Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9780, del 02-02-2024 (2024/688)

RESOLUCIÓ de 20 de novembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'obertura de pista forestal a la partida de Pedralba, dels termes municipals de Suera i Villamalur. Expedient: (3155861) 105/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9780

Data del DOGV
:   02-02-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/688

CVE


Data del document
:   20-11-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de novembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'obertura de pista forestal a la partida de Pedralba, dels termes municipals de Suera i Villamalur. Expedient: (3155861) 105/2023/AIA. [2024/688]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3155861) 105/2023/AIA.  
Títol: Projecte d'obertura de pista forestal a la partida de Pedralba (TM Suera - Villamalur).  
Promotor: Servei de Prevenció d'Incendis Forestals.  
Òrgan substantiu: Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.  
Referència de l'òrgan substantiu: 20-044 PIF.  
Localització: Partida de Pedralba. Terme municipal de Suera i Villamalur (Castelló).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és ampliar la xarxa viària de prevenció i extinció d'incendis forestals entre els termes municipals de Suera i Villamalur, a la província de Castelló, mitjançant l'execució d'una pista forestal de nova construcció que comunique la pista que unix Matet i Villamalur, a l'oest, amb la pista que partix des de Suera cap al Mas de la Campana, a l'est.  
Per a dissenyar el traçat de la via s'han previst dues possibles solucions (amb dues alternatives de traçat cadascuna): o bé connectar la pista de Pedralba, al costat de la Basseta de Castillo, amb el final del camí que partix de la pista SEG-VI-1.042.04, els dos al terme municipal de Suera, o bé connectar la pista de Pedralba amb la pista d'El Quinquillero, al terme municipal de Villamalur.  
L'alternativa triada (alternativa 4), objecte d'esta valoració, discorre per la plataforma d'una senda existent que té el seu origen en la Basseta de Castillo, en les coordenades UTM 723314,62/4424036,36 (datum ETRS89, fus 31), al terme municipal de Suera, i finalitza en el barranc d'El Quinquillero, en les coordenades UTM 723429,83/4424689,12 (datum ETRS89, fus 31), al terme municipal de Villamalur.  
  
De l'anàlisi realitzada es conclou que, fins i tot sent l'alternativa més llarga, presenta menors pendents en el seu traçat i implica un menor moviment de terres, per la qual cosa resulta tècnicament i ambientalment la més adequada.  
Les característiques tècniques principals de la nova pista forestal són:  
- Longitud total aproximada: 1.790 m.  
- Pendent mitjà: 7,8 %.  
- Pendent màxim: 15 %.  
- Tipus de ferm: 20 cm de llast artificial ZA-25 o 10 cm de ZA-25 + 12 cm de formigó armat, quan el pendent siga superior al 12 %.  
  
- Amplària de redolament: 5 m.  
- Amplària total d'esplanació: 6 m si la base és de llast o 5,75 m si és de formigó.  
- Tipo de cuneta triangular en terra, de talús 1/1 i profunditat 0,50 m.  
- Drenatge transversal amb tub de formigó en massa de diàmetre 400 mm.  
- Talussos: 1/1 en desmunt i 1/1 en terraplé.  
Les actuacions que comprén el projecte són, de manera resumida, les següents: replantejament del traçat, desbrossament del terreny amb fitació d'arbres i eliminació de l'estrat arbustiu, moviment de terres, execució de les obres de drenatge, construcció de la plataforma i formació de la capa de redolament. Una vegada finalitzades les obres, els talussos, els camins d'obra i els accessos temporals han de ser restaurats.  
L'accés a la zona de l'actuació es realitzarà a través de les pistes forestals existents que partixen de Villamalur, Matet o Suera.  
Tramitació administrativa  
Amb data 25 d'abril de 2023 va tindre entrada en este òrgan ambiental un ofici remés per la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals on se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte d'obertura de pista forestal a la partida de Pedralba (TM Suera i Villamalur). La documentació rebuda inclou:  
- Document tècnic del projecte i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EsIA), incloent-hi un apartat específic sobre l'avaluació de les repercussions del projecte sobre espais de la Xarxa Natura 2000.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Estudi d'afecció patrimonial.  
- Consultes a les administracions públiques afectades i resultat d'estes consultes i de la informació pública realitzada.  
La Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals va sotmetre la documentació del projecte al tràmit d'informació pública mitjançant anunci en la pàgina web de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica i publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 9478, de 25 de novembre de 2022.  
Amb data 15 de novembre de 2022, es va formular consulta a les administracions públiques següents:  
- Ajuntament de Suera.  
- Ajuntament de Villamalur.  
- Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló.  
- Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000.  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
- Servei Territorial de Cultura i Esport.  
De les consultes efectuades, s'han remés còpia dels informes següents:  
- Informe del director conservador del Parc Natural de la Serra d'Espadà, de data 7 de febrer de 2023.  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 14 de febrer de 2023.  
- Certificat d'exposició pública de l'Ajuntament de Suera, de data 28 de febrer de 2023, en el qual consta que no s'han presentat al·legacions.  
Amb data 23 de juny de 2022, este òrgan ambiental requerix l'òrgan substantiu perquè complete l'expedient amb la remissió dels informes sol·licitats.  
Fins a la data de resolució de l'expedient han sigut emesos els informes següents:  
- Informe del director conservador del Parc Natural de la Serra d'Espadà, de data 4 de juliol de 2023.  
- Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, de data 18 de juliol de 2023.  
- Informe de la Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat, de data 24 de juliol de 2023.  
- Informe d'exposició pública de l'Ajuntament de Villamalur, de data 4 de juliol de 2023, en el qual consta que no s'han presentat al·legacions.  
Els informes emesos per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, la Secció Forestal i la Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat són de caràcter favorable, i suggerixen l'establiment de condicions i mesures preventives i correctores que s'han incorporat al condicionat ambiental d'este informe.  
Sense entrar a analitzar detalladament el contingut del projecte, el director conservador del Parc Natural de la Serra d'Espadà emet informe favorable a la tramitació del projecte. La pista projectada es troba prevista en el Pla local de prevenció d'incendis forestals del municipi de Suera, que va ser aprovat per la Resolució de 6 de maig de 2022, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, amb informe previ favorable de l'oficina tècnica del Parc Natural de la Serra d'Espadà i de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals. L'informe de l'oficina tècnica del Parc assenyala que, d'acord amb el que s'establix en l'article 61.3 del Decret 59/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà (d'ara en avant, PRUG), prèviament a la construcció de la pista forestal, esta haurà d'estar prevista en el Pla de prevenció d'incendis forestals de la serra d'Espadà i disposar d'informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals.  
Segons el que s'indica en l'informe del director conservador del Parc Natural de la Serra d'Espadà, la pista projectada està prevista en el Pla local de prevenció d'incendis forestals del municipi de Suera, que va ser aprovat per Resolució de 6 de maig de 2022, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, amb informe previ favorable de l'oficina tècnica del Parc Natural de la Serra d'Espadà i de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals. De conformitat amb el que s'establix en l'article 61.3 del Decret 59/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà (d'ara en avant, PRUG), prèviament a la construcció de la pista forestal, esta haurà d'estar prevista en el Pla de prevenció d'incendis forestals de la serra d'Espadà i disposar d'informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals.  
  
D'acord amb el criteri de l'Advocacia General de la Generalitat (referència C/I/10463/2023 23136, de 27.10.2023), esta resolució determina, només als efectes ambientals, la conveniència de realitzar l'actuació i les condicions en què ha de realitzar-se, sense que siga necessari conéixer qüestions urbanístiques (inclusivament les relatives a l'atribució d'ús i aprofitament en sòl no urbanitzable) dirigides a l'òrgan substantiu.  
Vist l'àmbit en el qual es desenvolupa el projecte i les característiques d'este, el present òrgan disposa d'elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions ambientals  
En el projecte s'han plantejat dues possibles solucions i quatre alternatives de traçat (alternatives 1, 2, 3 i 4) per a connectar la pista que unix Matet i Villamalur amb la pista que partix de Suera, en direcció sud-est, cap al Mas de la Campana:  
- Les alternatives 1 i 4 unirien la pista de Pedralba, al costat de la Basseta de Castillo (punt 3), al terme municipal de Suera, amb la pista d'El Quinquillero (punt 2), al terme municipal de Villamalur.  
  
- Les alternatives 2 i 3 unirien la pista de Pedralba (punt 3) amb el final del camí que partix de la pista forestal SEG-VI-1.042.04 (punt 1), al terme municipal de Suera.  
Per al disseny de les diferents alternatives de traçat i l'elecció de la solució adoptada s'han considerat criteris econòmics, ambientals i funcionals, i s'ha tingut en compte la norma tècnica de vials forestals editada per la Generalitat Valenciana en 2015. L'alternativa zero, o de no actuació, suposaria que no hi ha continuïtat entre les pistes forestals existents i, per tant, es descarta per no representar cap benefici quant a l'objecte principal del projecte. Les alternatives 2 i 3 també es descarten pel seu major cost econòmic, principalment pel fet que impliquen un major moviment de terres. Les alternatives 1 i 4 són similars tant des del punt de vista ambiental com econòmic, si bé finalment s'ha optat per l'alternativa 4 per necessitar menors moviments de terres i presentar menors pendents en el seu traçat.  
  
El terreny on s'ha projectat la pista es localitza en una zona muntanyenca, de caràcter forestal, amb pendents escarpats i topografia abrupta del Parc Natural de la Serra d'Espadà. Es tracta d'una zona de gran valor ambiental que destaca per la seua singularitat geològica, en constituir un enclavament silici en el conjunt majoritàriament calcari de les serres valencianes. Per esta raó, alberga la sureda més extensa de la Comunitat Valenciana, així com tot un seguici de formacions associades a este, en les quals es presenten diverses espècies endèmiques de gran interés.  
El projecte es desenvolupa dins dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000, LIC (ES5222001) i ZEPA (ES0000468) Serra d'Espadà, i afecta els hàbitats d'interés comunitari (HIC), de caràcter no prioritari, 9540 Pinars mediterranis de pins mesogeans endèmics i 9330 Suredes (Quercus suber) valencianes, segons la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat. La superfície de l'HIC 9330 en el LIC Serra d'Espadà és de 4.963,76 ha, la qual cosa representa el 16 % de la superfície total de l'espai protegit.  
  
Des del punt de vista faunístic, la zona alberga importants poblacions d'aus rapaces: àguila serpera, àguila real, àguila cuabarrada (constituïx la major densitat de tot el territori valencià), àguila calçada, falcó pelegrí, duc i altres. També destaca la presència de cavallet, còlit negre i gralla de bec roig. Nien 19 espècies de l'annex I de la Directiva 79/40/CEE, del Consell, de 2 d'abril de 1979, relativa a la conservació de les aus silvestres, incloent-hi el 5 % de les parelles nidificants i el 9 % de les colònies de voltor comú de la Comunitat Valenciana. L'ampliació de la ZEPA va incloure noves poblacions de la miloca, voltor comú, àguila cuabarrada i àguila reial.  
  
El Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana destaca la presència en la quadrícula d'1 km de costat afectada per l'actuació de l'espècie prioritària Austropotamobius pallipes (cranc de riu), inclosa en la categoria d'espècie vulnerable en els catàlegs valencià (Decret 32/2004, de 27 de febrer) i espanyol d'espècies amenaçades (Reial decret 139/2011, de 4 de febrer).  
No hi ha a l'entorn de l'actuació microreserves de flora, flora protegida, reserves de fauna, coves, plans de recuperació o espais naturals protegits que es puguen veure afectats. Tampoc hi ha forests d'utilitat pública.  
Segons el vigent Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre el risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), el traçat se situa fora de zones amb el risc d'inundació.  
L'actuació té lloc en sòls l'erosió actual dels quals està classificada entre mitjana i alta i l'erosió potencial dels quals és molt alta.  
En l'entorn de l'actuació s'identifiquen les vies pecuàries assagador de Pedralba i vereda del Lloc de l'Esquer (Buitrera), que no estaran afectades pel projecte.  
El projecte es localitza en àrea de protecció ecològica (PE) del Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà. D'acord amb el que s'establix en l'article 78.18 del PRUG, la construcció i condicionament en àrees de protecció ecològica de pistes i camins forestals destinats, exclusivament, a la lluita contra incendis forestals es considera un ús permés.  
La Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat informa que el projecte està directament relacionat amb la gestió activa de l'espai forestal i és conforme en matèria de gestió de l'espai natural protegit i de l'espai protegit de la Xarxa Natura 2000 coincident.  
  
La Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient informa que el projecte no afecta forests gestionades per la Generalitat ni vies pecuàries, si bé la pista projectada s'interseca amb la senda GR-36 en diversos punts, per tant, s'indica l'obligació de complir els següents condicionants: s'ha de mantindre el traçat actual de la GR 36 sense que puga desviar-se per la pista; garantir en tot moment la transitabilitat per la GR 36, i assegurar que la connexió entre les dos vies siga sostenible i tinga el menor pendent possible, i senyalitzar les interseccions d'acord amb el que es preveu en l'annex V, del Decret 91/2023, de 22 de juny, pel qual s'aprova el Reglamento de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. L'informe conclou que el projecte és viable i necessari des del punt de vista forestal.  
  
Consultada la carta arqueològica i la capa de jaciments paleontològics, no s'han identificat elements del patrimoni cultural inventariats a menys de 200 m del traçat de la pista. No obstant això, d'acord amb la memòria de prospecció arqueològica aportada pel promotor a la Direcció General de Cultura i Patrimoni, la prospecció ha posat de manifest troballes de caràcter etnològic, com són les restes dels murs d'aterrament dels cultius en els abruptes vessants del lloc i diverses casetes en ruïnes concentrades en l'entorn pròxim de l'alternativa 4 seleccionada. Els autors de l'informe valoren estos béns etnològics com d'escassa importància, si bé recomanen, per la seua proximitat amb el traçat projectat, no afectar directament les casetes 2 i 4 en l'execució dels treballs, i ampliar, en la mesura que siga possible, la distància entre la pista i estos elements etnològics i arquitectònics.  
  
L'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de 14 de febrer de 2023, conclou, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, que el projecte de construcció de la pista no afectarà cap bé d'interés cultural o bé de rellevància local, sempre que es complisquen les mesures correctores proposades pels informes dels serveis tècnics respecte al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic que es puguen veure afectats.  
L'estudi d'impacte ambiental descriu les accions del projecte potencialment generadores d'impactes en el medi ambient i identifica i definix els efectes del projecte sobre l'atmosfera, sòl i geomorfologia, règim d'escolaments, qualitat de les aigües superficials, biodiversitat, espais protegits, canvi climàtic, població, salut humana, patrimoni cultural i paisatge.  
Els impactes negatius més significatius del projecte es produiran en la fase d'obres i, concretament, durant les accions d'ocupació, desbrossament i tall de vegetació, moviment de terres, apilament de materials, circulació i manteniment de vehicles i maquinària d'obra, i implantació de les instal·lacions auxiliars d'obra.  
Estes actuacions es traduiran en un increment dels nivells d'emissió de pols i de gasos contaminants a l'atmosfera, que afectaran la vegetació, la fauna i la població, i podran incidir negativament en el canvi climàtic; en un augment dels nivells de soroll, amb possible afecció a la població i al cicle biològic d'espècies de fauna d'interés; en pèrdues de vegetació, amb el consegüent augment de l'escolament superficial i de pèrdua de sòl per erosió, a més de la pèrdua de zones d'hàbitat de la fauna; en pèrdua de qualitat de les aigües a causa dels materials erosionats, i en contaminació, destrucció i compactació del sòl. Com a efecte positiu cal assenyalar que les obres de construcció de la pista contribuiran a la creació d'ocupació i a la millora de l'economia de la comarca.  
  
Els impactes negatius derivats de l'explotació o funcionament de la pista estaran determinats per la presència de la infraestructura lineal (efecte barrera per a la fauna, pèrdua d'hàbitats, fragmentació de l'hàbitat, alteració de la xarxa de drenatge, impacte paisatgístic) i pel trànsit rodat que passarà pel camí (atropellaments i molèsties per a la fauna, soroll i contaminació de l'aire, risc d'incendis). Com a efecte positiu que generarà la nova pista forestal destaca la millora en l'accessibilitat dels equips de prevenció i vigilància, i d'emergència i extinció d'incendis forestals.  
Els efectes derivats de la realització de les obres seran, la majoria, temporals i susceptibles de l'aplicació de mesures preventives, mentre que els impactes derivats de l'explotació o funcionament seran permanents.  
Per a evitar o minimitzar l'emissió de pols a causa de les obres, el promotor ha previst les següents mesures: s'han d'aplicar regs periòdics sobre camins, pistes, esplanades desproveïdes de vegetació i zones d'apilament; les càrregues dels camions s'han de cobrir amb lones protectores; s'ha d'evitar el transport de terres durant els dies ventosos o de ponent, i s'han de minimitzar els moviments de terres amb la reutilització dels materials sobrants dels desmunts en les zones de terraplens.  
Per a minimitzar l'emissió de gasos contaminants i reduir els nivells sonors produïts per la maquinària d'obra utilitzada, es realitzarà un control exhaustiu del reglatge i manteniment de la maquinària i equips emprats en les obres.  
Les mesures de protecció del sòl estaran encaminades a evitar sempre que es puga la seua destrucció, compactació, erosió i contaminació. Per a reduir la magnitud d'estos impactes, el promotor proposa, entre altres, les següents mesures: abans del començament de les obres, es jalonaran i senyalitzaran tots els accessos temporals d'obra de manera que es produïsca la mínima afecció a la vegetació; es limitarà el moviment de la maquinària d'obra als camins existents o estrictament necessaris; es realitzaran els menors moviments de terres possibles, i els materials s'extrauran de zones de la mateixa obra (desmunt) o de pedreres existents. El promotor realitzarà la retirada, apilament i conservació de la terra vegetal procedent dels treballs d'excavació per a la seua posterior utilització en labors de restauració de zones alterades.  
Una vegada concloses les obres es descompactaran totes les superfícies que hagen sigut alterades a conseqüència del pas de la maquinària (parc de maquinària i instal·lacions auxiliars, zones de préstec, abocadors, etc.), mitjançant un conreu superficial del terreny o un subsolat, i regeneració de la coberta vegetal mitjançant estesa de terra vegetal, hidrosembres i/o plantació d'espècies autòctones de la zona. Esta revegetació permetrà mantindre l'estabilitat dels sòls i aconseguirà una major integració de la carretera en l'entorn.  
  
Per tal de mitigar els processos erosius, els talussos originats a conseqüència del projecte seran dissenyats amb el menor pendent possible, de manera que quede assegurada la seua estabilitat geotècnica i en siga possible la revegetació. Se dissenyaran amb bermes intermèdies, almenys cada 5 metres d'alçària de desmunt i cada 3 metres d'alçària en terraplé, per a canalitzar el drenatge de l'escolament i evitar processos erosius. En els talussos que presenten un gran desnivell (més de 3 metres) es col·locaran cunetes en el coronament dels desmunts i vorades en el cas dels terraplens, que canalitzen l'escolament superficial i evite la possible erosió.  
Este òrgan ambiental considera que les actuacions de restauració vegetal i restabliment de l'estat original dels terrenys afectats, i particularment dels talussos generats, han de desenvolupar-se a través d'un pla específic que desenvolupe les mesures preventives i correctores descrites en l'EsIA. L'objectiu final ha de ser restituir el terreny i la vegetació afectada a un estat de conservació favorable mitjançant l'establiment de vegetació, hàbitats i poblacions viables en condicions naturals. El promotor serà responsable d'analitzar la forma més eficaç d'aconseguir la restauració en cada zona concreta i assegurar la supervivència i el desenvolupament dels exemplars plantats i adoptar les mesures necessàries, incloent-hi la reposició de falles, per a garantir l'èxit de la restauració.  
Per a evitar que la utilització de maquinària i de les instal·lacions d'obres incrementen el risc de contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies per abocaments de substàncies potencialment contaminants (olis, lubrificants, combustibles, etc.), es realitzarà un adequat reglatge i manteniment dels vehicles i maquinària d'obres, que es realitzarà, en tot cas, en tallers autoritzats. Així mateix, el parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars se situaran, sempre que siga possible, en zones desproveïdes de vegetació, sobre soleres impermeables i amb bassa de decantació on es recolliran els vessaments de productes perillosos líquids que pogueren produir-se. Totes les superfícies ocupades pel parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars seran restaurades en finalitzar les obres, i serà restituït el sòl al seu estat original.  
  
Els residus que es generaran en les obres seran bàsicament de tres tipus: residus vegetals procedents de la tala de l'arbratge i del desbrossament de la zona d'actuació, residus inerts i residus assimilables a urbans (paper, cartó, plàstic, vidre, etc.). Els residus perillosos que, si és el cas, es generen seran recollits en contenidors estancs i protegits de la pluja, situats en zones d'emmagatzematge temporal o punts nets, que estaran convenientment senyalitzats i l'accés dels quals estarà restringit per a les persones alienes a l'obra. Estes zones s'habilitaran en zones desproveïdes de vegetació i la superfície de les quals s'impermeabilitzarà per a evitar la contaminació del sòl.  
Quant als residus assimilables a urbans (paper, cartó, plàstic, vidre, etc.), es disposaran contenidors específics en obra per a la seua recollida segregada i seran gestionats segons les disposicions establides en la normativa vigent.  
Els materials procedents dels desmunts s'utilitzaran per a terraplenar les zones o com a material de rebliment. La pedra obtinguda dels desmunts serà triturada per a obtindre llast que s'emprarà com a capa de base de la pista forestal.  
Per tal de mitigar possibles afeccions sobre la vegetació, el promotor proposa diverses mesures que ja han sigut esmentades anteriorment en este document. Així mateix, per a evitar que els exemplars arboris que es localitzen fora de la franja d'esplanació puguen ser afectats per l'impacte de les màquines, els seus troncs seran protegits amb taulons de fusta.  
Per a limitar la incidència de les obres sobre la fauna, el promotor preveu adoptar les següents mesures: s'evitaran les actuacions de major nivell sonor durant el període de reproducció o nidificació de les espècies singulars de la zona; s'adequarà el calendari de les obres, especialment de les fases de moviment de terres i desbrossament, a les èpoques més crítiques de les espècies (reproducció i cria); s'evitaran els treballs en horari nocturn, i, previ a l'inici dels treballs de moviment de terres o desbrossament, es realitzarà un reconeixement del terreny per a localitzar possibles nius d'aus, ventrades de mamífers o postes d'amfibis o rèptils, a fi d'evitar la seua destrucció.  
El promotor afirma que no es preveuen repercussions sobre la integritat dels espais de la Xarxa Natura 2000 afectats pel projecte. Esta valoració coincidix amb l'informe de la Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat. Entre les mesures previstes pel promotor per a minimitzar els efectes negatius sobre els valors ambientals d'estos espais, es recull la reposició d'almenys un quàdruple dels exemplars de les espècies arbòries que hagen sigut afectats pel projecte, sense que puga realitzar-se sobre terrenys agrícoles.  
Durant la fase de construcció, els principals impactes paisatgístics estaran generats per la presència de maquinària d'obra i per l'alteració morfològica del terreny. Durant la fase d'explotació, la presència de la nova infraestructura implicarà una pèrdua de la qualitat visual de l'entorn i suposarà un impacte permanent sobre el paisatge. L'estudi d'integració paisatgística establix mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius de les obres, com ara situar el parc de maquinària i instal·lacions auxiliars en zones de mínim impacte visual, limitar l'àrea dels treballs per a afectar la mínima superfície a l'entorn de la zona de construcció i evitar la formació de runars incontrolats. Una vegada finalitzada la construcció de la via, es durà a terme la retirada dels apilaments de materials de l'àmbit de l'actuació, la restauració ambiental de les superfícies auxiliars d'obra i la restitució de la forma i aspectes originals del terreny.  
El programa de vigilància ambiental (d'ara en avant, PVA) preveu el seguiment de les fases de construcció i funcionament, amb l'objectiu de vetlar pel compliment i eficàcia de les mesures preventives, correctores i compensatòries proposades i la detecció dels impactes produïts, tot això per a minimitzar l'afecció conjunta del projecte.  
  
El promotor indica que, en la fase de realització del projecte, durà a terme un control de l'erosió consistent en una inspecció visual de sòls i talussos per a detectar l'existència de fenòmens erosius i la seua intensitat. La freqüència d'este control serà trimestral i sempre després de produir-se precipitacions intenses. Ateses les elevades taxes d'erosió i transport de sediments o compactació del sòl que comporten este tipus d'infraestructures, este òrgan ambiental considera que el control sobre l'erosió ha d'estendre's també a la fase d'explotació.  
  
No es preveu en el PVA el seguiment dels processos erosius ni de les labors de restauració vegetal en la fase posterior a l'obra. Per tant, este òrgan ambiental establix les prescripcions dels apartats 13 i 14 d'esta resolució.  
Vistes les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'establix en el document ambiental remés, d'acord amb les condicions que es recullen en l'epígraf de consideracions ambientals i es destaquen en la resolució de declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb el grup 1, i, de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglamento per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol II, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que s'ha dit anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de construcció de camí de nou traçat, promogut per la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals a la partida de Pedralba, sempre que este es desenvolupe d'acord amb el que s'establix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que consta en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. Durant l'execució de les obres s'haurà d'aplicar la normativa vigent en matèria de prevenció d'incendis forestals, en particular l'annex IX (plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants) del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. Les interseccions entre la pista projectada i la senda GR 36 hauran de senyalitzar-se d'acord amb el que es preveu en l'annex V del Decret 91/2023, de 22 de juny, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. A més, haurà de garantir-se en tot moment la transitabilitat per la senda, mantindre el seu traçat actual i assegurar que la connexió entre les dos vies tinga el menor pendent possible.  
3. Abans de l'execució de les obres s'hauran de senyalitzar i abalisar els elements etnològics i arqueològics esmentats en este informe, per a evitar qualsevol tipus d'afecció en la fase d'obres. En el cas que en el transcurs de les obres apareguen béns integrants del patrimoni cultural, s'hauran de paralitzar els treballs i actuar d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4. Com a mesures complementàries a les exposades en l'estudi d'integració paisatgística presentat pel promotor, s'hauran de tindre en compte les següents: durant la construcció de la via s'emprarà formigó acolorit en les zones pavimentades de manera que es minimitze el seu contrast amb els terrenys circumdants; es reconstruiran els bancals de pedra seca que s'estiguen afectats per les obres, i es reutilitzarà la terra vegetal procedent de les àrees afectades pel moviment de terres per a restaurar els talussos generats i totes aquelles superfícies que hagen quedat sense recobriment edafològic.  
5. Per a limitar l'erosió i l'arrossegament del sòl, en els dies en què es produïsquen abundants precipitacions no es faran treballs de moviment de terres o de desbrossament. Així mateix, s'haurà de vigilar si les obres provoquen un canvi en l'escolament de les aigües pluvials, i, en este cas, hauran de realitzar-se les actuacions necessàries per a evitar esta situació. S'hauran de mantindre en bon estat les cunetes i passos d'aigua i, en cas necessari, es realitzaran correccions sobre el projecte constructiu.  
6. Per a la protecció de la vegetació es tindran en compte les mesures complementàries següents: una vegada replantejada la zona d'esplanació i abans del desbrossament d'esta, s'haurà de realitzar un inventari de flora i, en cas de trobar-se en el terreny afectat espècies catalogades, es faran xicotets ajustos del traçat, si és possible, o es trasplantaran a un hàbitat similar. S'haurà de senyalitzar correctament l'amplària de la zona d'esplanació i de les zones d'ocupació temporal, perquè no es danye la vegetació adjacent. Per a evitar que la pols es deposite sobre la vegetació, els vehicles i la maquinària d'obra hauran de limitar la seua velocitat a 20 km/h.  
7. Per tal de minimitzar les molèsties sobre la fauna, derivades principalment de l'eliminació de la vegetació, el soroll i el tràfec de vehicles i maquinària, s'hauran d'evitar les actuacions d'eliminació de la coberta vegetal, moviment de terres o de major nivell sonor durant les èpoques més sensibles per a la fauna, que correspon a l'interval entre primers de març i finals de juliol.  
8. Si com a resultat de la prospecció de camp abans dels treballs de moviment de terres i desbrossament es detecta la presència de nius o refugis d'espècies de fauna protegida, s'hauran d'evitar eixos treballs fins a la conclusió del període de posta. El calendari de les obres haurà d'adequar-se a les èpoques més crítiques, reproducció i cria d'estes espècies amb la finalitat de no perjudicar-les.  
9. Els residus procedents de la tala i desbrossament s'apilaran i retiraran de la zona com més prompte millor per a evitar l'increment del risc d'incendis forestals. Estos podran ser triturats i incorporats al sòl o entregats a un gestor autoritzat, prioritzant la seua valorització a la seua eliminació. En el cas de generar excedents d'excavació, en cap circumstància podran ser abandonats en l'entorn. Les terres excavades seran ser tractades com a materials naturals excavats regulats en l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar, o entregades a gestor autoritzat de residus per a la seua gestió prioritzant la seua valorització a la seua eliminació, de conformitat amb la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats i el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió de residus de construcció i demolició.  
10. Per a fer efectiva la mesura prevista pel promotor consistent en la reposició d'almenys un quàdruple dels exemplars de les espècies arbòries que hagen sigut afectats per l'actuació, s'haurà de redactar en coordinació amb l'òrgan gestor de l'espai protegit el corresponent projecte, que formarà part del projecte de construcció de la pista i que, independentment del projecte de restauració ambiental propi del projecte de construcció de la pista, implementarà sobre eixa superfície accions de millora i restauració dels hàbitats naturals i de les espècies arbòries afectades.  
11. Per a evitar que les obres afecten negativament la conservació del cranc de riu (Austropotamobius pallipes), de manera prèvia a l'execució de les obres serà realitzat un reconeixement dels punts d'aigua més pròxims a la zona d'actuació. Si es confirmara la seua presència, s'assegurarà el cabal circulant, s'evitarà la contaminació de les seues aigües i es rescataran les poblacions de cranc que ho requerisquen.  
  
12. S'haurà de redactar un pla de restauració fisiogràfica i vegetal que desenvolupe les mesures preventives i correctores descrites en l'EsIA. El pla haurà de ser acordat amb l'òrgan gestor de l'espai protegit i haurà de preveure la restauració de les zones afectades per les obres i restituir el terreny i la vegetació a un estat de conservació favorable dels hàbitats afectats, i prestarà especial atenció a la restauració i revegetació dels talussos generats.  
13. Les accions incloses en el PVA hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Especialment rellevant serà el control dels processos erosius, tant durant la fase de construcció com d'explotació de la pista, per la qual cosa el PVA durà a terme un control de l'erosió, tant sobre la plataforma com sobre desmunts, terraplens i totes les superfícies afectades per l'actuació, que incloga un seguiment de l'efectivitat de les mesures de defensa contra l'erosió, així com indicadors de referència, valors llindars, freqüència de presa de dades i mesures a adoptar en cas de superació dels llindars. Este control haurà de prolongar-se durant, almenys, tres anys des de la finalització de les obres i, en qualsevol cas, fins a la consecució d'un estat de conservació favorable dels terrenys afectats per l'obra o la constatació que l'evolució natural dels terrenys restaurats permetrà que esta circumstància s'aconseguisca a curt termini. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
  
14. El PVA haurà d'incorporar un control de la restauració i revegetació dels talussos generats durant les obres, incloent-hi les solucions adoptades i les taxes de cobertura vegetal obtingudes tant per colonització natural com per restauració (a través de sembres o plantacions). El dit control haurà de prolongar-se durant, almenys, tres anys des de la finalització de les obres. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 20 de novembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9780, del 02-02-2024 (2024/688)

RESOLUCIÓN de 20 de noviembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de apertura de pista forestal en la partida de Pedralba, de los términos municipales de Sueras y Villamalur. Expediente: (3155861) 105/2023/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9780

Fecha DOGV
:   02-02-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/688

CVE


Fecha del documento
:   20-11-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de noviembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de apertura de pista forestal en la partida de Pedralba, de los términos municipales de Sueras y Villamalur. Expediente: (3155861) 105/2023/AIA. [2024/688]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (3155861) 105/2023/AIA.  
Título: Proyecto de apertura de pista forestal en la partida de Pedralba (TM Sueras - Villamalur).  
Promotor: Servicio de Prevención de Incendios Forestales.  
Órgano sustantivo: Dirección General de Prevención de Incendios Forestales.  
Ref. órgano sustantivo: 20-044 PIF.  
Localización: partida de Pedralba. Término municipal de Sueras y Villamalur (Castellón).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es ampliar la red viaria de prevención y extinción de incendios forestales entre los términos municipales de Sueras y Villamalur, en la provincia de Castellón, mediante la ejecución de una pista forestal de nueva construcción que comunique la pista que une Matet y Villamalur, al oeste, con la pista que parte desde Sueras hacia Mas de la Campana, al este.  
Para diseñar el trazado de la vía se han contemplado dos posibles soluciones (con dos alternativas de trazado cada una): O bien conectar la pista de Pedralba, junto a la Basseta de Castillo, con el final del camino que parte de la pista SEG-VI-1.042.04, ambos en el término municipal de Sueras, o bien conectar la pista de Pedralba con la pista del Quinquillero, en el término municipal de Villamalur.  
La alternativa elegida (alternativa 4), objeto de esta valoración, discurre por la plataforma de una senda existente que tiene su origen en la Basseta de Castillo, en las coordenadas UTM 723314,62/4424036,36 (Datum ETRS89, Huso 31), en el término municipal de Sueras, y finaliza en el barranco del Quinquillero, en las coordenadas UTM 723429,83/4424689,12 (Datum ETRS89, Huso 31), en el término municipal de Villamalur.  
Del análisis realizado se concluye que, aun siendo la alternativa más larga, presenta menores pendientes en su trazado e implica un menor movimiento de tierras, por lo que resulta técnica y ambientalmente la más adecuada.  
Las características técnicas principales de la nueva pista forestal son:  
- Longitud total aproximada: 1.790 m.  
- Pendiente media: 7,8 %.  
- Pendiente máxima: 15 %.  
- Tipo de firme: 20 cm de zahorra artificial ZA-25 o 10 cm de ZA-25 + 12 cm de hormigón armado, cuando la pendiente sea superior al 12 %.  
- Anchura de rodadura: 5 m.  
- Anchura total de explanación: 6 m si la base es de zahorra o 5,75 m si es de hormigón.  
- Tipo de cuneta triangular en tierra, de talud 1/1 y profundidad 0,50 m.  
- Drenaje transversal con tubo de hormigón en masa de diámetro 400 mm.  
- Taludes: 1/1 en desmonte y 1/1 en terraplén.  
Las actuaciones que comprende el proyecto son, de manera resumida, las siguientes: replanteo del trazado, desbroce del terreno con apeo de árboles y eliminación del estrato arbustivo, movimiento de tierras, ejecución de las obras de drenaje, construcción de la plataforma y conformado de la capa de rodadura. Una vez finalizadas las obras, los taludes, los caminos de obra y los accesos temporales serán restaurados.  
El acceso a la zona de la actuación se realizará a través de las pistas forestales existentes que parten de Villamalur, Matet o Sueras.  
Tramitación administrativa  
  
En fecha 25 de abril de 2023, tuvo entrada en este órgano ambiental oficio remitido por la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales solicitando la evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto apertura de pista forestal en la partida de Pedralba (TM Sueras y Villamalur). La documentación recibida incluye:  
- Documento técnico del proyecto y anexos.  
- Estudio de impacto ambiental (en adelante, EsIA), incluyendo un apartado específico sobre la evaluación de las repercusiones del proyecto sobre espacios de la Red Natura 2000.  
- Estudio de integración paisajística.  
- Estudio de afección patrimonial.  
- Consultas a las administraciones públicas afectadas y resultado de dichas consultas y de la información pública realizada.  
La Dirección General de Prevención de Incendios Forestales sometió la documentación del proyecto al trámite de información pública mediante anuncio en la página web de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica y publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 9478, de 25 de noviembre de 2022.  
Con fecha 15 de noviembre de 2022, se formuló consulta a las siguientes administraciones públicas:  
- Ayuntamiento de Sueras.  
- Ayuntamiento de Villamalur.  
- Sección Forestal de la Dirección Territorial de Castellón.  
- Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000.  
- Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
- Servicio Territorial de Cultura y Deporte.  
De las consultas efectuadas, se han remitido copia de los siguientes informes:  
- Informe del director-conservador del Parque Natural de la Sierra de Espadán, de fecha 7 de febrero de 2023.  
- Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 14 de febrero de 2023.  
- Certificado de exposición pública del Ayuntamiento de Sueras, de fecha 28 de febrero de 2023, en el que consta que no se han presentado alegaciones.  
En fecha 23 de junio de 2022, este órgano ambiental requiere al órgano sustantivo para que complete el expediente con la remisión de los informes solicitados.  
Hasta la fecha de resolución del expediente, han sido emitidos los siguientes informes:  
- Informe del director-conservador del Parque Natural de la Sierra de Espadán, de fecha 4 de julio de 2023.  
- Informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, de fecha 18 de julio de 2023.  
- Informe de la Subdirección General de Espacios Naturales y Biodiversidad, de fecha 24 de julio de 2023.  
- Informe de exposición pública del Ayuntamiento de Villamalur, de fecha 4 de julio de 2023, en el que consta que no se han presentado alegaciones.  
Los informes emitidos por la Dirección General de Cultura y Patrimonio, la Sección Forestal y la Subdirección General de Espacios Naturales y Biodiversidad son de carácter favorable, sugiriendo el establecimiento de condiciones y medidas preventivas y correctoras que se han incorporado al condicionado ambiental del presente informe.  
Sin entrar a analizar en detalle el contenido del proyecto, el director-conservador del Parque Natural de la Sierra de Espadán informa favorablemente la tramitación del proyecto. La pista proyectada se encuentra contemplada en el Plan local de prevención de incendios forestales del municipio de Sueras, que fue aprobado por Resolución de 6 de mayo de 2022, de la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, previo informe favorable de la oficina técnica del Parque Natural de la Sierra de Espadán y de la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales. El informe de la oficina técnica del parque señala que, de acuerdo con lo establecido en el artículo 61.3 del Decreto 59/2005, de 11 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan rector de uso y gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán (en adelante, PRUG), previamente a la construcción de la pista forestal, esta deberá estar contemplada en el plan de prevención de incendios forestales de la Sierra de Espadán y contar con informe favorable del órgano competente en espacios naturales.  
Según indica el informe del director-conservador del Parque Natural de la Sierra de Espadán, la pista proyectada se encuentra contemplada en el Plan local de prevención de incendios forestales del municipio de Sueras, que fue aprobado por Resolución de 6 de mayo de 2022, de la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, previo informe favorable de la oficina técnica del Parque Natural de la Sierra de Espadán y de la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales. De conformidad con lo establecido en el artículo 61.3 del Decreto 59/2005, de 11 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan rector de uso y gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán (en adelante, PRUG), previamente a la construcción de la pista forestal, esta deberá estar contemplada en el Plan de prevención de incendios forestales de la Sierra de Espadán y contar con informe favorable del órgano competente en espacios naturales.  
Atendiendo al criterio de la Abogacía General de la Generalitat (ref. C/I/10463/2023 23136, de 27.10.2023), la presente resolución determina, a los solos efectos ambientales, la conveniencia de realizar la actuación y las condiciones en que debe realizarse, sin que quepa conocer cuestiones urbanísticas (inclusive relativas a la atribución de uso y aprovechamiento en suelo no urbanizable) dirigidas al órgano sustantivo.  
  
Visto el ámbito en el que se desarrolla el proyecto y las características del mismo, este órgano dispone de elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
Consideraciones ambientales  
En el proyecto se han planteado dos posibles soluciones y cuatro alternativas de trazado (alternativas 1, 2, 3 y 4) para conectar la pista que une Matet y Villamalur con la pista que parte de Sueras, en dirección sureste, hacia Mas de la Campana:  
- Las alternativas 1 y 4 unirían la pista de Pedralba, junto a la Basseta de Castillo (punto 3), en el término municipal de Sueras, con la pista de El Quinquillero (punto 2), en el término municipal de Villamalur.  
- Las alternativas 2 y 3 unirían la pista de Pedralba (punto 3) con el final del camino que parte de la pista forestal SEG-VI-1.042.04 (punto 1), en el término municipal de Sueras.  
Para el diseño de las diferentes alternativas de trazado y la elección de la solución adoptada, se han considerado criterios económicos, ambientales y funcionales, y se ha tenido en cuenta la norma técnica de viales forestales editada por la Generalitat Valenciana en 2015. La alternativa cero, o de no actuación, supondría que no existe continuidad entre las pistas forestales existentes y, por tanto, se descarta por no representar ningún beneficio en cuanto al objeto principal del proyecto. Las alternativas 2 y 3 también se descartan por su mayor coste económico, principalmente debido a que implican un mayor movimiento de tierras. Las alternativas 1 y 4 son similares tanto desde el punto de vista ambiental como económico, si bien finalmente se ha optado por la alternativa 4 por precisar menores movimientos de tierras y presentar menores pendientes en su trazado.  
El terreno donde se ha proyectado la pista se localiza en una zona montañosa, de carácter forestal, con pendientes escarpadas y topografía abrupta del Parque Natural de la Sierra de Espadán. Se trata de una zona de gran valor ambiental que destaca por su singularidad geológica, al constituir un enclave silíceo en el conjunto mayoritariamente calizo de las sierras valencianas. Por esta razón, alberga el alcornocal más extenso de la Comunitat Valenciana, así como todo el cortejo de formaciones asociadas al mismo, en las cuales se presentan diversas especies endémicas de gran interés.  
El proyecto se desarrolla dentro de los espacios protegidos de la Red Natura 2000, LIC (ES5222001) y ZEPA (ES0000468) Sierra de Espadán, y afecta a los hábitats de interés comunitario (HIC), de carácter no prioritario, 9540 Pinares mediterráneos de pinos mesogeanos endémicos y 9330 Alcornocales (Quercus suber) valencianos, según la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y de la biodiversidad. La superficie del HIC 9330 en el LIC Sierra de Espadán es de 4.963,76 ha, lo que representa el 16 % de la superficie total del espacio protegido.  
Desde el punto de vista faunístico, la zona alberga importantes poblaciones de aves rapaces: culebrera europea, águila real, águila-azor perdicera (constituye la mayor densidad de todo el territorio valenciano), águila calzada, halcón peregrino, búho real y otras. También destaca la presencia de carraca, collalba negra y chova piquirroja. Nidifican 19 especies del anexo I de la Directiva 79/40/CEE del Consejo, de 2 de abril de 1979, relativa a la conservación de las aves silvestres, incluyendo el 5 % de las parejas nidificantes y el 9 % de las colonias de buitre leonado de la Comunitat Valenciana. La ampliación de la ZEPA incluyó nuevas poblaciones de alimoche común, buitre leonado, águila-azor perdicera y águila real.  
El Banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana destaca la presencia en la cuadrícula de 1 km de lado afectada por la actuación de la especie prioritaria Austropotamobius pallipes (cangrejo de río común), incluida en la categoría de especie vulnerable en los catálogos valenciano (Decreto 32/2004, de 27 de febrero) y español de especies amenazadas (Real decreto 139/2011, de 4 de febrero).  
No existen en el entorno de la actuación microrreservas de flora, flora protegida, reservas de fauna, cuevas, planes de recuperación o espacios naturales protegidos que puedan verse afectados. Tampoco existen montes de utilidad pública.  
Según el vigente Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre el riesgo de inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), el trazado se sitúa fuera de zonas con riesgo de inundación.  
La actuación tiene lugar en suelos cuya erosión actual está clasificada entre media y alta y cuya erosión potencial es muy alta.  
En el entorno de la actuación se identifican las vías pecuarias Colada-Azagador de Pedralba y Vereda del Lloc de l'Esquer (Buitrera), que no se verán afectadas por el proyecto.  
El proyecto se localiza en área de protección ecológica (PE) del Plan rector de uso y gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán. De acuerdo con lo establecido en el artículo 78.18 del PRUG, la construcción y acondicionamiento en áreas de protección ecológica de pistas y caminos forestales destinados, exclusivamente, a la lucha contra incendios forestales se considera un uso permitido.  
La Subdirección General de Espacios Naturales y Biodiversidad informa que el proyecto está directamente relacionado con la gestión activa del espacio forestal y es conforme en materia de gestión del espacio natural protegido y del espacio protegido de la Red Natura 2000 coincidente.  
La Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente informa que el proyecto no afecta a montes gestionados por la Generalitat ni a vías pecuarias, si bien la pista proyectada intersecta con el sendero GR-36 en varios puntos por lo que se señala la obligación de cumplir los siguientes condicionantes: se mantendrá el trazado actual del GR-36 sin que pueda desviarse por la pista; se garantizará en todo momento la transitabilidad por el GR-36 asegurando que la conexión entre ambas vías sea sostenible y tenga la menor pendiente posible, y se señalizarán las intersecciones con arreglo a lo previsto en el anexo V del Decreto 91/2023, de 22 de junio, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana. El informe concluye que el proyecto es viable y necesario desde el punto de vista forestal.  
Consultada la carta arqueológica y la capa de yacimientos paleontológicos, no se han identificado elementos del patrimonio cultural inventariados a menos de 200 m del trazado de la pista. No obstante, de acuerdo con la memoria de prospección arqueológica aportada por el promotor a la Dirección General de Cultura y Patrimonio, la prospección ha puesto de manifiesto hallazgos de carácter etnológico, como son los restos de los muros de aterramiento de los cultivos en las abruptas laderas del lugar y diversas casetas en ruinas concentradas en el entorno cercano de la alternativa 4 seleccionada. Los autores del informe valoran estos bienes etnológicos como de escasa importancia, si bien recomiendan, por su cercanía con el trazado proyectado, no afectar directamente a las casetas 2 y 4 en la ejecución de los trabajos, ampliando, en la medida de lo posible, la distancia entre la pista y estos elementos etnológicos y arquitectónicos.  
El informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de 14 de febrero de 2023, concluye, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, que el proyecto de construcción de la pista no afectará a ningún bien de interés cultural o bien de relevancia local, siempre que se cumplan las medidas correctoras propuestas por los informes de los servicios técnicos respecto al patrimonio arqueológico, etnológico y paleontológico que pudieran verse afectados.  
El estudio de impacto ambiental describe las acciones del proyecto potencialmente generadoras de impactos en el medio ambiente e identifica y define los efectos del proyecto sobre la atmósfera, suelo y geomorfología, régimen de escorrentías, calidad de las aguas superficiales, biodiversidad, espacios protegidos, cambio climático, población, salud humana, patrimonio cultural y paisaje.  
Los impactos negativos más significativos del proyecto se producirán en la fase de obras y, concretamente, durante las acciones de ocupación, desbroce y corte de vegetación, movimiento de tierras, acopio de materiales, circulación y mantenimiento de vehículos y maquinaria de obra, e implantación de las instalaciones auxiliares de obra.  
Estas actuaciones se traducirán en un incremento de los niveles de emisión de polvo y de gases contaminantes a la atmósfera, que afectarán a la vegetación, la fauna y la población, y podrán incidir negativamente en el cambio climático; en un aumento de los niveles de ruido, con posible afección a la población y al ciclo biológico de especies de fauna de interés; en pérdidas de vegetación, con el consiguiente aumento de la escorrentía superficial y de pérdida de suelo por erosión, además de la pérdida de zonas de hábitat de la fauna; en pérdida de calidad de las aguas debido a los materiales erosionados, y en contaminación, destrucción y compactación del suelo. Como efecto positivo hay que señalar que las obras de construcción de la pista contribuirán a la creación de empleo y a la mejora de la economía de la comarca.  
Los impactos negativos derivados de la explotación o funcionamiento de la pista vendrán determinados por la presencia de la infraestructura lineal (efecto barrera para la fauna, pérdida de hábitats, fragmentación del hábitat, alteración de la red de drenaje, impacto paisajístico) y por el tráfico rodado que pasará por el camino (atropellos y molestias para la fauna, ruido y contaminación del aire, riesgo de incendios). Como efecto positivo que generará la nueva pista forestal destaca la mejora en la accesibilidad de los equipos de prevención y vigilancia, y de emergencia y extinción de incendios forestales.  
Los efectos derivados de la realización de las obras serán, en su mayor parte, temporales y susceptibles de la aplicación de medidas preventivas, mientras que los impactos derivados de la explotación o funcionamiento serán permanentes.  
Para evitar o minimizar la emisión de polvo debido a las obras, el promotor ha previsto las siguientes medidas: se aplicarán riegos periódicos sobre caminos, pistas, explanadas desprovistas de vegetación y zonas de acopio; las cargas de los camiones se cubrirán con lonas protectoras; se evitará el transporte de tierras durante los días ventosos o de poniente, y se minimizarán los movimientos de tierras reutilizando los materiales sobrantes de los desmontes en las zonas de terraplenes.  
Para minimizar la emisión de gases contaminantes y reducir los niveles sonoros producidos por la maquinaria de obra utilizada, se realizará un control exhaustivo del reglaje y mantenimiento de la maquinaria y equipos empleados en las obras.  
Las medidas de protección del suelo estarán encaminadas a evitar en lo posible su destrucción, compactación, erosión y contaminación. Para reducir la magnitud de estos impactos, el promotor propone, entre otras, las siguientes medidas: antes del comienzo de las obras, se jalonarán y señalizarán todos los accesos temporales de obra de modo que se produzca la mínima afección a la vegetación; se limitará el movimiento de la maquinaria de obra a los caminos existentes o estrictamente necesarios; se realizarán los menores movimientos de tierras posibles, y los materiales se extraerán de zonas de la propia obra (desmonte) o de canteras existentes. El promotor realizará la retirada, acopio y conservación de la tierra vegetal procedente de los trabajos de excavación para su posterior utilización en labores de restauración de zonas alteradas.  
Una vez concluidas las obras se procederá a la descompactación de todas las superficies que hayan sido alteradas como consecuencia del paso de la maquinaria (parque de maquinaria e instalaciones auxiliares, zonas de préstamo, vertederos, etc.), mediante un laboreo superficial del terreno o un subsolado, y regeneración de la cubierta vegetal mediante extendido de tierra vegetal, hidrosiembras y/o plantación de especies autóctonas de la zona. Esta revegetación permitirá mantener la estabilidad de los suelos y logrará una mayor integración de la carretera en el entorno.  
Con el fin de mitigar los procesos erosivos, los taludes originados a consecuencia del proyecto serán diseñados con la menor pendiente posible, de modo que quede asegurada su estabilidad geotécnica y sea posible su revegetación. Se diseñarán con bermas intermedias, al menos cada 5 metros de altura de desmonte y cada 3 metros de altura en terraplén, para canalizar el drenaje de la escorrentía y evitar procesos erosivos. En los taludes que presenten un gran desnivel (más de 3 metros) se colocarán cunetas en la coronación de los desmontes y bordillos en el caso de los terraplenes, que canalicen la escorrentía superficial y evite la posible erosión.  
Este órgano ambiental considera que las actuaciones de restauración vegetal y restablecimiento del estado original de los terrenos afectados, y particularmente de los taludes generados, deben desarrollarse a través de un plan específico que desarrolle las medidas preventivas y correctoras descritas en el EsIA. El objetivo final debe ser restituir el terreno y la vegetación afectada a un estado de conservación favorable mediante el establecimiento de vegetación, hábitats y poblaciones viables en condiciones naturales. El promotor será responsable de analizar la forma más eficaz de conseguir la restauración en cada zona concreta y asegurar la supervivencia y el desarrollo de los ejemplares plantados procediendo a adoptar las medidas necesarias, incluyendo la reposición de marras, para garantizar el éxito de la restauración.  
Para evitar que la utilización de maquinaria y de las instalaciones de obras incrementen el riesgo de contaminación del suelo y de las aguas superficiales y subterráneas por vertidos de sustancias potencialmente contaminantes (aceites, lubricantes, combustibles, etc.), se realizará un adecuado reglaje y mantenimiento de los vehículos y maquinaria de obras, que se realizará, en todo caso, en talleres autorizados. Asimismo, el parque de maquinaria y las instalaciones auxiliares se ubicarán, siempre que sea posible, en zonas desprovistas de vegetación, sobre soleras impermeables y con balsa de decantación donde se recogerán los derrames de productos peligrosos líquidos que pudieran producirse. Todas las superficies ocupadas por el parque de maquinaria y las instalaciones auxiliares serán restauradas al finalizar las obras, restituyendo el suelo a su estado original.  
Los residuos que se generarán en las obras serán básicamente de tres tipos: residuos vegetales procedentes de la tala del arbolado y del desbroce de la zona de actuación, residuos inertes y residuos asimilables a urbanos (papel, cartón, plástico, vidrio, etc.). Los residuos peligrosos que, en su caso, se generen serán recogidos en contenedores estancos y protegidos de la lluvia, ubicados en zonas de almacenamiento temporal o puntos limpios, que estarán convenientemente señalizados y cuyo acceso estará restringido para las personas ajenas a la obra. Estas zonas se habilitarán en zonas desprovistas de vegetación y cuya superficie se impermeabilizará para evitar la contaminación del suelo.  
En cuanto a los residuos asimilables a urbanos (papel, cartón, plástico, vidrio, etc.), se dispondrán contenedores específicos en obra para su recogida segregada y serán gestionados según las disposiciones establecidas en la normativa vigente.  
Los materiales procedentes de los desmontes se utilizarán para terraplenar o como material de relleno. La piedra obtenida de los desmontes será triturada para obtener zahorra que se empleará como capa de base de la pista forestal.  
Al objeto de mitigar posibles afecciones sobre la vegetación, el promotor propone diversas medidas que ya han sido citadas anteriormente en este documento. Asimismo, para evitar que los ejemplares arbóreos que se localicen fuera de la franja de explanación puedan ser afectados por el impacto de las maquinas, sus troncos serán protegidos con tablones de madera.  
Para limitar la incidencia de las obras sobre la fauna, el promotor prevé adoptar las siguientes medidas: se evitarán las actuaciones de mayor nivel sonoro durante el período de reproducción o nidificación de las especies singulares de la zona; se adecuará el calendario de las obras, en especial de las fases de movimiento de tierras y desbroce, a las épocas más críticas de las especies (reproducción y cría); se evitarán los trabajos en horario nocturno, y, previo al inicio de los trabajos de movimiento de tierras o desbroce, se realizará un reconocimiento del terreno para localizar posibles nidadas de aves, camadas de mamíferos o puestas de anfibios o reptiles, con objeto de evitar su destrucción.  
El promotor afirma que no se prevén repercusiones sobre la integridad de los espacios de la Red Natura 2000 afectados por el proyecto. Esta valoración coincide con el informe de la Subdirección General de Espacios Naturales y Biodiversidad. Entre las medidas previstas por el promotor para minimizar los efectos negativos sobre los valores ambientales de estos espacios, se recoge la reposición de al menos un cuádruplo de los ejemplares de las especies arbóreas que hayan sido afectados por el proyecto, sin que pueda realizarse sobre terrenos agrícolas.  
Durante la fase de construcción, los principales impactos paisajísticos vendrán generados por la presencia de maquinaria de obra y por la alteración morfológica del terreno. Durante la fase de explotación, la presencia de la nueva infraestructura implicará una pérdida de la calidad visual del entorno y supondrá un impacto permanente sobre el paisaje. El estudio de integración paisajística establece medidas para evitar o mitigar los posibles efectos negativos de las obras, tales como ubicar el parque de maquinaria e instalaciones auxiliares en zonas de mínimo impacto visual, limitar el área de los trabajos para afectar la mínima superficie en el entorno de la zona de construcción y evitar la formación de escombreras incontroladas. Una vez finalizada la construcción de la vía, se llevará a cabo la retirada de los acopios de materiales del ámbito de la actuación, la restauración ambiental de las superficies auxiliares de obra y la restitución de la forma y aspectos originales del terreno.  
El programa de vigilancia ambiental (en adelante, PVA) contempla el seguimiento de las fases de construcción y funcionamiento, con el objetivo de velar por el cumplimiento y eficacia de las medidas preventivas, correctoras y compensatorias propuestas y la detección de los impactos producidos, todo ello para minimizar la afección conjunta del proyecto.  
El promotor indica que, en la fase de realización del proyecto, llevará a cabo un control de la erosión consistente en una inspección visual de suelos y taludes para detectar la existencia de fenómenos erosivos y su intensidad. La frecuencia de este control será trimestral y siempre tras la ocurrencia de precipitaciones intensas. Dadas las elevadas tasas de erosión y transporte de sedimentos o compactación del suelo que conllevan este tipo de infraestructuras, este órgano ambiental considera que el control sobre la erosión debe extenderse también a la fase de explotación.  
No se contempla en el PVA el seguimiento de los procesos erosivos ni de las labores de restauración vegetal en la fase posterior a la obra. Consecuentemente, este órgano ambiental establece las prescripciones de los apartados 13 y 14 de esta resolución.  
Considerando las características del proyecto y su ubicación, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido, de acuerdo con las condiciones que, recogidas en el epígrafe de consideraciones ambientales, se destacan en la resolución de declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1.a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el grupo 1, i), del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª capítulo II del título II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 9.1 del Decreto 147/2023, de 5 de septiembre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia en evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de construcción de camino de nuevo trazado, promovido por la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales en la partida de Pedralba, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente, y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Durante la ejecución de las obras se aplicará la normativa vigente en materia de prevención de incendios forestales, en particular el anexo IX (pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones) del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. Las intersecciones entre la pista proyectada y el sendero GR-36 deberán señalizarse conforme a lo previsto en el anexo V del Decreto 91/2023, de 22 de junio, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Además, deberá garantizarse en todo momento la transitabilidad por el sendero, manteniendo su trazado actual y asegurando que la conexión entre ambas vías tenga la menor pendiente posible.  
3. Antes de la ejecución de las obras se señalizarán y balizarán los elementos etnológicos y arqueológicos citados en el presente informe, para evitar cualquier tipo de afección en la fase de obras. En el caso que en el transcurso de las obras aparezcan bienes integrantes del patrimonio cultural se paralizarán los trabajos y se actuará de acuerdo con la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
4. Como medidas complementarias a las expuestas en el estudio de integración paisajística presentado por el promotor, se tendrán en cuenta las siguientes: durante la construcción de la vía se empleará hormigón coloreado en las zonas pavimentadas de modo que se minimice su contraste con los terrenos circundantes; se reconstruirán los bancales de piedra en seco que se vean afectados por las obras, y se reutilizará la tierra vegetal procedente de las áreas afectadas por el movimiento de tierras para restaurar los taludes generados y todas aquellas superficies que hayan quedado sin recubrimiento edafológico.  
5. Con el fin de limitar la erosión y el arrastre del suelo, en los días en los que se produzcan abundantes precipitaciones no se realizarán trabajos de movimiento de tierras o de desbroce. Asimismo, se vigilará si las obras provocan un cambio en la escorrentía de las aguas pluviales, en cuyo caso, deberán realizarse las actuaciones necesarias para evitar dicha situación. Deberán mantenerse en buen estado las cunetas y pasos de agua y, en caso necesario, se realizarán correcciones sobre el proyecto constructivo.  
6. Para la protección de la vegetación se tendrán en cuenta las siguientes medidas complementarias: una vez replanteada la zona de explanación y antes del desbroce de la misma, se realizará un inventario de flora y, en caso de hallarse en el terreno afectado especies catalogadas, se harán pequeños ajustes del trazado, si fuera posible, o se trasplantarán a un hábitat similar. Se deberá señalizar correctamente la anchura de la zona de explanación y de las zonas de ocupación temporal, para que no se dañe la vegetación adyacente. Para evitar que el polvo se deposite sobre la vegetación, los vehículos y la maquinaria de obra deberán limitar su velocidad a 20 km/h.  
7. Con objeto de minimizar las molestias sobre la fauna, derivadas principalmente de la eliminación de la vegetación, el ruido y el trasiego de vehículos y maquinaria, se evitarán las actuaciones de eliminación de la cubierta vegetal, movimiento de tierras o de mayor nivel sonoro durante las épocas más sensibles para la fauna, que corresponde al intervalo entre primeros de marzo y finales de julio.  
8. Si como resultado de la prospección de campo previa a los trabajos de movimiento de tierras y desbroce se detectase la presencia de nidos o refugios de especies de fauna protegida, se evitarán esos trabajos hasta la conclusión del período de puesta. El calendario de las obras deberá adecuarse a las épocas más críticas, reproducción y cría de estas especies con la finalidad de no perjudicarlas.  
9. Los residuos procedentes de la tala y desbroce se apilarán y retirarán de la zona a la mayor brevedad posible para evitar el incremento del riesgo de incendios forestales. Estos podrán ser triturados e incorporados al suelo o entregados a un gestor autorizado, priorizando su valorización a su eliminación. En el caso de generar excedentes de excavación, en ninguna circunstancia podrán ser abandonados en el entorno. Las tierras excavadas serán ser tratadas como materiales naturales excavados regulados en la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron, o entregadas a gestor autorizado de residuos para su gestión priorizando su valorización a su eliminación, de conformidad con la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados y el Real decreto 105/2008, de 1 de febrero, por el que se regula la producción y gestión de residuos de construcción y demolición.  
10. Para hacer efectiva la medida prevista por el promotor consistente en la reposición de al menos un cuádruplo de los ejemplares de las especies arbóreas que hayan sido afectados por la actuación, se redactará en coordinación con el órgano gestor del espacio protegido el correspondiente proyecto, que formará parte del proyecto de construcción de la pista y que, independientemente del proyecto de restauración ambiental propio del proyecto de construcción de la pista, implementará sobre esa superficie acciones de mejora y restauración de los hábitats naturales y de las especies arbóreas afectadas.  
11. Con el fin de evitar que las obras afecten negativamente a la conservación del cangrejo de río (Austropotamobius pallipes), de forma previa a la ejecución de las obras, se realizará un reconocimiento de los puntos de agua más próximos a la zona de actuación. Si se confirmase su presencia, se asegurará el caudal circulante, se evitará la contaminación de sus aguas y se procederá al rescate de las poblaciones de cangrejo que lo requieran.  
12. Se redactará un plan de restauración fisiográfica y vegetal que desarrolle las medidas preventivas y correctoras descritas en el EsIA. El plan deberá ser acordado con el órgano gestor del espacio protegido y deberá contemplar la restauración de las zonas afectadas por las obras restituyendo el terreno y la vegetación a un estado de conservación favorable de los hábitats afectados, prestando especial atención a la restauración y revegetación de los taludes generados.  
13. Las acciones incluidas en el PVA deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Especialmente relevante será el control de los procesos erosivos, tanto durante la fase de construcción como de explotación de la pista, por lo que el PVA llevará a cabo un control de la erosión, tanto sobre la plataforma como sobre desmontes, terraplenes y todas las superficies afectadas por la actuación, que incluya un seguimiento de la efectividad de las medidas de defensa contra la erosión, así como indicadores de referencia, valores umbrales, frecuencia de toma de datos y medidas a adoptar en caso de superación de los umbrales. Dicho control deberá prolongarse durante, al menos, tres años desde la finalización de las obras y, en cualquier caso, hasta la consecución de un estado de conservación favorable de los terrenos afectados por la obra o la constatación de que la evolución natural de los terrenos restaurados permitirá que esta circunstancia se alcance a corto plazo. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
14. El PVA deberá incorporar un control de la restauración y revegetación de los taludes generados durante las obras, incluyendo las soluciones adoptadas y las tasas de cobertura vegetal obtenidas tanto por colonización natural como por restauración (a través de siembras o plantaciones). Dicho control deberá prolongarse durante, al menos, tres años desde la finalización de las obras. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 20 de noviembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML