «Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG)». Així mateix, l'àmbit ocupat per l'EDAR, es classifica com a «Sòl no urbanitzable comú (SNU-C)» i se zonifica com a «Zona rural comuna (ZRC)» de la «Xarxa primària d'infraestructures i serveis urbans (PQI)», i l'àmbit lliure a l'oest d'aquesta es classifica com a «Sòl urbanitzable (SUZ)» i se zonifica com a «Zona de nou desenvolupament industrial (ZND-IN)» de la xarxa secundària de dotacions («Zones verdes. Espais lliures (SEL)» i «Comunicacions xarxa viària (SCV)»).  
Per això, i atés que es preserva com a zona rural protegida l'àmbit definit com a tal pel PATHV, no resulten necessàries les modificacions en matèria de paisatge requerides en l'anterior informe emés, considerant-se la proposta del P.E. compatible amb el paisatge i la infraestructura verda de l'àmbit, de conformitat amb el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell.  
En tot cas, juntament amb els projectes que puguen elaborar-se per a les obres previstes sobre les instal·lacions existents, haurà de justificar-se si existeix incidència en el paisatge o no, a fi de determinar si cal acompanyar cada projecte d'un estudi d'integració paisatgística. En cas afirmatiu, per a l'elaboració d'aquest haurà de tindre's en compte les qüestions plantejades en l'informe tècnic emés en data 11 de març de 2021 per aquesta direcció general, i adoptar-se mesures per a la materialització del vector de connexió de la infraestructura verda previst en el PATHV, en la zona nord-est de l'EDAR.  
A més, qualsevol proposta d'ampliació futura haurà d'atendre igualment l'indicat en aquest informe en relació a la caracterització i valoració del paisatge (que inclourien la participació pública) i garantir en tot cas la seua compatibilitat amb el paisatge i la infraestructura verda.  
  
  
Informe del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera (22.10.2020).  
En relació amb la consulta de la versió preliminar del Pla especial i projecte bàsic de possibles millores en l'EDAR de Pinedo, d'acord amb el Decret 201/2008, de 12 de desembre, així com amb l'article 53 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, aquest servei informa que:  
D'acord amb la informació proporcionada per la Direcció Territorial de València, actualment l'EDAR de Pinedo disposa d'autorització d'emissions a l'atmosfera atorgada al juny de 2020 pel director territorial de València, per a la instal·lació EDAR PINEDO 2 amb número d'identificació mediambiental 4600017468, situada en camí Anouers, s/n, al terme municipal de Pinedo (València), a l'empresa UTE AVSA SAU DAM EDAR Pinedo III, que exerceix l'activitat de tractament d'aigües residuals.  
Amb data 9 de juliol de 2020, el director territorial de València emet resolució de canvi d'empresa gestora responsable del compliment de l'autorització d'emissions a l'atmosfera a favor de l'UTE GOM-SAU-DAM Pinedo IV.  
D'acord amb l'autorització d'emissions de la Direcció Territorial de València actualment l'EDAR de Pinedo desenvolupa les activitats següents d'acord amb l'annex IV de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
Activitat grup codi  
Tractament d'aigües residuals en els sectors residencial o comercial entre plantes amb capacitat de tractament 100.000 habitants equivalents B 09 10 02 01  
Processos industrials amb combustió. calderes de P.t.n.  
<5 MWt i 1 MWt C 03 01 03 03  
Equips de combustió de P.t.n.  
<5 MWt i 1 MWt C 03 01 06 03  
  
  
No obstant això, revisada la documentació del projecte, la utilització de biogàs generat en els processos per a l'obtenció d'energia constitueix una valorització energètica de residus i per tant l'activitat realitzada pertanyeria al grup A del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera.  
Atés que les millores suposen l'adaptació de les instal·lacions i, per tant, la substitució d'equips actuals i l'existència de nous focus d'emissió, s'hauran de comunicar els canvis a l'òrgan competent, d'acord amb l'article 7 del Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, i per tant remetre la documentació que s'especifica en l'annex I del citat Decret.  
  
Informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València  
Es transcriu a continuació l'informe de 22.04.2021 (en cursiva) i l'anàlisi del compliment de cadascuna de les observacions efectuades en l'informe posterior de 0 06.04.2022  
«En referència al Pla especial i projecte bàsic de possibles millores en l'EDAR de Pinedo, al municipi de Valencia, promogut per la Direcció General de l'Aigua, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, s'emet informe, en matèria d'urbanisme, en els termes següents.  
1. Tramitació  
En l'ofici de sol·licitud d'informe a aquest Servei Territorial d'Urbanisme de València, s'indica que l'informe se sol·licita d'acord amb l'art. 53 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, LOTUP). Per tant, es considera que el pla està en la fase de consulta a les administracions públiques afectades de la versió preliminar del Pla especial.  
El present informe s'emet en compliment de l'informe en matèria d'urbanisme que correspon al Servei Territorial d'Urbanisme de València, en la seua condició d'administració pública afectada, per aplicació de l'art. 48.d), en relació amb l'art. 53.2, de la LOTUP. No obstant això, respecte a la versió final del Pla especial, una vegada realitzada la seua avaluació ambiental, haurà d'emetre's informe en matèria d'urbanisme pel titular de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, a,b l'informe previ de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, per aplicació de l'art. 44.3 de la LOTUP, en relació amb els arts. 3.7, 7.1 i 7.2, del Decret 8/2016, de 5 de febrer, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat.  
En la documentació analitzada, es justifica la tramitació del Pla especial per aplicació de l'art. 2 del Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals.  
Ara bé, el citat precepte indica: «Les activitats, obres i infraestructures referides en l'article 1 del present Decret es tramitaran com un pla especial, incloent la corresponent avaluació ambiental, i en l'aprovació de la qual es determine que el control de mesures correctores correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient».  
  
És a dir, no hauria sigut necessària la tramitació d'un pla especial, sinó la tramitació del projecte bàsic pel procediment pel qual es tramiten els plans especials.  
En l'apartat 1.1.3 de la memòria informativa i en l'apartat 3 de la memòria justificativa, s'indica que «El Pla especial es redacta com una homologació a la LOTUP del Pla especial de l'any 1990, sense que l'objectiu siga incorporar modificacions en les seues determinacions». Ara bé, no és necessari homologar els Plans vigents a la LOTUP, per aplicació de la disposició transitòria segona, apartat 1, de la LOTUP: «Els municipis no estaran obligats a promoure un expedient d'adaptació del seu planejament urbanístic a la present llei».  
  
En qualsevol cas, atés que s'han d'introduir modificacions en l'ordenació urbanística, com resulta de les observacions que s'assenyalen en el present informe, escau continuar amb la tramitació del Pla especial, i la seua homologació, per aplicació de la disposició transitòria segona, apartat 4, de la LOTUP.  
A més, el Pla especial, amb les modificacions que més endavant es concretaran, és un instrument adequat per a establir l'ordenació de projectes d'obres, serveis o activitats que siguen d'interés general, com preveu l'art. 43.1 de la LOTUP.  
Segons la documentació aportada, es continua la tramitació del Pla especial i s'eliminen les referències a l'homologació de la LOTUP del Pla especial de 1990.  
En conseqüència, es considera esmenada aquesta observació.  
2. Documentació  
Analitzada la documentació que incorpora el Pla especial, s'adverteix que no s'ha presentat una memòria de sostenibilitat econòmica. En l'apartat 8 de la memòria justificativa, s'indica que «en tractar-se d'un equipament dotacional ja consolidat, no es considera necessària la redacció d'una memòria de sostenibilitat econòmica en el present Pla especial». No obstant això, el Pla especial incorpora unes mesures en les instal·lacions existents per a reduir els efectes ambientals, que han de considerar-se en la memòria de sostenibilitat econòmica i justificar que l'organisme públic al qual s'imputen pot assumir-les. A més, ha de valorar-se el cost de manteniment de les millores proposades. D'altra banda, s'han de realitzar obres d'urbanització per a resoldre la transició entre les instal·lacions de l'EDAR i la zona d'horta confrontant, així com nous viaris en el perímetre de les instal·lacions. La memòria de sostenibilitat econòmica ha de determinar a quin organisme públic s'imputen aquestes actuacions d'urbanització i la capacitat de la hisenda pública corresponent per a assumir aquells costos.  
  
Cal recordar que l'art. 22.4 del Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana estableix el següent: «La documentació dels instruments d'ordenació de les actuacions de transformació urbanística haurà d'incloure un informe o memòria de sostenibilitat econòmica, en el qual es ponderarà, en particular, l'impacte de l'actuació en les hisendes públiques afectades per la implantació i el manteniment de les infraestructures necessàries o la posada en marxa i la prestació dels serveis resultants, així com la suficiència i adequació del sòl destinat a usos productius». I la memòria de sostenibilitat econòmica també s'exigeix com a documentació dels plans especials, per aplicació de l'art. 43.2.a.4t de la LOTUP.  
S'ha inclòs en la documentació del pla especial una memòria de sostenibilitat econòmica que avalua l'impacte econòmic de l'actuació en l'entitat EPSAR que executarà les obres i realitzarà el manteniment de les instal·lacions.  
En conseqüència, es considera esmenada aquesta observació.  
3. Actuació proposta  
L'objecte del Pla especial i del projecte bàsic és la introducció de mesures correctores en les instal·lacions de depuració d'aigües existents per a millorar la integració en el seu entorn. Es plantegen mesures protectores, mesures compensatòries i mesures preventives, que s'adscriuen a les diferents fases: fase de construcció i fase d'explotació.  
  
Amb caràcter general, el Pla especial classifica els terrenys com a sòl no urbanitzable i els qualifica com a «Xarxa primària dotació d'infraestructures i serveis urbans (PQI)». Aquesta qualificació és equivalent a la d»Infraestructura bàsica i de serveis: depuració d'aigües residuals (GIS-3)», que tenen els terrenys en l'ordenació vigent.  
  
4. Planejament vigent  
En l'àmbit d'actuació estan vigents els instruments següents:  
  
- Pla especial de l'estació depuradora de Pinedo, promogut pel Consell Metropolità d'I'Horta, aprovat definitivament per la Resolució de data 21 de maig de 1990, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. La citada Resolució es va publicar en el DOGV de 25 d'octubre de 1990.  
- Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (d'ara en avant, PATODHV).  
- Decret 58/2018, de 4 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana i el Catàleg de Platges de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, PATIVEL).  
De conformitat amb l'art. 16.4.b) de la LOTUP, els plans d'acció territorial poden modificar les determinacions de l'ordenació estructural dels plans d'àmbit municipal.  
En conseqüència, en el present cas, el Pla especial que es va aprovar l'any 1990 ha sigut modificat pel PATODHV i pel PATIVEL.  
  
El PATIVEL i el PATODHV s'apliquen des del moment de la seua entrada en vigor, amb les conseqüències, quant a la modificació del planejament municipal, que s'han indicat.  
Per tant, és errònia la justificació que es fa en els apartats 1.5.3.3 i 1.5.3.4 de la memòria informativa que, en ésser el document d'abast anterior a l'aprovació d'aquests plans territorials, no resulten aplicables.  
D'altra banda, en diverses parts del document es fan referències a la revisió simplificada del Pla general d'ordenació urbana de València. No obstant això, aquest document no està aprovat i la seua tramitació va deixar d'estar activa fa diversos anys, per la qual cosa no es poden tindre en compte les seues determinacions a l'efecte del present Pla especial.  
En els apartats 1.5.3.2 i 1.5.3.3. de la memòria informativa, es reconeix l'ampliació en aquest àmbit del PATIVEL i del PATODHV  
En l'apartat 1.5.1.3. de la memòria informativa, es continuen mantenint les referències a les determinacions i a l'ordenació establida en el document de revisió simplificada del Pla general d'ordenació urbana de València. Ja es va indicar en l'anterior informe que aquest document no està aprovat i que no es poden tindre en compte les seues determinacions. Per tant, haurà d'eliminar-se tot el contingut del citat apartat de la memòria informativa  
En conseqüència, no es considera esmenada íntegrament aquesta observació.  
5. Observacions  
1. El Pla especial ha d'adaptar-se als plans d'acció territorial vigents en el seu àmbit (PATIVEL i PATODHV). A aquest efecte, regirà el que informe el departament competent en la gestió d'aquests plans, és a dir, la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
  
D'acord amb l'indicat en el document denominat «Informe per al Servei Territorial d'Urbanisme« que es presenta juntament amb la nova versió del Pla especial, s'introdueixen canvis en diversos apartats de la documentació del Pla especial per a complir les determinacions que resulten aplicables del PATIVEL i del PATODHV. Tal com ja es va indicar en l'anterior informe, serà la Direcció General de Política Territorial i Paisatge el departament que verifique el compliment dels citats plans d'acció territorial.  
En conseqüència, pel que respecta a les competències d'aquest servei, es considera esmenada aquesta observació.  
2. La qualificació de sòl com a «Xarxa primària dotació d'infraestructures i serveis urbans (PQI)» ha de limitar-se a les instal·lacions de depuració existents; i s'eliminarà aquesta qualificació urbanística dels terrenys classificats com a horta de protecció especial grau 1 (H1).  
Es limita la qualificació PQI a les instal·lacions de l'EDAR i es respecta la qualificació d'horta de protecció especial grau 1 que estableix el PTODHV en la zona aquest de l'EDAR.  
En conseqüència, es considera esmenada aquesta observació.  
3. La classificació del sòl que es reflecteix en el Pla O.1 no compleix els criteris de l'art. 28, en relació amb l'art. 25, de la LOTUP. És incorrecte mantindre la classificació del sòl que es va establir en el Pla especial de l'any 1990, principalment en la zona oest del Pla especial. En aquesta zona, els vials proposats en el Pla especial no estan urbanitzats, per la qual cosa no es poden classificar com a sòl urbà, segons l'art. 28.3 de la LOTUP. S'haurà de reajustar la qualificació PQI a la parcel·la de l'EDAR, i la franja oest haurà de classificar-se com a àmbit de connexions exteriors a l'EDAR, incloent els vials proposats en aquest àmbit; i es classificaran com a sòl urbanitzable.  
La franja oest del Pla especial es classifica com a sòl urbanitzable. No obstant això, no s'ha advertit cap determinació en el Pla especial per a la urbanització d'aquests terrenys, ni com a àmbit de connexions exteriors de l'EDAR ?tal com es plantejava en l'anterior informe- ni com a unitat d'execució. Haurà d'incloure's en la documentació del Pla especial una fitxa de gestió o determinacions en les normes urbanístiques en les quals es concreten els mecanismes urbanístics per a la gestió (obtenció el sòl i programació) i urbanització d'aquest àmbit de sòl urbanitzable.  
En conseqüència, no es considera esmenada íntegrament aquesta observació.  
4. L'ordenació urbanística que establisca el Pla especial ha de resoldre la transició entre les instal·lacions de l'EDAR i la zona d'horta confrontant. El vial que discorre entre l'EDAR i la zona d'horta de la Carrera del Riu, o la franja entre totes dues zones, han de tindre un tractament urbanístic, o incloure en el Pla especial unes directrius, perquè aquella transició siga correcta.  
No s'estableix cap ordenació concreta que resolga la transició entre l'EDAR i la zona d'horta de la Carrera del Riu. La correcció a l'observació indicada en l'anterior informe es limita a reproduir en les normes urbanístiques del Pla especial l'art. 27 de la normativa del PATODHV. Però, no es resol l'adequada transició entre aquelles dues zones.  
  
En tot cas, com es considera una matèria de compatibilitat amb el PATODHV, regirà el que indique la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
En conseqüència, no es considera esmenada aquesta observació.  
5. En l'àmbit del Pla especial, sí que hi ha elements de la infraestructura verda, en contra del que s'afirma en els apartats 3.7.8 i 3.8 de la memòria justificativa, per la qual cosa hauran de definir-se segons els criteris que, sobre aquest tema, indique la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
S'incorporen, en diversos apartats de la memòria justificativa i en el pla d'informació I.9, els elements que formen part de la infraestructura verda. Sense perjudici del que informe la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, la infraestructura verda és una determinació de l'ordenació estructural (art. 21.1.b de la LOTUP) i, com a tal, ha d'incloure's en els documents amb eficàcia normativa del Pla especial, és a dir, els plans d'ordenació i les normes urbanístiques.  
En conseqüència, no es considera esmenada aquesta observació.  
6. L'apartat 4.5 de la memòria justificativa, referit a la perspectiva de gènere, conté referències genèriques sobre la matèria, però sense analitzar la seua aplicació al Pla especial.  
I no es tracten matèries com a accessibilitat, mobilitat sostenible, seguretat, que sí que han de resoldre's amb criteris de perspectiva de gènere en els espais públics que s'inclouen en l'àmbit del Pla especial, per exigències de l'annex XII de la LOTUP; principalment, en el viari que envolta les instal·lacions de l'EDAR.  
S'han afegit apartats concrets per a desenvolupar aquesta determinació, i tenint en compte la conformació de l'actuació amb un gran equipament d'infraestructura de serveis i una zona agrícola d'horta, es considera suficient la correcció efectuada en aquesta matèria.  
En conseqüència, es considera esmenada aquesta observació.  
7. En l'àmbit del Pla especial, a l'entorn de la Carrera del Riu, existeixen elements que han de ser catalogats, encara que no siguen béns de rellevància local. El Catàleg estructural del Pla general de València no és suficient, a aquest efecte, ja que només inclou béns d'interés cultural i béns de rellevància local, però no els béns catalogats. I, d'altra banda, hui dia, el Catàleg del PATODHV, al qual es remet el Pla especial, no està aprovat. En conseqüència, ha d'elaborar-se un catàleg del Pla especial, que incloga els béns de rellevància local i els elements catalogats, en aplicació de l'art. 43.2.b.2n de la LOTUP.  
  
En la documentació aportada es reitera la informació del Catàleg estructural del pla general de València. Ja es va indicar en l'informe anterior que això no és suficient, ja que aquest catàleg només inclou béns d'interés cultural i béns de rellevància local. L'art. 43.2.b.2n de la LOTUP exigeix que en els plans especials s'incloga un catàleg de béns i espais protegits. Aquest document és un instrument d'ordenació mitjançant el qual es determinen aquells elements territorials, espais o béns immobles que, per raó dels seus especials valors culturals, naturals, paisatgístics o altres, requereixen d'un règim de conservació específic i, en el seu cas, l'adopció de mesures cautelars de protecció o de foment i posada en valor, segons l'art. 42.1 de la LOTUP. Tot això sense perjudici de l'informe que s'emeta per part del departament de la Generalitat competent en matèria de patrimoni cultural valencià.  
  
En conseqüència, no es considera esmenada aquesta observació.  
8. Ha de resoldre's la coordinació amb el Pla especial de la ZAL del port de Valencia, ja que en els plans O.1 i O.2 se superposa l'ordenació del Pla especial de l'EDAR als vials de vora del Pla especial de la ZAL.  
  
S'ajusta el límit del Pla especial al límit del Pla especial de la ZAL.  
  
En conseqüència, es considera esmenada aquesta observació.  
9. En l'apartat 1.5.3.2 de la memòria informativa es fa referència al Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures, que és un document que no està vigent, ja que va ser anul·lat per sentència judicial.  
S'elimina l'anterior apartat 1.5.3.2 de la memòria informativa, que feia referència al Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures.  
En conseqüència, es considera esmenada aquesta observació.  
6. Conclusió  
A la vista de tot el que antecedeix, s'emet informe desfavorable sobre Pla especial i projecte bàsic de possibles millores en l'EDAR de Pinedo, al municipi de València, a causa de la falta de documentació i de les observacions indicades anteriorment.  
  
Conclusió  
A la vista de tot el que antecedeix, s'emet informe desfavorable a la proposta final del Pla especial de possibles millores en l'EDAR de Pinedo, al municipi de València, a causa de les observacions indicades anteriorment (apartats 4, 5.3, 5.4, 5.5 i 5.7).  
  
Veïns interessats EDAR Pinedo (23.09.2020)  
El representant de 35 veïns interessats de Pinedo efectua una sèrie de consideracions generals, exposa la situació actual, analitza els informes pericials odorífers de l'estudi d'impacte ambiental i efectua les conclusions següents:  
«La proposta de millores de la Planta és sens dubte insuficient i no fa possible l'aprovació del Pla especial de la Planta.  
En aquest sentit, l'estudi d'impacte ambiental, almenys pel que fa a emissions odoríferes, principal element considerat per a l'execució de les millores de la Planta, s'allunya totalment dels criteris tècnics establits, ja siga per la legislació comparada, els projectes de lleis existents a Espanya o les mateixes resolucions de la Generalitat Valenciana, per a proposar uns límits d'emissions totalment inacceptables que quasi fan riure, i que la seua convalidació en seu administrativa només seria possible mitjançant el dictat, a gratcient, d'una resolució injusta amb les conseqüències legals que això comporta.  
Per això es demana que es proposen noves actuacions en la Planta que possibiliten que aquestes no emeten olors, sorolls, vibracions molestes, així com emissions perjudicials per a la salut.  
En aquest sentit i en el punt de mesurament d'olors que hauran de ser mesurades en unitats d'olor europees, es demana que qualsevol emissió per part de la Planta tinga el caràcter d'infracció greu i que es publicite com a molt greu quan supere 3 unitats de ouE/m³ en percentil 98.  
Aquest Pla especial, atesa la proximitat de la Planta a un nucli habitat, establirà especials sistemes de control.  
En aquest sentit s'ordenarà el control trimestral, de manera indefinida de les possibles olors emeses per la Planta en el polígon format per la seua fita est de la Planta i l'autopista del Saler (zona on es troben els habitatges dels meus representats).  
Aquest control s'efectuarà en immissió, per mitjà d'olfactometries de camp, realitzades per una per una entitat de reconegut prestigi, l'import de les quals serà satisfet per l'Administració.  
Així mateix, s'instal·laran a costa de l'administració, fora de la Planta i en el polígon abans referit, unitats de control d'emissions d'aquells elements que pogueren ser perjudicials per a la salut, inclosos sorolls, que controlaran aquestes de manera constant i les lectures de les quals puguen ser consultades en temps real pel públic en general via internet.  
L'emissió d'elements nocius es caracteritzarà en el pla especial com a infracció greu o molt greu depenent del seu nivell de lesivitat.  
  
A més respecte del soroll del trànsit rodat que dona servei a la Planta, s'habilitaran nous accessos allunyats el més possible del nucli urbà i es modificarà el paviment per a substituir-lo per un altre de menor impacte sonor.  
Per descomptat les instal·lacions hauran d'adaptar-se al llarg de la seua vida útil a les millors tècniques disponibles en cada moment.  
Si en l'actualitat no existeixen tècniques disponibles que possibiliten el compliment d'aquests límits d'emissió, especialment en punts d'olors, simplement la instal·lació no pot complir amb la legislació vigent i per tant el seu Pla especial, a risc d'incórrer en greus responsabilitats, no pot ser aprovat.»  
  
Servei d'Espais Naturals (Parc Natural de l'Albufera) (04.09.2020 i 18.03.2021, que reitera el contingut de l'informe de 2020).  
Els terrenys de l'EDAR en els quals es realitzaren les obres es troben fora de l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, però part de les aigües de l'estació són reutilitzades dins del seu àmbit, concretament es distribueixen pels terrenys de la comunitat de regants de la séquia de l'Or (termes de València i Alfafar).  
La resta de les aigües les aboca en el Mar Mediterrani, des d'on poden arribar a les platges de Pinedo i El Saler, incloses en el parc natural, i a la franja marina que forma part de la Xarxa Natura 2000, situada enfront de la costa, entre El Saler i Cullera.  
Tant per la quantitat d'aigua que aboca com per la seua proximitat, l'activitat de l'EDAR de Pinedo té una influència notable sobre l'estat dels ecosistemes de la meitat nord del Parc Natural del a Albufera, i especialment del llac del a Albufera. El parc forma part de la Xarxa Natura 2000, ja que està catalogat com LIC i ZEPA, i és una zona humida d'importància internacional.  
Com ja es va informar en 2018, la principal afecció de l'explotació de les obres consisteix en la producció i abocament d'aigües residuals depurades en l'àmbit del parc natural o en àrees on poden afectar les platges del parc o a l'àmbit marí de la Xarxa Natura 2000, i la producció i ús de fangs en l'àmbit del parc.  
Si bé aquest abocament és objecte d'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i, per tant, entenem ha de ser objecte d'un expedient propi, en el pla especial es detalla la destinació d'aquestes aigües i la DIA que es va realitzar en el seu moment per a aprovar el Pla especial al qual aquest pretén substituir, igualment establia la destinació dels cabals, per tant, entenem que aquest document ha d'entrar a considerar aquesta qüestió.  
Per això, reiterem que el pla especial ha d'expressar de manera clara la destinació de l'aigua depurada, així com els paràmetres de l'abocament. En l'informe de 2018, aquest servei indicava; «Atesa la situació de gran escassetat d'aigua en la conca del Xúquer en general i en la de l'Albufera en particular, les aigües depurades de Pinedo poden jugar un important paper per a la seua utilització (amb els condicionants indicats en les DIA, que regulen el seu ús a l'entorn del parc) per a reg de l'arrossar de l'entorn del llac, així com per a la substitució d'aigües de reg i alliberar cabals de bona qualitat per al parc. Per això, seria de gran interés que el pla especial en redacció en l'actualitat preveja l'ús previst de l'efluent de l'EDAR una vegada aplicats els nous tractaments, a fi de determinar els paràmetres adequats per a l'abocament i per tant els tractaments que han de tindre's en compte a l'hora de redactar el projecte definitiu.»  
No obstant això, el projecte en consideració únicament detalla la reserva d'unes quantitats diàries d'aigua per a ús al parc, obviant que la declaració d'impacte vigent de l'abocament de la depuradora condiciona la seua utilització al parc natural al seu pas pels camps agrícoles quan en aquests es cultiva l'arròs, és a dir, durant 4 mesos a l'any.  
  
Tampoc es realitza cap previsió sobre la destinació de la resta dels cabals, i molt menys a la possible substitució d'altres regs amb la finalitat d'alliberar cabals per al parc natural.  
Tampoc hi ha adequada informació dels paràmetres d'abocament que pretenen aconseguir-se ni dels mecanismes de control d'aquests paràmetres. En l'informe de 2018, insistim en el següent:  
«El projecte bàsic no explica els nivells de fòsfor de l'efluent quan les instal·lacions objecte d'aquest expedient entren en funcionament. El fòsfor és un indicador fonamental de la contaminació de les aigües en el medi natural, sent els seus nivells més reduïts com més gran és la qualitat d'aquesta.   
Si bé la Directiva del Consell 91/271/CEE estableix uns nivells límit de fòsfor total d'un màxim d'1 mg/l, per a EDAR de més de 100.000 e-h, els requeriments en espais sensibles dedicats a la conservació de la biodiversitat han de ser molt majors, especialment en casos com el de l'Albufera en el qual les aigües dels efluents no es dilueixen sinó que es concentren per la falta de suficient flux. Per això, el projecte ha d'estudiar la possibilitat de reduir el fòsfor a una quantitat màxima mitjana de 0,4 mg/l. Igualment, ha d'estudiar la possibilitat d'aconseguir part de l'efluent amb un màxim de 0,1 mg de fòsfor, per a les aigües que pretenguen reutilitzar-se per als fins previstos en el projecte «Ordenació i terminació de la reutilització d'aigües de Pinedo», en compliment de la DIA corresponent, emesa pel Ministeri de Medi Ambient.»  
  
En tot cas, el tractament ha d'assegurar que l'abocament complisca els límits que va establir la DIA, de 10 mg/l de N, el límit de 0,6 mg/l de P establit per al parc pel pla de conca en vigor, i com els límits màxims d'emissió per a altres paràmetres en zones sensibles segons el que s'estableix en el Reial decret 509/1996, de 15 de març, de desplegament del Reial Decret llei 11/1995, de 28 de desembre.  
El projecte presentat no entra a penes a considerar la qualitat de l'efluent, la qual cosa resulta molt impròpia quan es tracta del principal impacte ambiental que causa una depuradora en el medi natural. Sí que preveu, no obstant això, que el límit de concentració de fòsfor en l'efluent serà d'1 mg/l de P, després del tractament terciari. Això incompleix el pla de conca vigent que estableix el màxim d'aquest paràmetre en 0,6 mg/l, per a aigües que puguen aconseguir el parc natural, sent fins i tot excessivament elevat per a aquest medi, molt per damunt del que poden assolir altres EDAR de l'entorn del parc. D'altra banda, el nitrogen total de l'aigua que s'abocarà, equivalent a la suma de nitrogen Kjeldahl total (N orgànic i amoniacal), nitrogen en forma de nitrat i nitrogen en forma de nitrit, no ha de sobrepassar el límit establit pel Reial decret 509/1996, de 15 de març, de 10 mg/l. El projecte sembla preveure 15 mg/l de N després del tractament terciari, la qual cosa no seria permissible, encara que no s'abocara en l'àmbit del parc. Per tot això es reitera la sol·licitud realitzada en 2018.  
D'altra banda, i atés que el futur PORN del parc, la tramitació del qual ja s'ha iniciat, abastarà àrees marines pròxima a l'eixida de l'emissor submarí, zones igualment designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000, el pla hauria de determinar les condicions d'abocament a l'àmbit marí, així com les plomes de dilució de l'emissari previstes. En el cas de l'abocament a la mar, el límit no ha de sobrepassar 1 mg/l de fòsfor.  
D'altra banda, l'execució de les obres ha de programar-se de manera que es continuen complint durant aquestes les condicions exigides per la DIA per a l'abocament d'aigües al parc durant l'època de cultiu de l'arròs, amb l'excepció que els límits de paràmetres de qualitat expressats en aquesta, que han d'actualitzar-se a aquells establits per la normativa en vigor, especialment en el cas del fòsfor (màxim de 0,6 mg/l), la qual cosa compleix habitualment l'EDAR, i procurant respectar el proveïment durant l'època de cultiu de l'arròs.  
Tal com exigia la DIA anterior, s'ha de compensar l'abocament de l'efluent de l'EDAR en els cultius del parc, perquè encara que les aigües arribaren a complir amb els paràmetres establits per la normativa, la seua càrrega de fòsfor és superior a la de les aigües del llac, a més de la de contaminants emergents. Aquesta compensació ha de consistir a facilitar l'aportació d'aigües de qualitat al llac en una quantitat aproximada a la d'aigües depurades, amb la finalitat de la dilució de l'abocament.  
D'altra banda, es reitera la necessitat de complir amb els condicionants fixats en l'informe anterior, que no s'han tingut en compte en el projecte bàsic i la versió preliminar del Pla especial.  
Entre aquests, la DIA anterior establia que l'EDAR ha de disposar de sistemes per a realitzar controls analítics automàtics a l'eixida del tractament de depuració dels paràmetres significatius, que detecte qualsevol anomalia en aquest, i el consegüent desviament d'aquests cabals a un mitjà receptor adequat (emissari submarí, etc..). Si no es disposa d'aquests, ha d'incloure'ls en les obres i ser capaços de detectar la presència i concentració dels contaminants emergents més abundants. En qualsevol cas, les obres han d'incloure les actuacions necessàries perquè aquests sistemes aporten dades en temps real de la qualitat de les aigües que s'aboquen, i notificar-les, en la mesura que siga possible de manera regular, tant als gestors de l'EDAR com a aquest servei.  
  
La comunicació de tals dades de manera automàtica, regular, amb la major freqüència possible, i adequada, als responsables del parc natural resulta imprescindible per a determinar el compliment no només dels condicionants de la DIA que li permet abocar en l'àmbit del parc, sinó dels límits establits per la normativa en matèria ambiental i de qualitat d'aigües.  
A més, han d'incloure's dades dels cabals enviats a l'arrossar del parc i a l'assarb del sistema de Pinedo, que impedisca l'estancament de les aigües en el canal.  
Tal com establia la DIA anterior, els fangs tractats han de tindre una destinació adequada d'acord amb les característiques que presenten, en compliment de la legislació sectorial aplicable. Es recorda la prohibició del seu ús al parc natural.  
Per fi i conforme es va exposar en l'anterior informe, «El projecte constructiu haurà de tindre en compte totes les precaucions habituals per a pal·liar els impactes de la seua execució, en particular possibles abocaments accidentals i tall de subministrament als regants. D'altra banda, és previsible que la seua execució genere una quantitat ingent de residus inerts, majoritàriament enderrocs. Atesa la proximitat de l'obra a l'àmbit del parc natural, i l'ús irregular que ocasionalment realitzen els particulars d'aquests per a la restauració de motes o camins, ja siga comprant-los o apropiant-se'n, i en compliment de la normativa vigent en matèria de residus, el projecte ha d'incorporar mesures perquè l'entitat contractista assegure el transport d'aquests residus a un abocador autoritzat».  
El projecte estima que l'obra produirà uns 4.550 m³ de residus inerts i quantitats significatives de residus perillosos. No es preveuen mesures que eviten que aquests acaben sent sostrets o cedits per a la seua reutilització incorrecta, tal com es va sol·licitar en l'anterior informe.  
  
Atesa la freqüència amb què restes de residus procedents d'obres públiques acaben com abocaments al parc natural, considerem convenient insistir en la presa de mesures que eviten aquestes circumstàncies.  
C.3) Presa en consideració dels informes AP i al·legacions  
Les qüestions relatives al pla especial apuntades pel ST de Urbanisme i per la DG de Política Territorial i Paisatge han sigut ateses elaborant una nova versió del Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo (març de 2022), exceptuant l'exigència d'elaboració el Catàleg de protecció per les raons apuntades en els informes remés sobre aquest tema.  
  
Tal com s'ha apuntat en l'apartat C.1, la consideració de les al·legacions-informes rebudes per l'òrgan promotor-substantiu es reflecteix en la resposta a aquestes (Parc Natural de l'Albufera, veïns interessats de Pinedo i Cicle de l'Aigua de l'Ajuntament de València).  
  
D) Valoració i consideracions de l'òrgan ambiental  
La Sentencia núm. 633 de la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de juny de 2016, dictada sobre la demanda presentada per diversos veïns de la zona sol·licitant el tancament de l'estació depuradora d'aigües residuals de Pinedo, va evidenciar la falta de llicència d'activitat qualificada (substituïda successivament per la llicència ambiental en la Llei 2/2006 i pel Decret 201/2008, del Consell) dels projectes de les diferents fases de l'EDAR de Pinedo (Pinedo I, II i III), si bé el tribunal va sentenciar únicament el tancament de l'activitat exercida en la fase III, que va entrar en funcionament l'any 2005 aproximadament.  
Des del punt de vista ambiental aquesta Sentència, a més de la falta d'autorització, va posar de manifest la incompatibilitat de l'ús de tractament d'aigües residuals de l'àrea metropolitana de València (EDAR Pinedo) amb l'ús residencial preexistent en el seu àmbit i per tant la necessitat de revisar tant l'instrument de planejament (que determinava l'àmbit superficial a ocupar per l'EDAR i unes normes mínimes en la seua execució) com l'estat i condicions d'actuals del conjunt de la instal·lació, a fi d'escometre una alternativa al tancament de la fase III.  
  
El Pla especial per a l'execució del sistema general metropolità depuradora d'aigües residuals de Pinedo, aprovat en 1990 (d'ara en avant Pla especial 1990), va ser l'instrument urbanístic tramitat per a complementar les determinacions del Pla General de València de 1988, que delimitava una àrea d'aproximadament 30 ha per a les instal·lacions de tractament de les aigües residuals de l'àrea metropolitana de València. El Pla especial 1990 abastava a més la superfície per a la reposició d'accessos, àrea de protecció oest amb Mercavalencia i altres àrees confrontants en les quals era necessària la rectificació del Pla general per a l'adequat desenvolupament de la totalitat del sistema general.  
El Pla especial 1990 incloïa la superfície de sòl necessària per al desenvolupament de dues fases. La fase 1 abastava la superfície de les instal·lacions denominades Pinedo I, Pinedo II i Pinedo III, (executada entre els anys 1988 i 2005). La fase 2 no s'ha desenvolupat ni existeix cap previsió, per part de l'òrgan competent, de desenvolupament futur. Els terrenys de la fase 2 mantenen l'estat de sòl rural i a més estan situats en l'àmbit de dues Pla es d'acció territorial aprovats: el PATIVEL i el PAT de l'Horta que estableixen per a aquests un règim de protecció i tal com s'indica en els informes de la DG de Política Territorial i Paisatge i del Servei Territorial d'urbanisme de València, la classificació que el Pla especial 1990 assigna aquests terrenys és incompatible amb les determinacions de dites PAT.  
La proposta d'alternativa al tancament de les instal·lacions de l'EDAR Pinedo III requeria, per tant, la modificació del Pla especial 1990 en dos aspectes:  
1r) Reducció de l'ús GIS-3, depuració d'aigües residuals al recinte ocupat per les instal·lacions de tractament actuals, eliminant la reserva per a ampliació de les instal·lacions de tractament, així com les modificacions del sistema viari prevista en la segona fase i adequant la classificació i qualificació del sòl a les determinacions dels instruments de planificació de rang superior (PAT)  
2n) Atesos els usos existents en l'entorn pròxim de l'EDAR i els possibles efectes dels abocaments sobre el Parc Natural de l'Albufera i el seu front litoral, és necessari establir paràmetres concrets a les normes mínimes del Pla especial 1990, i introduir normes relatives a altres aspectes ambientals no previstos inicialment en el Pla especial (contaminació atmosfèrica, abocament d'efluents, etc...), atesa la legislació ambiental vigent. Aquestes normes constitueixen el marc dels projectes de desenvolupament i per tant hauran de ser complides per les instal·lacions de l'EDAR a fi de compatibilitzar els usos que coexisteixen en el territori (EDAR-usos residencials) i garantir que no es produeixen efectes perjudicials sobre àrees ambientalment sensibles.  
  
D'altra banda, les molèsties a la població confrontant amb l'EDAR que han motivat la sentència judicial abans citada, requereix la introducció de millores en el conjunt de les instal·lacions actuals (no solament en Pinedo III), de manera que es complisquen les normes establides en el Pla especial, per la qual cosa resulta totalment pertinent la tramitació simultània de l'instrument urbanístic (Pla especial i del projecte de millores de l'EDAR de Pinedo).  
El 20 de maig de 2022, la Direcció General de l'Aigua contesta el requeriment efectuat al juny de 2021 per l'òrgan ambiental aportant, entre altres documents, una nova versió del Pla especial, acompanyant un informe en el qual s'especifiquen les modificacions introduïdes en la versió del Pla especial remesa al desembre de 2020, considerant els informes emesos tant per la DG de Política Territorial i Paisatge com pel Servei Territorial d'Urbanisme de València.  
  
Des del punt de vista ambiental es consideren esmenades les qüestions relatives a la classificació i qualificació del sòl, vist que es pot procedir a la formulació dels pronunciaments ambientals del Pla especial i del projecte de millora, i adoptant com a mesura preventiva la supeditació de l'execució de les actuacions exteriors a l'EDAR (zona de transició entre l'EDAR i el sòl rural a l'est, vials, etc.) a l'elaboració i aprovació del catàleg de protecció, ja que en la resta de l'àmbit del Pla especial no és previsible que es produïsquen efectes sobre els elements patrimonials perquè la proposta final del Pla especial no només no preveu transformacions del sòl rural extern a l'EDAR, sinó que s'ajusta al que s'estableix en els PAT vigents.  
  
No obstant l'anterior és necessari introduir modificacions en les normes proposades o normes addicionals per a completar la normativa de l'article 6 corresponent a les normes mínimes que haurà de complir l'EDAR en la fase de funcionament:  
El valor límit establit de l'objectiu de qualitat en relació amb les olors està incomplet: on diu «16 uoE/m³» ha de dir «inferior a 16 uoE/m³ en el percentil 98».  
D'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, són activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, aquelles que per la seua pròpia naturalesa, ubicació o pels processos tecnològics utilitzats constituïsquen una font de contaminació les característiques de la qual poden requerir que siguen sotmeses a un règim de control i seguiment més estricte. Les EDAR de més de 100.000 habitants equivalents són activitats potencialment contaminadores del grup B però podrien ser del grup A, d'acord amb del Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de la atmosfera (CAPCA) (Reial decret 100/2011 de 28 de gener). Caldrà, per tant, incloure com norma específica del Pla especial per a l'àmbit de l'equipament EDAR, l'obligació que la construcció, muntatge, explotació modificació substancial i trasllat de les seues instal·lacions compten amb l'autorització de l'òrgan competent en matèria de protecció atmosfèrica, d'acord amb el que es preveu en el Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, pel qual es regula el control de les emissions de les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
  
La instal·lació de EDAR té la condició de productor de residus, per tant, haurà d'observar les obligacions que establisca la legislació vigent en matèria de residus, particularment les previstes en els articles 17 i 18 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats respecte a la gestió dels residus que genere i a les condicions del seu emmagatzematge, envasament i etiquetatges.  
Els fangs tractats que es destinen a l'ús agrícola s'hauran d'ajustar als establit en el RD 1310/1990, de 29 d'octubre, l'Ordre AAA/1072/2013, de 7 de juny, que regulen la utilització dels llots de depuració en el sector agrari.  
Així mateix s'ha d'incloure normativa específica en relació amb els paràmetres a complir pels efluents de l'EDAR. S'hauran d'ajustar al que s'estableix en el RD 509/1996, de 15 març, de desenvolupament del RDL 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, si bé per a les aigües tractades la destinació de les quals siga el reg de terrenys del Parc Natural de l'Albufera es compliran els criteris establits específicament en el pla hidrològic de conca del Xúquer vigent en cada moment i, si és el cas, aquells límits més restrictius establits en projectes específics aprovats.  
En aquest sentit, tal com s'assenyala en l'informe del Parc Natural de l'Albufera, el pla hidrològic vigent estableix límits màxims per a reg en l'àmbit de l'Albufera de 10 mg/l N i 0,6 mg/l P, i de 0,1 mg/l P per a la incorporació d'aigua al llac a través dels camps d'arròs, d'acord amb el projecte d?«Ordenació i terminació de la reutilització de les aigües residuals de la Planta de Pinedo« de l'any 2006, promogut per la societat estatal d'aigües de les conques mediterrànies (d'acord amb les limitacions marcades en l'estudi per al desenvolupament sostenible de l'Albufera de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 2004).  
  
La reutilització d'efluents per al llac de l'Albufera queda supeditada al compliment del que s'estableix en la Resolució de 23 de juny de 2006, de la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi Climàtic, per la qual es formula la DIA sobre l'avaluació del projecte «Ordenació i terminació de la reutilització de les aigües residuals de la Planta de Pinedo«, promogut per la societat estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies, SA.  
El Pla hidrològic de conca per al període 2022-2027, en tramitació, inclou en l'apartat 4.4.6 de l'annex 8 de la memòria en el cas particular d'estudi la Albufera que té com a objectiu principal la manera d'aconseguir el potencial establit per a la massa d'aigua. Entre les conclusions d'aquest apartat s'inclou la necessitat de restringir els límits de fòsfor total per als abocaments majors de 10.000 habitants equivalents en l'àmbit del PORN del parc natural de l'Albufera, fixant-lo en 0,3 mg /l de fòsfor total.  
Aquest apartat de la memòria es basa principalment en el Pla especial de l'Albufera (febrer de 2019), elaborat en compliment de l'article 31 «objectius ambientals» del text normatiu del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer vigent (aprovat pel RD 1/2016, de 8 de gener) que estableix que en el cas específic del llac d'Albufera les administracions públiques, en l'àmbit de les seues competències, impulsaran la realització i desenvolupament d'un Pla especial el principal objectiu del qual siga aconseguir el potencial ecològic establit per a la massa d'aigua.  
El Pla Especial de l'Albufera de febrer de 2019, indica que en els estudis realitzats sobre la variació de la qualitat de les aigües en l'àrea de reg de l'arrossar en la zona regable de la Séquia de l'Or, s'ha comprovat el paper de l'arròs en el consum de part del fòsfor i del nitrogen aportat amb les aigües de reg (aigües regenerades provinents de l'EDAR de Pinedo), amb la reducció del contingut de fòsfor i nitrogen en les aigües de drenatge. No obstant això també s'apunta la importància que el pla d'adobament d'aquesta comunitat de regants tinga en compte el contingut de N i P de les aigües regenerades per a garantir que no s'incrementa el contingut d'aquests elements en l'aigua de retorn de reg al llac de l'Albufera. Per tant l'abocament d'aigua regenerada a la comunitat de regants de la Séquia de l'Or (i en el seu cas altres comunitats que compten amb la corresponent concessió) haurà d'acompanyar-se del trasllat de les dades de contingut de nitrogen i fòsfor de l'aigua regenerada per a reg, per a això resulta imprescindible que es complisca el condicionant 1.3 de l'apartat segon de la part dispositiva de la DIA del projecte de Pinedo III (Resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de 18 de gener de 2001, Exp. 160/00-AIA), que va establir: «Haurà de realitzar-se un control analític automàtic a l'eixida del tractament de depuració dels paràmetres significatius, que detecte qualsevol anomalia en aquest i consegüent desviament d'aquests cabals a un mitjà receptor adequat (emissari submarí, etc..)» i en l'apartat 9 de la Resolució de 23 de juny de 2006, de la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi Climàtic, per la qual es formula la DIA sobre l'avaluació del projecte «Ordenació i terminació de la reutilització de les aigües residuals de la Planta de Pinedo«, promogut per la societat estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies, SA: «Control de la qualitat dels efluents: el sistema de control de les estacions de mesurament paramètric de la qualitat de l'efluent tant a l'eixida del filtre verd com en l'eixida del tractament terciari per a reg, estarà integrat en el mateix sistema d'automatització i control de l'EDAR de Pinedo, de manera que davant qualsevol anomalia del sistema es detecte en temps real i evitar l'eixida d'efluents fora del rang de qualitat especificat cap als sistemes de reg o cap a l'Albufera.»  
  
Sobre la base de l'anteriorment exposat, s'acorda:  
  
Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'art. 56 del TRLOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo (proposta final de març 2022), sempre que s'incorporen a aquest, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1) L'execució de les actuacions exteriors a l'EDAR (zona de transició entre l'EDAR i el sòl rural a l'est, vials, etc.) queda supeditada a l'elaboració i aprovació del Catàleg de protecció.  
2) Es modificarà l'article 6 del Pla especial (normes mínimes) d'acord amb els condicionants següents.  
2.1) Es completarà la dada del llindar dels objectius de qualitat en relació a les olors: inferior a 16 ouE/m³ per al percentil 98.  
2.2) S'afegiran a les normes proposades els punts següents:  
La construcció, muntatge, explotació modificació substancial i trasllat de les instal·lacions de l'EDAR hauran de disposar l'autorització de l'òrgan competent en matèria de protecció atmosfèrica, d'acord amb el que es preveu en el Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, pel qual es regula el control de les emissions de les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
La instal·lació de EDAR té la condició de productor de residus, per tant haurà d'observar les obligacions que establisca la legislació vigent en matèria de residus, particularment les prevista en els articles 17 i 18 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats respecte a la gestió dels residus que genere i a les condicions del seu emmagatzematge, envasament i etiquetatges.  
Els fangs tractats que es destinen a l'ús agrícola s'hauran d'ajustar a l'establit en el RD 1310/1990, de 29 d'octubre, l'Ordre AAA/1072/2013, de 7 de juny, que regulen la utilització dels llots de depuració en el sector agrari.  
En relació amb els efluents de l'EDAR.  
- S'ajustaran al que s'estableix en l'RD 509/1996, de 15 març, de desplegament del RDL 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, excepte les que tinguen com a destinació el Parc Natural de l'Albufera que s'ajustaran als paràmetres següents:  
· Els nivells màxims de N i P seran de 10 mg/l N i 0,6 mg/l P per al reg, excepte per al reg de l'arrossar quan siga per a la incorporació directa al llac o través dels camps d'arròs (reg de l'arrossar).  
  
· La reutilització d'efluents per al llac de l'Albufera queda supeditada al compliment del que s'estableix en el punt 9 de la Resolució de 23 de juny de 2006, de la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi Climàtic, per la qual es formula la DIA sobre l'avaluació del projecte «Ordenació i terminació de la reutilització de les aigües residuals de la Planta de Pinedo», promogut per la societat estatal d'Aigües de les Conques Mediterrànies, SA.  
- A l'eixida del tractament terciari de l'EDAR s'instal·larà, abans de la seua incorporació al sistema de col·lectors, un control automàtic i continu. Es facilitarà, en temps real, l'accés a les dades de l'aigua regenerada per a reg a la comunitat de regants de la Séquia de l'Or (o a qualsevol altra que compte amb la corresponent concessió de l'organisme de conca) a fi que ajusten els continguts de N i P en els seus plans d'adobament.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que pertoquen en via administrativa o judicial en contra de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en el art 59 del TRLOTUP.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 56.6 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica al Pla especial de millores de l'EDAR de Pinedo i caldrà incorporar al pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no és possible cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 14 de juny de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 12 d'agost de 2022.- El director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9416, del 31-08-2022 (2022/7812)

RESOLUCIÓN de 12 de agosto de 2022, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan especial de mejoras de la EDAR de Pinedo, modificación de las determinaciones del Plan especial de 1990, en el término municipal de València. Expediente 40/2017-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9416

Fecha DOGV
:   31-08-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/7812

CVE


Fecha del documento
:   12-08-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de agosto de 2022, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan especial de mejoras de la EDAR de Pinedo, modificación de las determinaciones del Plan especial de 1990, en el término municipal de València. Expediente 40/2017-EAE. [2022/7812]  
  
De conformidad con el artículo 56.8 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la Declaración Ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la Declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 40/2017-EAE Pinedo (Valencia).  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Expediente: 40/2017-EAE.  
Promotor: Dirección General del Agua.  
Autoridad sustantiva: Dirección General del Agua.  
Ámbito: Plan especial de reserva de suelo para la ejecución de la estación depuradora de aguas residuales de Pinedo (GIS-3), (aprobado en 1990).  
Objeto: Plan especial de mejoras de la EDAR de Pinedo, modificación de las determinaciones del plan especial de 1990.  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión extraordinaria celebrada el día 9 de junio de 2022, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta conjunta de Resolución de la evaluación ambiental del Plan especial de mejoras en la EDAR de Pinedo y del proyecto de mejoras de la EDAR Pinedo, en lo que concierne a la declaración ambiental y territorial estratégica, en los siguientes términos:  
  
Fundamentos y justificación de la tramitación conjunta de la evaluación ambiental del Plan especial y del proyecto de mejora de la EDAR de Pinedo  
La tramitación del Plan especial la promueve la Dirección General del Agua de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, emergencia climática Cambio Climático y en virtud del artículo 44.3 de la LOTUP como órgano competente materia de recursos hidráulicos y conlleva la tramitación conjunta de la modificación del Plan especial para la ejecución del sistema general metropolitano, depuradora de aguas residuales de Pinedo (aprobado en 1990) y el proyecto de mejoras de la EDAR Pinedo.  
La motivación de la tramitación del presente plan y proyecto es la Sentencia núm. 633 de la Sección Primera de la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, de fecha junio de 2016, dictada a la demanda presentada por varios vecinos de la zona solicitando el cierre de la estación depuradora de aguas residuales de Pinedo. La Generalitat Valenciana fue codemandada junto al Ayuntamiento de Valencia la UTE-AVSASAV-DAM Pinedo III y la EMSHI (Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos).  
Se resume a continuación el contenido de la citada sentencia:  
La estación depuradora de aguas residuales de Pinedo está formada por las siguientes instalaciones: Pinedo I, Pinedo II y Pinedo III (también denominada ampliación de Pinedo II).  
Pinedo I fue construida por el antiguo Ministerio de Obras Públicas, aproximadamente entre los años 1987 a 1991; Pinedo II fue construida por la Generalitat entre los años 1990 a 1992; y Pinedo III fue construida por la Generalitat entre los años 2003 a 2005.  
La titularidad de las instalaciones corresponde a la EMSHI (Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos). En lo que se refiere a la gestión de las mismas, Pinedo I y II son gestionadas por EMSHI, a través de EMARSA (Empresa Metropolitana de Aguas Residuales), y Pinedo III es gestionada por la EPSAR (Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales).  
Ninguna de las instalaciones obtuvo del Ayuntamiento de Valencia las correspondientes licencias municipales de obras o licencia de actividad o ambiental.  
De conformidad con el artículo 9.1 de la Ley 2/1992, de saneamiento de aguas residuales de la Comunitat Valenciana, la ejecución de obras e instalaciones de tratamiento y depuración, por constituir infraestructuras de interés comunitario, no estarán sometidas a la obtención de licencia municipal de obras. Así pues, las fases II y III no estaban sometidas a licencia municipal. En cuanto a la fase I (Pinedo I), anterior a la Ley de 1992, no consta que obtuviera en su día licencia de obra, pero en cualquier caso ha transcurrido el plazo de 4 años previsto en la legislación urbanística para el ejercicio de la acción de restablecimiento de la legalidad urbanística infringida y para instar la nulidad de las licencias urbanísticas.  
Respecto de la licencia de actividad o ambiental, el Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre, de aprobación del Reglamento de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, ya consideraba, en los artículos 16 y 17, las actividades fabriles destinadas al tratamiento de aguas residuales. Con posterioridad, la Ley 3/1989, de 2 de mayo, de la Generalitat, de actividades calificadas, disponía que «Las actividades calificadas como molestas, insalubres, nocivas y peligrosas por la legislación estatal se ajustarán, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, a las normas previstas en esta ley, independientemente de que estén incluidas o no en el nomenclator». El nomenclator de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas aprobado por el Decreto 54/1990, de 26 de marzo, recogía en su anexo 1, epígrafe 160.2, la «depuración de aguas residuales». La precitada Ley 3/1989 imponía el cierre de aquellas actividades que vinieran funcionando sin estar en posesión de la correspondiente licencia ambiental.  
Posteriormente, la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, recogía asimismo en su anexo II, 7.2, las «plantas de tratamiento de aguas residuales cuya capacidad sea superior a 10.000 habitantes-equivalentes». En su artículo 43 sometía al régimen de licencia ambiental «la construcción, montaje, explotación, traslado o modificación sustancial de instalaciones en que se desarrollen actividades, de titularidad pública o privada, no sometidas a autorización ambiental integrada y que figuren en la relación de actividades que se aprobará reglamentariamente». En el artículo 74 a) regulaba el cierre o clausura de las actividades e instalaciones sometidas a esa ley que funcionasen sin autorización o licencia.  
De la normativa expuesta se desprende, por tanto, la necesidad de contar las instalaciones de la EDAR de Pinedo en todas sus fases con la preceptiva licencia de actividad calificada, después sustituida en la Ley 2/2006 por la licencia ambiental. No obstante, la Sala considera que no procede acordar el cierre de la actividad desarrollada en las instalaciones de las fases I y II de la EDAR, dado el tiempo transcurrido desde el inicio de la actividad sin licencia cabe insistir en que la fase I se terminó de construir en el año 1991, y la fase II en el año 1992, aproximadamente. Por otra parte, la Sala concluye el cierre de la actividad ejercida en la fase III, que entró en funcionamiento en el año 2005, aproximadamente.  
El órgano competente dio traslado al tribunal de los graves perjuicios que se derivarían del cierre de las instalaciones de la EDAR Pinedo III y este dicto, el 10 de julio 2019, auto de inejecutabilidad por interés público del cese de actividad en la EDAR de la fase Pinedo III, considerando la propuesta de la administración competente, como alternativa al cierre de Pinedo III, de adaptación de la totalidad de las instalaciones de la EDAR Pinedo al régimen establecido en el Decreto 201/2008 del Consell, para la normalización administrativa de la actividad de depuración.  
El Decreto 201/2008, de 12 de diciembre, del Consell dictado al amparo de los previsto en la disposición adicional segunda de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, regula la intervención ambiental de las instalaciones públicas de saneamiento de aguas residuales.  
El artículo 2 del citado decreto establece que las nuevas instalaciones, obras e infraestructuras públicas de evacuación, tratamiento, depuración y, en su caso, reutilización de aguas residuales, así como las obras públicas de infraestructura para el abastecimiento de aguas de carácter general, se tramitarán como un plan especial, incluyendo la correspondiente evaluación ambiental, y en cuya aprobación se determine que el control de medidas correctoras corresponde a la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
El Plan especial y proyecto básico de posibles mejoras en la EDAR de Pinedo requerirá por tanto la redacción de los siguientes documentos para satisfacer los requisitos normativos:  
- Un documento inicial estratégico para la solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial y proyecto básico referidos, según se regula en el artículo 50 de la LOTUP.  
- Un Proyecto básico que reproduzca los que se utilizaron para la contratación y ejecución de las instalaciones de Pinedo III, que describa de una manera sintética la totalidad del complejo y que desarrolle, a nivel de definición de proyecto básico, las obras de mejoras, previstas para el complejo.  
- Un Plan especial que deberá redactarse de acuerdo con el artículo 43 de la LOTUP.  
En el transcurso de la redacción del Plan especial, se dará audiencia a los vecinos, que fueron, de hecho, los que iniciaron el procedimiento legal.  
Se pretende evitar todas las molestias que se generan a los vecinos del complejo de la depuradora en la medida de lo posible. El formato elegido daría cobertura a la planta en su integridad, al considerarla como un complejo que funciona como una unidad.  
  
Documentación aportada  
El 9 de diciembre de 2020 el Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas, de la Dirección General del Agua, remite al órgano ambiental la documentación relativa al Plan especial y proyecto básico de mejoras de la EDAR de Pinedo, indicando el resultado del proceso de participación pública y consultas y solicitando la declaración de impacto ambiental, se adjunta a solicitud la siguiente documentación:  
Consultas realizadas a las administraciones públicas y público interesado.  
Respuestas recibidas durante la información pública y las consultas e informe sobre las mismas, concretamente:  
Ayuntamiento de València. Ciclo Integral de Agua.  
Asociación de vecinos afectados por la EDAR de Pinedo.  
Oficina técnica del Parque Natural de la Albufera (DG de Medio Natural y Evaluación Ambiental).  
Propuesta final del Plan especial (diciembre 2020).  
Proyecto básico de mejoras de la EDAR de Pinedo (diciembre 2020).  
Estudio de impacto ambiental (diciembre 2020).  
El 29 de abril de 2021, se recibe informe desfavorable del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia al Plan especial de mejoras de la EDAR de Pinedo.  
Revisada la documentación administrativa y técnica que obra en el expediente, el órgano ambiental solicitó, el 26 de junio de 2021 en virtud el artículo 54 de la LOTUP la subsanación de determinados aspectos relativos tanto al Plan especial como al proyecto básico y al documento técnico de evaluación ambiental, la remisión de la documentación no recibida (estudio de integración paisajística) y los informes de las administraciones públicas afectadas que se consideraron determinantes para la resolución del expediente de evaluación.  
El 20 de mayo de 2022, el Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas remite la documentación que a continuación se detalla en contestación al requerimiento de junio de 2021 del órgano ambiental:  
1. Versión actualizada del plan y proyecto  
- Estudio de impacto ambiental, modificado el 01.12.2020.  
- Estudio de integración paisajística, modificado el 08.06.2020.  
- Propuesta final del Plan especial.pdf. Propuesta de Plan especial, modificado el 13.04.2022.  
- Proyecto basico.pdf. Proyecto básico, modificado el 01.12.2020.  
2. Documentación remitida por la EPSAR  
- Nota interna aclaraciones proyecto Pinedo.  
- Informe resumen aclaratorio del escenario adoptado en el estudio de olores de la EDAR de Pinedo (Valencia), firmado el 03.03.2022.  
- Adenda aclaratoria de medidas ambientales concernientes al proyecto constructivo, firmado el 03.03.2022.  
- Informe favorable de supervisión del proyecto constructivo, firmado el 24.12.2021.  
- Proyecto constructivo, firma del jefe de Servicio de Supervisión en fecha 27.12.2021.  
- Cronograma del Plan de obra del proyecto constructivo.  
3. Informes y oficios emitidos y recibidos con relación al expediente con posterioridad a la anterior remisión al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica. SEAE.  
- Informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos. SGENP (de septiembre de 2020 y.03.2021).  
- Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera. SLCCPA de 22.10.2020.  
- Sotsdireccció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. Territorio (informes de 11.03.2021; 18.04.2022 y 12.05.2022.  
- Servicio Territorial de Urbanismo de València (de 08.03.2021 y 18.03.2022).  
Nota que detalla las correcciones solicitadas en el informe anterior, que ya se han incorporado en la última versión del Plan especial y proyecto básico; se exceptúa la confección del Catálogo de protecciones. Se acompañará al oficio informativo que se va a remitir al Servicio Territorial de Urbanismo, en donde se informará que se ha procedido a solicitar la declaración ambiental estratégica y de impacto del Plan especial y proyecto básico.  
4. Programa de vigilancia y control del vertido de las aguas residuales del emisario submarino EDAR de Pinedo de los años 2019, 2020 y 2021.  
  
A. Análisis del proceso de evaluación.  
A.1) Fechas más relevantes del proceso de evaluación  
  
Presentación de la solicitud de inicio 03.07.2017  
Requerimiento subsanación deficiencias de documentación 28.07.2017  
Remisión de documentación 22.11.2017  
14.12.2017  
Emisión del documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico y del proyecto de mejoras de la EDAR de Pinedo 24.01.2019  
Participación pública y consultas de la versión preliminar del plan, del proyecto, del EATE-EIA y resto documentación exigible, durante un periodo mínimo de 45 días.  
Fecha de publicación en el DOGV:   
14.07.2020  
Solicitud de emisión de DATE (con deficiencias) 09.12.2020  
Requerimiento para subsanación deficiencias en la solicitud de emisión DATE 21.06.2021  
Remisión de documentación y solicitud de pronunciamiento ambiental 20.05.2022  
  
  
  
A.2) Instrumento urbanístico y proyectos actuales  
A.2.1) Plan especial para la ejecución de la estación depuradora de aguas residuales EDAR Pinedo, aprobado en 1990.  
El Plan general de Valencia aprobado definitivamente el 28 de diciembre de 1988 estableció una reserva de suelo GIS-3 en suelo clasificado como no urbanizable (hoja 3 serie A) para la implantación de en superficie suficiente, pero sin determinaciones concretas que permitieran la ejecución directa de las obras de ampliación de la misma, siendo este precisamente el objeto del Plan especial que estaba delimitado al sur por el nuevo cauce del Turia y la actual planta depuradora (referida al año 1990), al este por la autovía del Saler, al norte por la huerta y la oeste por las manzanas de usos industriales del P.R.I. Mercavalencia con una superficie total ordenada de 408.975 m².  
El Plan especial preveía el desarrollo en dos fases estableciendo el siguiente cuadro de superficies  
Superficie total ordenada: 408.975 m²  
En la fase primera: 227.625 m²  
En la fase segunda: 181.350 m²  
Superficie destinada a viales: 52.088 m²  
Superficie destinada a alojamiento de las instalaciones de depuración: 301.677 m²  
Correspondientes a las instalaciones existentes: 65.353 m²  
De ampliación de las existentes en 1ª fase: 91.415 m²  
En la segunda fase: 144.909 m²  
El Plan especial se tramitó antes de la de la entrada en vigor de la legislación sectorial de impacto ambiental y por tanto no estuvo sometido a dicho procedimiento.  
A.2.2.) Instalaciones EDAR actuales  
El sistema de tratamiento y depuración de aguas residuales de Pinedo consta actualmente de tres fases de construcción que se describen en la siguiente tabla resumen (tabla 2 del documento de síntesis del EIA).  
De acuerdo con los datos recabados en la situación actual se producen durante todo el año y de forma continua malos olores afectando gravemente a las viviendas colindantes y el entorno próximo. También se incumplen los niveles sonoros nocturnos y existen otros aspectos relacionados con el vertido que pueden ser mejorados.  
A.3) Alternativas, objetivos, alcance y contenido de la planificación (Plan especial que modifica el Plan especial 1990). Inicialmente se estudiaron 4 alternativas:  
Alternativa 0: No tramitar el Plan especial  
Esto supondrá el cierre definitivo de las instalaciones de Pinedo III en cuanto se ejecute la sentencia 633. En este caso se tendrían dos alternativas 0.A: Mantenimiento de la infraestructura, pero no utilización, o alternativa 0.B: Desmantelamiento de la infraestructura.  
En ambos casos existen no solo los costes ambientales de verter aguas muy contaminadas sobre el medio, sino también costes legales por sanciones por incumplimiento de las directivas europeas anteriormente citadas.  
Alternativa 1: Tramitar el Plan especial  
La tramitación del Plan especial supondrá el trámite adecuado para la regularización de la instalación conforme al Decreto 201/2008, de 12 de diciembre, del Consell, por el que se regula la intervención ambiental en las instalaciones públicas de saneamiento de aguas residuales.  
Se permitirá que la fase III de la EDAR sistema de Pinedo siga en funcionamiento evitando verter 303.758 m³/día de aguas residuales insuficientemente tratadas para conseguir los objetivos de calidad de vertido según la Directiva 91/271/CEE.  
Además, junto a esta tramitación se incorporan una serie de medidas de mejora sobre las instalaciones con el objeto de reducir los problemas de principalmente olores y también ruidos alegados por los vecinos.  
Dentro de la alternativa 1, se pueden identificar dos alternativas diferentes:  
Alternativa 1A: Plan especial aprobado en 1990  
La hipótesis en la alternativa 1A: supone respetar la delimitación del Plan especial aprobado en el año 1990 y seguir reservando amplia superficie para futuras ampliaciones.  
Alternativa 1B: Reducir la delimitación del Plan especial a la EDAR de Pinedo  
La hipótesis en la alternativa 1B supone realizar una delimitación del Plan especial de acuerdo a la totalidad del territorio ocupado por las instalaciones de la EDAR sistema de Pinedo.  
La opción elegida en la versión preliminar del Plan especial expuesto a información pública y a consulta de las administraciones afectadas fue la alternativa 1A.  
Dicha alternativa resultaba incompatible con los instrumentos de planificación de rango superior (PATIVEL y PAT de l'Horta) y finalmente se ha diseñado una nueva alternativa Plan especial de mejoras a la EDAR de Pinedo, marzo de 2022) que propone mantener la delimitación del Plan especial de 1990, ajustando la clasificación y zonificación de los terrenos situados en su ámbito a la situación legal vigente, de acuerdo con la siguiente tabla y plano de ordenación (plano O.1 clasificación y zonificación)  
  
ZONA CLASIFICACIÓN DEL SUELO  
Zona definida en el PATODHV  
 como H1 Suelo no urbanizable protección agrícola (SNUP-AG)  
Instalaciones de la EDAR Suelo no urbanizable común (SNU-C)  
Franja oeste a la EDAR Suelo urbanizable (SUZ)  
Zona colindante V-15 Suelo no urbanizable protección carreteras (SNUP-CR)  
  
  
  
  
De acuerdo con la memoria justificativa el Plan especial se redacta como una adaptación a la LOTUP del Plan especial del año 1990, sin que el objetivo sea incorporar modificaciones en sus determinaciones, manteniendo el límite del mismo.  
El Plan especial servirá para la ejecución de las obras de mejora de la EDAR, en el proyecto básico adjunto se estudian las mejoras que se estima conveniente acometer en todo el sistema de Pinedo y que, por comportar la ejecución de obras, deberán programarse para el futuro, previendo una sucesión de etapas de proyecto constructivo de las mejoras, contratación y ejecución de las obras y puesta en marcha y explotación de las nuevas instalaciones.  
Se pretende evitar las molestias que se generan a los vecinos del complejo de la depuradora en la medida de lo posible.  
En la redacción del Plan especial también se contempla en su franja oeste una zona de conexiones viarias, con la ejecución de un vial de conexión en la zona oeste de la EDAR, que cuente con una anchura de 18 metros y que bordeará las instalaciones de saneamiento.  
También se plantea en el Plan especial una zona de transición entre la EDAR y la zona de huerta, donde cuidar la transición entre la trama urbana y la huerta, ya que con ello se revaloriza la calidad de la imagen visual percibida desde espacios adyacentes. Para ello es importante como ideas generales:  
- Diseñar zonas ajardinadas integradas en el entorno. Se trata de una zona consolidada, por lo que las medidas se limitan a la mejora de los pavimentos, mobiliario urbano y jardinería en la zona de acceso a la EDAR.  
- Limitar alturas de edificación máxima: El PATODHV limita las características de las edificaciones, por lo que no se trata en el presente Plan especial.  
- Mediante la infraestructura verde de la ciudad, ordenar los espacios de transición entre los usos urbanos y la huerta. Potenciar los recorridos peatonales y ciclistas del entramado urbano, que permitan acercar a los ciudadanos a los paisajes de alto valor del área metropolitana, completando así la infraestructura verde de la ciudad de Valencia. En el ámbito del Plan especial no se localizan itinerarios patrimoniales, a los que poder dar continuidad, por lo que no se plantean nuevos itinerarios peatonales o ciclistas.  
Por lo tanto, para la zona de transición entre la EDAR y la zona de huerta desde el presente Plan especial se propone que se mejoren tanto pavimentos como jardinería y mobiliario urbano.  
  
B) Análisis del estudio ambiental estratégico estudio de impacto ambiental  
B.1 Contenidos del EATE-EIA acordes con el anexo con el anexo VII del TRLOTUP y con el anexo VIII de la Ley 21/2013.  
El EATE presentado contiene, aunque no con el mismo orden e idéntica denominación de capítulos, los epígrafes y contenidos señalados en el anexo VII del TRLOTUP.  
B.2 Contenido del EATE-EIA acorde con el documento de alcance  
El documento ambiental y la documentación complementaria con las aclaraciones efectuadas en la contestación al requerimiento del órgano ambiental de junio de 2021, incluyen los estudios necesarios para el planteamiento de alternativas y para la justificación de la selección de soluciones planteadas para la corrección de los efectos negativos significativos en especial en lo relativo al análisis y evaluación de los olores y ruidos.  
En relación con el programa de vigilancia y seguimiento ambiental en el apartado de valoración ambiental, se apuntan las mejoras a introducir incluyendo en la parte dispositiva del acuerdo y de la DIA los aspectos que deben ser modificados o complementados.  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y como se han tomado en consideración por el órgano promotor  
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
La documentación tanto del Plan especial como del proyecto básico de mejoras de la EDAR de Pinedo se puso a disposición del público mediante anuncio en el DOGV de 14 de julio de 2020, en el periódico Levante EMV y en Las Provincias, registrándose tres alegaciones-informes que se recogen en el apartado siguiente y que han sido contestadas por el órgano sustantivo.  
Tras el requerimiento del órgano ambiental de junio de 2021, se recabaron el resto de informes que se detallan en el apartado siguiente.  
C.2.) Informes de las administraciones afectadas sobre el Plan especial-proyecto de mejoras EDAR Pinedo aportados por el órgano sustantivo  
Informe del Ayuntamiento de Valencia (ciclo integral del agua 09.09.2020).  
Vista la petición de informe relativa a la versión preliminar del Plan especial de posibles mejoras en la EDAR de Pinedo y del proyecto básico de posibles mejoras en la EDAR de Pinedo, los técnicos que suscriben les cabe informar exclusivamente en materia del Servicio del Ciclo Integral del Agua que:  
El objeto del proyecto básico es establecer las posibles mejoras en la EDAR de Pinedo fundamentalmente en lo referente al impacto por olor y al impacto por ruido que producen dichas instalaciones, para el cumplimiento de la sentencia 000633/2016, de 11 de enero, de 2017, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana Sala de lo Contencioso Administrativo Sección Primera  
1. Materia de Saneamiento  
En materia de saneamiento, se prevé actuaciones en materia medioambiental, optimación, acondicionamiento y fiabilidad de las instalaciones y eficiencia energética.  
En el grupo de medias medioambientales cabe destacar las medidas encaminadas a la reducción del impacto por vertido, medidas a juicio de estos técnicos que se consideran no suficientes. Así se considera que,  
  
1. Para la reducción del impacto por vertido se prevé:  
A) Mejora en la reforma del tratamiento biológico de la línea de tratamiento de Pinedo I, pudiendo mejorar sensiblemente la calidad de las aguas depuradas en los valores de sólidos suspendidos, DBO y DQO. Mejora esta necesaria en cuanto a la calidad del afluente pero no suficiente dado que Pinedo I no dispone de sistema de desnitrificación que permita el tratamiento terciario del agua y su posterior reutilización o vertido por el emisario con calidad adecuada. Por ello, se considera que la conexión prevista de salida de la impulsión de terciario con el emisario debe contemplar la desnitrificación para garantizar una mejor calidad de aguas de las playas y la calidad adecuada para la reutilización de las mismas.  
B) Dentro de las medidas para la protección del litoral por mejora de la fiabilidad de las instalaciones, para asegurar la calidad del agua de las playas de la ciudad de València, se consideran insuficientes y no garantizan la eliminación de los vertidos al medio receptor y con ello la mejora de la calidad de las aguas de las playas del sur de la ciudad.  
Se prevé la ampliación de la capacidad de bombeo de la elevación de Pinedo I, mediante la sustitución de las dos bombas existentes por otras de 170 KW y la eliminación del tornillo de elevación por otra de igual potencia que las anteriores con el rebaje del foso de bombas de 50 cm tal como se recoge en la memoria, lo que no resolverá los episodios de aliviado al litoral de aguas sin tratar.  
Por ello, se considera que esta medida no es suficiente dado que el rebaje del foso no garantiza la eliminación de los vertidos, manteniéndose la retención en el colector norte, funcionando este como depósito de laminación y produciéndose sedimentación en el interior de los conductos de 2.100 mm. Por ello, se propone la construcción de un depósito en el colector norte a la entrada de la EDAR para que en el punto de entrega del agua residual a la EDAR se efectúe en lámina libre evitándose el almacenamiento en el conducto.  
C) La actuación prevista en el aliviadero general de la EDAR al azarbe mediante la sustitución de las clapetas antirretorno de DN1500, no garantiza la eliminación de los vertidos al mismo, produciéndose constantemente perjuicios medioambientales en las aguas receptoras.  
Cabe indicar que de acuerdo con el RD 1290/2012 se hace necesario la instalación de medidas correctoras encaminadas a la eliminación de gruesos y finos existentes en el agua bruta previo al vertido, que no reduzcan la capacidad de alivio pero que produzcan la retención de los mismos. Por ello, se deberá prever la instalación de las medidas correctoras necesarias para el cumplimiento de la normativa vigente, ya que con lo propuesto no se garantiza el cumplimiento total de dicha normativa.  
Así mismo, cabe recordar que en las alegaciones presentadas por este ayuntamiento al estudio de impacto ambiental del proyecto de ampliación de la EDAR Pinedo II se solicitó la instalación de sistemas de control de vertidos ocasionales al azarbe con medición de cargas contaminantes en continuo, petición que sigue sin recogerse en el presente documento.  
Del mismo modo, en el informe favorable de la declaración de impacto ambiental del proyecto de ampliación de la EDAR Pinedo II en su punto 5 se exige el mantenimiento de un caudal ecológico en el azarbe de Pinedo mediante el aporte de aguas depuradas que impida el estancamiento de las aguas en el canal, acción que no se está realizando, provocando un estado variable del agua del canal.  
Con todo ello se concluye que las acciones previstas para la reducción del impacto por vertido al medio receptor se consideran insuficientes debiéndose prever.  
a) La construcción de un depósito de regulación en la entrada de las instalaciones que permitan un proceso de depuración a caudal constante absorbiéndose los picos de las horas valle y punta de entrada de caudal, con lo que se evitaría que se produzcan vertidos en el azarbe y, por tanto, que estos lleguen al mar como ocurre cada vez que llueve en el área metropolitana de Valencia.  
b) Las medidas correctoras necesarias en el aliviadero general del azarbe para la eliminación de gruesos y finos presenten en los episodios de alivio.  
c) Aportación del caudal ecológico de aguas depuradas para la mejora de las aguas del canal.  
2. Materia de abastecimiento de aguas  
Se prevé afección de las pantallas fonoabsorbentes en la zona de la Carrera del Riu sobre la tubería arterial DN 400 mm que discurre por la misma carrera, en alguna zona incluso dentro del vallado de la EDAR Pinedo o debajo justo del mismo.  
Por ello, se precisará el desvío de la citada tubería arterial donde concretamente corresponda, y en todo caso, el trazado completo de la tubería DN 400 mm citada deberá ajustarse al viario propuesto en la revisión del PGOU de 2010.  
Los trabajos de desvío de las infraestructuras en servicio deberán ser ejecutados por la concesionaria EMIVASA en virtud de la reserva establecida en la vigente concesión, y serán a cargo del causante del desvío.  
  
  
Informe de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje (11.03.2021, 1er informe, 2º informe de Ordenación del Territorio de 04.05.2022 y 2º informe de Infraestructura Verde y Paisaje de 28.04.2022)  
11.03.2021, 1er informe.  
Las consideraciones finales del informe indican:  
En relación con las consideraciones de ordenación del territorio y con las de infraestructura verde y paisaje es necesario precisar que:  
No existen afecciones de inundabilidad que indican en el ámbito del Plan especial EDAR Pinedo.  
No se cumplen las determinaciones establecidas en el artículo 13 de la Normativa del PATIVEL en los que los suelos de la franja de 1.000 metros en estado rural, no podrán ser reclasificados y mantendrán la situación básica rural, especialmente los que se encuentran en el ámbito estricto (zona de 500 metres), excluyendo la parte ya ocupada por las instalaciones de la EDAR. No obstante lo anterior, de acuerdo con el artículo 7.2. de esta normativa, debe prevalecer lo que determine la normativa del PAT de l'Horta.  
No se cumplen las obligaciones derivadas de los articulo 15 y 17 de la normativa el PAT de ordenación y dinamización de la Huerta de Valencia, en lo relativo a la clasificación y zonificación del suelo en estado rural.  
Hay que considerar las determinaciones que establecen los artículos 22 y 24 de la normativa citada, así como la Directriz 444 de la ETCV, en relación con los vectores de conexión y los corredores ecológicos y funcionales.  
El P.E. no es compatible con la infraestructura verde aprobada en el ámbito en relación con la ocupación de la zona de suelo en estado rural que sirve de corredor con los ámbitos litoral y de la Huerta Sur del nuevo cauce del río Turia. Debería entenderse como excepción recogida en la normativa la zona de las instalaciones que se encuentra en funcionamiento.  
No puede considerarse compatible con el paisaje la ampliación propuesta, ya que afecta a una unidad de paisaje de alto valor y a los recursos paisajísticos existentes.  
Por todo ello se entiende que la continuación del trámite del P.E. requiere modificar y adecuar la descripción justificativa y los planos de ordenación a las determinaciones expuestas y recogidas en estas consideraciones finales o bien dar trámite, únicamente a la parte del «Proyecto básico de posibles mejoras del EDAR de Pinedo en Valencia entendiendo como tal las modificaciones necesarias de las instalaciones existentes para minimizar les afecciones (ruidos, olor, vertidos, etc.) sobre la población, el medio rural protegido, los recurso hidrológicos, el medio litoral y el patrimonio natural y material del entorno.  
  
Conclusiones  
Por todo lo anterior se considera que la «Versión preliminar del Plan especial y el proyecto básico de las posibles mejoras de la EDAR de Pinedo a Valencia» es incompatible con la clasificación del suelo del ámbito en estado rural y compatible en el ámbito de aplicación de las mejoras de las instalaciones, teniendo en cuenta las consideraciones finales expuestas, y atendiendo a las determinaciones normatives citadas y los aparatos anteriores del análisis realizado.  
  
2º Informe de Ordenación del Territorio (sobre la propuesta final del P.E.03.2022).  
Consideraciones finales  
Se cumplen las obligaciones de los artículos 15 y 17 de la normativa del PATODHV en lo relativo a la clasificación y zonificación del suelo en estado rural.  
Se tienen en cuenta las determinaciones que, respecte de los vectores de conexión y de los corredores ecológicos y funcionales, establecen los artículos 22 y 24 de la normativa del PATODHV.  
  
Conclusión  
Por todo lo expuesto se considera que la «Propuesta final del Plan especial de posibles mejoras de la EDAR de Pinedo en València es compatible en relación con la clasificación del suelo del ámbito en estado rural, atendiendo a las determinaciones normativas citadas en los apartados anteriores y en el informe anterior respecto del Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de Valencia.  
  
2º Informe de Infraestructura Verde y Paisaje (sobre la propuesta final del P.E.03.2022).  
Habiéndose emitido informe al respecto de la incidencia en el paisaje y de la compatibilidad con la infraestructura verde del P.E. citado, se aporta nuevo documento del mismo, denominado «Propuesta final del Plan especial de posibles mejoras en la EDAR de Pinedo» (marzo 2022), así como «Proyecto básico de posibles mejoras en la EDAR de Pinedo» (diciembre 2020), acompañados del estudio de integración paisajística (febrero 2020) y el estudio de impacto ambiental (junio 2020) ya aportados en la anterior solicitud de informe.  
Analizada esta documentación, se observa la modificación del alcance del P.E., de manera que el ámbito del mismo zonificado como huerta de protección especial grado 1 (H1) por el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de Valencia (PATHV), aprobado por el Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, se clasifica como «Suelo no urbanizable protección agrícola (SNUP-AG)» y se zonifica como «Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG)». Asimismo, el ámbito ocupado por la EDAR, se clasifica como «Suelo no urbanizable común (SNU-C)» y se zonifica como «Zona rural común (ZRC)» de la «Red primaria de infraestructuras y servicios urbanos (PQI)», y el ámbito libre al oeste de esta se clasifica como «Suelo urbanizable (SUZ)» y se zonifica como «Zona de nuevo desarrollo industrial (ZND-IN)» de la red secundaria de dotaciones («Zonas verdes. Espacios libres (SEL)» y «Comunicaciones red viaria (SCV)»).  
Por ello, y dado que se preserva como zona rural protegida el ámbito definido como tal por el PATHV, no resultan necesarias las modificaciones en materia de paisaje requeridas en el anterior informe emitido, considerándose la propuesta del P.E. compatible con el paisaje y la infraestructura verde del ámbito, de conformidad con el texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell.  
En todo caso, junto con los proyectos que puedan elaborarse para las obras previstas sobre las instalaciones existentes, deberá justificarse si existe o no incidencia al paisaje, a fin de determinar si debe acompañarse cada proyecto de un estudio de integración paisajística. En caso afirmativo, para la elaboración del mismo deberá tenerse en cuenta las cuestiones planteadas en el informe técnico emitido en fecha 11 de marzo de 2021 por esta Dirección General, y adoptarse medidas para la materialización del vector de conexión de la infraestructura verde previsto en el PATHV, en la zona noreste de la EDAR.  
Además, cualquier propuesta de ampliación futura deberá igualmente atender a lo indicado en dicho informe en relación a la caracterización y valoración del paisaje (que incluirían la participación pública), garantizando en todo caso su compatibilidad con el paisaje y la infraestructura verde.  
  
Informe del Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera (22.10.2020)  
En relación con la consulta de la versión preliminar del Plan especial y proyecto básico de posibles mejoras en la EDAR de Pinedo, de acuerdo con el Decreto 201/2008, de 12 de diciembre, así como con el artículo 53 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, este servicio informa que:  
De acuerdo con la información proporcionada per la Dirección Territorial de Valencia actualmente la EDAR de Pinedo dispone de autorización de emisiones a la atmósfera otorgada en junio de 2020 por el director territorial de Valencia, para la instalación EDAR PINEDO 2 con número de identificación medioambiental 4600017468, ubicada en camí Anouers, s/n, en el término municipal de Pinedo (Valencia), a la empresa UTE AVSA SAU DAM EDAR Pinedo III, que ejerce la actividad de tratamiento de aguas residuales.  
Con fecha 9 de julio de 2020 se emite resolución del director territorial de Valencia de cambio de empresa gestora responsable del cumplimiento de la autorización de emisiones a la atmósfera a favor de la UTE GOM-SAU-DAM Pinedo IV.  
De acuerdo con la autorización de emisiones de la dirección territorial de Valencia actualmente la EDAR de Pinedo desarrolla las siguientes actividades de acuerdo con el anexo IV de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
  
Actividad grupo código  
Tratamiento de aguas residuales en los sectores residencial o comercial entre plantas con capacidad de tratamiento 100.000 habitantes equivalentes B 09 10 02 01  
Procesos industriales con combustión. calderas de P.t.n.  
<5 MWt i 1 MWt C 03 01 03 03  
Equipos de combustión de P.t.n.  
<5 MWt i 1 MWt C 03 01 06 03  
  
  
Sin embargo, revisada la documentación del proyecto, la utilización de biogás generado en los procesos para la obtención de energía constituye una valorización energética de residuos y por tanto la actividad realizada pertenecería al grupo A del catálogo de actividades potencialmente contaminantes de la atmósfera.  
Dado que las mejoras suponen la adaptación de las instalaciones y por tanto la sustitución de equipos actuales y la existencia de nuevos focos de emisión, se deberán comunicar los cambios al órgano competente, de acuerdo con el artículo 7 del Decreto 228/2018, de 14 de diciembre, del Consell y por tanto remitir la documentación que se especifica en el anexo I del citado decreto.  
  
Informe del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia  
Se trascribe a continuación el informe de 22.04.2021 (en cursiva) y el análisis del cumplimiento de cada una de las observaciones efectuadas en el informe posterior de 06.04.2022  
En referencia al Plan especial y proyecto básico de posibles mejoras en la EDAR de Pinedo, en el municipio de Valencia, promovido por la Dirección General del Agua, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, se emite informe, en materia de urbanismo, en los siguientes términos.  
1. Tramitación  
En el oficio de solicitud de informe a este Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia, se indica que el informe se solicita de conformidad con el art. 53 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (en adelante, LOTUP). Por tanto, se considera que el plan está en la fase de consulta a las administraciones públicas afectadas de la versión preliminar del Plan especial.  
El presente informe se emite en cumplimiento del informe en materia de urbanismo que corresponde al Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia, en su condición de administración pública afectada, por aplicación del art. 48.d), en relación con el art. 53.2, de la LOTUP. No obstante, respecto a la versión final del Plan especial, una vez realizada su evaluación ambiental, deberá emitirse informe en materia de urbanismo por el titular de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, previo informe de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, por aplicación del art. 44.3 de la LOTUP, en relación con los arts. 3.7, 7.1 y 7.2, del Decreto 8/2016, de 5 de febrero, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de los órganos territoriales y urbanísticos de la Generalitat.  
En la documentación analizada, se justifica la tramitación del Plan especial por aplicación art. 2 del Decreto 201/2008, de 12 de diciembre, del Consell, por el que se regula la intervención ambiental en las instalaciones públicas de saneamiento de aguas residuales.  
Ahora bien, el citado precepto indica: «Las actividades, obras e infraestructuras referidas en el artículo 1 del presente decreto se tramitarán como un Plan especial, incluyendo la correspondiente evaluación ambiental, y en cuya aprobación se determine que el control de medidas correctoras corresponde a la Conselleria competente en materia de medio ambiente».  
Es decir, no hubiera sido necesaria la tramitación de un Plan especial, sino la tramitación del proyecto básico por el procedimiento por el que se tramitan los planes especiales.  
En el apartado 1.1.3 de la memoria informativa y en el apartado 3 de la memoria justificativa, se indica que «El Plan especial se redacta como una homologación a la LOTUP del Plan especial del año 1990, sin que el objetivo sea incorporar modificaciones en sus determinaciones». Ahora bien, no es necesario homologar los planes vigentes a la LOTUP, por aplicación de la disposición transitoria segunda, apartado 1, de la LOTUP: «Los municipios no estarán obligados a promover un expediente de adaptación a de su planeamiento urbanístico a la presente ley».  
En cualquier caso, dado que se han de introducir modificaciones en la ordenación urbanística, como resulta de las observaciones que se señalan en el presente informe, procede continuar con la tramitación del Plan especial, y su homologación, por aplicación de la disposición transitoria segunda, apartado 4, de la LOTUP.  
Además, el Plan especial, con las modificaciones que más adelante se concretarán, es un instrumento adecuado para establecer la ordenación de proyectos de obras, servicios o actividades que sean de interés general, como prevé el art. 43.1 de la LOTUP.  
Según la documentación aportada, se continúa la tramitación del Plan especial y se eliminan las referencias a la homologación de la LOTUP del Plan especial de 1990.  
En consecuencia, se considera subsanada esta observación.  
2. Documentación  
Analizada la documentación que incorpora el Plan especial, se advierte que no se ha presentado una memoria de sostenibilidad económica. En el apartado 8 de la memoria justificativa, se indica que «al tratarse de un equipamiento dotacional ya consolidado no se considera necesaria la redacción de una memoria de sostenibilidad económica en el presente Plan especial». Sin embargo, el Plan especial incorpora unas medidas en las instalaciones existentes para reducir los efectos ambientales, que deben considerarse en la memoria de sostenibilidad económica y justificar que el organismo público al que se imputan puede asumirlas. Además, debe valorarse el coste de mantenimiento de las mejoras propuestas. Por otra parte, se tienen que realizar obras de urbanización para resolver la transición entre las instalaciones de la EDAR y la zona de huerta colindante, así como nuevos viarios en el perímetro de las instalaciones. La memoria de sostenibilidad económica debe determinar a qué organismo público se imputan estas actuaciones de urbanización y la capacidad de la hacienda pública correspondiente para asumir esos costes.  
Cabe recordar que el art. 22.4 del Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana establece lo siguiente: «La documentación de los instrumentos de ordenación de las actuaciones de transformación urbanística deberá incluir un informe o memoria de sostenibilidad económica, en el que se ponderará, en particular, el impacto de la actuación en las haciendas públicas afectadas por la implantación y el mantenimiento de las infraestructuras necesarias o la puesta en marcha y la prestación de los servicios resultantes, así como la suficiencia y adecuación del suelo destinado a usos productivos». Y la memoria de sostenibilidad económica también se exige como documentación de los Planes especiales, por aplicación del art. 43.2.a.4º de la LOTUP.  
Se ha incluido en la documentación del plan especial una memoria de sostenibilidad económica que evalúa el impacto económico de la actuación en la entidad EPSAR que ejecutará las obras y realizará el mantenimiento de las instalaciones.  
En consecuencia, se considera subsanada esta observación.  
3. Actuación propuesta  
El objeto del Plan especial y del proyecto básico es la introducción de medidas correctoras en las instalaciones de depuración de aguas existentes para mejorar la integración en su entorno. Se plantean medidas protectoras, medidas compensatorias y medidas preventivas, que se adscriben a las diferentes fases: fase de construcción y fase de explotación.  
Con carácter general, el Plan especial clasifica los terrenos como suelo no urbanizable y los califica como «Red primaria dotación de infraestructuras y servicios urbanos (PQI)». Esta calificación es equivalente a la de «Infraestructura básica y de servicios: depuración de aguas residuales (GIS-3)», que tienen los terrenos en la ordenación vigente.  
4. Planeamiento vigente  
En el ámbito de actuación están vigentes los siguientes instrumentos:  
- Plan especial de la estación depuradora de Pinedo, promovido por el Consell Metropolità de I'Horta, aprobado definitivamente por resolución de fecha 21 de mayo de 1990 del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes. La citada resolución se publicó en el DOGV de 25 de octubre de 1990.  
- Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (en adelante, PATODHV).  
- Decreto 58/2018, de 4 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral de la Comunitat Valenciana y el Catálogo de playas de la Comunitat Valenciana (en adelante, PATIVEL).  
De conformidad con el art. 16.4.b) de la LOTUP, los planes de acción territorial pueden modificar las determinaciones de la ordenación estructural de los planes de ámbito municipal.  
En consecuencia, en el presente caso, el Plan especial que se aprobó en el año 1990 ha sido modificado por el PATODHV y por el PATIVEL.  
El PATIVEL y el PATODHV se aplican desde el momento de su entrada en vigor, con las consecuencias, en cuanto a la modificación del planeamiento municipal, que se han indicado.  
Por tanto, es errónea la justificación que se hace en los apartados 1.5.3.3 y 1.5.3.4 de la memoria informativa de que, al ser el documento de alcance anterior a la aprobación de estos planes territoriales, no resultan aplicables.  
Por otra parte, en varias partes del documento se hacen referencias a la revisión simplificada del Plan general de ordenación urbana de València. Sin embargo, este documento no está aprobado y su tramitación dejó de estar activa hace varios años, por lo que no se pueden tener en cuenta sus determinaciones a efectos del presente Plan especial.  
En los apartados 1.5.3.2 y 1.5.3.3. de la memoria informativa, se reconoce la ampliación en este ámbito del PATIVEL y del PATODHV  
En el apartado 1.5.1.3. de la memoria informativa, se siguen manteniendo las referencias a las determinaciones y a la ordenación establecida en el documento de revisión simplificada del Plan general de ordenación urbana de Valencia. Ya se indicó en el anterior informe que este documento no está aprobado y que no se pueden tener en cuenta sus determinaciones. Por tanto, deberá eliminarse todo el contenido del citado apartado de la memoria informativa  
En consecuencia, no se considera subsanada en su totalidad esta observación.  
5. Observaciones  
1. El Plan especial debe adaptarse a los planes de acción territorial vigentes en su ámbito (PATIVEL y PATODHV). A estos efectos, habrá que estar a lo que informe el departamento competente en la gestión de dichos planes, es decir, la Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
De acuerdo con lo indicado en el documento denominado «Informe para el Servicio Territorial de Urbanismo« que se presenta junto con la nueva versión del Plan especial, se introducen cambios en diversos apartados de la documentación del Plan especial para cumplir las determinaciones que resultan aplicables del PATIVEL y del PATODHV. Tal y como ya se indicó en el anterior informe, será la Dirección General de Política Territorial y Paisaje el departamento que verifique el cumplimiento de los citados planes de acción territorial.  
En consecuencia, por lo que respecta a las competencias de ese servicio, se considera subsanada esta observación.  
2. La calificación de suelo como «Red primaria dotación de infraestructuras y servicios urbanos (PQI)» debe limitarse a las instalaciones de depuración existentes; y se eliminará esta calificación urbanística de los terrenos clasificados como huerta de protección especial grado 1 (H1).  
Se limita la calificación PQI a las instalaciones de la EDAR y se respeta la calificación de Huerta de protección especial grado 1 que establece el PTODHV en la zona este de la EDAR.  
En consecuencia, se considera subsanada esta observación.  
3. La clasificación del suelo que se refleja en el plano O.1 no cumple los criterios del art. 28, en relación con el art. 25, de la LOTUP. Es incorrecto mantener la clasificación del suelo que se estableció en el Plan especial del año 1990, principalmente en la zona oeste del Plan especial. En esa zona, los viales propuestos en el Plan especial no están urbanizados, por lo que no se pueden clasificar como suelo urbano, según el art. 28.3 de la LOTUP. Se deberá reajustar la calificación PQI a la parcela de la EDAR, y la franja oeste deberá clasificarse como ámbito de conexiones exteriores a la EDAR, incluyendo los viales propuestos en ese ámbito; y se clasificarán como suelo urbanizable.  
La franja oeste del Plan especial se clasifica como suelo urbanizable. No obstante, no se ha advertido ninguna determinación en el Plan especial para la urbanización de estos terrenos, ni como ámbito de conexiones exteriores de la EDAR ?tal como se planteaba en el anterior informe- ni como unidad de ejecución. Deberá incluirse en la documentación del Plan especial una ficha de gestión o determinaciones en las normas urbanísticas en las que se concreten los mecanismos urbanísticos para la gestión (obtención el suelo y programación) y urbanización de este ámbito de suelo urbanizable.  
En consecuencia, no se considera subsanada en su totalidad esta observación.  
4. La ordenación urbanística que establezca el Plan especial debe resolver la transición entre las instalaciones de la EDAR y la zona de huerta colindante. El vial que discurre entre la EDAR y la zona de huerta de la Carrera del Riu, o la franja entre ambas zonas, deben debe tener un tratamiento urbanístico, o incluir en el Plan especial unas directrices, para que esa transición sea correcta.  
No se establece ninguna ordenación concreta que resuelva la transición entre la EDAR y la zona de huerta de la Carrera del Riu. La corrección a la observación indicada en el anterior informe se limita a reproducir en las normas urbanísticas del Plan especial el art. 27 de la normativa del PATODHV. Pero, no se resuelve la adecuada transición entre esas dos zonas.  
En todo caso, como se considera una materia de compatibilidad con el PATODHV, se estará a lo que indique la Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
En consecuencia, no se considera subsanada esta observación.  
5. En el ámbito del Plan especial sí que hay elementos de la infraestructura verde, en contra de lo que se afirma en los apartados 3.7.8 y 3.8 de la memoria justificativa, por lo que tendrán que definirse según los criterios que, al respecto, se indiquen por la Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
Se incorporan, en varios apartados de la memoria justificativa y en el plano de información I.9, los elementos que forman parte de la infraestructura verde. Sin perjuicio de lo que informe la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, la infraestructura verde es una determinación de la ordenación estructural (art. 21.1.b de la LOTUP) y, como tal, debe incluirse en los documentos con eficacia normativa del Plan especial, es decir, los planos de ordenación y las normas urbanísticas.  
En consecuencia, no se considera subsanada esta observación.  
6. El apartado 4.5 de la memoria justificativa, referido a la perspectiva de género, contiene referencias genéricas sobre la materia, pero sin analizar su aplicación al Plan especial.  
Y no se tratan materias como accesibilidad, movilidad sostenible, seguridad, que sí que tienen que resolverse con criterios de perspectiva de género en los espacios públicos que se incluyen en el ámbito del Plan especial, por exigencias del anexo XII de la LOTUP; principalmente, en el viario que rodea las instalaciones de la EDAR.  
Se han añadido apartados concretos para desarrollar esta determinación, y teniendo en cuenta la conformación de la actuación con un gran equipamiento de infraestructura de servicios y una zona agrícola de huerta, se considera suficiente la corrección efectuada en esta materia.  
En consecuencia, se considera subsanada esta observación.  
7. En el ámbito del Plan especial, en el entorno de la Carrera del Riu, existen elementos que deben ser catalogados, aunque no sean bienes de relevancia local. El Catálogo estructural del plan general de Valencia no es suficiente, a estos efectos, ya que solo incluye bienes de interés cultural y bienes de relevancia local, pero no los bienes catalogados. Y, por otra parte, a día de hoy, el Catálogo del PATODHV, al que se remite el Plan especial, no está aprobado. En consecuencia, tiene que elaborarse un Catálogo del Plan especial, que incluya los bienes de relevancia local y los elementos catalogados, en aplicación del art. 43.2.b.2º de la LOTUP.  
En la documentación aportada se reitera la información del Catálogo estructural del plan general de Valencia. Ya se indicó en el informe anterior que esto no es suficiente, puesto que dicho catálogo solo incluye bienes de interés cultural y bienes de relevancia local. El art. 43.2.b.2º de la LOTUP exige que en los Planes especiales se incluya un catálogo de bienes y espacios protegidos. Este documento es un instrumento de ordenación mediante el cual se determinan aquellos elementos territoriales, espacios o bienes inmuebles que, en razón de sus especiales valores culturales, naturales, paisajísticos u otros, requieren de un régimen de conservación específico y, en su caso, la adopción de medidas cautelares de protección o de fomento y puesta en valor, según el art. 42.1 de la LOTUP. Todo ello sin perjuicio del informe que se emita por parte del departamento de la Generalitat competente en materia de patrimonio cultural valenciano.  
En consecuencia, no se considera subsanada esta observación.  
8. Debe resolverse la coordinación con el Plan especial de la ZAL del puerto de Valencia, ya que en los planos O.1 y O.2 se superpone la ordenación del Plan especial de la EDAR a los viales de borde del Plan especial de la ZAL.  
Se ajusta el límite del Plan especial al límite del Plan especial de la ZAL.  
En consecuencia, se considera subsanada esta observación.  
9. En el apartado 1.5.3.2 de la memoria informativa se hace referencia al Plan de acción territorial de carácter sectorial de corredores de infraestructuras, que es un documento que no está vigente, puesto que fue anulado por sentencia judicial.  
Se elimina el anterior apartado 1.5.3.2 de la memoria informativa, que hacía referencia al Plan de acción territorial de carácter sectorial de corredores de infraestructuras.  
En consecuencia, se considera subsanada esta observación.  
6. Conclusión  
A la vista de cuanto antecede, se emite informe desfavorable al Plan especial y proyecto básico de posibles mejoras en la EDAR de Pinedo, en el municipio de València, a causa de la falta de documentación y de las observaciones indicadas anteriormente.  
  
Conclusión  
A la vista de cuanto antecede, se emite informe desfavorable a la propuesta final del Plan especial de posibles mejoras en la EDAR de Pinedo, en el municipio de València, a causa de las observaciones indicadas anteriormente (apartados 4, 5.3, 5.4, 5.5 y 5.7).  
  
Vecinos interesados EDAR Pinedo (23.09.2020)  
El representante de 35 vecinos interesados de Pinedo efectúa una serie de consideraciones generales, expone la situación actual, analiza los informes periciales odoríferos del estudio de impacto ambiental y efectúa las siguientes conclusiones:  
«La propuesta de mejoras de la planta es a todas luces insuficiente y no hace posible la aprobación del plan especial de la planta.  
En este sentido, el estudio de impacto ambiental, al menos en lo que se refiere a emisiones odoríferas, principal elemento considerado para la ejecución de las mejoras de la planta, se aleja totalmente de los criterios técnicos establecidos, ya sea por la legislación comparada, los proyectos de leyes existentes en España o las propias resoluciones de la Generalitat Valenciana, para proponer unos límites de emisiones totalmente inaceptables que casi mueven la risa, y que su convalidación en sede administrativa solo sería posible mediante el dictado, a sabiendas, de una resolución injusta con las consecuencias legales que ello conlleva.  
Por ello se interesa que se propongan nuevas actuaciones en la planta que posibiliten que estas no emitan olores, ruidos, vibraciones molestas así como emisiones perjudiciales para la salud.  
En este sentido y en punto de medición de olores que deberán ser medidos en unidades de olor europeas, se interesa que cualquier emisión por parte de la planta tenga el carácter de infracción grave publicitándose de muy grave cuando supere 3 unidades de ouE/m³ en percentil 98.  
  
Dicho Plan especial, dada la cercanía de la planta a un núcleo habitado establecerá especiales sistemas de control.  
En este sentido se ordenará el control trimestral, de forma indefinida de los posibles olores emitidos por la planta en el polígono formado por su linde este de la planta y la autopista del Saler (zona donde se encuentran las viviendas de mis representados).  
Este control se efectuará en inmisión, por medio de olfatometrías de campo, realizadas por una por una entidad de reconocido prestigio, cuyo importe será satisfecho por la administración.  
Asimismo, se instalarán a costa de administración, fuera de la planta y en el polígono antes referido, unidades de control de emisiones de aquellos elementos que pudieran ser perjudiciales para la salud, incluidos ruidos, que controlarán las mismas de forma constante y cuyas lecturas puedan ser consultadas en tiempo real por el público en general vía internet.  
La emisión de elementos nocivos se caracterizará en el plan especial como infracción grave o muy grave dependiendo de su nivel de lesividad.  
Además, respecto del ruido del tráfico rodado que da servicio a la planta, se habilitarán nuevos accesos alejados lo más posible del núcleo urbano modificándose el pavimento para sustituirlo por otro de menor impacto sonoro.  
Por supuesto las instalaciones deberán adaptarse a lo largo de su vida útil a las mejores técnicas disponibles en cada momento.  
Si en la actualidad no existen técnicas disponibles que posibilita el cumplimiento de estos límites de emisión, especialmente en puntos de olores, simplemente la instalación no puede cumplir con la legislación vigente y por lo tanto su plan especial, a riesgo de incurrir en graves responsabilidades, no puede ser aprobado.»  
  
Servicio de Espacios Naturales (Parque Natural de la Albufera) (04.09.2020 y 18.03.2021 que reitera el contenido del informe de 2020)  
Los terrenos de la EDAR en los que se realizaran las obras se encuentran fuera del ámbito del Parque Natural de la Albufera, pero parte de las aguas de la estación son reutilizadas dentro de su ámbito, concretamente se distribuyen por los terrenos de la comunidad de regantes de la acequia de l'Or (términos de Valencia y Alfafar).  
El resto de las aguas las vierte en el Mar Mediterráneo, desde donde pueden llegar a las playas de Pinedo y El Saler, incluidas en el parque natural, y a la franja marina que forma parte de la Red Natura 2000, situada frente a la costa, entre El Saler y Cullera.  
Tanto por la cantidad de agua que vierte como por su proximidad, la actividad de la EDAR de Pinedo tiene una influencia notable sobre el estado de los ecosistemas de la mitad norte del Parque Natural de la Albufera, y en especial del lago de la Albufera. El parque forma parte de la Red Natura 2000 ya que está catalogado como LIC y ZEPA, y es una zona húmeda de importancia internacional.  
Como ya se informó en 2018, la principal afección de la explotación de las obras consiste en la producción y vertido de aguas residuales depuradas en el ámbito del parque natural o en áreas donde pueden afectar a las playas del parque o al ámbito marino de la Red Natura 2000, y la producción y uso de fangos en el ámbito del parque.  
Si bien este vertido es objeto de autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar y por tanto entendemos debe ser objeto de un expediente propio, en el plan especial se detalla el destino de estas aguas y la DIA que se realizó en su día para aprobar el plan especial al que este pretende sustituir, igualmente establecía el destino de los caudales, por tanto, entendemos que este documento debe entrar a considerar esta cuestión.   
Por ello, reiteramos que el plan especial debe expresar de forma clara el destino del agua depurada, así como los parámetros del vertido. En el informe de 2018, este servicio indicaba; «Dada la situación de gran escasez de agua en la cuenca del Júcar en general y en la de la Albufera en particular, las aguas depuradas de Pinedo pueden jugar un importante papel para su utilización (con los condicionantes indicados en las DIA, que regulan su uso en el entorno del parque) para riego del arrozal del entorno del lago, así como para la sustitución de aguas de riego, liberando caudales de buena calidad para el parque. Por ello, sería de gran interés que el plan especial en redacción en la actualidad prevea el uso previsto del efluente de la EDAR una vez aplicados los nuevos tratamientos, a fin de determinar los parámetros adecuados para el vertido y por tanto los tratamientos que deben tenerse en cuenta a la hora de redactar el proyecto definitivo.»  
Sin embargo, el proyecto en consideración únicamente detalla la reserva de unas cantidades diarias de agua para uso en el parque, obviando que la declaración de impacto vigente del vertido de la depuradora condiciona su utilización en el parque natural a su paso por los campos agrícolas cuando en estos se cultiva el arroz, es decir, durante 4 meses al año.  
Tampoco se realiza ninguna previsión sobre el destino del resto de los caudales, y mucho menos a la posible sustitución de otros riegos con el fin de liberar caudales para el parque natural.  
Tampoco hay adecuada información de los parámetros de vertido que pretenden alcanzarse ni de los mecanismos de control de estos parámetros. En el informe de 2018, insistimos en lo siguiente:  
«El proyecto básico no explica los niveles de fósforo del efluente cuando las instalaciones objeto de este expediente entren en funcionamiento. El fósforo es un indicador fundamental de la contaminación de las aguas en el medio natural, siendo sus niveles más reducidos cuanto mayor es la calidad de esta.  
Si bien la Directiva del Consejo 91/271/CEE establece unos niveles límite de fósforo total de un máximo de 1 mg/l, para EDAR de más de 100.000 e-h, los requerimientos en espacios sensibles dedicados a la conservación de la biodiversidad deben ser mucho mayores, especialmente en casos como el de la Albufera en el que las aguas de los efluentes no se diluyen sino que se concentran por la falta de suficiente flujo. Por ello, el proyecto debe estudiar la posibilidad de reducir el fósforo a una cantidad máxima media de 0,4 mg/l. Igualmente, debe estudiar la posibilidad de conseguir parte del efluente con un máximo de 0,1 mg de fósforo, para las aguas que pretendan reutilizarse para los fines previstos en el proyecto «Ordenación y terminación de la reutilización de aguas de Pinedo», en cumplimiento de la DIA correspondiente, emitida por el Ministerio de Medio Ambiente.»  
En todo caso, el tratamiento debe asegurar que el vertido cumpla los límites que estableció la DIA, de 10 mg/l de N, el límite de 0,6 mg/l de P establecido para el parque por el plan de cuenca en vigor, y como los límites máximos de emisión para otros parámetros en zonas sensibles según lo establecido en el Real decreto 509/1996, de 15 de marzo, de desarrollo del Real Decreto ley 11/1995, de 28 de diciembre.  
El proyecto presentado no entra apenas a considerar la calidad del efluente, lo que resulta muy impropio cuando se trata del principal impacto ambiental que causa una depuradora en el medio natural. Sí prevé, sin embargo, que el límite de concentración de fósforo en el efluente será de 1 mg/l de P, tras el tratamiento terciario. Esto incumple el plan de cuenca vigente que establece el máximo de este parámetro en 0,6 mg/l, para aguas que puedan alcanzar el parque natural, siendo aun excesivamente elevado para este medio, muy por encima de lo que pueden alcanzar otras EDAR del entorno del parque. Por otro lado, el nitrógeno total del agua que se verterá, equivalente a la suma de nitrógeno Kjeldahl total (N orgánico y amoniacal), nitrógeno en forma de nitrato y nitrógeno en forma de nitrito, no debe sobrepasar el límite establecido por el Real decreto 509/1996, de 15 de marzo, de 10 mg/l. El proyecto parece prever 15 mg/l de N tras el tratamiento terciario, lo que no sería permisible, aunque no se vertiera en el ámbito del parque. Por todo ello se reitera la solicitud realizada en 2018.  
Por otro lado, y dado que el futuro PORN del parque, cuya tramitación ya se ha iniciado, abarcará áreas marinas cercana a la salida del emisor submarino, zonas igualmente designadas para formar parte de la Red Natura 2000, el plan debería determinar las condiciones de vertido al ámbito marino, así como las plumas de dilución del emisario previstas. En el caso del vertido al mar, el límite no debe sobrepasar 1 mg/l de fósforo.  
Por otro lado, la ejecución de las obras debe programarse de forma que se sigan cumpliendo durante las mismas las condiciones exigidas por la DIA para el vertido de aguas en el parque durante la época de cultivo del arroz, con la salvedad que los límites de parámetros de calidad expresados en la misma, que deben actualizarse a aquellos establecidos por la normativa en vigor, especialmente en el caso del fósforo (máximo de 0,6 mg/l), lo que viene cumpliendo habitualmente la EDAR, y procurando respetar el abastecimiento durante la época de cultivo del arroz.  
Tal como exigía la DIA anterior, se debe compensar el vertido del efluente de la EDAR en los cultivos del parque, pues aunque las aguas llegasen a cumplir con los parámetros establecidos por la normativa, su carga de fósforo es superior a la de las aguas del lago, además de la de contaminantes emergentes. Dicha compensación debe consistir en facilitar el aporte de aguas de calidad al lago en una cantidad aproximada al de aguas depuradas, con el fin de la dilución del vertido.  
Por otra parte, se reitera la necesidad de cumplir con los condicionantes fijados en el informe anterior, que no se han tenido en cuenta en el proyecto básico y la versión preliminar del plan especial.  
Entre estos, la DIA anterior establecía que la EDAR debe disponer de sistemas para realizar controles analíticos automáticos a la salida del tratamiento de depuración de los parámetros significativos, que detecte cualquier anomalía en el mismo, y consiguiente desvío de estos caudales a un medio receptor adecuado (emisario submarino, etc..). De no disponer de los mismos, debe incluirlos en las obras y ser capaces de detectar la presencia y concentración de los contaminantes emergentes más abundantes. En cualquier caso, las obras deben incluir las actuaciones necesarias para que estos sistemas aporten datos en tiempo real de la calidad de las aguas que se vierten, y notificarlos, en la medida de lo posible de forma regular, tanto a los gestores de la EDAR como a este servicio.  
La comunicación de tales datos de forma automática, regular, con la mayor frecuencia posible, y adecuada, a los responsables del parque natural resulta imprescindible para determinar el cumplimiento no solo de los condicionantes de la DIA que le permite verter en el ámbito del parque, sino de los límites establecidos por la normativa en materia ambiental y de calidad de aguas.  
Además, deben incluirse datos de los caudales enviados al arrozal del parque y al azarbe del sistema de Pinedo, que impida el estancamiento de las aguas en el canal.  
Tal como establecía la DIA anterior, los fangos tratados deben tener un destino adecuado conforme a las características que presenten, en cumplimiento de la legislación sectorial aplicable. Se recuerda la prohibición de su uso en el parque natural.  
Por fin y conforme se expuso en el anterior informe, «El proyecto constructivo deberá tener en cuenta todas las precauciones habituales para paliar los impactos de su ejecución, en particular posibles vertidos accidentales y corte de suministro a los regantes. Por otra parte, es previsible que su ejecución genere una cantidad ingente de residuos inertes, mayormente escombros. Dada la proximidad de la obra al ámbito del parque natural, y el uso irregular que ocasionalmente realizan los particulares de estos para la restauración de motas o caminos, ya sea comprándolos o apropiándoselos, y en cumplimiento de la normativa vigente en materia de residuos, el proyecto debe incorporar medidas para que la entidad contratista asegure el transporte de estos residuos a vertedero autorizado».  
El proyecto estima que la obra producirá unos 4.550 m³ de residuos inertes y cantidades significativas de residuos peligrosos. No se prevén medidas que eviten que los mismos acaben siendo sustraídos o cedidos para su reutilización incorrecta, tal como se solicitó en el anterior informe.  
Dada la frecuencia con que restos de residuos procedentes de obras públicas acaban vertidos al parque natural, consideramos conveniente insistir en la toma de medidas que eviten estas circunstancias.  
C.3) Toma en consideración de los informes AAPP y alegaciones  
Las cuestiones relativas al plan especial apuntadas por el ST de Urbanismo y por la DG de Política Territorial y Paisaje han sido atendidas elaborando una nueva versión del Plan especial de mejoras de la EDAR de Pinedo (marzo de 2022), exceptuando la exigencia de elaboración el Catálogo de protección por las razones apuntadas en los informes remitido al respecto.  
Tal y como se ha apuntado en el apartado C.1, la consideración de las alegaciones-informes recibidos por el órgano promotor-sustantivo se refleja en la respuesta a las mismas (Parque Natural de la Albufera, vecinos interesados de Pinedo y Ciclo del Agua del Ayuntamiento de Valencia).  
D) Valoración y consideraciones del órgano ambiental  
La sentencia núm. 633 de la Sección Primera de la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de junio de 2016, dictada a la demanda presentada por varios vecinos de la zona solicitando el cierre de la estación depuradora de aguas residuales de Pinedo, evidenció la falta de licencia de actividad calificada (sustituida sucesivamente por la licencia ambiental en la Ley 2/2006 y por el Decreto 201/2008, del Consell) de los proyectos de las distintas fases de la EDAR de Pinedo (Pinedo I, II y III), si bien el tribunal falló únicamente el cierre de la actividad ejercida en la fase III, que entró en funcionamiento en el año 2005 aproximadamente.  
Desde el punto de vista ambiental dicha sentencia, además de la falta de autorización, puso de manifiesto la incompatibilidad del uso de tratamiento de aguas residuales del área metropolitana de Valencia (EDAR Pinedo) con el uso residencial preexistente en su ámbito y por tanto la necesidad de revisar tanto el instrumento de planeamiento (que determinaba el ámbito superficial a ocupar por la EDAR y unas normas mínimas en su ejecución) como el estado y condiciones de actuales del conjunto de la instalación, con objeto de acometer una alternativa al cierre de la fase III.  
El Plan especial para la ejecución del sistema general metropolitano depuradora de aguas residuales de Pinedo, aprobado en 1990 (en adelante Plan especial 1990), fue el instrumento urbanístico tramitado para complementar las determinaciones del Plan general de Valencia de 1988, que delimitaba un área de aproximadamente 30 ha para las instalaciones de tratamiento de las aguas residuales del área metropolitana de Valencia. El Plan especial 1990 abarcaba además la superficie para la reposición de accesos, área de protección oeste con Mercavalencia y otras áreas colindantes en las que era necesaria la rectificación del Plan general para el adecuado desarrollo de la totalidad del sistema general.  
El Plan especial 1990 incluía la superficie de suelo necesaria para el desarrollo de dos fases. La fase 1 abarcaba la superficie de las instalaciones denominadas Pinedo I, Pinedo II y Pinedo III, (ejecutada entre los años 1988 y 2005). La fase 2 no se ha desarrollado ni existe previsión alguna, por parte del órgano competente, de desarrollo futuro. Los terrenos de la fase 2 mantienen el estado de suelo rural y además están situados en el ámbito de dos planes de acción territorial aprobados: el PATIVEL y el PAT de l'Horta que establecen para los mismos un régimen de protección y tal y como se indica en los informes de la DG de Política Territorial y Paisaje y del Servicio Territorial de urbanismo de Valencia, la clasificación que el Plan especial 1990 asigna dichos terrenos es incompatible con las determinaciones de dichos PAT.  
La propuesta de alternativa al cierre de las instalaciones de la EDAR Pinedo III requería, por tanto, la modificación del Plan especial 1990 en dos aspectos:  
1º) Reducción del uso GIS-3, depuración de aguas residuales al recinto ocupado por las instalaciones de tratamiento actuales, eliminado la reserva para ampliación de las instalaciones de tratamiento así como las modificaciones del sistema viario prevista en la segunda fase y adecuando la clasificación y calificación del suelo a las determinaciones de los instrumentos de planificación de rango superior (PATs)  
2º) Considerando los usos existentes en entorno próximo de la EDAR y los posibles efectos de los vertidos sobre el Parque Natural de la Albufera y su frente litoral, es necesario establecer parámetros concretos a las normas mínimas del Plan especial 1990, e introducir normas relativas a otros aspectos ambientales no previstos inicialmente en el Plan especial (contaminación atmosférica, vertido de efluentes, etc...), atendiendo a la legislación ambiental vigente. Dichas normas constituyen el marco de los proyectos de desarrollo y por tanto deberán ser cumplidas por las instalaciones de la EDAR con objeto de compatibilizar los usos que coexisten en el territorio (EDAR-usos residenciales) y garantizar que no se producen efectos perjudiciales sobre áreas ambientalmente sensibles.  
Por otra parte, las molestias a la población colindante con la EDAR que han motivado la sentencia judicial antes citada, requiere la introducción de mejoras en el conjunto de las instalaciones actuales (no solo en Pinedo III), de forma que se cumplan las normas establecidas en el Plan especial, por lo que resulta totalmente pertinente la tramitación simultánea del instrumento urbanístico (Plan especial y del proyecto de mejoras de la EDAR de Pinedo).  
El 20 de mayo de 2022 la Dirección General del Agua contesta al requerimiento efectuado en junio de 2021 por el órgano ambiental aportando, entre otros documentos, una nueva versión del Plan especial, acompañando un informe en el que se especifican las modificaciones introducidas en la versión del Plan especial remitida en diciembre de 2020, considerando los informes emitidos tanto por la DG de Política Territorial y Paisaje como por el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Desde el punto de vista ambiental se consideran subsanadas las cuestiones relativas a la clasificación y calificación del suelo, considerando que se puede proceder a la formulación de los pronunciamientos ambientales del Plan especial y del proyecto de mejora, y adoptando como medida preventiva la supeditación de la ejecución de las actuaciones exteriores a la EDAR (zona de transición entre la EDAR y el suelo rural al este, viales, etc?) a la elaboración y aprobación del catálogo de protección, ya que en el resto del ámbito del Plan especial no es previsible que se produzcan efectos sobre los elementos patrimoniales porque la propuesta final del Plan especial no solo no prevé trasformaciones del suelo rural externo a la EDAR, sino que se ajusta a lo establecido en los PATs vigentes.  
No obstante, lo anterior es necesario introducir modificaciones en las normas propuestas o normas adicionales para completar la normativa del articulo 6 correspondiente a las normas mínimas que deberá cumplir la EDAR en la fase de funcionamiento:  
El valor límite establecido del objetico de calidad en relación con los olores está incompleto: donde dice «16 uoE/m³» debe decir «inferior a 16 uoE/m³ en el percentil 98».  
De acuerdo con la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, son actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, aquellas que, por su propia naturaleza, ubicación o por los procesos tecnológicos utilizados constituyan una fuente de contaminación cuyas características pueden requerir que sean sometidas a un régimen de control y seguimiento más estricto. Las EDAR de más de 100.000 habitantes equivalentes son actividades potencialmente contaminadoras del grupo B pero podrían ser del grupo A, de acuerdo con del Catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera (CAPCA) (Real decreto 100/2011 de 28 de enero). Se deberá por tanto incluir como norma específica del Plan especial para el ámbito del equipamiento EDAR, la obligación de que la construcción, montaje, explotación modificación sustancial y traslado de sus instalaciones cuenten con la autorización del órgano competente en materia de protección atmosférica, de acuerdo con lo previsto en el Decreto 228/2018, de 14 de diciembre, del Consell, por el que se regula el control de las emisiones de las actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera.  
La instalación de EDAR tiene la condición de productor de residuos por tanto deberá observar las obligaciones que establezca la legislación vigente en materia de residuos, particularmente las contempladas en los artículos 17 y 18 de la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados respecto a la gestión de los residuos que genere y a las condiciones de su almacenamiento, envasado y etiquetados.  
Los fangos tratados que se destinen al uso agrícola se deberán ajustar a los establecido en el RD 1310/1990, de 29 de octubre, la Orden AAA/1072/2013, de 7 de junio, que regulan la utilización de los lodos de depuración en el sector agrario.  
Asimismo, se debe incluir normativa específica en relación con los parámetros a cumplir por los efluentes de la EDAR. Se deberán ajustar a lo establecido en el RD 509/1996, de 15 marzo, de desarrollo del RDL 11/1995, de 28 de diciembre por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas, si bien para las aguas tratadas cuyo destino sea el riego de terrenos del Parque Natural de la Albufera, se cumplirán los criterios establecidos específicamente en el Plan hidrológico de cuenca del Júcar vigente en cada momento y, en su caso, aquellos límites más restrictivos establecidos en proyectos específicos aprobados.  
En este sentido, tal y como se señala en el informe del Parque Natural de la Albufera, el Plan hidrológico vigente establece límites máximos para riego en el ámbito de la Albufera de 10 mg/l N y 0,6 mg/l P, y de 0,1 mg/l P para la incorporación de agua al lago a través de los campos de arroz, de acuerdo con el proyecto de «Ordenación y terminación de la reutilización de las aguas residuales de la planta de Pinedo« del año 2006, promovido por la sociedad estatal de Aguas de las Cuencas Mediterráneas (de acuerdo con las limitaciones marcadas en el estudio para el desarrollo sostenible de la Albufera de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 2004).  
La reutilización de efluentes para el lago de la Albufera queda supedita al cumplimiento de lo establecido en la Resolución de 23 de junio de 2006, de la secretaría general para la Prevención de la Contaminación y el Cambio Climático, por la que se formula la DIA sobre la evaluación del proyecto «Ordenación y terminación de la reutilización de las aguas residuales de la planta de Pinedo«, promovido por la sociedad estatal de Aguas de las Cuencas Mediterráneas, SA.  
El Plan hidrológico de cuenca para el periodo 2022-2027, en tramitación, incluye en el apartado 4.4.6 del anejo 8 de la memoria caso particular de estudio la Albufera que tiene como objetivo principal el modo de alcanzar el potencial establecido para la masa de agua. Entre las conclusiones de dicho apartado se incluye la necesidad de restringir los límites de fosforo total para los vertidos mayores a 10.000 habitantes equivalentes en el ámbito del PORN del parque natural de la Albufera, fijándolo en 0,3 mg /l de fosforo total.  
Este apartado de la memoria se basa principalmente en el Plan especial de la Albufera (febrero de 2019), elaborado en cumplimiento del artículo 31 «objetivos ambientales» del texto normativo del Plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar vigente (aprobado en por RD 1/2016, de 8 de enero) que establece que en el caso específico del lago de Albufera las Administraciones Públicas, en el ámbito de sus competencias impulsarán la realización y desarrollo de un Plan especial cuyo principal objetivo sea alcanzar el potencial ecológico establecido para la masa de agua.  
El Plan especial de la Albufera de febrero de 2019, indica que, en los estudios realizados sobre la variación de la calidad de las aguas en el área de riego del arrozal en la zona regable de la Acequia del Oro, se ha comprobado el papel del arroz en el consumo de parte del fósforo y del nitrógeno aportado con las aguas de riego (aguas regeneradas provenientes de la EDAR de Pinedo), con la reducción del contenido de fósforo y nitrógeno en las aguas de drenaje. No obstante, también se apunta la importancia de que el plan de abonado de dicha comunidad de regantes tenga en cuenta el contenido de N y P de las aguas regeneradas para garantizar que no se incrementa el contenido de dichos elementos en el agua de retorno de riego al lago de la Albufera. Por tanto el vertido de agua regenerada a la comunidad de regantes de la Acequia del Oro (y en su caso otras comunidades que cuenten con la correspondiente concesión) deberá ir acompañarse del traslado de los datos de contenido de nitrógeno y fósforo del agua regenerada para riego, para lo cual resulta imprescindible que se cumpla el condicionante 1.3 del apartado segundo de la parte dispositiva de la DIA del proyecto de Pinedo III (Resolución de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de 18 de enero de 2001, Exp. 160/00-AIA) que estableció: «Deberá realizarse un control analítico automático a la salida del tratamiento de depuración de los parámetros significativos, que detecte cualquier anomalía en el mismo y consiguiente desvío de estos caudales a un medio receptor adecuado (emisario submarino, etc..)» y en el apartado 9 de la Resolución de 23 de junio de 2006, de la secretaría general para la Prevención de la Contaminación y el Cambio Climático, por la que se formula la DIA sobre la evaluación del proyecto «Ordenación y terminación de la reutilización de las aguas residuales de la planta de Pinedo«, promovido por la sociedad estatal de Aguas de las Cuencas Mediterráneas, SA.: «Control de la calidad de los efluentes: el sistema de control de las estaciones de medición paramétrica de la calidad del efluente tanto en la salida del filtro verde como en la salida del tratamiento terciario para riego, estará integrado en el propio sistema de automatización y control de la EDAR de Pinedo, de manera que ante cualquier anomalía del sistema se detecte en tiempo real, evitando la salida de efluentes fuera del rango de calidad especificado hacia los sistemas de riego o hacia la Albufera.»  
En base a lo anteriormente expuesto se acuerda:  
  
Acuerdo de emisión. determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 56 del TRLOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se propone emitir la presente declaración ambiental y territorial estratégica del Plan especial de mejoras de la EDAR de Pinedo (propuesta final de marzo 2022) siempre y cuando se incorporen al mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1) La ejecución de las actuaciones exteriores a la EDAR (zona de transición entre la EDAR y el suelo rural al este, viales, etc?) queda supeditada a la elaboración y aprobación del Catálogo de protección.  
2) Se modificará el artículo 6 del Plan especial (normas mínimas) de acuerdo a los siguientes condicionantes.  
2.1) Se completará el dato del umbral de los objetivos de calidad en relación a los olores: inferior a 16 ouE/m³ para el percentil 98.  
2.2) Se añadirán a las normas propuestas los siguientes puntos:  
La construcción, montaje, explotación modificación sustancial y traslado de las instalaciones de la EDAR deberán contar con la autorización del órgano competente en materia de protección atmosférica, de acuerdo con lo previsto en el Decreto 228/2018, de 14 de diciembre, del Consell, por el que se regula el control de las emisiones de las actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera.  
La instalación de EDAR tiene la condición de productor de residuos por tanto deberá observar las obligaciones que establezca la legislación vigente en materia de residuos, particularmente las contempladas en los artículos 17 y 18 de la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados respecto a la gestión de los residuos que genere y a las condiciones de su almacenamiento, envasado y etiquetados.  
Los fangos tratados que se destinen al uso agrícola se deberán ajustar a los establecido en el RD 1310/1990, de 29 de octubre, la Orden AAA/1072/2013, de 7 de junio, que regulan la utilización de los lodos de depuración en el sector agrario.  
En relación con los efluentes de la EDAR.  
- Se ajustarán a lo establecido en el RD 509/1996, de 15 marzo, de desarrollo del RDL 11/1995, de 28 de diciembre por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas, excepto las que tengan como destino el Parque Natural de la Albufera que se ajustarán a los siguientes parámetros:  
· Los niveles máximos de N y P serán de 10 mg/l N y 0,6 mg/l P para el riego, excepto para el riego del arrozal cuando sea para la incorporación directa al lago o través de los campos de arroz (riego del arrozal).  
· La reutilización de efluentes para el lago de la Albufera queda supedita al cumplimiento de lo establecido en el punto 9 de la Resolución de 23 de junio de 2006, de la secretaría general para la Prevención de la Contaminación y el Cambio Climático, por la que se formula la DIA sobre la evaluación del proyecto «Ordenación y terminación de la reutilización de las aguas residuales de la planta de Pinedo», promovido por la sociedad estatal de Aguas de las Cuencas Mediterráneas, SA.  
- En la salida del tratamiento terciario de la EDAR, se instalará antes de su incorporación al sistema de colectores, un control automático y continuo. Se facilitará, en tiempo real, el acceso a los datos del agua regenerada para riego a la comunidad de regantes de la Acequia del Oro (o a cualquier otra que cuenten con la correspondiente concesión del organismo de cuenca) con objeto de que ajusten los contenidos de N y P en sus planes de abonado.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso'administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 59 del TRLOTUP.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 56.6 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica al Plan especial de mejoras de la EDAR de Pinedo debiendo incorporarse al plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 14 de junio de 2022.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 12 de agosto de 2022.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML