Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3979, del 12-04-2001 (2001/3289)

DECRET 78/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià, mitjançant el qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Irta.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2001/04/02/78/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3979

Data del DOGV
:   12-04-2001

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2001/3289

CVE


Data del document
:   02-04-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Peníscola](javascript:void(0))
    * [Alcalà de Xivert](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 78/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià, mitjançant el qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Irta. [2001/Q3289]
  
La serra d'Irta és una alineació muntanyosa costera, escarpada cap al mar, que conté trams excepcionalment ben conservats de muntanya litoral i de costa alta entre cales. Constitueix així un exemple singular de serra mediterrània costera, ambient especialment valuós i amenaçat a escala europea i de conca mediterrània.
  
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, contempla la figura de Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) com a instrument específic per a una adequada planificació d'aquests recursos, i n'estableix en l'article 32 i següents el concepte, el contingut i la tramitació. Aquesta figura d'ordenació es considera el marc normatiu idoni per a una adequada administració i gestió dels recursos ambientals a què fa referència el paràgraf anterior.
  
Situada a la comarca de Baix Maestrat (Castelló), entre els termes municipals de Peñíscola i Alcalà de Xivert, la serra d'Irta està formada per dues alineacions muntanyoses paral·leles, que pertanyen a la serralada Costenerocatalana, separades entre si per la vall d'Estopet. És un massís calcari de l'edat juràssica i cretàcica, intensament fracturat en una sèrie de blocs fallats i inclinats. El roquissar mostra un fort i interessant karstificació. La serra té una altitud mitjana de 300 a 400 metres sobre el nivell del mar, amb cotes màximes als cims Campanetes (572 m), Irta (562 m), la Palma (521 m) i la Bota (409 m), tots ells molt pròxims a la costa sobre vessants amb forts pendents i desnivells. En conjunt, l'estructura geomorfològica de la zona ofereix elements de notable valor científic i didàctic, i configura a més, en contrast amb el mar, paisatges summament agrestos i singulars.
  
La vegetació de la serra, típicament mediterrània litoral, inclou formacions vegetals considerades per la Unió Europea amenaçades i d'una gran importància ecològica a escala continental, valor que s'incrementa a la serra d'Irta per l'excepcionalment bona conservació. Tot això a pesar de la deforestació provocada per l'activitat ramadera, practicada a la zona amb una gran intensitat durant segles, per l'agricultura i, més recentment, pels incendis forestals i la urbanització en alguns sectors. Entre les comunitats vegetals més rellevants es poden esmentar: Crithmo-Limonietum girardiani, Cypero mucronati-Agropyretum juncei, Crucianelletum maritimae, Salsolo kali-Cakiletum aegyptiae i Hypochoerido-Glaucietum flavi. Espècies vegetals notables són: Limonium cavanillesii, Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum, Centaurea saguntina i Sonchus tenerrimus subsp. dianae. En el paisatge vegetal destaquen fortament els matolls rics en margalló (Chamaerops humilis).
  
La fauna associada a aquestes formacions vegetals és així mateix de gran interés, entre les quals destaquen espècies com les aus rapaces: Circaetus gallicus, Hieraetus fasciatus, Accipiter nisus, Buteo buteo, Falco peregrinus, Charadrius dubius, C. alexandrinus, Bubo bubo i Asio otus, l'amfibi Pelobates cultripes o el mamífer Felis silvestris.
  
L'àmbit del pla d'ordenació inclou un sector marí caracteritzat per la gran biodiversitat i la presència de praderies submarines de Posidònia oceànica i d'esculls de vermètids.
  
El paisatge de la serra d'Irta posseeix un gran component d'humanització històrica. Les activitats agrícoles i ramaderes tradicionals van deixar-ne el segell durant segles, en interacció amb l'ambient natural. En conseqüència, l'interés etnogràfic de la zona és gran, tant als elements singulars del patrimoni construït i les infrastructures agropecuàries tradicionals com al conjunt dels paisatges rurals que han arribat fins a nosaltres. Els impressionants abancalaments històrics que cobreixen bona part dels vessants de la serra, abandonats en la seua majoria, en constitueixen una bona mostra, d'això.
  
No menys notable és el patrimoni historicoartístic i arqueològic que mostra fites com els castells de Polpís (segle X) i de Xivert, la Torre Badum (torre sentinella) i les ermites de Sant Antoni Abat, Sant Benet i Santa Llúcia, així com diverses restes i jaciments d'origen ibèric, ibero-romà, àrab i morisc.
  
Durant les últimes dècades, una sèrie de nous processos, vinculats a les profundes transformacions territorials i socioeconòmiques que ha experimentat la Comunitat Valenciana, suposen un risc per a la conservació dels valors ambientals i culturals de la serra. Destaquen entre ells, l'avanç incontrolat de la urbanització en certs sectors, els incendis forestals, l'afluència desordenada de visitants, l'abocament de residus sòlids i els efectes sobre el sòl i la vegetació derivats de l'abandó dels sistemes productius tradicionals agrícoles i ramaders. Una sèrie de mesures d'ordenació i gestió tendiran, en el marc del pla, a corregir els processos i impactes que actualment comprometen la conservació dels valors esmentats.
  
El pla d'ordenació té per criteri directriu l'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Irta, en el marc d'una estratègia de desenvolupament sostenible basada en la conservació i la gestió racional d'aquests.
  
Els usos urbanístics queden regulats en funció de la preservació dels valors ambientals i culturals, tot atenent el context territorial definit pels planejaments urbanístics municipals i per la pròpia dinàmica de creixement dels municipis.
  
Junt amb el manteniment dels usos del sòl tradicionals, agrícoles i ramaders, mereix especial atenció el foment i desenvolupament de les potencialitats que ofereix la zona en matèria d'ús públic, incloent en aquest concepte el gaudi ordenat, l'ensenyament i l'estudi dels valors naturals, paisatgístics i culturals. Aquest criteri té especial rellevància en el context de la intensa activitat turística que hi ha a l'entorn immediat de la serra. De fet, es considera que la protecció i l'ús racional d'aquests valors naturals i culturals a la serra d'Irta incrementarà la qualitat del conjunt de l'oferta turística a escala comarcal i provincial.
  
D'acord amb el que s'estableix en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient va acordar, mitjançant l'Ordre de 6 de febrer de 1998, l'inici del procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Irta. Durant l'any 2000, el projecte del pla va ser objecte d'un procés de consultes a les corporacions locals i a diverses entitats i organismes rellevants per a aquest. L'exposició pública formal del projecte, l'anunci del qual va ser ordenat per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi el 4 de desembre de 2000, va tenir lloc durant un mes, a partir de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el 7 de desembre de 2000. El Consell Assessor i de Participació de Medi Ambient va emetre un dictamen favorable sobre el projecte el dia 19 de febrer de 2001. Per tant, s'ha efectuat per complet la tramitació administrativa prevista en la legislació sectorial per als plans d'ordenació dels recursos naturals prèviament a l'aprovació definitiva d'aquests.
  
En virtut d'això, a proposta del conseller de Medi Ambient i després de la deliberació del Govern Valencià, en la reunió del dia 2 d'abril de 2001,
  
DECRETE
  
Article únic
  
1. En compliment del que estableix l'article 32 i següents de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, aprovar definitivament el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Irta.
  
2. Com a annex I a aquest decret s'arreplega la part normativa del pla.
  
3. Com a annex II a aquest decret s'arreplega la zonificació gràfica.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
Facultar el conseller de Medi Ambient, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures que calguen per al compliment del que disposa aquest decret.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA
  
Els instruments d'ordenació territorial o física existents que siguen contradictoris amb aquest PORN hauran d'adaptar-se a aquest en la propera revisió. Mentre no es faça l'adaptació, les determinacions del PORN s'aplicaran, en tot cas, amb prevalència sobre els instruments d'ordenació territorial o física existents, sempre que les determinacions signifiquen un major nivell de protecció sobre els valors i elements objecte d'aquest pla.
  
º
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 2 d'abril de 2001
  
El president de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Medi Ambient,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANNEX I
  
Normativa
  
1. Introducció
  
Al marge de les disposicions establides en la legislació vigent, de caràcter vinculant, en els apartats anteriors s'ha fet una lectura de les característiques, peculiaritat i situació actual del sistema natural que hi ha a la serra d'Irta. Cada una de les unitats corresponents als diferents elements mediambientals (unitats del relleu, sòls, vegetació i fauna) han sigut avaluades en funció del seu interés de cara a la conservació i del grau d'afecció antròpica.
  
El resultat d'aquesta anàlisi ha posat en evidència dos fets fonamentals. Per un costat, s'analitza un territori amb unes característiques naturals de gran valor en el context de la Comunitat Valenciana. Destaca el seu bon estat de conservació en una zona caracteritzada per l'antropització i la pèrdua de valors naturals i culturals, i evidencia el caràcter de la serra com a àrea en què encara és possible definir molts dels elements característics de les serres litorals mediterrànies.
  
Així mateix, s'adverteix del risc que aquests valors es vegen afectats per la situació i el creixement de les activitats humanes, moltes vegades descontrolades i amb grans impactes, al mateix temps que també es reflecteix l'existència d'un sistema socioeconòmic i cultural de gran tradició i definició etnogràfica que cal preservar.
  
De tot el que s'ha exposat, es dedueix el gran valor que tanca aquest espai natural i es justifica àmpliament la necessitat de protecció legal. A això cal afegir la seua fragilitat i el risc que s'incremente la pressió que actualment suporta.
  
El fet que, actualment, l'ús públic en la zona encara no siga massa intens, afavoreix l'aplicació d'una ordenació racional en aquesta matèria en benefici d'accions dirigides a la seua conservació i facilitar el seu estudi i coneixement.
  
Al marge de la necessitat i justificació de l'aplicació d'un règim de protecció a una àrea de les característiques de la serra d'Irta que vindria emanada per la pròpia Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, cal considerar altres aspectes a l'hora de justificar la necessitat de dotar d'un règim de protecció a la zona, com són:
  
- Aconseguir una unitat de gestió, que implica en definitiva una concentració de recursos econòmics i una coherència a les mesures de conservació i regeneració a través de les entitats hi són vinculades.
  
- Dotació dels recursos humans, materials i econòmics necessaris per a poder dur a terme les tasques i actuacions necessàries per al bon funcionament, conservació i desenvolupament de l'espai protegit.
  
En definitiva, el document normatiu ha de crear un marc legal de protecció, ús i gestió a llarg termini, que no haurà de sostraure's de la realitat de l'entorn ni dels seus habitants, sobre els quals, en última instància, recau la responsabilitat de la conservació per al futur.
  
Fonaments de protecció
  
La protecció de la serra és un mandat legal que es fonamenta a les determinacions efectuades en l'article 2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i que, per a la serra d'Irta, poden concretar-se en el compliment dels següents requisits:
  
a) Exerceix un paper important en la protecció dels sòls.
  
b) Inclou hàbitats que alberguen poblacions animals i vegetals catalogades com a espècies amenaçades, endèmiques i mereixedores, en virtut de convenis internacionals o disposicions específiques, de protecció especial. Així, entre les espècies faunístiques cal destacar: aus com Circaetus gallicus, Hieraaetus fasciatus, Accipiter nisus, Buteo buteo, Hieraaetus fasciatus, Falco peregrinus, Charadrius dubius, Charadrius alexandrinus, Bubo bubo, Asio otus, amfibis com Pelobates cultripes o mamífers com Felis silvestris. Pel que fa a les espècies botàniques, es troben comunitats de gran interés com Crithmo-Limonietum girardiani, Cypero mucronati-Agropyretum juncei, Crucianelletum maritimae, Salsolo kali-Cakiletum aegyptiae i Hypochoerido-Glaucietum flavi i espècies com Limonium cavanillesii, Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum, Centaurea saguntina i Sonchus tenerrimus subsp. dianae.
  
c) Contribueix significativament al manteniment de la biodiversitat del litoral mediterrani espanyol.
  
d) És àrea de refugi i cria d'importants espècies animals, com les citades anteriorment.
  
e) Alberga estructures geomorfològiques de gran representativitat regional, com els penya-segats costaners que arriben a superar els 100 metres i que ofereixen una bona mostra de la història geològica de la zona.
  
f) Conforma un paisatge agrest de gran bellesa amb diversos elements de gran singularitat i conjunts d'alt valor etnològic.
  
Tot això ve a justificar àmpliament la necessitat d'aplicar un règim específic de protecció als valors naturals, culturals i paisatgístics de la serra d'Irta.
  
Títol I
  
Disposicions generals
  
Article 1. Naturalesa del pla
  
Aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Irta es redacta a l'empara de l'article 4 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestre i del que disposa els articles 30 i 31 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 2. Finalitat
  
1. Aquest pla té per finalitat l'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Irta.
  
2. Els objectius genèrics d'aquest pla són els assenyalats a l'article 32.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
3. El contingut a què haurà d'ajustar-se aquest pla és l'establit en l'article 34 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 3. Àmbit
  
L'àmbit queda assenyalat a tots els mapes del pla, afectant parcialment els termes municipals d'Alcalà de Xivert, Peñíscola i Santa Magdalena de Pulpis, i es pot definir, començant per l'extrem nord-oriental com es diu tot seguit:
  
Partint de la platja del Migjorn de Peñíscola, segueix per la carretera (CV-141) que uneix aquesta població amb la carretera nacional 340 i l'autopista A7, fins a la intersecció amb aquesta última. Segueix per la vora oriental de l'autopista en direcció sud fins a la intersecció amb la via fèrria València-Barcelona, seguint pel seu antic traçat fins a la intersecció amb la carretera (CV-142) que uneix la carretera nacional N-340 amb Alcossebre, seguint per aquesta fins al port esportiu de les Fonts.
  
Article 4. Efectes
  
1. De conformitat amb el que disposa l'article 5.2 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació de la naturalesa i de la flora i la fauna silvestres, el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals serà obligatori i executiu en les matèries regulades per aquesta llei, les disposicions del qual constitueixen un límit per a qualssevol altres instruments d'ordenació territorial o física, les determinacions del qual no podran alterar o modificar aquestes disposicions.
  
2. De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals serà obligatori i executiu en allò que afecte la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, i prevaldrà sobre qualssevol altres instruments d'ordenació territorial o física.
  
3. El planejament urbanístic i territorial que s'aprove amb posterioritat a l'entrada en vigor d'aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest. El planejament vigent en el moment de l'aprovació d'aquest pla haurà d'adaptar-se a les determinacions d'aquest; mentrestant, en tots aquells aspectes en què existisca disparitat de criteris entre aquests dos instruments, prevaldran les disposicions arreplegades en aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals.
  
4. Així mateix, tindrà caràcter indicatiu respecte de qualssevol altres actuacions, plans o programes sectorials i les seues determinacions s'aplicaran subsidiàriament, sense perjudici de la prevalença d'aquest pla en les matèries regulades per la Llei 4/1989, Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació de la Naturalesa i de la Flora i la Fauna Silvestres.
  
5. El pla inclou directrius i criteris per a l'elaboració i execució del Pla Rector d'Ús i Gestió i la resta d'instruments que regulen l'ús públic de l'espai, la utilització dels recursos, la investigació, etcètera, i assenyalarà, si escau, les activitats que cal regular necessàriament i els objectius concrets que han d'arreplegar-se en aquests instruments.
  
6. El Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals concreta les activitats, obres i instal·lacions que hagen de sotmetre's al règim d'avaluació d'impacte ambiental, on puguen incloure's activitats per a les que la legislació corresponent no preveu aquest requisit. L'exigència del tràmit d'avaluació de l'impacte ambiental podrà realitzar-se en virtut del tipus d'activitat, obra o instal·lació o en aplicació de criteris territorials, la necessitat d'aquest requisit es podrà estendre a actuacions expressament assenyalades al pla que s'hagen de desenvolupar fora del seu àmbit però que incidisquen directament sobre els recursos naturals i els valors ambientals objecte d'ordenació i protecció.
  
7. Per a la realització d'obres, usos o activitats de qualsevol tipus que, d'acord amb les normes d'aquest pla, necessiten d'un informe de la Conselleria de Medi Ambient o de qualsevol altre organisme, s'entendrà que aquest informe haurà de ser favorable perquè es puga realitzar, i aquest requisit serà imprescindible per a l'obtenció de la corresponent llicència urbanística.
  
8. Les sol·licituds d'autorització caldrà acompanyar-les de la documentació següent:
  
I. Memòria descriptiva:
  
- Identificació del peticionari.
  
- Descripció genèrica de l'actuació que cal realitzar.
  
- Nombre i característiques dels mitjans de transport o maquinària a emprar, si és prodecent.
  
- Període de temps en què es desenvoluparà l'actuació.
  
II. Efectes previstos sobre els recursos naturals.
  
III. Pla o croquis de localització de l'activitat i vies d'accés.
  
IV. Projecte o descripció tècnica quan així es requerisca.
  
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
  
1. El pla, una vegada tramitat d'acord amb el que disposa l'article 36 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'haurà d'aprovar mitjançant un decret del Govern Valencià per a la posterior entrada en vigor.
  
2. Les determinacions del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals entraran en vigor l'endemà de la publicació del decret del Govern Valencià pel qual s'aprova aquest pla en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i seguiran vigents fins que no es revise el pla, pel fet d'haver canviat prou les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació, a proposta de la Conselleria de Medi Ambient.
  
3. La revisió o modificació de les determinacions del PORN podran realitzar-se en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'han seguit per a l'aprovació.
  
Article 6. Interpretació
  
1. En la interpretació d'aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals haurà d'atendre's al que resulte de la consideració com un tot unitari, i s'utilitzarà sempre la part d'informació, el diagnòstic i el marc jurídic i abast del pla com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
  
2. En l'aplicació d'aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals prevaldrà aquella interpretació que porte aparellat un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del PORN.
  
Títol II
  
Normes generals de regulació d'usos i activitats i directrius orientadores de la política sectorial
  
Capítol I
  
Normes sobre protecció de recursos i del domini públic
  
.
  
Secció primera
  
Protecció de recursos hidrològics
  
Article 7. Qualitat de l'aigua
  
Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües, així com aquelles actuacions, obres i infrastructures que puguen dificultar el flux hídric o suposen manifestament un maneig no racional d'aquest.
  
Article 8. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua
  
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits.
  
2. En la zona de domini públic hidràulic, així com als marges inclosos a les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà la vegetació de ribera. En l'àmbit de la zona de protecció no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Únicament es permetran les labors de neteja i desbrossament selectius quan existisca risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda.
  
3. Es prohibeix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals; així com l'extracció d'àrids, llevat d'aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.
  
4. Es defineixen com a zones d'alt valor ecològic, als efectes previstos en aquest pla i en el Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer, la totalitat dels trams de llits fluvials públics inclosos en l'àmbit del PORN.
  
Article 9. Protecció d'aigües subterrànies
  
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
  
2. La construcció de fosses sèptiques per al sanejament d'habitatges aïllats només podrà ser autoritzada quan es donen les suficients garanties que no suposen cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies i existisquen raons justificades que n'impedisquen la connexió a la xarxa de clavegueram.
  
3. L'explotació dels aqüífers haurà d'ajustar les extraccions totals a l'any mitjà amb els recursos renovables estimats, amb l'objectiu de mantenir el més estable possible el nivell piezomètric.
  
Article 10. Abocaments
  
1. Es prohibeix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals d'origen urbà al domini públic hidràulic, incloent el cas d'habitatges de tipus familiar aïllades en el camp i granges de qualsevol tipus. En qualsevol cas, l'abocament depurat mai no podrà realitzar-se en un radi inferior a 500 metres d'un punt de proveïment d'aigua potable i haurà de ser autoritzat per l'organisme de conca.
  
2. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, exceptuant les autoritzades per a connectar directament amb la xarxa general de clavegueram, s'exigirà la justificació del tractament que s'hi hagen de donar per a evitar la contaminació de les aigües superficials o subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser tal que les aigües resultants no sobrepassen els límits establits en la legislació sectorial. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada en tot cas a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.
  
3. Els abocaments industrials a les xarxes generals de sanejament seran autoritzats quan aquests abocaments siguen assimilables als de naturalesa urbana en allò que fa referència a la seua càrrega contaminant. En el cas que l'efluent no siga assimilable pel tractament urbà previst, hauran d'adequar-se les característiques d'aquests efluents als objectius de qualitat establits mitjançant les oportunes ordenances d'abocament.
  
4. En el domini públic hidràulic i les zones de servitud i policia d'aquest, queda prohibit l'abocament o dipòsit permanent o temporal de tota classe de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o de degradació de l'entorn; tret dels casos de neteja, d'acord amb el que estableix l'article 49 del Reglament del Domini Públic Hidràulic.
  
Article 11. Captacions d'aigua
  
1. Les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PORN hauran d'efectuar-se de forma que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
  
2. Per a l'obtenció de llicència urbanística o d'obertura corresponent a activitats industrials o extractives i per a usos residencials en sòl no urbanitzable, caldrà justificar degudament l'existència de la dotació d'aigua necessària, així com la falta d'impacte negatiu sobre els recursos hídrics de la zona.
  
3. Totes les captacions destinades a proveïment públic hauran de disposar del seu corresponent perímetre de protecció.
  
Secció segona
  
Protecció dels sòls
  
Article 12. Moviments de terres
  
1. Queda sotmesa al procediment d'estimació d'impacte ambiental, establit en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, la realització de qualsevol obra o activitat, no sotmesa a declaració d'impacte ambiental, que porte aparellada la realització de moviments de terres en pendents mitjanes iguals o superiors al 15% o en superfícies superiors a cinc hectàrees.
  
2. Queden exceptuades de l'obtenció d'informe les labors de preparació i condicionament de terres de cultiu, relacionades amb el normal desenvolupament de l'activitat agrícola i els desenvolupaments urbanístics en les àrees permeses pel PORN.
  
Article 13. Conservació de la coberta vegetal
  
1. Es consideren prioritàries, en l'àmbit del PORN, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.
  
2. La tala i arrancada o arrabassament d'oliveres i garroferes haurà de comptar amb l'autorització expressa de la Conselleria de Medi Ambient; dins dels límits de la zona de protecció únicament es podrà concedir per raons fitosanitàries, rejoveniment de la plantació o per substitució de l'espècie o varietat cultivada. En el cas de cultius distints dels esmentats, no caldrà autorització, sempre que la finalitat siga el rejoveniment de la plantació o la substitució de l'espècie o varietat cultivada.
  
Article 14. Pràctiques de conservació de sòls
  
1. En la zona de protecció, en les àrees naturals i en les àrees agrícoles, es prohibeix l'alteració de les característiques geomorfològiques del terreny que puguen suposar un increment de l'erosió i una pèrdua de la qualitat dels sòls.
  
2. Es prohibeix la destrucció de bancals i dels marges d'aquests bancals; així com les transformacions agrícoles i labors que posen en perill l'estabilitat.
  
3. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració tindrà cura de l'estabilització i regeneració dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles. L'estabilització i regeneració de terrenys podran ser assignades als propietaris per raons ecològiques o de conservació de sòls. L'administració actuarà amb caràcter subsidiari i a càrrec d'aquests en el cas que no complisquen amb aquesta obligació.
  
4. Es prohibeix dins de la zona de protecció la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a l'establiment de noves àrees de cultiu.
  
5. Es prohibeixen els abancalaments de sòls, excepte en projectes de correcció de talussos o altres compatibles amb les determinacions d'aquest PORN.
  
6. La modificació del traçat de camins, pistes o vies existents dins dels límits de la zona de protecció, així com la construcció de nous accessos de qualsevol naturalesa, no podrà realitzar-se quan es generen pendents superiors al 7% en sòls blans o 15% en sòls durs.
  
7. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant la repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no existisquen altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística.
  
Secció tercera
  
Protecció de la vegetació silvestre.
  
Article 15. Formacions vegetals
  
Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions del present pla, totes aquelles no cultivades o resultants de l'activitat agrícola.
  
Article 16. Tala i recol·lecció
  
1. Es prohibeix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials sense l'autorització expressa de la Conselleria de Medi Ambient. Prèviament a l'autorització haurà de presentar-se una sol·licitud en què conste: espècie a recol·lectar, quantitat d'exemplars o el seu equivalent en pes, període i àrea de recol·lecció, parts del vegetal a recol·lectar, etcètera. Tot això, sense perjudici de les excepcions establides en el paràgraf quatre d'aquest article.
  
2. Excepte per a la realització d'activitats científiques autoritzades expressament per la Conselleria de Medi Ambient, es prohibeix la tala i recol·lecció total o parcial d'espècies singulars en l'àmbit del PORN. Es consideren espècies singulars a les arreplegades en els annexos I i II de l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades; així com les incloses en els annexos II, IV i V del Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.
  
3. La tala d'arbres amb fins d'aprofitament forestal requerirà l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient. En tot cas haurà de comptar amb autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient la tala o arrabassament de les espècies vegetals arreplegades a l'annex III de l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades; la qual, únicament es podrà atorgar per raons fitosanitàries o per ser necessari per a la millora de les formacions de l'espècie a què es referisca la sol·licitud.
  
4. És compatible amb el PORN la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, sense perjudici del dret de propietat i de les limitacions específiques que la Conselleria de Medi Ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o fauna.
  
Article 17. Regeneracions i plantacions
  
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del PORN, en els seus distints estadis de desenvolupament.
  
2. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, entenent-se aquestes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanya o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del PORN. Quan aquestes espècies estiguen destinades a jardins públics o àrees cultivades haurà de garantir-se el control de l'espècie evitant-ne la invasió en l'àmbit del PORN.
  
3. És obligatòria l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient per a realitzar qualsevol modificació substancial de l'estructura vegetal natural d'una finca forestal. És necessària la presentació d'un document en què s'especifiquen les accions que es pretenen portar a terme i a les quals s'hi hauran d'ajustar els treballs a realitzar.
  
4. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment en la zona i la manera de realitzar-la, requerirà de l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Article 18. Protecció d'hàbitats
  
En aplicació del Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres, i als efectes del que disposa els articles 4 a 6 d'aquest, s'haurà de proposar com a zones especials de conservació el parc natural proposat en aquest PORN.
  
Secció quarta
  
Protecció de la fauna
  
Article 19. Destrucció de la fauna silvestre
  
1. En aplicació de l'article 26.4 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestre, s'hi prohibeixen amb caràcter general les activitats que puguen comportar la destrucció o deteriorament irreversible de la fauna silvestre com ara la destrucció de nius i caus, tràfic, manipulació i comerç de cries, ous i adults.
  
2. En aplicació del Decret 265/1994, de 20 de desembre, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna i s'estableixen categories i normes per a la protecció de la fauna, es prohibeix causar la mort o deteriorament de la fauna, així com la recol·lecció, alliberament, comerç, exposició per al comerç, naturalització i tinença no autoritzades, captura, persecució, molèsties i alteració dels seus hàbitats respecte dels exemplars, ous, larves, cries o restes de les espècies catalogades i protegides (annexos I i II del Decret 265/1994, de 20 de desembre, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna i s'estableixen categories i normes per a la protecció de la fauna); així com també, es prohibeix la mort, recol·lecció o captura no autoritzada dels exemplars, ous, larves, cries o restes de les espècies tutelades (annex III del Decret 265/1994).
  
3. S'haurà de respectar, en tot cas, la normativa establida en el Reial Decret 439/1990, de 5 d'abril, pel que es regula el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades, Reial Decret 1.095/1989, de 8 de setembre, es declaren les espècies objecte de caça y pesca i s'estableixen normes per a la protecció d'aquestes, i, en especial, el Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres, prohibint-se estrictament l'ús dels mètodes de captura, sacrifici i transport assenyalats a l'annex VI d'aquest reial decret.
  
Article 20. Repoblació o solta d'animals
  
1. Es prohibeix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent-se com a tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanya o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del PORN, excepte la utilització d'espècies per al control biològic de plagues que realitze la Conselleria d'Agricultura i Pesca o autoritze aquesta i aquelles espècies cinegètiques que autoritze la Conselleria de Medi Ambient.
  
2. En relació amb les espècies autòctones i de conformitat amb el que disposa l'article 5 del Reial Decret 1.095/1989, de 8 de setembre, pel qual es declaren les espècies objecte de caça y pesca i s'estableixen normes per a la seua protecció, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforçament de poblacions, i el mode de realitzar-les, requerirà l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix, d'acord amb els articles 8 i 9 del Decret 265/1994, de 20 de desembre, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna es prohibeix l'alliberament d'espècies catalogades o protegides sense l'autorització expressa de la Conselleria de Medi Ambient a què fa referència l'article 12 del decret esmentat.
  
3. L'autorització de la Conselleria de Medi Ambient estarà supeditada a la presentació d'un pla de repoblació i reintroducció, que ha de contenir com a mínim un inventari ambiental de base i una justificació respecte de l'espècie a reintroduir, on se n'establiran les característiques, el calendari d'introducció, la qualificació del personal encarregat de l'execució i un programa de seguiment.
  
Article 21. Tanques i closes
  
Es prohibeix, amb caràcter general, l'alçament de tanques i closes de caràcter cinegètic en l'àmbit del PORN.
  
Article 22. Protecció d'hàbitats
  
En aplicació del Reial Decret 1.997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres, i als efectes del que disposa els articles 4 a 6 d'aquest, s'haurà de proposar com a zones especials de conservació els terrenys proposats com a parc natural, la zona de protecció.
  
Secció cinquena
  
Protecció del paisatge
  
Article 23. Impacte paisatgístic
  
1. Amb caràcter general, es prohibeixen les construccions, elements de propaganda, abocadors o dipòsits de materials o ferralla que limiten el camp visual o trenquen l'harmonia del paisatge.
  
2. La implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un important impacte paisatgístic hauran de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge natural o edificat. A aquest fi s'evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual, com ara la proximitat a les vies de comunicació, veïnat de monuments o edificis i construccions d'interés historicocultural, i altres d'anàlegs. En qualsevol cas, les instal·lacions i edificacions en el medi rural hauran d'incorporar les mesures de camuflament i mimetització necessàries per a la seua integració en el paisatge.
  
3. Les pistes i camins forestals i rurals, àrees tallafocs, i instal·lació d'infrastructures de qualsevol tipus que siguen autoritzades, es realitzaran atenent a la seua màxima integració en el paisatge, la màxima permeabilitat per al trànsit d'espècies i el seu mínim impacte ambiental.
  
4. Es protegirà el paisatge entorn a aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com a penyals, arbres exemplars, etcètera, per als quals s'establiran perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn. La Conselleria de Medi Ambient realitzarà un catàleg de fites i elements singulars, en què s'assenyalarà el perímetre de protecció d'aquests. En el cas de les coves, l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, estableix l'adopció de mesures específiques per a la conservació.
  
Article 24. Publicitat estàtica
  
1. Es prohibeix amb caràcter general la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori, com sobre les edificacions. S'admetran, únicament, els indicadors de caràcter institucional o vinculats amb el parc natural. S'exceptuen d'aquesta norma els col·locats dins dels límits de les àrees urbanitzades de l'àmbit del PORN.
  
2. El planejament urbanístic declararà fora d'ordenació els elements de publicitat actualment existents que contravinguen el que disposa el paràgraf anterior, per la qual cosa no podran renovar-se les concessions actualment vigents i haurà de procedir-se al seu desmantellament una vegada hagen conclòs els terminis de concessió.
  
Article 25. Característiques estètiques de les edificacions al medi rural
  
1. Sense perjudici del que disposa la secció setena del capítol II d'aquestes normes, les edificacions en el medi rural s'efectuaran dins del respecte a les característiques estètiques i de materials tradicionals, procurant la seua correcta integració en el paisatge i evitant la seua ruptura mitjançant l'aparició d'edificis o instal·lacions que per la seua altura, volum, caràcter o aspecte exterior, siguen discordants amb la resta.
  
2. Els elements constructius tradicionals existents seran objecte d'especial protecció a fi de garantir la conservació, i recuperació dels valors arquitectònics i tipologies relacionades amb les activitats tradicionalment desenvolupades en el territori. Per a la restauració d'aquests, els particulars podran demanar col·laboració tècnica i econòmica de l'administració competent, que l'atorgarà en funció dels mitjans humans i materials que dispose.
  
Secció sisena
  
Protecció del patrimoni cultural.
  
Article 26. Patrimoni cultural
  
Seran considerats com a béns culturals especialment protegits, amb independència de la localització, els inclosos en el Catàleg de Patrimoni Arquitectònic i en el Catàleg de Jaciments Arqueològics elaborat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. Així com els jaciments de restes paleontològiques i espècies minerals d'interés científic existents en l'àmbit del PORN.
  
2. Tota modificació o actuació sobre un element catalogat com a bé cultural protegit requerirà l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, que serà, a tots els efectes, vinculant.
  
3. Els elements catalogats podran acollir usos turístico-recreatius, sempre que aquests no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals.
  
4. Quan en el transcurs de qualsevol obra o activitat sorgisquen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, paleontològic o antropològic, es comunicarà aquesta troballa a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència perquè en procedisca a l'avaluació i, si és procedent, prenga les mesures protectores oportunes.
  
5. Als efectes establits en els paràgrafs anteriors d'aquest article, la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència realitzarà un catàleg d'elements d'interés històric, arquitectònic i cultural.
  
Secció setena
  
Protecció de les vies pecuàries
  
Article 27. Vies pecuàries d'interés natural
  
1. La Conselleria de Medi Ambient tramitarà la classificació, delimitació i fitació de les vies pecuàries existents en l'àmbit del PORN, i vetllarà pel seu manteniment com a espai d'ús públic i, especialment, com a corredors de connexió entre zones naturals.
  
2. Sense perjudici del que estableix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i en virtut del que assenyala la disposició addicional tercera de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, es consideren com a vies pecuàries d'interés natural als efectes establits en l'article 17.2 de la llei esmentada, la totalitat de les vies pecuàries de l'àmbit del pla que discórreguen per sòl distint del classificat com a urbà o urbanitzable programat.
  
Article 28. Ocupacions
  
En aplicació de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, queda prohibida l'ocupació definitiva o la interrupció d'aquestes mitjançant qualsevol construcció, activitat o instal·lació inclosos els tancats de qualsevol tipus. Les ocupacions temporals únicament podran autoritzar-se quan siga necessari per a la realització d'una obra pública o d'algunes de les actuacions previstes en aquest pla o en el Pla Rector d'Ús i Gestió que s'elabore en el futur; en qualsevol cas, l'ocupació temporal d'una via pecuària haurà de respectar l'amplària necessària amb què aquesta estiga classificada. Les ocupacions temporals que pogueren existir en el moment de l'aprovació d'aquest pla no podran prorrogar-se una vegada haja conclòs el període per al qual va ser autoritzada.
  
Capítol II
  
Normes sobre regulació d'activitats i infrastructures
  
Secció primera
  
Activitats extractives i mineres
  
Article 29. Activitats extractives i mineres
  
1. L'inici de qualsevol activitat extractiva a cel obert haurà de comptar amb un pla de restauració que haurà de ser aprovat per la Conselleria de Medi Ambient en els termes establits en el Reial Decret 2.994/1982, de 15 d'octubre.
  
2. Qualsevol activitat extractiva legalment establida a l'entrada en vigor del PORN podrà continuar desenvolupant-se conformement al seu pla d'explotació i a la llicència concedida. Durant el desenvolupament d'aquesta activitat haurà de dur-se a terme l'exhaustiu compliment del projecte de restauració.
  
3. Les explotacions mineres abandonades definitivament hauran de ser restaurades pels seus titulars d'acord amb el corresponent projecte de restauració que haurà de ser aprovat per la Conselleria de Medi Ambient. Entenent la restauració com a via per a aconseguir que el terreny torne a ser útil per a un determinat ús que pot ser distint de l'original, com ara l'ús agrícola, forestal, recreatiu, abocador controlat o el manteniment de làmines d'aigua permanents.
  
4. Es prohibeix el desenvolupament de noves explotacions mineres realitzades a cel obert en els muntanyes públics la titularitat dels quals corresponga a la Generalitat i els declarats d'utilitat pública d'acord amb els termes establits en la legislació forestal. Igualment, queda prohibit el desenvolupament de noves explotacions mineres a cel obert en l'àmbit territorial que siga declarat parc natural d'acord amb en aquest pla.
  
5. Sense perjudici del que disposa la legislació sectorial i mediambiental, l'atorgament de llicència per a la realització d'activitats extractives i mineres se sotmetrà als tràmits i requisits establits en els articles 8 i 13 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl No Urbanitzable, modificada per la Llei 2/1997.
  
Article 30. Avaluació d'impacte ambiental
  
Amb independència de les autoritzacions exigides per la legislació específica, totes les activitats extractives queden subjectes al procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental i el seu reglament, i caldrà presentar el corresponent pla de restauració, redactat d'acord amb el Reial Decret 2.994/1982, de 15 d'octubre.
  
Secció segona
  
Activitats agràries
  
Article 31. Concepte. Tipus de cultius i incompatibilitats
  
1. Es consideraran agràries o agropecuàries les activitats relacionades directament amb l'explotació dels recursos vegetals del sòl i la cria, la reproducció i l'aprofitament ramader d'espècies animals.
  
2. Es considera compatible a l'àmbit del PORN, el manteniment de les activitats agràries tradicionals que es vénen registrant en l'actualitat, tant en règim de secà com en regadiu.
  
3. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament podrà efectuar-se sobre aquestes àrees en zones en què es realitze en el moment de l'aprovació d'aquest PORN o en els casos que s'autoritze per la Conselleria de Medi Ambient.
  
Article 32. Repoblament de terrenys agrícoles
  
Pel seu valor ecològic, paisatgístic i de protecció davant de l'erosió i dels incendis forestals, per als terrenys agrícoles enclavats en zones forestals que continguen cultius llenyosos, la Conselleria de Medi Ambient habilitarà els mecanismes oportuns d'ajuda per a afavorir el manteniment d'aquests cultius.
  
Article 33. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries
  
1. Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària, les instal·lacions de primera transformació de productes i les infrastructures de serveis a l'explotació, a les zones en què es permeta, guardaran una relació de dependència i proporció adequades a la tipologia dels aprofitaments a què es dedique l'explotació en què hagen d'instal·lar-se.
  
2. La superfície mínima per a la construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola, ramadera, forestal o cinegètica, serà de 10.000 metres quadrats i la superfície de parcel·la ocupada per les construccions i elements arquitectònics no podrà ser superior al 2% del total de la parcel·la.
  
Article 34. Productes fitosanitaris
  
L'ús de productes fitosanitaris haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicions establits pels organismes competents. En qualsevol cas, l'ús de productes fitosanitaris en l'àmbit del PORN es limitarà als inclosos en les categories toxicològiques A o B, tal com assenyala l'Ordre del Ministeri d'Agricultura, de 4 de desembre de 1975, (BOE de 19.12.1975), per la qual es reglamenta l'ús de productes fitosanitaris per a prevenir danys a la fauna, que prohibeix l'ús de productes de categoria C respecte a la fauna terrestre. Així mateix, estan prohibits els productes fitosanitaris considerats perillosos en aplicació del Decret 2.163/1994, pel qual s'implanta el sistema harmonitzat comunitari d'autorització per a comercialitzar y autoritzar productes fitosanitaris.
  
Article 35. Ramaderia
  
1. S'autoritza, amb caràcter general, per considerar-se compatible amb els objectius de protecció d'aquest PORN, l'activitat ramadera, practicada de forma extensiva, que estarà subjecta només a les limitacions que s'imposen en les normes particulars d'aquest pla i en la legislació sectorial que li siga aplicable. Queden excloses d'aquesta norma aquelles zones que, en ordre a una especial protecció a causa del seu fort índex d'erosió, siguen delimitades per la Conselleria de Medi Ambient.
  
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals haurà de realitzar-se a través del Pla Rector d'Ús i Gestió de l'espai natural protegit, i caldrà establir, almenys, les condicions següents:
  
- Delimitació d'àrees delimitades.
  
- Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
  
- Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
  
- Disseny de les infrastructures i les instal·lacions necessàries per a la ramaderia extensiva (abeuradors, instal·lacions per a la guarda del bestiar, etcètera).
  
3. Queda prohibida la implantació o construcció de noves instal·lacions vinculades a explotacions ramaderes de caràcter intensiu en la zona de protecció. Les que hi ha s'ajustaran també a les determinacions següents:
  
- Hauran de comptar amb sistema de depuració de residus i emissions.
  
- Compliran el que especifica la legislació d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.
  
4. Els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi, no podran ser destinats al pasturatge durant, almenys, els cinc anys posteriors a aquest.
  
Secció tercera
  
Aprofitament forestal.
  
Article 36. Terrenys forestals
  
1. Es consideren terrenys forestals els definits així en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
2. Es declararan d'utilitat pública pel Consell de la Generalitat, als efectes establits en la legislació forestal, els terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit d'aquest PORN que no tinguen encara aquesta consideració.
  
3. Es declararan de domini públic pel Consell de la Generalitat, als efectes establits en la legislació forestal, els terrenys forestals de propietat pública que es troben inclosos a l'àmbit territorial que siga declarat com a espai natural protegit d'acord amb les previsions d'aquest pla (zona de protecció).
  
4. Es declararan com a forests protectores pel Consell de la Generalitat, als efectes establits en la legislació forestal, aquells terrenys forestals de propietat privada que es troben inclosos en l'àmbit territorial que siga declarat com a espai natural protegit d'acord amb les previsions d'aquest pla i tinguen una superfície superior a 100 hectàrees o es troben en vessants el pendent mitjà de la qual siga igual o superior al 50%.
  
5. En el Catàleg de Forests de Domini Públic i d' Utilitat Pública i al de Forests Protectores de la Comunitat Valenciana s'haurà de fer constar l'afecció total o parcial dels terrenys catalogats a l'àmbit del present PORN.
  
6. Sense perjudici del que disposa el títol III de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient podrà realitzar un programa d'adquisició de terrenys forestals de propietat privada per a incrementar la superfície de forest pública amb un criteri de prioritat quan concórreguen totes o alguna de les següents condicions:
  
- Terrenys sense vocació productiva però d'alt valor ecològic.
  
- Terrenys inclosos en zones d'alt risc d'erosió.
  
- Terrenys que actualment es troben en estat de degradació per efecte d'incendis o inadequada gestió i compten amb un elevat potencial ecològic per a la seua regeneració.
  
- Terrenys enclavats o confrontants amb terrenys de propietat de la Generalitat.
  
- Terrenys que continguen fauna o flora d'especial valor.
  
- Terrenys inclosos en l'àmbit que es declare espai natural protegit d'acord amb el que assenyala aquest pla.
  
- Terrenys declarats com a forests protectores d'acord a la legislació forestal vigent.
  
Article 37. Ordenació de forests
  
1. La Conselleria de Medi Ambient realitzarà una delimitació de les àrees d'actuació constituïdes per superfícies forestals homogènies susceptibles d'una gestió comuna. Per a cada una d'aquestes àrees s'establiran les prevencions i determinacions precises per a potenciar la seua conservació i, si és procedent, aprofitament, així com la protecció contra incendis.
  
2. La Conselleria de Medi Ambient promourà, la concentració parcel·laria o l'agrupació de propietaris per a constituir unitats que faciliten la gestió i els aprofitaments, amb prioritat a les forests protectores considerades d'acord a les condicions definides en l'article anterior.
  
Article 38. Repoblació forestal
  
1. Sense perjudici del que disposa la legislació d'impacte ambiental i en aplicació del que disposa l'article 27 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, la repoblació de terrenys forestals a iniciativa dels seus titulars haurà de comptar amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient. En el cas de forests catalogades, serà necessari realitzar un projecte de repoblació que haurà de ser aprovat per la Conselleria de Medi Ambient quan no es realitze per iniciativa d'aquesta.
  
2. En el cas de forests protectores de propietat privada, el projecte de repoblació podrà ser redactat subsidiàriament per l'administració forestal i a costa d'aquesta, com a ajuda al manteniment del valor protector d'aquests terrenys.
  
Article 39. Aprofitaments forestals
  
1. Es consideren, a efectes d'aquest pla, com a aprofitaments forestals les fustes, productes de tallades de selecció, llenyes, escorces, pastures, fruits, sements, plantes aromàtiques, medicinals i condimentaries, bolets i la resta de productes que es generen als terrenys forestals. Aquests aprofitaments requeriran l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient, excepte el cas de les llenyes de coníferes que hi haurà prou amb la comunicació prèvia o el cas de l'extracció de llenyes residuals d'aprofitaments per a fusta o de aclarides i podes destinades a usos domèstics sempre que existisca consentiment exprés o tàcit del propietari.
  
2. D'acord amb el que disposa l'article 31 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, els aprofitaments forestals a les forests catalogades hauran d'ajustar-se al contingut dels projectes d'execució que es redacten a l'efecte, i requeriran únicament la notificació prèvia a l'administració forestal. Aquest mateix règim s'aplicarà a les forests no catalogades que compten amb projectes d'execució redactats i aprovats.
  
3. En l'àmbit territorial que es declare com a espai natural protegit, d'acord amb aquest PORN, els aprofitaments forestals en terrenys de propietat privada requeriran d'autorització expressa de l'administració forestal.
  
4. Sense perjudici del que disposa l'article 31 d'aquestes normes, es prohibeix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.
  
5. Es prohibeixen les tallades arreu, excepte per raons fitosanitàries, o en el cas d'actuacions emparades en aquest PORN o en documents de desenvolupament. S'exclouen d'aquesta prohibició els cultius forestals sobre sòl agrícola inclosos en la categoria d'àrea de predomini agrícola definida en aquest pla.
  
6. L'aprofitament de pastures i recursos cinegètics podrà limitar-se quan això es puga derivar en risc per a la conservació dels sòls o existisquen arbres jóvens, especialment en zones repoblades o en procés de regeneració.
  
7. D'acord amb el que disposa l'article 35 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de vies prèviament autoritzades per l'administració forestal.
  
8. Les restes de tallades, esporgues o qualsevol altre tractament silvícola que supose l'extracció o eliminació de matèria vegetal que puga incrementar el risc d'incendi o de transmissió de malalties i plagues, hauran de ser eliminades pel propietari o concessionari en el termini no superior a 30 dies amb posterioritat a aquestes.
  
Article 40. Incendis forestals
  
1. Es redactarà per la Conselleria de Medi Ambient un Pla Sectorial de Prevenció d'Incendis Forestals, per a l'àmbit del PORN. El Pla Sectorial de Prevenció d'Incendis Forestals haurà de contenir, almenys, els següents aspectes:
  
- Inventari i planificació dels mitjans de defensa i lluita contra incendis forestals (àrees tallafocs, punts d'aigua, vigilància, xarxa viària, etcètera).
  
- Zonificació del territori en funció del risc d'incendi.
  
- Criteris bàsics per als plans locals de cremes.
  
- Programació de les actuacions previstes i la seua valoració econòmica.
  
- Assenyalament de les zones agrícoles enclavades o confrontants amb masses forestals el manteniment de la qual afavorisca la diversificació del paisatge rural i actue com a àrea tallafocs, i es contemplaran les subvencions necessàries per al manteniment d'aquestes.
  
- Zones i camins en què es limita l'accés i trànsit de vehicles i persones.
  
- Estudi de visibilitat per a ubicació del punt fix de vigilància.
  
2. En aplicació de l'article 57 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, es prohibeix l'ús del foc en terrenys forestals amb qualsevol finalitat fora de les instal·lacions preparades a l'efecte i autoritzades per l'administració forestal; aquesta prohibició s'ampliarà als terrenys agrícoles situats a distància igual o inferior a 500 metres de terrenys forestals. Igualment, en aquestes zones es prohibeix tirar mistos i burilles i l'ús de cartutxos de caça proveïts d'embolics de paper.
  
3. Es prohibeix a les zones a què es fa referència en el paràgraf anterior, sense l'autorització explícita de l'administració forestal, la crema de restes agrícoles, forestals o fems; l'emmagatzematge, transport o utilització de matèries inflamables o explosives; la instal·lació de femers, temporals o definitius; el llançament de coets, globus o artefactes de qualsevol classe que continguen foc o puguen provocar-lo directament; la utilització de grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió, aparells de soldadura, etcètera; l'acumulació i emmagatzematge de fusta, llenya, residus i qualsevol altre combustible que constituïsca risc d'incendis.
  
L'administració promourà la recuperació de la coberta vegetal en els terrenys forestals incendiats mitjançant convenis amb els titulars en aquells casos en què no siga previsible la regeneració natural a mitjà termini o existisca alt risc de pèrdua de sòls.
  
Els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es podran destinar al pasturatge en els cinc anys següents, ni sustentar activitats extractives o mineres fins transcorreguts 10 anys.
  
Article 41. Avaluació d'impacte ambiental
  
A més dels supòsits establits en la legislació d'impacte ambiental, queden sotmesos al procediment d'estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el Decret 162/1990, els projectes següents quan afecten a terrenys forestals i no es vegen sotmesos a declaració d'impacte ambiental:
  
- Xarxes i infrastructures de comunicacions telefòniques i telegràfiques.
  
- Xarxes de proveïment d'aigües i sanejament.
  
- Carreteres, camins i pistes forestals o les seues ampliacions, excepte les necessàries per a la defensa contra incendis forestals.
  
- Agrupació de finques forestals i de parcel·les.
  
- Introducció de noves espècies vegetals o animals, excepte en el cas dels cultius agrícoles.
  
- Rompudes de terrenys forestals, qualsevol que siga la seua superfície.
  
- Xarxes i infrastructures de transport d'energia elèctrica.
  
- Canalitzacions de barrancs i llits i regeneració de riberes, així com construcció de preses o dics.
  
Secció quarta
  
Activitat cinegètica
  
Article 42. Normes generals
  
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PORN, quedant subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica.
  
2. Amb caràcter general, són objecte de caça en l'àmbit del PORN les espècies relacionades a l'annex IV del Decret 265/1994, del Govern Valencià, de 20 de desembre, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades.
  
3. Queden prohibits, en l'àmbit del PORN, els procediments per a la captura d'espècies que es relacionen a l'annex III del Reial Decret 1.095/1989 i a l'annex VI del Reial Decret 1.997/1995.
  
Article 43. Ordenació cinegètica
  
1. D'acord amb l'article 33.3 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació de la Naturalesa i de la Flora i la Fauna Silvestres i l'article 3 del Decret 50/1994, del Govern Valencià pel que es regulen els plans d'aprofitament cinegètic en terrenys de règim cingètic especial els titulars dels vedats hi hauran de comptar amb un Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic o Pla Reduït de Caça, com a instrument de gestió per a l'aprofitament de la riquesa cinegètica de manera compatible amb la seua capacitat biològica i potenciació de les espècies existents. Aquests plans regularan l'activitat cinegètica als distints vedats existents en l'àmbit del PORN i s'hauran de presentar i aprovar en el termini màxim establit en l'article 6 del decret esmentat.
  
2. Els vedats inclosos totalment o parcialment a l'àmbit territorial per al qual aquest PORN proposa la declaració com a espai natural protegit, i que no hagen presentat un pla tècnic d'aprofitament cinegètic, l'hauran de presentar d'acord amb les especificacions i contingut assenyalats en el Decret 50/1994, del Govern Valencià, pel que es regulen els plans d'aprofitament cinegètic en terrenys de règim cingètic especial en el termini inferior a un any des de l'aprovació del PORN.
  
3. L'ordenació cinegètica en l'àmbit del PORN té per finalitat el manteniment de l'equilibri biològic de les diferents espècies animals, per això i a fi de garantir la consecució d'aquest, s'haurà d'establir a cada vedat una zona de reserva on no es practicarà la caça. Aquesta zona quedarà definida en el corresponent pla tècnic d'aprofitament cinegètic o pla reduït de caça. Aquestes zones hauran de ser convenientment senyalitzades durant els sis mesos següents a l'aprovació del pla tècnic d'aprofitament cinegètic. En el cas de vedats que compten amb plans cinegètics aprovats i no complisquen aquest requisit, hauran de modificar-lo i adaptar-se al compliment d'aquesta norma en la següent revisió del pla tècnic d'aprofitament cinegètic.
  
4. En aquells vedats que no complisquen els terminis i determinacions assenyalats en els paràgrafs anteriors d'aquest article quedarà suspés qualsevol tipus d'aprofitament cinegètic fins que es vegen complits.
  
5. La Conselleria de Medi Ambient procedirà a prohibir la caça als terrenys cinegètics d'aprofitament comú existents en l'àmbit del PORN.
  
6. Sense perjudici del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient podrà determinar en l'àmbit del PORN, si així ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
  
7. En els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es permetrà l'aprofitament cinegètic en la temporada a aquella en què s'haja produït l'incendi. La Conselleria de Medi Ambient podrà prorrogar aquest període si ho considera necessari per a una adequada protecció de la fauna de la zona o per a evitar que es veja perjudicat el procés de regeneració de la forest.
  
8. Les autoritzacions i batudes per a rabosot i porc senglar únicament podran atorgar-se per la Conselleria de Medi Ambient de manera excepcional, quan raons d'ordre biològic ho aconsellen, i caldrà que hi haja una supervisió directa per personal de la conselleria esmentada. Les batudes en els terrenys lliures s'atorgaran als titulars dels vedats confrontants.
  
Secció cinquena
  
Activitat industrial
  
Article 44. Localització
  
1. La implantació d'activitats industrials haurà de realitzar-se únicament en sòls classificats com a urbans o urbanitzable que admeten aquest ús.
  
2. Als efectes del que disposa el paràgraf anterior, no es consideren activitats industrials les instal·lacions de magatzematge o primera transformació de productes primaris, vinculats a l'entorn en què es localitzen. No obstant això, prèviament a la realització d'aquestes instal·lacions, se sotmetran a estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa el Decret 162/1990.
  
Secció sisena
  
Activitats turístiques i recreatives.
  
Article 45. Circulació
  
1. Es prohibeix, amb caràcter general, circular amb vehicles a motor fora de les carreteres i camins, inclosos els agrícoles i forestals, excepte amb fins d'aprofitament agrari, forestal o de gestió del parc natural.
  
2. Es prohibeix, amb caràcter general, la realització de competicions esportives amb vehicles de qualsevol tipus.
  
3. A l'empara del que disposa l'article 38 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, i l'article 3 del Decret 183/1994, d'1 de setembre, pel qual es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals, es podrà limitar la circulació en camins i pistes forestals de vehicles particulars i persones, que no hagen sigut expressament autoritzats per l'administració forestal.
  
4. Sense perjudici del que disposa el paràgraf anterior, el pla de prevenció d'incendis assenyalarà els camins en què es prohibeix la circulació de vehicles o persones, tant de manera permanent com temporal.
  
Article 46. Acampada
  
1. D'acord amb el Decret 233/1994, de 8 de novembre, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives a les forests de la Comunitat Valenciana, queda prohibida l'acampada i estada a la forests o terrenys forestals, tret de les zones autoritzades a l'efecte per la Conselleria de Medi Ambient.
  
2. En aplicació dels articles 8 i 9 del Decret 233/1994, les àrees d'acampada necessiten de l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient per al seu funcionament, de la mateixa manera que les àrees recreatives, en les quals es prohibeix la pernocta.
  
3. En les zones referides en l'apartat anterior queda prohibit fer foc amb qualsevol tipus de combustible, excepte en instal·lacions degudament dissenyades i autoritzades per a cuinar.
  
4. En aplicació de l'article 11 del Decret 233/1994, les zones d'acampada i àrees recreatives hauran de complir com a mínim les característiques següents:
  
- Hauran d'estar delimitades i senyalitzades.
  
- No s'utilitzaran tancaments artificials que donen lloc a una pantalla contínua.
  
- Incorporaran les mínimes instal·lacions, en materials i estils amb consonància amb el paisatge en què s'enclaven.
  
- L'emmagatzematge de residus s'efectuarà en recipients de fàcil neteja i proveïts de tapa.
  
- Existirà una franja perimetral de seguretat enfront del risc d'incendis.
  
- Disposaran d'aigua potable i d'instal·lacions sanitàries.
  
5. Per a la utilització d'àrees d'acampada serà necessària la sol·licitud i obtenció d'autorització per la Conselleria de Medi Ambient, d'acord als requisits i condicions assenyalades en els articles 13 a 16 del Decret 233/1994.
  
Article 47. Ordenació de l'ús públic
  
1. Fins a l'aprovació i entrada en vigor del corresponent Pla Rector d'Ús i Gestió de l'espai protegit, la localització i equipament d'àrees destinades a la realització d'activitats recreatives en sòl no urbanitzable, així com l'activitat de les existents, haurà de comptar amb autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
2. El Pla Rector d'Ús i Gestió determinarà les instal·lacions i equipaments recreatius, actualment existents, que siguen contradictoris amb els seus objectius respecte de l'ús públic o suposen un perjudici sobre els elements naturals que cal protegir. Una vegada aprovat aquest pla, aquestes instal·lacions quedaran en situació de fora d'ordenació.
  
3. El Pla Rector d'Ús i Gestió definirà, almenys, dos tipus d'àrees d'ús recreatiu que hauran de ser localitzades i delimitades:
  
- Ús recreatiu i naturalístic. Es referiran a zones que, per les seues característiques ecologicoambientals, es recomana la seua utilització amb finalitats didàctiques, promocionant les activitats naturalístiques i l'ús públic basat en els recursos naturals, fomentant el respecte cap al medi en què es basen. L'ús recreatiu en aquests espais es dirigirà a la realització d'activitats de tipus pedagògic i naturalístic, com ara recorreguts per itineraris específics o l'observació d'elements singulars, i sense necessitar de la instal·lació d'equipament o serveis que podrien alterar les característiques naturals de la zona.
  
- Ús recreatiu extensiu. Inclourà un conjunt d'espais que exerceixen una important funció social com a llocs d'ús recreatiu, que presenta, en l'actualitat, unes condicions òptimes per al desenvolupament d'activitats recreatives per posseir una infrastructura mínima com a tals, o bé, compleixen condicions bàsiques per a desenvolupar-les (presència d'aigua, accessibilitat, topografia relativament plana i paisatge d'interés, etcètera).
  
Article 48. Instal·lacions i adequacions turístiques, recreatives i d'oci
  
1. Es prohibeix la implantació de noves instal·lacions esportives, turístiques i recreatives en la zona de protecció, àrea de protecció ecològica, excepte en el cas d'instal·lacions de caràcter extensiu o vinculades al coneixement i interpretació de la naturalesa que siguen establides en el Pla Rector d'Ús i Gestió.
  
2. La construcció d'instal·lacions o edificacions de qualsevol classe que hagen d'emplaçar-se en zones recreatives, estaran, en tot cas, subjectes a la prèvia obtenció de llicència urbanística, encara que es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional. En tot cas, l'adaptació o transformació d'edificacions existents en sòl no urbanitzable per a aquest fi serà prioritària sobre la nova construcció.
  
3. Queda prohibida la instal·lació de campaments de turisme en tot l'àmbit de l'espai natural protegit (zona de protecció).
  
4. Les instal·lacions recreatives, tant de caràcter extensiu com intensiu, hauran de comptar amb el corresponent projecte, l'execució del qual necessitarà de l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.
  
5. Tota instal·lació recreativa situada en sòl no urbanitzable haurà de comptar amb sistemes de seguretat i prevenció d'incendis, així com garantir el tractament adequat de residus tant líquids com sòlids, de manera que no suposen un efecte negatiu sobre l'ecosistema o el paisatge.
  
6. En relació amb l'ús públic el Pla Rector d'Ús i Gestió haurà de contemplar els següents criteris generals:
  
I. Per al desenvolupament d'activitats recreatives i d'oci en l'àmbit del PORN. Es tindran en compte les directrius següents:
  
- Posar en valor els recursos turístics de la serra d'Irta i dotar-los de la necessària infrastructures d'acompanyament, a fi d'atraure a segments de la demanda de turisme de naturalesa i cultural formatiu.
  
- Fomentar noves modalitats d'oferta turístico-recreativa recolzada en les infrastructures naturalístiques, arquitectòniques i d'ús públic existents o proposades i en els seus recursos ecològics i culturals.
  
II. Les zones recreatives han de situar-se prop de les vies de comunicació i ha de tenir cura de no alterar l'equilibri natural i amb mesures de prevenció d'incendis en les zones i la seua àrea d'influència. A l'entorn d'aquestes instal·lacions es poden condicionar itineraris o sendes que permeten accedir a llocs d'interés per al visitant (restes històriques, vistes panoràmiques, fonts, etcètera).
  
III. Les zones considerades de major valor ambiental han de quedar restringides a l'ús públic, s'evitarà la instal·lació d'equipaments i es limitarà l'accés de visitants.
  
IV. Les àrees recreatives, amb les adequacions i equipament necessaris per a la seua òptima utilització tant per habitants de la zona com de visitants, s'instal·laran preferentment en àrees atractives (fonts, ermites, zones tradicionals d'esplai i recreació, etcètera).
  
V. Les zones d'ús públic intensiu han d'estar convenientment dotades de l'equipament necessari: estacionament, senyalització, proveïment d'aigua, sanitaris, contenidors de residus, taules i bancs, jocs infantils, etcètera. El manteniment de les instal·lacions pot realitzar-se mitjançant concessions que apliquen el cobrament de taxes per a l'ús de determinats serveis (taules, aparcament, etcètera).
  
VI. La vegetació de les àrees perimetrals a les zones d'ús públic ha de ser convenientment tractada per a evitar el risc d'incendi, reduint-ne la combustibilitat (esporgues, tallades d'alliberament, etcètera). Igualment, s'han de prendre mesures de prevenció que incloguen informació als visitants i vigilància.
  
VII. La realització i senyalització de sendes i itineraris per a recorreguts a peu, a cavall o amb bicicleta, es recolzarà en camins ja existents i vies pecuàries, evitant-ne el pas per zones sensibles i articulant aquesta oferta amb les zones de pícnic o estada.
  
VIII. Les àrees d'ús públic han de ser dotades de vigilància i trobar-se convenientment senyalitzades, de la mateixa manera que cal senyalitzar convenientment els itineraris, evitant l'accés dels visitants a zones fràgils.
  
IX. El pla haurà d'establir la distribució de les distintes àrees d'ús públic i la seua tipologia, definint les condicions i característiques que serviran de base a l'elaboració dels corresponents projectes (capacitat, instal·lacions i equipament necessari, itineraris, articulació entre les distintes àrees, vigilància, informació, senyalització, gestió, etcètera).
  
X. Per a la planificació dels itineraris i sendes, haurà de començar-se per un inventari i caracterització de la xarxa viària rural, considerant especialment les sendes i itineraris ja utilitzats (senyalitzats o no) i les àrees recreatives previstes o existents.
  
XI. Els projectes hauran de tenir en compte com a elements de partida, a més del que assenyala el pla rector, l'adequació del disseny als fins proposats quant a tipologia d'usos com a intensitat, sent compatible amb el paisatge i els usos de la zona. Els projectes hauran de considerar, almenys, els aspectes següents:
  
- Tipologia i emplaçament de construccions.
  
- Circulació: moviment de vehicles, accessos, aparcaments, controls, senyalització, etcètera.
  
- Tractament de superfícies i tancaments.
  
- Emplaçament i característiques de les instal·lacions per a les distintes àrees i usos previstos, pícnic, descans, jocs infantils, activitats d'interpretació de la naturalesa, etcètera.
  
- Plantacions.
  
- Necessitats i previsions econòmiques per al funcionament, manteniment, vigilància, conservació i millora.
  
XII. En relació amb l'ús científic, didàctic i naturalístic; a més de les instal·lacions i equipament específic per al desenvolupament d'activitats didàctiques i educatives (sendes i itineraris ecològics i d'interpretació), centres d'informació i interpretació, etcètera, que haurà de comptar l'espai natural protegit; sempre que siga possible s'hauran d'aprofitar les instal·lacions d'ús públic (àrees recreatives, sendes, etcètera) per a fins educativoambientals: cartells i fullets informatius sobre els valors naturals i culturals i sobre normes de comportament dels visitants, etcètera.
  
Secció setena
  
Urbanisme i activitats residencials
  
Article 49. Règim urbanístic
  
1. Els terrenys inclosos en la zona de protecció delimitada pel PORN i les àrees naturals de la zona d'influència es classificarà a efectes urbanístics com a sòl no urbanitzable de protecció especial. Els terrenys inclosos en àrees de predomini agrícola i àrees d'expansió urbana es classificaran pel planejament municipal com a sòl no urbanitzable. Les àrees urbanitzades mantindran la classificació de sòl establida pel planejament vigent.
  
2. El planejament urbanístic considerarà com fora d'ordenació, els habitatges dispersos existents en l'àmbit a què es fa referència al paràgraf anterior, excloent-hi les edificacions rurals tradicionals, construïdes amb anterioritat a 1960 i aquelles edificacions que no contradiguen les determinacions d'aquest PORN.
  
3. No es podrà classificar nou sòl urbanitzable en la zona de protecció ni en les àrees naturals de la zona d'influència.
  
4. En els municipis, el planejament dels quals continga normes i qualificació de sòl que supose una major protecció dels recursos naturals que les previsions d'aquest PORN, es mantindran la qualificació i determinacions fixades en el planejament.
  
5. En el sòl classificat d'urbà o urbanitzable pel planejament municipal a l'entrada en vigor d'aquestes normes, sempre que no es contravinga el que estableixen aquestes, es podran mantenir els usos i aprofitaments que assenyale el planejament vigent, i no s'hi podrà incrementar.
  
6. En relació amb les activitats, obres i construccions per a les quals s'exigisca un informe previ o autorització per part de la Conselleria de Medi Ambient o de qualsevol altre organisme, s'entendrà que aquest requisit és condició prèvia indispensable per a l'obtenció de la corresponent llicència urbanística.
  
Article 50. Edificació al medi rural
  
1. Es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta de qualsevol tipus sobre sòl inclòs en l'espai natural protegit proposat (zona de protecció), tret de les excepcions que explícitament s'assenyalen en les normes i programes d'actuació d'aquest pla.
  
2. En tot cas, la construcció d'edificacions de nova planta sobre sòl no urbanitzable requerirà, quan no estiga sotmesa a estimació d'impacte ambiental, de l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient amb caràcter previ a la concessió de la llicència urbanística.
  
3. Amb caràcter general, es permet en l'àmbit del PORN la rehabilitació o la reconstrucció d'edificacions preexistents, per a la qual cosa s'hauran de respectar en el seu disseny i composició les característiques arquitectòniques tradicionals; posant especial atenció a harmonitzar els sistemes de coberta, cornisa, posició de forjats, ritmes, dimensions de buits i massissos, composició, materials, color i detalls constructius. Amb la finalitat de garantir la deguda adaptació paisatgística d'aquestes edificacions al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitzen, incloent-hi la utilització de documents gràfics.
  
4. La construcció d'habitatges unifamiliars, magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola únicament podrà realitzar-se a les àrees de predomini agrícola, àrees d'expansió urbana i àrees urbanitzades de la zona d'influència, definides en aquest pla, llevat que existisca planejament de desenvolupament a les àrees d'expansió urbana o urbanitzades que prevegen una altra cosa. La superfície mínima de parcel·la serà de 10.000 metres quadrats, amb una altura màxima de quatre metres; i una superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada per les construccions i elements arquitectònics que no podrà excedir del 2% del total de la parcel·la.
  
5. La construcció d'instal·lacions o edificacions relacionades amb les activitats recreatives que hagen d'emplaçar-se en sòl no urbanitzable queden sotmeses al que disposa els articles 47 i 48 d'aquest pla.
  
Article 51. Construccions i edificacions públiques singulars
  
No podran ser autoritzables en sòl no urbanitzable les construccions i edificacions públiques singulars, llevat que siga com a edifici aïllat o singular vinculat a la seguretat de la navegació o a l'espai natural protegit.
  
Secció vuitena
  
Infrastructures.
  
Article 52. Requisits
  
La realització d'actuacions infrastructurals autoritzades per aquest pla d'ordenació, haurà de contemplar, excepte en les àrees urbanitzades, a més a més de les disposicions que li siguen pròpies en raó de la matèria, els requisits següents:
  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o farciments en les mateixes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics i garantint el pas de les espècies.
  
b) Durant la realització de les obres, hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i, a l'acabament de les obres, s'haurà de procedir a la restauració del terreny i de la coberta vegetal.
  
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infrastructures hauran d'obtenir-se, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística o de l'aprovació definitiva del projecte.
  
Article 53. Xarxa viària
  
1. La realització de noves vies d'accés, la modificació de traçat o ampliació de les existents requerirà de la corresponent declaració, o si és procedent estimació, d'impacte ambiental en els termes previstos en la legislació vigent.
  
2. La construcció de camins rurals i camins o pistes forestals o les seues ampliacions de plataforma i modificacions de traçat, quan no estiguen sotmesos a declaració d'impacte ambiental, precisaran d'estimació d'impacte ambiental sempre que discórreguen per terrenys forestals. Amb excepció de les obres que es realitzen per a defensa contra incendis, d'acord amb el que disposa l'article 63 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
Article 54. Proveïment d'aigua
  
1. Els nous dipòsits de proveïment d'aigua hauran de construir-se soterrats o semisoterrats; en el cas que això siga inviable per condicions topogràfiques o característiques físiques del terreny, es triarà una ubicació que no provoque impacte paisatgístic.
  
2. Requeriran d'estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el procediment establit en la legislació vigent i sense perjudici d'aquesta, els projectes per a la construcció de dipòsits d'aigua elevats de capacitat superior a 5.000 metres cúbics i s'ubiquen en sòl no urbanitzable i per a la construcció de dipòsits en superfície de capacitat superior a la citada que afecten a terrenys forestals, excepte en el cas de dipòsits destinats específicament a l'extinció d'incendis forestals.
  
Article 55. Sanejament
  
1. Es garantirà amb caràcter prioritari la depuració de les aigües residuals de les zones residencials. En tot cas, no es podrà atorgar llicència per a la realització d'instal·lacions o edificacions de qualsevol tipus que no compten amb sistema d'arreplegada i depuració d'aigües residuals, de manera que la qualitat de les aigües resultants complisca les normes de qualitat exigibles per als usos a què es destinen d'acord amb la legislació d'aigües.
  
2. Els projectes corresponents a infrastructures de sanejament hauran de comptar amb declaració o estimació d'impacte ambiental d'acord amb el que estableix la legislació vigent.
  
Article 56. Residus urbans
  
1. Els abocadors incontrolats de qualsevol tipus existents en l'àmbit d'aplicació d'aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals, hi hauran de ser clausurats i restaurats els terrenys al seu estat original en un termini màxim d'un any des de l'aprovació d'aquest pla.
  
2. En l'àmbit del PORN no podran construir-se instal·lacions de tractament o eliminació de residus urbans, incloent els dipòsits temporals.
  
Article 57. Energia elèctrica
  
1. S'admetran les noves esteses de subministrament d'energia elèctrica que estiguen vinculats a les actuacions que es consideren compatibles en el PORN, en les zones en què es permeta explícitament. Requeriran de declaració o estimació d'impacte ambiental, en els termes establits a la legislació vigent.
  
2. En el cas que siga necessari el pas de línies elèctriques amb una finalitat externa a l'àmbit del PORN, hauran de discórrer fora de la zona de protecció.
  
3. En tot cas, la instal·lació d'esteses aèries es realitzarà amb la previsió de dispositius encaminats a impedir la col·lisió o electrocució d'aus (dispositius salvaocells, aïllament de conductors, etcètera).
  
Article 58. Telecomunicacions
  
Es permet la instal·lació de sistemes generals de telecomunicacions, únicament quan se situen fora de l'àmbit de la zona de protecció
  
Article 59. Aeroports/heliports
  
Únicament es podrà permetre la construcció de petits heliports amb fins de protecció contra incendis.
  
Article 60. Dics i preses
  
Es permet la construcció de preses menudes amb la finalitat d'embassar aigua per criteris de gestió de fauna, així com en actuacions de restauració hidrologicoforestal, per a això requeriran de declaració o estimació d'impacte ambiental d'acord amb el procediment establit en la legislació vigent.
  
Article 61. Avaluació d'impacte ambiental
  
Sense perjudici del que disposa els articles anteriors, s'hauran de sotmetre al procediment de declaració o, si és procedent, estimació d'impacte ambiental els projectes d'infrastructura a què es refereixen els annexos I i II del Reglament d'Impacte Ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
Títol III
  
Normes particulars
  
Capítol I
  
Concepte i aspectes generals
  
Article 62. Concepte i règim de protecció
  
1. Als efectes de particularitzar les normes protectores establides mitjançant aquest pla, s'han distingit les següents zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:
  
Zona d'influència:
  
Correspon a l'àmbit territorial del PORN perimetral al que es proposa per a la declaració d'espai natural protegit. Se subdivideix en les següents categories per a aconseguir els objectius de protecció i millora previstos en aquest pla:
  
- Àrees naturals.
  
- Àrees de predomini agrícola.
  
- Àrees d'expansió urbana.
  
- Àrees urbanitzades.
  
Zona de protecció:
  
Correspon a l'àrea per al qual es proposa la declaració d'espai natural protegit. Se subdivideix, al seu torn, en les següents categories per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:
  
- Àrees protecció ecològica.
  
- Àrees de protecció paisatgística.
  
2. Als efectes del que estableix la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, es defineix com a zona de protecció (ZP) a l'àrea per a la qual es proposa la declaració d'espai natural protegit amb la categoria de parc natural, sota el règim previst en l'article 7 d'aquesta llei.
  
Article 63. Interpretació
  
1. Les determinacions inherents a cada una de les categories de protecció assenyalades en l'article anterior constitueixen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i activitats permeses i prohibides per aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals.
  
2. En tot allò que no quede regulat en aquestes normes particulars seran d'aplicació les disposicions contingudes en les Normes Generals de Regulació d'Usos i Activitats.
  
3. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.
  
Capítol II
  
Zona d'influència
  
Secció primera
  
Àrees naturals.
  
Article 64. Caracterització
  
1. Inclou les zones no ocupades per les activitats humanes situades com una orla al voltant de la zona de protecció. Es tracta de zones en què predominen les formacions de matolls, amb major o menor presència d'una coberta arbòria.
  
2. El criteri d'intervenció per a aquesta àrea és el seu manteniment mitjançant una actuació dirigida a la conservació, permetent-ne la regeneració natural i manteniment dels cultius existents o realitzant actuacions encaminades a reforestar aquestes zones amb espècies arbòries pròpies de la zona. Pel que fa als terrenys agrícoles marginals, l'ús tradicional de bancals fa que es tracte de zones d'una gran fragilitat, el criteri d'intervenció als cultius abandonats és el de conservar la vegetació llenyosa residual del cultiu agrícola, com a element fixador del sòl, seguida d'una progressiva introducció d'espècies que, afavorides per les condicions pròpies del terreny agrícola, permeten una cobertura elevada del sòl i el seu progressiu pas a zones forestals arborades.
  
Article 65. Localització
  
S'estén per les zones de vegetació silvestre que envolten la zona de protecció, i ve a coincidir amb etapes de substitució dels boscos d'alzines que mantenen una cobertura vegetal acceptable i compleixen una important funció com a protectors del sòl. No obstant això, les seues característiques no fan necessària la seua inclusió en la zona de protecció.
  
Article 66. Usos permesos
  
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats al manteniment de l'activitat agrícola tradicional, al desenvolupament de l'activitat forestal, ramadera i cinegètica, i en particular, les activitats destinades a la regeneració i potenciació d'alzinar amb la finalitat de mantenir els processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
  
2. Tractaments de millora i conservació, com ho són: l'aclarida de millora i tallades de protecció fitosanitàries, tallades d'alliberament, esporgues de formació, i, en especial, la repoblació mitjançant sements, prèvia autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
3. Tala de pins i aprofitament de la fusta d'acord amb el que estableix les normes generals d'aquest pla i segons es determine en el Pla de Gestió Forestal i plans tècnics d'aprofitament forestal que es redacten a l'efecte. Es requereix l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.
  
4. Infrastructura de defensa contra incendis forestals, i, si és procedent, les obres de captació d'aigües lligades a aquesta activitat. Prèviament a la seua realització haurà de comptar amb autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
5. Els usos i actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquests espais o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreativonaturalístiques. Que incloga actuacions i adequacions recreativonaturalístiques de caràcter extensiu.
  
6. L'activitat ramadera amb les condicions assenyalades en les normes generals d'aquest pla o qualssevol altres que puga disposar la Conselleria de Medi Ambient per a garantir la conservació i regeneració de la massa forestal.
  
7. Els línies elèctriques i de telecomunicacions, amb les condicions i requisits establits en les normes generals d'aquest PORN. En qualsevol cas, necessitaran d'estimació d'impacte ambiental quan no es troben sotmesos a declaració d'impacte ambiental d'acord amb el que estableix el Decret 162/1990.
  
8. Instal·lacions provisionals per a l'execució d'obra pública i instal·lacions d'entreteniment d'obra pública. Requeriran informe previ favorable de la Conselleria de Medi Ambient, informe de l'organisme sectorial competent, i autorització de la conselleria competent en matèria d'urbanisme.
  
9. Habitatge de caràcter institucional per a guarderia forestal. Requeriran informe previ favorable de la Conselleria de Medi Ambient i autorització prèvia de la Conselleria competent en matèria d'urbanisme.
  
10. Construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals, l'aprofitament forestal o aquells previstos en el Pla d'Ús Públic. Prèviament es requerirà d'estimació d'impacte ambiental quan no estiguen sotmesos a declaració d'impacte ambiental.
  
11. Aprofitament forestal, d'acord amb els requisits i condicions assenyalats en les normes generals d'aquest pla.
  
12. Obertura de vies d'eixida per a l'extracció de fusta, prèviament a la seua realització haurà de comptar amb autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
13. Repoblació forestal sempre que siga d'espècies autòctones, prèvia aprovació per la Conselleria de Medi Ambient del corresponent projecte de repoblació.
  
14. Obres de restauració hidrologicoforestal. Haurà de comptar amb estimació d'impacte ambiental, sense perjudici del que disposa la legislació vigent.
  
15. Dipòsits d'aigua d'acord amb les condicions i requisits establits a l'article 54 de les normes generals d'aquest pla.
  
16. Heliports destinats exclusivament a l'extinció i prevenció d'incendis forestals.
  
17. Modificació de traçat i condicionament de camins i pistes.
  
18. Explotació d'activitats mineres actualment existents i legalment implantades. Actuacions de restauració en zones afectades per activitats extractives i mineres, d'acord amb el projecte de restauració aprovat segons el que estableixen les normes generals.
  
19. Infrastructures i instal·lacions vinculades al parc natural proposat, que donen servei als usos previstos en aquest PORN o que siguen declarades d'interés públic.
  
Article 67. Usos prohibits
  
1. Es consideren usos prohibits amb caràcter general tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es prohibeixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, agrícola, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments de la forests, o al desenvolupament d'activitats científiques i naturalístiques i no es troben expressament permesos a l'article anterior.
  
2. Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus.
  
3. Actuacions i instal·lacions de caràcter turístico-recreatiu, excepte les adequacions naturalístiques i recreatives establides en l'article anterior.
  
4. Construccions i edificacions públiques singulars, com per exemple: construccions i edificacions vinculades a la defensa nacional, centres sanitaris especials, centres d'ensenyament i culturals i cementiris.
  
5. Instal·lacions de tractament o eliminació de residus sòlids.
  
6. Suports de publicitat exterior, excepte indicadors de caràcter institucional.
  
7. La tala o arrabassament d'alzines i, en general, de qualsevol espècie vegetal de port arbori distinta del pi o d'espècies exòtiques que hagen de ser eliminades; excepte per raons fitosanitàries o que siga necessari per a la millora, sanejament i recuperació de les formacions de quercínies o altres espècies objecte de protecció.
  
8. Tanques i closes cinegètiques.
  
9. Obres, magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, i infrastructura de serveis a aquestes.
  
10. Conduccions elèctriques i de telecomunicacions la finalitat de les quals siga externa a l'àmbit del PORN.
  
11. Cultiu intensiu d'espècies forestals.
  
12. Utilització de productes fitosanitaris de categoria C o D.
  
13. Campaments de turisme.
  
14. Establiments d'allotjament.
  
Secció segona
  
Àrees de predomini agrícola
  
Article 68. Caracterització
  
1. Integren aquesta categoria aquelles zones subjectes a un aprofitament agrícola. Són, generalment, zones molt intervingudes per l'home, la vocació del qual és agrícola, tant de regadiu com de secà.
  
2. L'orientació predominant és cap a l'aprofitament agrícola. Potenciació de cultius tradicionals que contribuïsquen al manteniment d'unitats paisatgístiques d'alt valor. Manteniment de cultius agrícoles en unitats en què la preservació de bancals és essencial per a la conservació de sòls, així com també serveix de discontinuïtat a les masses forestals davant el risc d'incendis. Encara que es considera compatible amb els objectius de conservació la transformació del secà en regadiu, no així l'expansió de la frontera agrícola a costa de terrenys forestals.
  
Article 69. Localització
  
La major part de les àrees de predomini agrícola es localitzen en la vora sud-occidental de l'àmbit territorial del PORN.
  
Article 70. Usos permesos
  
Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb el que estableix el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que disposa les normes generals.
  
Així mateix es podrà permetre la implantació d'activitats vinculades al parc natural que es proposen en aquest PORN.
  
Article 71. Usos prohibits
  
Amb caràcter general, es prohibeixen els usos considerats no compatibles pel planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que disposa les normes generals d'aquest pla.
  
Secció tercera
  
Àrees d'expansió urbana.
  
Article 72. Caracterització
  
1. Es tracta de zones confrontants amb sòls urbans classificats pel planejament urbanístic vigent com a sòls urbanitzable, que no tenen valors naturals rellevants a protegir i que serveixen de zona de transició entre l'espai urbà i la zona de protecció amortint els impactes derivats de l'activitat urbanitzadora.
  
2. Els criteris d'ordenació són el seu manteniment com a sòl no urbanitzable comú si bé permetent la possibilitat d'expansió urbana de baixa densitat. Establint una gradació d'intensitats de major a menor a mesura que s'acoste a la zona de protecció. Hi haurà d'existir una atenció exquisida amb els possibles desenvolupaments urbanístics o amb la implantació d'activitats per a no tenir cap incidència sobre l'espai subjecte a especial protecció.
  
Article 73. Localització
  
La totalitat de les àrees d'expansió es troben en la part septentrional del PORN, al terme municipal de Peñíscola.
  
Article 74. Usos permesos
  
Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors.
  
Si es desenvolupara alguna actuació de desenvolupament urbà, s'admetran els usos residencials i terciaris. En cap cas l'edificabilitat del sector que es delimite podrà superar 0,35 metres quadrats de sostre per metre quadrat de sòl.
  
Article 75. Usos prohibits
  
Amb caràcter general, es prohibeixen els usos industrials i aquells no permesos pel planejament urbanístic per a sòls urbans o urbanitzable d'ús residencial o terciari.
  
Secció quarta
  
Àrees urbanitzades
  
Article 76. Caracterització
  
1. Es tracta de les zones edificades o edificables segons el planejament urbanístic vigent i les característiques del qual no fan aconsellable sostraure-les al procés urbanitzador.
  
2. Els criteris per a la seua gestió respondran a les previsions efectuades en el planejament urbanístic municipal. Únicament caldrà ser especialment prudent en relació amb els efectes que aquestes àrees puguen produir en l'entorn natural de la serra; com és el cas del tractament d'efluents líquids, arreplegada i tractament de residus sòlids, infrastructures d'accés, així com de proveïment i subministrament (aigua, electricitat, telèfon), risc d'incendi a l'entorn d'aquestes àrees.
  
Article 77. Localització
  
La totalitat les àrees urbanitzades es localitzen als extrems septentrionals i meridionals de l'àmbit territorial del PORN.
  
Article 78. Usos permesos
  
Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb el que estableix el planejament urbanístic, sense perjudici del que disposa les normes generals.
  
Article 79. Usos prohibits
  
Amb caràcter general, es prohibeixen els usos considerats no compatibles pel planejament urbanístic per al sòl urbà o urbanitzable, sense perjudici del que disposa les normes generals d'aquest pla.
  
Capítol III
  
Zona de protecció.
  
Secció primera
  
Àrees de protecció ecològica.
  
Article 80. Caracterització
  
1. Correspon als espais en què la conservació és prioritària, i s'exigeix una limitació dels aprofitaments i potenciació de la riquesa ecològica. S'inclouen en aquesta categoria tots els espais d'interés botànic de la serra, així com les masses de pinar i les alzines, juntament amb formacions de matolls ben estructurades, amb major o menor presència d'una coberta arbòria d'alt valor ecològic i paisatgístic. Així mateix, s'inclouen les àrees de major valor per a la fauna.
  
2. El criteri d'intervenció per a les masses d'alzinar és el de conservació de les masses existents, la seua potenciació, regeneració i repoblació naturals, amb la finalitat de mantenir els processos ecològics essencials i la seua diversitat biològica, fent especial insistència en actuacions dirigides a afavorir la repoblació natural per llavors i la producció de bellotes; així com el foment de la seua utilització amb fins científics i didacticonaturalístics. Pel que fa a les zones de pinar, el criteri principal és aconseguir el manteniment de l'ecosistema, afavorint-se la introducció progressiva d'alzines a fi de diversificar i enriquir l'ecosistema. En aquells pinars que han començat a ser envaïts per aquesta espècie, el criteri d'intervenció és aconseguir formacions boscoses que l'alzina siga l'espècie principal, permetent la presència d'una massa forestal mesclada. En les zones en què el matoll és dominant, el criteri principal és el manteniment d'aquestes àrees mitjançant una actuació dirigida a la seua conservació, permetent la regeneració natural, que podria ser reforçada mitjançant reforestació manual amb espècies de matoll i arbòries (alzines i pins). En aquest sentit, és necessària la realització de labors silvícoles que afavorisquen el desenvolupament progressiu d'un estrat arbori.
  
Article 81. Localització
  
S'estén, sobretot, per la cresta de la serra i les zones de forests públiques, així com gran part de la franja litoral inclosa en la zona de protecció.
  
Article 82. Usos permesos
  
1. Aquells que tinguen per objecte desenvolupar les disposicions contingudes en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals, en els termes que aquest establisca i, amb caràcter general, els destinats a la gestió de l'espai protegit o la investigació científica autoritzada que tinguen com a objectiu afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
  
2. El trànsit a peu de persones, excepcionalment en les zones i períodes que per raons de conservació o risc d'incendi establisca transitòriament l'administració responsable de la gestió de l'espai protegit podrà condicionar-se aquest ús.
  
3. La instal·lació d'infrastructura necessària per a la realització de les activitats de gestió i conservació previstes en aquest pla, per part de l'administració responsable de la gestió de l'espai protegit.
  
4. La realització d'activitats no prohibides i que no necessiten d'autorització. En tot cas, aquests usos i activitats no han d'afectar a la conservació dels recursos ni contravenir els objectius d'aquest pla.
  
5. L'activitat agrícola existent en el moment de declaració de l'espai protegit.
  
6. Les instal·lacions o edificacions de caràcter didàctic o científic, sempre que siga en aquells espais expressament indicats per a aquest tipus d'ús per aquest pla o pels programes que el desenvolupen i en les condicions establides en aquest. En tot cas, hauran de recolzar-se sobre construccions preexistents. La reconversió no podrà comportar un augment de l'altura de l'edificació i haurà de resoldre adequadament la depuració dels abocaments.
  
7. La senyalització de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'espai protegit.
  
8. Les activitats extractives existents i legalment implantades, en les condicions establides amb la llicència i en compliment exhaustiu del pla de restauració.
  
Article 83. Usos prohibits
  
1. Tots aquells que siguen incompatibles amb la finalitat de protecció de l'espai natural i els objectius de conservació dels recursos naturals i del paisatge previstos en aquest pla.
  
2. Qualsevol ús o activitat que contribuïsca a deteriorar la qualitat de les aigües, com per exemple, l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir la contaminació de les aigües superficials o subterrànies i l'abocament directe o indirecte en un llit públic, canal de reg, o aqüífer subterrani, d'aigües residuals sense depurar.
  
3. L'abocament o dipòsit permanent o temporal de tota classe de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, excepte en els casos de dipòsits temporals per neteja.
  
4. Obertures de nous pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit de l'espai protegit, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infrastructures de gestió i d'ús públic previstes en aquest pla, sempre que es justifique aquesta com l'única via de proveïment possible i aquelles que justificadament autoritze l'administració competent en matèria d'aigües en la utilització racional d'aquest recurs. En tot cas, hauran d'efectuar-se de forma que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
  
5. Moviments de terres i noves activitats extractives i mineres, excepte les labors de preparació i condicionament de sòls lligades a l'activitat agrícola, sempre que afecte a sòls en què s'admet el cultiu d'acord amb el que s'estableixen aquestes normes. Així com la recol·lecció de roques i minerals, excepte amb fins científics o de gestió.
  
6. La destrucció de bancals i marges d'aquests; així com les activitats que posen en perill la seua estabilitat o suposen la seua eliminació. L'estabilització i regeneració de terrenys podrà ser imposada als propietaris per raons ecològiques o de conservació de sòls, actuant l'administració amb caràcter subsidiari i a càrrec d'aquests en el cas que no complisquen amb aquesta obligació.
  
7. La rompuda de terrenys amb vegetació silvestre, així com l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola. En tot cas, es prohibeixen les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel.
  
8. Els aterraments de sòls, excepte en projectes de correcció de talussos.
  
9. La realització de qualsevol modificació substancial de l'estructura agrícola d'una finca.
  
10. La construcció de nous camins, sendes, pistes o viari de qualsevol tipus i l'asfaltat dels ja existents.
  
11. La tala, arrancada, arrabassament, esporga o qualsevol altre mètode d'eliminació d'espècies vegetals silvestres, excepte per raons fitosanitàries o de gestió i conservació, per ser necessari per a la millora de les comunitats vegetals; si és convenient, haurà de ser realitzada per l'òrgan competent en la gestió de l'espai protegit.
  
12. L'arreplegada de parts o llavors de les espècies vegetals incloses en els annexos I i II de l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades; així com les incloses en els annexos II i IV del Reial Decret 1.997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.
  
13. La introducció i repoblació amb espècies vegetals exòtiques, entenent-se aquestes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de la serra.
  
14. Les activitats que puguen comportar la destrucció o deteriorament irreversible de la fauna silvestre, tals com la destrucció de nius i caus, tràfic, manipulació i comerç de cries, ous i adults. Així com causar molèsties o pertorbar l'hàbitat de les espècies animals, excepte per raons de gestió o desenvolupament de projectes científics autoritzats.
  
15. La repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent-se per tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit de la serra, excepte les espècies cinegètiques autoritzades expressament per la Conselleria de Medi Ambient per a un aprofitament cinegètic sostenible.
  
16. L'alçament de tanques i closes, tret de les necessàries per a la gestió i conservació de l'espai protegit, havent de ser realitzats per l'organisme responsable de la gestió de l'espai protegit.
  
17. La col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori, com sobre les edificacions.
  
18. La recol·lecció, alteració o destrucció dels elements d'interés paleontològic, arqueològic, etnogràfic o qualsevol altre de tipus cultural, excepte amb fins d'investigació.
  
19. La realització de tota classe de maniobres militars i exercicis de comandament en què intervinguen vehicles o s'utilitze foc real, excepte en els supòsits previstos en la Llei Orgànica 4/1981, d'1 de juny, sobre els Estats d'Alarma, Excepció i Lloc.
  
20. L'edificació de nova planta, incloent-hi construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària.
  
21. L'ús de productes fitosanitaris de qualsevol tipus, excepte en els cultius existents, si és procedent, s'haurà d'ajustar a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionaments establits pels organismes competents. En tot cas, es prohibeix la utilització d'herbicides volàtils de qualsevol tipus.
  
22. L'activitat ramadera. La circulació de ramat, sempre sota la vigilància del pastor, podrà realitzar-se únicament per les vies pecuàries existents a la zona. excepte previsió, en cas contrari, d'un pla d'explotació ramadera en desenvolupament d'aquest PORN.
  
23. L'ús del foc fora d'edificacions o recintes tancats amb qualsevol finalitat. Igualment, es prohibeix tirar mistos i burilles. En tot cas, s'estarà al que disposa les disposicions sectorials per les quals es dicten normes i instruccions per a la prevenció i lluita contra els incendis forestals.
  
24. El llançament de coets, globus o artefactes de qualsevol classe que continguen foc o puguen provocar-lo directament; l'emmagatzematge, transport o utilització de matèries inflamables o explosives; la utilització de grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió, aparells de soldadura, etcètera; l'acumulació i emmagatzematge de fusta, llenya, residus i qualsevol altre material combustible que constituïsca risc d'incendis. S'exclou d'aquesta prohibició l'ús i emmagatzematge de combustible o la utilització d'aparells destinats al funcionament de les instal·lacions d'ús públic i gestió de l'espai protegit, i en edificacions existents, així com el transport per les vies d'accés.
  
25. La pràctica cinegètica, siga quina siga la modalitat, fora dels terrenys inclosos als vedats existents a l'aprovació d'aquest pla.
  
26. L'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent les instal·lacions de magatzematge o primera transformació de productes primaris.
  
27. La circulació amb vehicles a motor i velocípedes fora de carreteres i pistes, excepte en el cas de vehicles autoritzats per a tasques de conservació, vigilància i labors de rescat o seguretat marítima i per motius relacionats amb la gestió de l'espai protegit o per al desenvolupament de les activitats agrícoles autoritzades.
  
28. La realització de competicions esportives de qualsevol tipus.
  
29. L'enlairament i aterratge per a la pràctica de vol lliure en qualsevol de les seues modalitats, excepte en àrees que expressament indique el Pla d'Ús Públic; així com sobrevolar la zona a una altura inferior a 1.000 metres sobre el nivell del mar amb aparells a motor, excepte per raons de seguretat, rescat o activitats relacionades amb la conservació de l'espai protegit per l'òrgan gestor competent.
  
30. L'acampada i la construcció d'instal·lacions esportives, de qualsevol tipus, temporals o permanents.
  
31. La realització d'infrastructures de qualsevol tipus, tals com línies elèctriques i de telecomunicacions, antenes, sistemes d'il·luminació artificial, viaris, proveïment d'aigua i sanejament, abocadors de residus sòlids, etcètera, excepte les permeses en l'article anterior, les autoritzables previstes en l'article següent, les accions previstes en el programa d'actuació o les destinades al servei de les instal·lacions i activitats autoritzades en el pla, així com al compliment dels objectius, en ell plantejats.
  
Article 84. Usos autoritzables
  
Són activitats que han de ser autoritzades per l'administració encarregada de la gestió de l'espai protegit, o que requereixen informe d'aquesta quan corresponguen a altres òrgans de l'administració. Es consideren usos autoritzables els següents:
  
1. La construcció d'instal·lacions de sanejament d'edificacions i zones d'ús públic.
  
2. Qualsevol acció que puga dificultar o modificar el fluix de les aigües superficials, com a captacions o conduccions d'aigües. En tot cas únicament es podrà realitzar per al servei de les instal·lacions d'ús públic autoritzades, les vinculades a la gestió de l'espai protegit o reparació i manteniment de les existents.
  
3. La neteja de llits i marges de barrancs.
  
4. La recol·lecció de roques i minerals, espècimens de flora o fauna amb fins científics, sense perjudici del que estableix altres disposicions normatives.
  
5. La tala, arrancada, arrabassament, estassada o qualsevol altre mètode d'eliminació d'espècies vegetals per raons fitosanitàries, per a fins científics o per ser necessari per a la millora de les comunitats vegetals.
  
6. Els aterrassaments de sòls en projectes de correcció de talussos.
  
7. L'ampliació o modificació del traçat de camins i sendes o viàries existents.
  
8. L'arreplegada de parts o llavors de les espècies incloses en l'annex III de l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades; així com també les incloses en l'annex V del Reial Decret 1.997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.
  
9. L'extracció de fusta o llenya es podrà autoritzar, únicament, si respon a algun dels següents criteris:
  
- Proveïment de llenyes per a instal·lacions d'ús públic. En cap cas no es podran arreplegar lliurement pels visitants.
  
- Com resultat de labors de prevenció d'incendis.
  
- Com resultat de mesures fitosanitàries.
  
- Amb motiu d'estudis científics.
  
- Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
  
10. Infrastructures de defensa contra incendis forestals.
  
11. La reintroducció d'espècies animals o vegetals que no existisquen actualment a la zona. L'autorització haurà d'establir les condicions en què s'haurà de dur a terme aquesta actuació. La sol·licitud ha de contenir com a mínim un inventari ambiental de base i una justificació respecte de l'espècie a reintroduir, on s'establiran les seues característiques, calendari d'introducció, qualificació del personal encarregat de la seua execució i un programa de seguiment.
  
12. Les pràctiques cinegètiques a la zona en què s'autoritza per aquest pla (vedats existents) i les labors de control de fauna per motius de gestió de l'espai protegit.
  
13. Obres i actuacions per a la creació de punts d'aigua per a la fauna.
  
14. L'excavació, recol·lecció i manipulació dels elements d'interés paleontològic, arqueològic, etnogràfic o qualsevol altre de tipus cultural, amb fins d'investigació o educatius.
  
15. Qualsevol obra o activitat en el desenvolupament del qual sorgisquen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, paleontològic o antropològic, es comunicarà aquesta troballa a l'òrgan competent i a l'organisme responsable de la gestió de l'espai protegit perquè inicie els tràmits necessaris per a la seua avaluació i, si és procedent, prenga les mesures protectores oportunes.
  
16. La rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, per a això s'haurà de respectar en el seu disseny i en la composició les característiques arquitectòniques tradicionals.
  
17. La realització d'infrastructures, construccions o instal·lacions d'ús públic, sempre que siga per a la realització d'activitats de caràcter educatiu ambiental o científic, permanents o temporals, que no hagen estat previstes en aquest pla, i sempre que no siguen incompatibles amb els fins de protecció de l'espai protegit. En tot cas hauran de complir els següents requisits:
  
a) Hauran de realitzar-se sobre construccions preexistents. La reconversió no podrà comportar un augment de l'altura de l'edificació i haurà de resoldre adequadament la depuració dels seus abocaments.
  
b) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o reblit d'aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
  
c) Durant la realització de les obres, hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, havent de procedir, una vegada acabades les obres, a la restauració del terreny i de la coberta vegetal.
  
18. L'ús didàctic o divulgatiu per a grups organitzats (centres d'ensenyament, etcètera) de les instal·lacions destinades per aquesta finalitat.
  
19. L'activitat científica i l'ús de la infrastructura i equipament previst per a aquest fi.
  
Secció segona
  
Àrees de protecció paisatgística
  
Article 85. Caracterització
  
1. Es troba integrada aquesta categoria per terrenys, fonamentalment de propietat privada, que no arriben a la importància dels anteriors pel que fa a la seua maduresa ecològica. Solen dominar les formacions de matoll amb o sense un estrat arbori i zones cultivades abandonades, així com aquells terrenys agrícoles marginals de cultius llenyosos, com a ametller, garrofera i olivera, situats, generalment, a zones amb forts pendents que es troben ben integrades en el medi i contribuïxen, al seu torn, a protegir els sòls de l'erosió.
  
2. El criteri d'intervenció per a aquests espais és la millora d'aquestes àrees, permetent la seua regeneració natural on siga possible, com a pas previ per a realitzar actuacions encaminades a aconseguir una coberta arbòria que permeta una diversificació de l'ecosistema. S'haurà de potenciar la seua regeneració activa, repoblant en els casos en què aquesta no siga possible, incloent la sembra d'espècies característiques del matoll en àrees d'escassa cobertura, difícil regeneració natural i amb problemes d'erosió i pèrdua d'horitzons edàfics. En les zones en què existisca una coberta arbòria s'afavorirà el desenvolupament d'aquestes espècies mitjançant labors adequades de silvicultura.
  
En relació amb les zones agrícoles abandonades o els terrenys agrícoles marginals, el criteri és el de conservar la vegetació llenyosa residual del cultiu agrícola, com a element fixador del sòl, seguida d'una progressiva introducció d'espècies que, afavorides per les condicions pròpies del terreny agrícola, permeten una cobertura elevada del sòl i el seu progressiu pas a zones forestals arborades.
  
Article 86. Localització
  
Ocupen la major part de la zona de protecció, coincidint sobretot amb la vessant oriental de la serra, entre les zones altes i la façana costanera.
  
Article 87. Usos permesos
  
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots els arreplegats per a les àrees de protecció ecològica i les normes generals d'aquest pla que li siguen d'aplicació. En general, es permeten tots aquells usos destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
  
2. Es considera permesa amb caràcter general l'activitat agrícola tradicional i el manteniment dels cultius existents.
  
3. L'activitat ramadera no estabulada. La circulació de ramat haurà de realitzar-se sempre sota la vigilància del pastor.
  
4. Les activitats extractives existents i legalment implantades, en les condicions establides en la llicència i amb compliment exhaustiu del pla de restauració.
  
Article 88. Usos prohibits
  
1. Tots aquells que siguen incompatibles amb la finalitat de protecció de l'espai natural i els objectius de conservació dels recursos naturals i del paisatge previstos en aquest pla.
  
2. Qualsevol ús o activitat que contribuïsca a deteriorar la qualitat de les aigües, com per exemple, l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir la contaminació de les aigües superficials o subterrànies i l'abocament directe o indirecte en un llit fluvial públic, canal de reg, o aqüífer subterrani, d'aigües residuals sense depurar.
  
3. L'abocament o dipòsit permanent o temporal de tota classe de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, excepte en els casos de dipòsits temporals per neteja.
  
4. Obertures de nous pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit de l'espai protegit, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infrastructures de gestió i d'ús públic previstes en aquest pla, sempre que es justifique aquesta com l'única via de proveïment possible i aquelles que justificadament autoritze l'administració competent en matèria d'aigües en la utilització racional d'aquest recurs. En tot cas, hauran d'efectuar-se de forma que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
  
5. Moviments de terres i noves activitats extractives i mineres, excepte les labors de preparació i condicionament de sòls lligades a l'activitat agrícola, sempre que afecte a sòls en què s'admet el cultiu d'acord amb el que estableix aquestes normes. Així com la recol·lecció de roques i minerals, excepte amb finalitats científiques o de gestió.
  
6. La destrucció de bancals i marges d'aquests; així com les activitats que posen en perill la seua estabilitat o suposen la seua eliminació. L'estabilització i regeneració de terrenys podrà ser imposada als propietaris per raons ecològiques o de conservació de sòls, i l'administració actuarà amb caràcter subsidiari i a càrrec d'aquests en el cas que no complisquen amb aquesta obligació.
  
7. La rompuda de terrenys amb vegetació silvestre, així com l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola.
  
8. Els aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de talussos.
  
9. La construcció de nous camins, sendes, pistes o viari de qualsevol tipus.
  
10. La tala, arrancada, arrabassament, esbrossada o qualsevol altre mètode d'eliminació d'espècies vegetals silvestres, excepte en els camps actualment cultivats o per raons fitosanitàries o de gestió i conservació, per ser necessari per a la millora de les comunitats vegetals; en aquest cas haurà de ser realitzada per l'òrgan competent en la gestió de l'espai protegit.
  
11. L'arreplegada de parts o llavors de les espècies vegetals incloses en els annexos I i II de l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades, així com les incloses als annexos II i IV del Reial Decret 1.997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.
  
12. La introducció i repoblació amb espècies vegetals exòtiques, entenent-se aquestes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de la serra. S'exceptuen les zones actualment cultivades.
  
13. Les activitats que puguen comportar la destrucció o deteriorament irreversible de la fauna silvestre, tals com la destrucció de nius i caus, tràfic, manipulació i comerç de cries, ous i adults. Així com causar molèsties o pertorbar l'hàbitat de les espècies animals, excepte per raons de gestió o desenvolupament de projectes científics autoritzats.
  
14. La repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent-se per aquesta tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit de la serra, excepte les espècies cinegètiques expressament autoritzades per la Conselleria de Medi Ambient per a un aprofitament cinegètic sostenible.
  
15. L'alçament de tanques i closes, excepte per necessitats de gestió i conservació de l'espai protegit, que haurà de realitzar l'organisme responsable de la gestió de l'espai protegit.
  
16. La col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori, com sobre les edificacions.
  
17. La recol·lecció, alteració o destrucció dels elements d'interés paleontològic, arqueològic, etnogràfic o qualsevol altre de tipus cultural, excepte amb fins d'investigació.
  
18. La realització de tota classe de maniobres militars i exercicis de comandament en què intervinguen vehicles o s'utilitze foc real, excepte en els supòsits establits en la Llei Orgànica 4/1981, d'1 de juny, sobre els Estats d'Alarma, Excepció i Lloc.
  
19. L'edificació de nova planta, incloent construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària.
  
20. L'ús de productes fitosanitaris de qualsevol tipus, excepte en els cultius existents, en aquest cas haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionaments establits pels organismes competents. En tot cas, es prohibeix la utilització d'herbicides volàtils de qualsevol tipus.
  
21. L'ús del foc fora d'edificacions o recintes tancats amb qualsevol finalitat. Igualment, es prohibeix tirar mistos i burilles i l'ús de cartutxos de caça proveïts d'embolics de paper. En tot cas, s'estarà al que disposa les disposicions sectorials per les quals es dicten normes i instruccions per a la prevenció i lluita contra els incendis forestals.
  
22. El llançament de coets, globus o artefactes de qualsevol classe que continguen foc o puguen provocar-lo directament; l'emmagatzematge, transport o utilització de matèries inflamables o explosives; la utilització de grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió, aparells de soldadura, etcètera; l'acumulació i emmagatzematge de fusta, llenya, residus i qualsevol altre material combustible que constituïsca risc d'incendis. S'exclou d'aquesta prohibició l'ús i emmagatzematge de combustible o la utilització d'aparells destinats al funcionament de les instal·lacions d'ús públic i gestió de l'espai protegit, i en edificacions existents, així com el transport per les vies d'accés a elles.
  
23. La pràctica cinegètica, siga quina siga la modalitat, fora dels terrenys inclosos en els vedats existents a l'aprovació d'aquest pla.
  
24. L'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent-hi les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.
  
25. La circulació amb vehicles a motor i velocípedes fora de carreteres i pistes, excepte en el cas de vehicles autoritzats per a tasques de conservació, vigilància i labors de rescat o seguretat marítima i per motius relacionats amb la gestió de l'espai protegit o per al desenvolupament de les activitats agrícoles autoritzades.
  
26. La realització de competicions esportives de qualsevol tipus, excepte autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
27. L'enlairament i aterratge per a la pràctica de vol lliure en qualsevol de les seues modalitats; així com sobrevolar la zona a una altura inferior a 1.000 metres sobre el nivell del mar amb aparells a motor, excepte per raons de seguretat, rescat o activitats relacionades amb la conservació de l'espai protegit per l'òrgan gestor competent i en aquelles àrees expressament establides en el Pla d'Ús Públic.
  
28. L'acampada i la construcció d'instal·lacions esportives, de qualsevol tipus, temporals o permanents.
  
29. La realització d'infrastructures de qualsevol tipus, tals com línies elèctriques i de telecomunicacions, antenes, sistemes d'il·luminació artificial, viaris, proveïment d'aigua i sanejament, abocadors de residus sòlids, etcètera, excepte les autoritzables d'acord amb l'article següent, les accions previstes en el programa d'actuació o les destinades al servei de les instal·lacions i activitats o usos autoritzats en el pla, així com al compliment dels objectius, en ell plantejats.
  
Article 89. Usos autoritzables
  
Són activitats que han de ser autoritzades per l'administració encarregada de la gestió de l'espai protegit, o que requereixen un informe d'aquesta quan corresponguen a altres òrgans de l'administració. Es consideren usos autoritzables els següents:
  
1. La construcció d'instal·lacions de sanejament d'edificacions i zones d'ús públic.
  
2. Qualsevol acció que puga dificultar o modificar el fluix de les aigües superficials, com a captacions o canalitzacions d'aigües. En tot cas únicament es podrà realitzar per al servei de les instal·lacions d'ús públic autoritzades, les vinculades a la gestió de l'espai protegit o reparació i manteniment de les existents.
  
3. La neteja de llits fluvials i marges de barrancs.
  
4. La recol·lecció de roques i minerals, espècimens de flora o fauna amb fins científics, sense perjudici del que estableix altres disposicions normatives.
  
5. La tala, arrancada, arrabassament, esbrossada o qualsevol altre mètode d'eliminació d'espècies vegetals per raons fitosanitàries, per a fins científics o per ser necessari per a la millora de les comunitats vegetals.
  
6. Els aterrassaments de sòls en projectes de correcció de talussos.
  
7. L'ampliació, asfaltat o modificació del traçat de camins i sendes o viàries existents.
  
8. L'arreplegada de parts o llavors de les espècies incloses en l'annex III de l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades, així com les incloses en l'annex V del Reial Decret 1.997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.
  
9. L'extracció de fusta o llenya es podrà autoritzar, únicament, si respon a algun dels criteris següents:
  
- Proveïment de llenyes per a instal·lacions d'ús públic. En cap cas es podran arreplegar lliurement pels visitants.
  
- Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.
  
- Com a resultat de mesures fitosanitàries.
  
- Amb motiu d'estudis científics.
  
- Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
  
10. Infrastructures de defensa contra incendis forestals.
  
11. La reintroducció d'espècies animals o vegetals que no existisquen actualment en la zona. L'autorització haurà d'establir les condicions en què haurà de dur-se a terme aquesta actuació. La sol·licitud ha de contenir com a mínim un inventari ambiental de base i una justificació respecte de l'espècie a reintroduir, on s'establiran les seues característiques, calendari d'introducció, qualificació del personal encarregat de l'execució i un programa de seguiment.
  
12. Les pràctiques cinegètiques en la zona en què s'autoritza per aquest pla (vedats existents) i les labors de control de fauna per motius de gestió de l'espai protegit.
  
13. Obres i actuacions per a la creació de punts d'aigua per a la fauna.
  
14. L'excavació, recol·lecció i manipulació dels elements d'interés paleontològic, arqueològic, etnogràfic o qualsevol altre de tipus cultural, amb fins d'investigació o educatius.
  
15. Qualsevol obra o activitat en el desenvolupament del qual sorgisquen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, paleontològic o antropològic, es comunicarà el dit troballa a l'òrgan competent i a l'organisme responsable de la gestió de l'espai protegit perquè inicie els tràmits necessaris per a la seua avaluació i, si és procedent, prenga les mesures protectores oportunes.
  
16. La rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, per a això s'haurà de respectar en el seu disseny i composició les característiques arquitectòniques tradicionals.
  
17. La realització d'infrastructures, construccions o instal·lacions d'ús públic, sempre que siguen de caràcter recreatiu naturalístic, educatiu ambiental o científic, permanents o temporals, o d'interés general, que no hagen estat previstes en aquest pla, i sempre que no siguen incompatibles amb els fins de protecció de l'espai protegit. En tot cas hauran de complir els següents requisits:
  
a) Hauran de realitzar-se sobre construccions preexistents. La reconversió no podrà comportar un augment de l'altura de l'edificació i haurà de resoldre adequadament la depuració dels seus abocaments.
  
b) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o reblits en aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
  
c) Durant la realització de les obres, hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i caldrà procedir, una vegada acabades les obres, a la restauració del terreny i de la coberta vegetal.
  
18. L'ús didàctic o divulgatiu per a grups organitzats (centres d'ensenyament, etcètera) de les instal·lacions destinades per a aquest fi.
  
19. L'activitat científica i l'ús de la infrastructura i equipament previst per a aquest fi.
  
20. Les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel. Així com la realització de qualsevol modificació substancial de l'estructura agrícola d'una finca, i serà necessària la presentació d'un projecte en què s'especifiquen les accions que es pretenen portar a terme i a què hauran d'ajustar-se els treballs a realitzar.
  
21. L'ús de productes fitosanitaris, i caldrà ajustar-se a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionaments establits per l'òrgan competent en la gestió de l'espai protegit.
  
22. La instal·lació de ruscos, sempre que es troben a més de 100 metres de vies de trànsit de qualsevol tipus i a més de 500 metres de les zones agrícoles i d'ús públic.
  
23. Recol·lecció consuetudinària de fruits, sements i plantes silvestres de consum tradicional, sempre que existisca consentiment del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que l'organisme responsable de la gestió de l'espai protegit puga establir quan resulte perjudicial per la intensitat o altres causes per a la flora o fauna. En qualsevol cas, queda prohibit l'arrancada de la planta, que s'haurà de recol·lectar-se mitjançant tallada.
  
Secció tercera
  
Protecció del medi marí.
  
Article 90. Protecció del medi marí
  
1. Reserva marina: juntament a la declaració de l'espai natural protegit del Parc Natural de la Serra d'Irta es declararà la Reserva Marina d'Irta, en exercici de les competències de la Generalitat Valenciana sobre declaració d'espais naturals protegits.
  
2. La reserva marina tindrà la consideració de reserva natural d'acord amb el que disposa el paràgraf 3 de l'article 10 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
3. Delimitació de la reserva marina: s'inclou en la reserva marina la franja marina adjacent al Parc Natural de la Serra d'Irta que s'estén entre la desembocadura del barranc de Volant i la del barranc de Malentivet, amb una amplària de fins a -20 metres de profunditat. Dins de la reserva esmentada, s'estableix als efectes d'ordenació i protecció una zona de reserva marina integral que inclou fins a -10 metres de profunditat.
  
4. Limitacions d'ús en la zona de reserva marina integral: amb caràcter general, en les zones de reserva integral indicades queda prohibida
  
- L'ancoratge d'embarcacions fora dels llocs establits per a això.
  
- La pesca professional, excepte els casos en què la conselleria competent en matèria de pesca autoritze determinades pesqueres tradicionals d'arts menors i la realització d'estudis o treballs científics.
  
- Esports nàutics que impliquen la utilització d'embarcacions a motor.
  
- La construcció de noves instal·lacions nauticoesportives.
  
- La introducció d'espècies, excepte en els casos en què l'administració del parc o la reserva marina autoritzen o promoguen la recuperació de poblacions d'organismes marins.
  
- L'establiment de nous emissaris submarins.
  
- El dragatge de fons.
  
- L'abocament de tota classe de residus.
  
- La construcció de vivers per a cultius marins.
  
5. Limitacions d'ús en la reserva marina: dins de la reserva marina i fora de la zona de reserva marina integral, les mateixes que en la zona de reserva marina integral si bé es permetran:
  
- Els esports nàutics que impliquen una velocitat no superior a sis nusos.
  
- La pesca sempre que no siga amb arts d'arrossegament i de cèrcol.
  
Secció quarta
  
Règim general de protecció
  
Article 91. Caracterització
  
Es tracta d'un espai amb un important valor ecològic, de gran originalitat botànica i paisatgística en l'àmbit de la Comunitat Valenciana que es troba en una situació de gran vulnerabilitat com a conseqüència de recents processos socioeconòmics que han alterat el règim tradicional d'aprofitament dels recursos i, en conseqüència, l'equilibri existent entre la conservació d'aquests i la seua utilització.
  
Article 92. Delimitació
  
1. A fi de facilitar el reconeixement territorial de la delimitació proposada, s'ha optat, sempre que ha estat possible, per l'establiment de límits coincidents amb estructures físiques clarament identificables com a camins, barrancs o vies pecuàries, o bé límits administratius clars com la classificació urbanística del sòl; recorrent a cotes quan no ha estat possible trobar altres elements més clars. La coincidència dels elements proposats per a la delimitació amb determinades característiques fisiogràfiques (divisòries d'aigües, barrancs, etcètera), fa que aquesta delimitació arreplegue, amb gran fidelitat i precisió, els ecosistemes de major valor ambiental de la serra.
  
2. La delimitació de la zona de protecció, la representació cartogràfica de la qual a escala 1/10.000 queda arreplegada al mapa de zonificació, es descriu, començant des del nord, en la ribera del mar, i seguint el sentit contrari a les agulles del rellotge, com segueix:
  
Al terme de Peñíscola, des de la desembocadura al mar del barranc de Volant, segueix per aquest i continua aigües amunt pel barranc de la Rabosera fins a la seua confluència amb el límit del sòl classificat com a urbà de la Font Nova, segueix per aquest límit vorejant la urbanització i deixant-la fora de l'espai protegit fins a coincidir amb la cota 50 metres. Segueix per la cota 50 fins a la intersecció amb el barranc de Sant Antoni, pel qual segueix aigües amunt fins a la seua confluència amb el camí de la urbanització de Sant Antoni, continua vorejant l'àmbit del pla parcial Sant Antoni, quedant exclòs de l'espai protegit, fins a la intersecció amb la cota 150 metres, per la qual continua el límit fins a arribar a la seua confluència amb el sòl classificat com a urbà dels Pitxells, pel qual segueix, deixant-lo fora de l'espai protegit, fins a la intersecció amb el barranc de Lacan. Continua per aquest barranc, aigües avall, fins a la intersecció amb el camí de Mongells; pel qual segueix fins a la intersecció amb la cota 150 metres. Segueix per aquesta cota fins a entrar en el terme de Santa Magdalena de Pulpis.
  
Al terme de Santa Magdalena de Pulpis, el límit discorre per la cota de 200 metres, coincident amb el límit entre el sòl no urbanitzable i el sòl no urbanitzable de protecció mediambiental del planejament municipal fins a confluir amb l'assegador del camí de la Romana i entrar al terme d'Alcalà de Xivert.
  
Al terme d'Alcalà de Xivert segueix cap al sud-oest per l'assegador del camí de la Romana, continuant per l'assegador de la Serra fins a la seua confluència amb la canyada reial de la Bassa de Llora. Continua per aquesta via pecuària fins a coincidir amb el límit de la forest pública (número 1012), pel qual segueix en direcció nord-est cap a la capçalera de la rambla de l'Ametler, segueix aigües dalt fins a la confluència amb el barranc del Tolec, des d'on segueix pel límit de la forest pública fins a la intersecció amb el barranc de la Carrera, des d'on continua per la cota de 250 metres en direcció sud fins a arribar a l'altura de l'ermita de Santa Llúcia i Sant Benet, envoltant-la i continuant per aquesta mateixa cota cap al nord i pel barranc fins a intersectar amb el camí de l'ermita, pel qual discorre fins a la confluència amb el sòl urbà de la urbanització El Pinar. Voreja aquesta pel nord-oest, excloent-la de l'àmbit de l'espai protegit, fins a la confluència amb el barranc de Malentivet. Segueix cap a l'est, aigües avall, pel barranc esmentat fins a la seua desembocadura en el mar.
  
Des de la desembocadura del barranc de Malentivet, segueix el límit per la ribera del mar en direcció nord fins a arribar a la desembocadura del barranc de Volant, on ha començat aquesta descripció.
  
Article 93. Àrea d'influència socioeconòmica
  
Als efectes del que disposa l'article 18.2 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora Fauna Silvestres i els articles 21 i 22 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'ha establit un àrea d'influència socioeconòmica (ZI) que abraça la totalitat de l'àmbit territorial inclòs en el PORN.
  
Article 94. Règim de protecció
  
1. Atesa la representativitat dels ecosistemes arreplegats en l'àmbit de la zona de protecció, la singularitat de la seua flora i fauna i els elevats valors ecològics, científics, educatius, culturals i estètics que posseeix, mereixedors d'una atenció preferent. Es proposa la declaració de la zona de protecció com a Parc Natural de la Serra d'Irta, d'acord amb el règim assenyalat en l'article 7 de la Llei 11/1994, de 27 de decembre, de la Generalitat Valenciana d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
2. D'acord amb l'article 7.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, les activitats a realitzar s'orientaran cap als usos tradicionals agrícoles, ramaders i silvícoles i els aprofitaments compatibles amb els fins que motiven la seua proposta de protecció, així com a la seua visita i gaudi ordenat. Els altres usos podran ser objecte d'exclusió en la mesura en què entren en conflicte amb els valors que es pretén protegir.
  
Article 95. Efectes de la declaració del Parc Natural de la Serra d'Irta
  
La declaració d'espai natural protegit comportarà els efectes assenyalats en l'article 18 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 96. Procediment de declaració del Parc Natural de la Serra d'Irta
  
1. La declaració del Parc Natural de la Serra d'Irta és competència del Govern Valencià, d'acord amb el que estableix l'article 24 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, que el podrà realitzar mitjançant decret o bé mitjançant llei de les Corts Valencianes.
  
2. L'inici del procediment per a la seua declaració correspon a la Conselleria de Medi Ambient, d'acord amb el que disposa l'article 25 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
3. El procediment per a la tramitació i declaració serà l'establit en els articles 26 i 27 de la Llei 11/1994.
  
Article 97. Ordenació de l'espai natural protegit
  
1. En aplicació de l'article 31 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, l'ordenació de l'àmbit territorial declarat com a Parc Natural de la Serra d'Irta es portarà a terme mitjançant un Pla Rector d'Ús i Gestió (PRUG).
  
2. El PRUG constitueix el marc en què es desenvolupen les activitats directament lligades a la declaració d'espai natural protegit i, en particular, la investigació, l'ús públic i la conservació, protecció i millora dels valors naturals.
  
3. El contingut mínim a què haurà d'ajustar-se el PRUG del Parc Natural de la Serra d'Irta és el contingut en l'article 39 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i s'haurà de tramitar d'acord al que assenyala l'article 41 de la dita llei.
  
Article 98. Gestió de l'espai natural protegit
  
1. En aplicació de l'article 48 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el règim de gestió aplicable al Parc Natural de la Serra d'Irta s'establirà en l'acte de la seua declaració.
  
2. S'anomenarà un director conservador del parc pel conseller de Medi Ambient en els termes establits en l'article 48 i amb les funcions assenyalades en l'article 49 de la llei a què es fa referència.
  
3. Es crearà un òrgan col·legiat de caràcter consultiu per a col·laborar en la gestió de l'espai protegit, les funcions de la qual seran, almenys, les assenyalades en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i la composició de les quals serà la recollida en l'article 51 d'aquesta llei.
  
4. A fi de facilitar la gestió i l'aportació i col·laboració financera d'organismes, entitats o persones, tal com estableix l'article 48.7 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, la gestió pressupostària i administrativa del parc natural s'individualitzarà mitjançant la creació d'un programa específic.
  
Article 99. Regulació d'usos i activitats
  
1. Sense perjudici del que disposa l'article 52 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, pel qual es consideren com a infracció administrativa, i en conseqüència queden prohibides, diverses accions que puguen afectar negativament a un espai natural protegit. Es consideren usos permesos, amb les condicions i requisits que s'hagen assenyalat per a cada cas, els així previstos en les normes generals d'aquest pla, així com en les normes particulars per a cada una de les categories d'ordenació establides.
  
2. Aquesta regulació d'usos i activitats en l'àmbit de l'espai natural protegit es realitza sense perjudici de les possibles determinacions que en el seu moment establisca el Pla Rector d'Ús i Gestió, el qual podrà modificar el que disposa aquestes normes únicament quan suposen una major protecció dels valors ecològics i paisatgístics o servisquen per a aclarir o concretar les determinacions efectuades en aquest PORN.
  
Directrius i criteris per a l'elaboració del Pla Rector d'Ús i Gestió (PRUG)
  
1. El PRUG haurà de desenvolupar les directrius i actuacions que per a l'àmbit de l'espai protegit s'estableixen en aquest PORN, especialment en relació amb la planificació d'activitats d'ús públic, i a les activitats d'investigació i conservació de la naturalesa. El PRUG efectuarà una ordenació i regulació d'activitats a fi d'aconseguir un desenvolupament racional i equilibrat d'aquestes, compatible amb els objectius de protecció d'aquest pla, i en prevenció de la possible generació d'impactes sobre els ecosistemes de la serra d'Irta.
  
2. El PRUG establirà, així mateix, l'òrgan de gestió més adequat per a la gestió del parc natural i la seua zona d'influència. Dins de les funcions que se li assignen, es tindrà en compte la possible concentració de competències en aquest per a efectuar un seguiment conjunt del PORN i del PRUG, ja que cal tenir en compte que el present pla constitueix la norma bàsica de regulació d'usos i aprofitaments de l'àmbit de la serra d'Irta, espai que passarà a ser, en part del seu territori, espai natural protegit, i la resta, zona d'influència socioeconòmica del parc.
  
En tant s'aprove el Pla Rector d'Ús i Gestió que haurà d'establir les normes de gestió i actuació necessàries per a la conservació dels valors de l'espai protegit, que seran competència de l'administració gestora d'aquest, s'estableixen les següents funcions per a l'organisme responsable de la gestió del parc:
  
I. Garantir el compliment del règim d'usos establit en la normativa d'aquest document.
  
II. Promoure la col·laboració d'altres organismes amb competència per a portar a terme les actuacions de restauració i conservació contemplades en el pla.
  
III. Coordinar els serveis que s'oferisquen al públic en el parc natural per a garantir la protecció dels seus valors naturals de forma compatible amb l'ús públic ordenat.
  
IV. Elaborar el programa anual de treball, establint els projectes a realitzar en ordre de prioritat i el pressupost corresponent per a cada un d'ells.
  
V. Redactar o, si és procedent, dirigir i supervisar els projectes que desenvolupen el pla.
  
VI. Elaborar la memòria anual d'activitats i resultats.
  
VII. Proposar la revisió del pla una vegada finalitzades les actuacions previstes en el mateix o quan existisca causa que el justifique.
  
3. En relació amb el que assenyala les normes particulars d'aquest PORN respecte de la regulació d'usos i activitats en l'àmbit de la zona de protecció (ZP), les determinacions que establisca el Pla Rector d'Ús i Gestió podran modificar el que disposa aquestes normes únicament quan estiga justificat en la millor consecució dels objectius d'aquest pla i del PRUG. En relació amb la planificació d'activitats d'ús públic, i a les activitats d'investigació i conservació de la naturalesa, es tindran en compte les següents directrius i criteris:
  
3.1 En relació amb les activitats d'ús públic.
  
Entre els objectius del PORN, ha quedat plantejada la necessitat d'establir un conjunt integrat i coordinat d'infrastructures i equipaments didàctics, recreatius i d'ús públic en general, que siga capaç de fer front eficaçment a la creixent demanda social sobre aquest àrea. L'ordenació de l'ús públic en l'àmbit d'actuació del PRUG es planteja, a més, a través dels següents criteris d'actuació:
  
I. Sobre la base de l'ordenació realitzada en el PORN per al desenvolupament de l'ús públic i dels criteris que, per a ell, es plantegen, el PRUG haurà de desenvolupar la zonificació i ordenació de forma detallada, concretant l'ordenació de les infrastructures i els equipaments destinats a facilitar el descobriment de la naturalesa, i les característiques dels mateixos, així com la seua localització: sendes, centre d'acollida, refugis, etcètera.
  
II. El futur parc natural haurà de comptar, ja siga en el seu interior o en la zona d'influència, almenys amb un centre d'interpretació i acollida i un alberg amb finalitat social.
  
III. Es procurarà que la realització d'edificacions lligada a la gestió de l'espai natural protegit, s'efectue sobre edificació existent, i que tinga en consideració que presten un servei a la col·lectivitat.
  
IV. Desenvolupar un programa d'activitats per als amants de l'aire lliure i la naturalesa, sempre amb la premissa de protecció i conservació del patrimoni natural.
  
V. A fi d'aconseguir una major rendibilització i racionalització dels recursos, s'hauran de tenir en compte els equipaments ja existents (sendes, àrees recreatives, etcètera) i les actuacions d'ús públic previstes (plans o projectes en elaboració o execució), amb l'objecte d'evitar duplicitats innecessaris i de buscar la màxima complementarietat entre elles.
  
VI. Preveure la posada en marxa i el manteniment de les infrastructures i equipaments lligats a l'ús públic, així com el seu finançament, i les fórmules de gestió més adequades a cada cas (concessió, o arrendament d'instal·lacions, necessitats de personal, etcètera).
  
VII. Realitzar la programació inicial de la informació sobre el parc als visitants, (publicacions, fullets i materials diversos, audiovisuals, etcètera).
  
VIII. Disseny i senyalització d'una xarxa de sendes que procure combinar els usos tradicionals amb la utilitat als passejants, per a descobrir les zones de major interés. Cal preveure el manteniment regular de la xarxa de sendes.
  
IX. La senyalització de les sendes es limitarà a l'essencial. Els punts principals d'accés han d'equipar-se amb panells que incloguen un mapa de localització, i descripció dels principals punts d'interés on s'explique les característiques més destacades dels ecosistemes i els usos tradicionals, així com la reglamentació de l'espai natural protegit.
  
X. Promoció, foment i conservació d'usos i tradicions socials vinculades a la serra d'Irta.
  
3.2. En relació amb les activitats d'investigació i de conservació d'ecosistemes.
  
El PRUG inclourà un pla d'investigació l'orientació i continguts dels quals han de venir marcats per aquelles matèries que precisen estudi i aprofundiment, d'acord amb els següents objectius:
  
I. Superar llacunes importants de coneixement.
  
II. Complementar al màxim investigació i gestió ambiental, donant prioritat a les matèries que resulten de gran importància per a la presa de decisions i la futura gestió d'aquest espai protegit.
  
III. Independentment de les que posteriorment puguen establir-se, es consideren matèries prioritàries d'investigació des del present pla les següents:
  
- Situació actual, grau de conservació i perspectives de futur d'espècies endèmiques i formacions vegetals o espècies singulars en l'àmbit de la serra d'Irta.
  
- Situació i problemàtica de les espècies faunístiques que es consideren singulars o especialment vulnerables.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3979, del 12-04-2001 (2001/3289)

DECRETO 78/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Irta.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2001/04/02/78/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3979

Fecha DOGV
:   12-04-2001

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2001/3289

CVE


Fecha del documento
:   02-04-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Peñíscola](javascript:void(0))
    * [Alcalà de Xivert](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 78/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Irta. [2001/Q3289]
  
La sierra de Irta es una alineación montañosa costera, acantilada hacia el mar, que contiene tramos excepcionalmente bien conservados de monte litoral y de costa alta entre calas. Constituye así un ejemplo singular de sierra mediterránea costera, ambiente especialmente valioso y amenazado a escala europea y de cuenca mediterránea.
  
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, contempla la figura de Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) como instrumento específico para una adecuada planificación de dichos recursos, estableciendo en su artículo 32 y siguientes su concepto, contenido y tramitación. Esta figura de ordenación se considera el marco normativo idóneo para una adecuada administración y gestión de los recursos ambientales a que se refiere el párrafo anterior.
  
Situada en la comarca de Bajo Maestrazgo (Castellón), entre los términos municipales de Peñíscola y Alcalà de Xivert, la sierra de Irta está formada por dos alineaciones montañosas paralelas, pertenecientes a la cordillera Costero-catalana, separadas entre sí por el valle de Estopet. Es un macizo calcáreo de edad jurásica y cretácica, intensamente fracturado en una serie de bloques fallados e inclinados. El roquedo muestra una fuerte e interesante karstificación. La sierra tiene una altitud media de 300 a 400 metros sobre el nivel del mar, con cotas máximas en los picos Campanetes (572 m), Irta (562 m), La Palma (521 m) y La Bota (409 m), todos ellos muy cercanos a la costa sobre laderas con fuertes pendientes y desniveles. En conjunto, la estructura geomorfológica de la zona ofrece elementos de notable valor científico y didáctico, configurando además, en contraste con el mar, paisajes sumamente agrestes y singulares.
  
La vegetación de la sierra, típicamente mediterránea litoral, incluye formaciones vegetales consideradas por la Unión Europea amenazadas y de gran importancia ecológica a escala continental, valor que se incrementa en la sierra de Irta por su excepcionalmente buena conservación. Todo ello a pesar de la deforestación provocada por la actividad ganadera, practicada con gran intensidad durante siglos en la zona, por la agricultura y, más recientemente, por los incendios forestales y la urbanización en algunos sectores. Entre las comunidades vegetales más relevantes pueden citarse: Crithmo-Limonietum girardiani, Cypero mucronati-Agropyretum juncei, Crucianelletum maritimae, Salsolo kali-Cakiletum aegyptiae e Hypochoerido-Glaucietum flavi. Especies vegetales notables son Limonium cavanillesii, Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum, Centaurea saguntina y Sonchus tenerrimus subsp. dianae. En el paisaje vegetal destacan fuertemente los matorrales ricos en palmito (Chamaerops humilis).
  
La fauna asociada a estas formaciones vegetales es asimismo de gran interés, destacando especies como las aves rapaces Circaetus gallicus, Hieraetus fasciatus, Accipiter nisus, Buteo buteo, Falco peregrinus, Charadrius dubius, C. Alexandrinus, Bubo bubo y Asio otus, el anfibio Pelobates cultripes o el mamífero Felis silvestris.
  
El ámbito del Plan de Ordenación incluye un sector marino caracterizado por su gran biodiversidad y la presencia de praderas submarinas de Posidonia oceanica y de arrecifes de vermétidos.
  
El paisaje de la sierra de Irta posee un gran componente de humanización histórica. Las actividades agrícolas y ganaderas tradicionales dejaron su sello durante siglos, en interacción con el ambiente natural. En consecuencia, el interés etnográfico de la zona es grande, tanto en los elementos singulares del patrimonio construido y las infraestructuras agropecuarias tradicionales como en el conjunto de los paisajes rurales que han llegado hasta nosotros. Los impresionantes abancalamientos históricos que cubren buena parte de las laderas de la sierra, abandonados en su mayoría, constituyen una buena muestra de ello.
  
No menos notable es el patrimonio histórico-artístico y arqueológico, que muestra hitos como los castillos de Polpis (siglo X) y de Chivert, la Torre Badum (torre vigía) y las ermitas de San Antonio Abad, San Benito y Santa Lucía, así como diversos restos y yacimientos de origen ibérico, ibero-romano, árabe y morisco.
  
Durante las últimas décadas, una serie de nuevos procesos, vinculados a las profundas transformaciones territoriales y socioeconómicas que ha experimentado la Comunidad Valenciana, suponen un riesgo para la conservación de los valores ambientales y culturales de la sierra. Destacan entre ellos el avance incontrolado de la urbanización en ciertos sectores, los incendios forestales, la afluencia desordenada de visitantes, el vertido de residuos sólidos y los efectos sobre el suelo y la vegetación derivados del abandono de los sistemas productivos tradicionales agrícolas y ganaderos. Una serie de medidas de ordenación y gestión tenderán, en el marco del plan, a corregir los procesos e impactos que actualmente comprometen la conservación de los citados valores.
  
El plan de ordenación tiene por criterio directriz la ordenación de los recursos naturales de la sierra de Irta, en el marco de una estrategia de desarrollo sostenible basada en la conservación y la gestión racional de los mismos.
  
Los usos urbanísticos quedan regulados en función de la preservación de los valores ambientales y culturales, atendiendo al contexto territorial definido por los planeamientos urbanísticos municipales y por la propia dinámica de crecimiento de los municipios.
  
Junto con el mantenimiento de los usos del suelo tradicionales, agrícolas y ganaderos, merece especial atención el fomento y desarrollo de las potencialidades que ofrece la zona en materia de uso público, incluyendo en este concepto el disfrute ordenado, la enseñanza y el estudio de los valores naturales, paisajísticos y culturales. Este criterio tiene especial relevancia en el contexto de la intensa actividad turística existente en el entorno inmediato de la sierra. De hecho, se considera que la protección y uso racional de dichos valores naturales y culturales en la sierra de Irta incrementará la calidad del conjunto de la oferta turística a escala comarcal y provincial.
  
De acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, la Conselleria de Medio Ambiente acordó, mediante la Orden de 6 de febrero de 1998, el inicio el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Irta. Durante el año 2000, el proyecto de plan fue objeto de un proceso de consultas a las corporaciones locales y a distintas entidades y organismos relevantes para el mismo. La exposición pública formal del proyecto, cuyo anuncio fue ordenado por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio el 4 de diciembre de 2000, tuvo lugar durante un mes, a partir de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el 7 de diciembre de 2000. El Consejo Asesor y de Participación de Medio Ambiente emitió dictamen favorable sobre el proyecto el día 19 de febrero de 2001. Por tanto, se ha efectuado por completo la tramitación administrativa prevista en la citada legislación sectorial para los planes de ordenación de los recursos naturales previamente a la aprobación definitiva de los mismos.
  
En su virtud, a propuesta del conseller de Medio Ambiente y previa deliberación del Gobierno Valenciano, en la reunión del día 2 de abril de 2001,
  
DISPONGO
  
Artículo único
  
1. En cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 32 y siguientes de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, aprobar definitivamente el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Irta.
  
2. Como anexo I al presente decreto se recoge la parte normativa del plan.
  
3. Como anexo II al presente decreto se recoge la zonificación gráfica.
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL
  
Facultar al conseller de Medio Ambiente, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente decreto.
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA
  
Los instrumentos de ordenación territorial o física existentes que resulten contradictorios con el presente PORN deberán adaptarse a éste en su próxima revisión. Entre tanto la adaptación no tenga lugar, las determinaciones del PORN se aplicarán, en todo caso, prevaleciendo sobre los instrumentos de ordenación territorial o física existentes siempre que sus determinaciones signifiquen un mayor nivel de protección sobre los valores y elementos objeto de este plan.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 2 de abril de 2001
  
El presidente de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO.
  
El conseller de Medio Ambiente,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANEXO I
  
Normativa
  
1. Introducción
  
Al margen de las disposiciones establecidas en la legislación vigente, de carácter vinculante, en los apartados anteriores se ha hecho una lectura de las características, peculiaridad y situación actual del sistema natural existente en la sierra de Irta. Cada una de las unidades correspondientes a los diferentes elementos medioambientales (unidades del relieve, suelos, vegetación y fauna) han sido evaluadas en función de su interés de cara a la conservación y del grado de afección antrópica.
  
El resultado de este análisis ha puesto en evidencia dos hechos fundamentales. Por una lado, se analiza un territorio con unas características naturales de gran valor en el contexto de la Comunidad Valenciana. Destacando su buen estado de conservación en una zona caracterizada por la antropización y la pérdida de valores naturales y culturales, evidenciando el carácter de la sierra como área en la que todavía es posible definir muchos de los elementos característicos de las sierras litorales mediterráneas.
  
Asimismo, se advierte del riesgo de que estos valores se vean afectados por la situación y el crecimiento de las actividades humanas, muchas veces descontroladas y con grandes impactos, a la vez que también se refleja la existencia de un sistema socioeconómico y cultural de gran tradición y definición etnográfica que es necesario preservar.
  
De todo lo expuesto, se deduce el gran valor que encierra este espacio natural y se justifica ampliamente su necesidad de protección legal. A ello hay que añadir su fragilidad y el riesgo de que se incremente la presión que actualmente soporta.
  
El hecho de que, actualmente, el uso público en la zona todavía no sea demasiado intenso, favorece la aplicación de una ordenación racional en esta materia en beneficio de acciones dirigidas a su conservación y a facilitar su estudio y conocimiento.
  
Al margen de la necesidad y justificación de la aplicación de un régimen de protección a un área de las características de la sierra de Irta que vendría mandada por la propia Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana, es necesario considerar otros aspectos a la hora de justificar la necesidad de dotar de un régimen de protección a la zona, como son:
  
- Conseguir una unidad de gestión, que implica en definitiva una concentración de recursos económicos y una coherencia en las medidas de conservación y regeneración a través de las entidades vinculadas al mismo.
  
- Dotación de los recursos humanos, materiales y económicos necesarios para poder llevar a cabo las tareas y actuaciones necesarias para el buen funcionamiento, conservación y desarrollo del espacio protegido.
  
En definitiva, el documento normativo ha de crear un marco legal de protección, uso y gestión a largo plazo, que no deberá sustraerse de la realidad de su entorno ni de sus habitantes, sobre los que, en última instancia, recae la responsabilidad de su conservación para el futuro.
  
Fundamentos de protección
  
La protección de la sierra es un mandato legal que se fundamenta en las determinaciones efectuadas en el artículo 2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana y que, para la sierra de Irta, pueden concretarse en el cumplimiento de los siguientes requisitos:
  
a) Desempeña un papel importante en la protección de los suelos.
  
b) Incluye hábitats que albergan poblaciones animales y vegetales catalogadas como especies amenazadas, endémicas y merecedoras, en virtud de convenios internacionales o disposiciones específicas, de protección especial. Así, entre las especies faunísticas cabe destacar: aves como Circaetus gallicus, Hieraaetus fasciatus, Accipiter nisus, Buteo buteo, Hieraaetus fasciatus, Falco peregrinus, Charadrius dubius, Charadrius alexandrinus, Bubo bubo, Asio otus, anfibios como Pelobates cultripes o mamíferos como Felis silvestris. En cuanto a las especies botánicas, se encuentran comunidades de gran interés como Crithmo-Limonietum girardiani, Cypero mucronati-Agropyretum juncei, Crucianelletum maritimae, Salsolo kali-Cakiletum aegyptiae y Hypochoerido-Glaucietum flavi y especies como Limonium cavanillesii, Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum, Centaurea saguntina y Sonchus tenerrimus subsp. dianae.
  
c) Contribuye significativamente al mantenimiento de la biodiversidad del litoral mediterráneo español.
  
d) Es área de refugio y cría de importantes especies animales, como las citadas anteriormente.
  
e) Alberga estructuras geomorfológicas de gran representatividad regional, como los acantilados costeros que llegan a superar los 100 metros y que ofrecen una buena muestra de la historia geológica de la zona.
  
f) Conforma un paisaje agreste de gran belleza con diversos elementos de gran singularidad y conjuntos de alto valor etnológico.
  
Todo ello viene a justificar ampliamente la necesidad de aplicar un régimen específico de protección a los valores naturales, culturales y paisajísticos de la sierra de Irta.
  
Título I
  
Disposiciones generales
  
Artículo 1. Naturaleza del plan
  
El presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Irta se redacta al amparo del artículo 4 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre y de lo dispuesto en los artículos 30 y 31 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 2. Finalidad
  
1. El presente plan tiene por finalidad la ordenación de los recursos naturales de la sierra de Irta.
  
2. Los objetivos genéricos de este plan son los señalados en el artículo 32.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
3. El contenido a que deberá ajustarse este plan es el previsto en el artículo 34 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 3. Ámbito
  
El ámbito queda señalado en todos los mapas del plan, afectando parcialmente a los términos municipales de Alcalà de Xivert, Peñíscola y Santa Magdalena de Pulpis, y se puede definir, comenzando por el extremo nororiental como sigue :
  
Partiendo de la playa del Migjorn de Peñíscola, sigue por la carretera (CV-141) que une esta población con la carretera nacional 340 y la autopista A7, hasta la intersección con esta última. Sigue por el borde oriental de la autopista en dirección sur hasta la intersección con la vía férrea Valencia-Barcelona, siguiendo por el antiguo trazado de ésta hasta la intersección con la carretera (CV-142) que une la carretera nacional N-340 con Alcossebre, siguiendo por ésta hasta el puerto deportivo de Las Fuentes.
  
Artículo 4. Efectos
  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 5.2 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de la Naturaleza y de la Flora y la Fauna Silvestres, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales será obligatorio y ejecutivo en las materias reguladas por dicha ley, constituyendo sus disposiciones un límite para cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física, cuyas determinaciones no podrán alterar o modificar dichas disposiciones.
  
2. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales será obligatorio y ejecutivo en lo que afecte a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales, prevaleciendo sobre cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física.
  
3. El planeamiento urbanístico y territorial que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo. El planeamiento vigente en el momento de la aprobación de este plan deberá adaptarse a las determinaciones de éste; mientras tanto, en todos aquellos aspectos en que exista disparidad de criterios entre ambos instrumentos, prevalecerán las disposiciones recogidas en este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales.
  
4. Así mismo, tendrá carácter indicativo respecto de cualesquiera otras actuaciones, planes o programas sectoriales y sus determinaciones se aplicarán subsidiariamente, sin perjuicio de la prevalencia de este plan en las materias reguladas por la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales.
  
5. El plan incluye directrices y criterios para la elaboración y ejecución del Plan Rector de Uso y Gestión y demás instrumentos que regulen el uso público del espacio, la utilización de los recursos, la investigación, etcétera, señalando, en su caso, las actividades a regular necesariamente y los objetivos concretos que deben recogerse en dichos instrumentos.
  
6. El Plan de Ordenación de los Recursos Naturales viene a concretar las actividades, obras e instalaciones que deban someterse al régimen de evaluación de impacto ambiental, pudiendo incluirse actividades para las que la legislación correspondiente no prevé este requisito. La exigencia del trámite de evaluación del impacto ambiental podrá realizarse en virtud del tipo de actividad, obra o instalación o en aplicación de criterios territoriales, pudiéndose extender la necesidad de este requisito a actuaciones expresamente señaladas en el plan que deban desarrollarse fuera de su ámbito pero incidan directamente sobre los recursos naturales y valores ambientales objeto de ordenación y protección.
  
7. Para la realización de obras, usos o actividades de cualquier tipo que, de acuerdo con las normas de este plan, precisen de informe de la Conselleria de Medio Ambiente o de cualquier otro organismo, se entenderá que dicho informe deberá ser favorable para su realización, siendo éste requisito imprescindible para la obtención de la correspondiente licencia urbanística.
  
8. Las solicitudes de autorización deberán ser acompañadas de la siguiente documentación:
  
I. Memoria descriptiva:
  
- Identificación del peticionario.
  
- Descripción genérica de la actuación a realizar.
  
- Número y características de los medios de transporte o maquinaria a emplear si procede.
  
- Período de tiempo en que se desarrollará la actuación.
  
II. Efectos previstos sobre los recursos naturales.
  
III. Plano o croquis de localización de la actividad y vías de acceso.
  
IV. Proyecto o descripción técnica cuando así se requiera.
  
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión
  
1. El plan, una vez tramitado de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 36 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, deberá ser aprobado mediante decreto del Gobierno Valenciano para su posterior entrada en vigor.
  
2. Las determinaciones del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales entrarán en vigor al día siguiente de la publicación del decreto del Gobierno Valenciano por el que se aprueba dicho plan en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el plan, por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación, a propuesta de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
3. La revisión o modificación de las determinaciones del PORN podrán realizarse en cualquier momento siguiendo los mismos trámites que se han seguido para su aprobación.
  
Artículo 6. Interpretación
  
1. En la interpretación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la parte de información, el diagnóstico y el marco jurídico y alcance del plan como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del plan.
  
2. En la aplicación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del ámbito del PORN.
  
Título II
  
Normas generales de regulacion de usos y actividades y directrices orientadoras de la politica sectorial
  
Capítulo I
  
Normas sobre protección de recursos y del dominio publico
  
Sección primera
  
Protección de recursos hidrológicos
  
Artículo 7. Calidad del agua
  
Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad de las aguas, así como aquellas actuaciones, obras e infraestructuras que puedan dificultar el flujo hídrico o supongan manifiestamente un manejo no racional del mismo.
  
Artículo 8. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua.
  
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces.
  
2. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera. En el ámbito de la zona de protección no se permitirá la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Únicamente se permitirán las labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida.
  
3. Se prohibe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales; así como la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.
  
4. Se definen como zonas de alto valor ecológico, a los efectos previstos en este plan y en el Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar, la totalidad de los tramos de cauces públicos incluidos en el ámbito del PORN.
  
Artículo 9. Protección de aguas subterráneas
  
1. Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.
  
2. La construcción de fosas sépticas para el saneamiento de viviendas aisladas sólo podrá ser autorizada cuando se den las suficientes garantías de que no suponen riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas y existan razones justificadas que impidan su conexión a la red de alcantarillado.
  
3. La explotación de los acuíferos deberá ajustar las extracciones totales en el año medio con los recursos renovables estimados, con el objetivo de mantener lo más estable posible el nivel piezométrico.
  
Artículo 10. Vertidos
  
1. Se prohibe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales de origen urbano al dominio público hidráulico, incluyendo el caso de viviendas de tipo familiar aisladas en el campo y granjas de cualquier tipo. En cualquier caso, el vertido depurado nunca podrá realizarse en un radio inferior a 500 metros de un punto de abastecimiento de agua potable y deberá ser autorizado por el organismo de cuenca.
  
2. Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, exceptuando las autorizadas para conectar directamente con la red general de alcantarillado, se exigirá la justificación del tratamiento que hayan de darse a los mismos para evitar la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que las aguas resultantes no sobrepasen los límites establecidos en la legislación sectorial. La efectividad de la licencia quedará condicionada en todo caso a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.
  
3. Los vertidos industriales a las redes generales de saneamiento serán autorizados cuando dichos vertidos sean asimilables a los de naturaleza urbana en lo referido a su carga contaminante. En el caso de que el efluente no sea asimilable por el tratamiento urbano previsto, deberán adecuarse las características de dichos efluentes a los objetivos de calidad establecidos mediante las oportunas ordenanzas de vertido.
  
4. En el dominio público hidráulico y sus zonas de servidumbre y policía, queda prohibido el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos urbanos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o de degradación de su entorno; salvo en los casos de limpieza, de acuerdo con lo previsto en el artículo 49 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.
  
Artículo 11. Captaciones de agua
  
1. Las aperturas de pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del PORN deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.
  
2. Para la obtención de licencia urbanística o de apertura correspondiente a actividades industriales o extractivas y para usos residenciales en suelo no urbanizable, será necesario justificar debidamente la existencia de la dotación de agua necesaria, así como la falta de impacto negativo sobre los recursos hídricos de la zona.
  
3. Todas las captaciones destinadas a abastecimiento público deberán disponer de su correspondiente perímetro de protección.
  
Sección segunda
  
Protección de los suelos.
  
Artículo 12. Movimientos de tierras
  
1. Queda sometida al procedimiento de estimación de impacto ambiental, previsto en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, la realización de cualquier obra o actividad, no sometida a declaración de impacto ambiental, que lleve aparejada la realización de movimientos de tierras en pendientes medias iguales o superiores al 15% o en superficies superiores a cinco hectáreas.
  
2. Quedan exceptuadas de la obtención de informe las labores de preparación y acondicionamiento de tierras de cultivo, relacionadas con el normal desarrollo de la actividad agrícola y los desarrollos urbanísticos en las áreas permitidas por el PORN.
  
Artículo 13. Conservación de la cubierta vegetal
  
1. Se consideran prioritarias, en el ámbito del PORN, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos.
  
2. La tala y arranque o descuaje de olivos y algarrobos deberá contar con la autorización expresa de la Conselleria de Medio Ambiente; dentro de los límites de la zona de protección únicamente se podrá conceder por razones fitosanitarias, rejuvenecimiento de la plantación o por sustitución de la especie o variedad cultivada. En el caso de cultivos distintos de los citados, no se precisará autorización, siempre que la finalidad sea el rejuvenecimiento de la plantación o la sustitución de la especie o variedad cultivada.
  
Artículo 14. Prácticas de conservación de suelos
  
1. En la zona de protección, en las áreas naturales y en las áreas agrícolas, se prohibe la alteración de las características geomorfológicas del terreno que puedan suponer un incremento de la erosión y una pérdida de la calidad de los suelos.
  
2. Se prohibe la destrucción de bancales y márgenes de éstos; así como las transformaciones agrícolas y labores que pongan en peligro su estabilidad.
  
3. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana, la administración cuidará de la estabilización y regeneración de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas. La estabilización y regeneración de terrenos podrán ser asignadas a los propietarios por razones ecológicas o de conservación de suelos, actuando la administración con carácter subsidiario y con cargo a éstos en caso de que no cumplan con esta obligación.
  
4. Se prohibe dentro de la zona de protección la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo.
  
5. Se prohiben los aterrazamientos de suelos, salvo en proyectos de corrección de taludes u otros compatibles con las determinaciones del presente PORN.
  
6. La modificación del trazado de caminos, pistas o vías existentes dentro de los límites de la zona de protección, así como la construcción de nuevos accesos de cualquier naturaleza, no podrá realizarse cuando se generen pendientes superiores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros.
  
7. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de éstos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística.
  
Sección tercera
  
Protección de la vegetación silvestre.
  
Artículo 15. Formaciones vegetales
  
Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del presente plan, todas aquellas no cultivadas o resultantes de la actividad agrícola.
  
Artículo 16. Tala y recolección
  
1. Se prohibe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales sin autorización expresa de la Conselleria de Medio Ambiente. Previa a la autorización deberá presentarse una solicitud en la que conste: especie a recolectar, cantidad de ejemplares o su equivalente en peso, periodo y área de recolección, partes del vegetal a recolectar, etcétera. Todo ello, sin perjuicio de las excepciones previstas en el párrafo cuatro de este artículo.
  
2. Salvo para la realización de actividades científicas autorizadas expresamente por la Conselleria de Medio Ambiente, se prohibe la tala y recolección total o parcial de especies singulares en el ámbito del PORN. Se consideran especies singulares a las recogidas en los anexos I y II de la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca, de 20 de diciembre de 1985, sobre protección de especies endémicas y amenazadas; así como las incluidas en los anexos II, IV y V del Real Decreto1997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres.
  
3. La tala de árboles con fines de aprovechamiento forestal requerirá la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente. En todo caso deberá contar con autorización previa de la Conselleria de Medio Ambiente la tala o descuaje de las especies vegetales recogidas en el anexo III de la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca, de 20 de diciembre de 1985, sobre protección de especies endémicas y amenazadas; la cual, únicamente se podrá otorgar por razones fitosanitarias o por ser necesario para la mejora de las formaciones de la especie a que se refiera la solicitud.
  
4. Es compatible con el PORN la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, sin perjuicio del derecho de propiedad y de las limitaciones específicas que la Conselleria de Medio Ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o fauna.
  
Artículo 17. Regeneraciones y plantaciones
  
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán por objetivo la formación y potenciación de las comunidades vegetales naturales características del ámbito del PORN, en sus distintos estadios de desarrollo.
  
2. Queda prohibida la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del ámbito del PORN. Cuando estas especies estén destinadas a jardines públicos o áreas cultivadas deberá garantizarse el control de la especie evitando su invasión en el ámbito del PORN.
  
3. Es obligatoria la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente para realizar cualquier modificación sustancial de la estructura vegetal natural de una finca forestal. Siendo necesaria la presentación de un documento en el que se especifiquen las acciones que se pretenden llevar a cabo y al que deberán ajustarse los trabajos a realizar.
  
4. La introducción y reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona y el modo de realizarla, requerirá de la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Artículo 18. Protección de hábitats
  
En aplicación del Real Decreto 1.997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres, y a los efectos de lo dispuesto en los artículos 4 a 6 de éste, se deberá proponer como zonas especiales de conservación el parque natural propuesto en este PORN.
  
Sección cuarta
  
Protección de la fauna
  
Artículo 19. Destrucción de la fauna silvestre
  
1. En aplicación del artículo 26.4 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre, se prohiben con carácter general las actividades que puedan comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre tales como la destrucción de nidos y madrigueras, tráfico, manipulación y comercio de crías, huevos y adultos.
  
2. En aplicación del Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna y se establecen categorías y normas para la protección de la fauna, se prohibe causar la muerte o deterioro de la fauna, así como la recolección, liberación, comercio, exposición para el comercio, naturalización y tenencia no autorizadas, captura, persecución, molestias y alteración de sus hábitats respecto de los ejemplares, huevos, larvas, crías o restos de las especies catalogadas y protegidas (anejos I y II del Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, por el que se crea el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna y se establecen categorías y normas de protección de la fauna); asimismo, se prohibe la muerte, recolección o captura no autorizada de los ejemplares, huevos, larvas, crías o restos de las especies tuteladas (anejo III del Decreto 265/1994).
  
3. Se deberá respetar, en todo caso, la normativa establecida en el Real Decreto 439/1990, de 5 de abril, por el que se regula el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas, Real Decreto 1.095/1989, de 8 de septiembre, por el que se declaran las especies objeto de caza y pesca y se establecen normas para su protección, y, en especial, el Real Decreto 1.997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres, prohibiéndose estrictamente el uso de los métodos de captura, sacrificio y transporte señalados en el anexo VI de este real decreto.
  
Artículo 20. Repoblación o suelta de animales
  
1. Se prohibe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito del PORN, salvo la utilización de especies para el control biológico de plagas que realice la Conselleria de Agricultura y Pesca o autorice ésta y aquellas especies cinegéticas que autorice la Conselleria de Medio Ambiente.
  
2. En relación con las especies autóctonas y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 5 del Real Decreto 1.095/1989, de 8 de septiembre, por el que se declaran especies objeto de caza y pesca y se establecen normas para su protección, la introducción y reintroducción de especies o el reforzamiento de poblaciones, y el modo de realizarlas, requerirá la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente. Asimismo, de acuerdo con los artículos 8 y 9 del Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por el que se crea el Catálogo de Especies Amenazadas de Fauna se prohibe la liberación de especies catalogadas o protegidas sin la autorización expresa de la Conselleria de Medio Ambiente a que hace referencia el artículo 12 del citado decreto.
  
3. La autorización de la Conselleria de Medio Ambiente estará supeditada a la presentación de un plan de repoblación y reintroducción, que debe contener como mínimo un inventario ambiental de base y una justificación respecto de la especie a reintroducir, en donde se establecerán sus características, calendario de introducción, cualificación del personal encargado de su ejecución y un programa de seguimiento.
  
Artículo 21. Cercas y vallados
  
Se prohibe, con carácter general, el levantamiento de cercas y vallados de carácter cinegético en el ámbito del PORN.
  
Artículo 22. Protección de hábitats
  
En aplicación del Real Decreto 1.997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres, y a los efectos de lo dispuesto en los artículos 4 a 6 de éste, se deberá proponer como Zonas especiales de conservación los terrenos propuestos como parque natural, la zona de protección.
  
Sección quinta
  
Protección del paisaje
  
Artículo 23. Impacto paisajístico
  
1. Con carácter general, se prohiben las construcciones, elementos de propaganda, vertederos o depósitos de materiales o chatarra que limiten el campo visual o rompan la armonía del paisaje.
  
2. La implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un importante impacto paisajístico deberán realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje natural o edificado. A tal fin se evitará especialmente su ubicación en lugares de gran incidencia visual, tales como la proximidad a las vías de comunicación, vecindad de monumentos o edificios y construcciones de interés histórico-cultural, y otros análogos. En cualquier caso, las instalaciones y edificaciones en el medio rural deberán incorporar las medidas de enmascaramiento y mimetización necesarias para su integración en el paisaje.
  
3. Las pistas y caminos forestales y rurales, áreas cortafuegos, e instalación de infraestructuras de cualquier tipo que sean autorizadas, se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje, la máxima permeabilidad para el tránsito de especies y su mínimo impacto ambiental.
  
4. Se protegerá el paisaje entorno a aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural como roquedos, árboles ejemplares, etcétera, para los que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno. La Conselleria de Medio Ambiente realizará un catálogo de hitos y elementos singulares, señalando su perímetro de protección. En el caso de las cuevas, el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, prevé la adopción de medidas específicas para su conservación.
  
Artículo 24. Publicidad estática
  
1. Se prohibe con carácter general la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio, como sobre las edificaciones. Se admitirán, únicamente, los indicadores de carácter institucional o vinculados con el parque natural. Se exceptúan de esta norma los colocados dentro de los límites de las áreas urbanizadas del ámbito del PORN.
  
2. El planeamiento urbanístico declarará fuera de ordenación los elementos de publicidad actualmente existentes que contravengan lo dispuesto en el párrafo anterior, por lo que no podrán renovarse las concesiones actualmente vigentes y deberá procederse a su desmantelamiento una vez hayan concluido los plazos de concesión.
  
Artículo 25. Características estéticas de las edificaciones en medio rural
  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en la sección séptima del capítulo II de estas normas, las edificaciones en el medio rural se efectuarán dentro del respeto a las características estéticas y de materiales tradicionales, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de edificios o instalaciones que por su altura, volumen, carácter o aspecto exterior, sean discordantes con el resto.
  
2. Los elementos constructivos tradicionales existentes serán objeto de especial protección a fin de garantizar la conservación, y recuperación de los valores arquitectónicos y tipologías relacionadas con las actividades tradicionalmente desarrolladas en el territorio. Para su restauración, los particulares podrán recabar colaboración técnica y económica de la administración competente, que la otorgará en función de los medios humanos y materiales de que disponga.
  
Sección sexta
  
Protección del patrimonio cultural.
  
Artículo 26. Patrimonio cultural
  
1. Tendrán consideración de bienes culturales especialmente protegidos, con independencia de su localización, los incluidos en el Catálogo de Patrimonio Arquitectónico y en el Catálogo de Yacimientos Arqueológicos elaborado por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia. Así como los yacimientos de restos paleontológicos y especies minerales de interés científico existentes en el ámbito del PORN.
  
2. Toda modificación o actuación sobre un elemento catalogado como bien cultural protegido requerirá el informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, que será, a todos los efectos, vinculante.
  
3. Los elementos catalogados podrán acoger usos turístico-recreativos, siempre que éstos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales.
  
4. Cuando en el transcurso de cualquier obra o actividad surjan vestigios de yacimientos de carácter arqueológico, paleontológico o antropológico, se comunicará dicho hallazgo a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia para que proceda a su evaluación y, en su caso, tome las medidas protectoras oportunas.
  
5. A los efectos previstos en los párrafos anteriores de este artículo, la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia realizará un catálogo de elementos de interés histórico, arquitectónico y cultural.
  
Sección séptima
  
Protección de las vías pecuarias
  
Artículo 27. Vías pecuarias de interés natural
  
1. La Conselleria de Medio Ambiente tramitará la clasificación, deslinde y amojonamiento de las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN, debiendo velar por su mantenimiento como espacio de uso público y, especialmente, como corredores de conexión entre zonas naturales.
  
2. Sin perjuicio de lo establecido en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, y en virtud de lo señalado en la disposición adicional tercera de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, se consideran como vías pecuarias de interés natural a los efectos previstos en el artículo 17.2 de dicha ley la totalidad de las vías pecuarias del ámbito del plan que discurran por suelo distinto del clasificado como urbano o urbanizable programado.
  
Artículo 28. Ocupaciones
  
En aplicación de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, queda prohibida la ocupación definitiva o interrupción de las mismas mediante cualquier construcción, actividad o instalación incluidos los cercados de cualquier tipo. Las ocupaciones temporales únicamente podrán autorizarse cuando sea necesario para la realización de una obra pública o de algunas de las actuaciones previstas en este plan o en el Plan Rector de Uso y Gestión que se elabore en el futuro; en cualquier caso, la ocupación temporal de una vía pecuaria deberá respetar el ancho necesario conque la misma esté clasificada. Las ocupaciones temporales que pudieran existir en el momento de aprobación de este Plan no podrán prorrogarse una vez haya concluido el período para el que fue autorizada.
  
Capítulo II
  
Normas sobre regulacion de actividades e infraestructuras
  
Sección primera
  
Actividades extractivas y mineras
  
Artículo 29. Actividades extractivas y mineras
  
El inicio de cualquier actividad extractiva a cielo abierto deberá contar en un plan de restauración que deberá ser aprobado por la Conselleria de Medio Ambiente en los términos previstos en el Real Decreto 2.994/1982, de 15 de octubre.
  
Cualquier actividad extractiva legalmente establecida a la entrada en vigor del PORN podrá continuar desarrollándose conforme a su plan de explotación y a la licencia concedida. Durante el desarrollo de esta actividad deberá llevarse a cabo el exhaustivo cumplimiento del proyecto de restauración.
  
3. Las explotaciones mineras abandonadas definitivamente deberán ser restauradas por sus titulares de acuerdo con el correspondiente proyecto de restauración que deberá ser aprobado por la Conselleria de Medio Ambiente. Entendiendo la restauración como vía para conseguir que el terreno vuelva a ser útil para un determinado uso que puede ser distinto del original, tales como el uso agrícola, forestal, recreativo, vertedero controlado o el mantenimiento de láminas de agua permanentes.
  
4. Se prohibe el desarrollo de nuevas explotaciones mineras realizadas a cielo abierto en los montes públicos cuya titularidad corresponda a la Generalitat y los declarados de utilidad pública de acuerdo con los términos previstos en la legislación forestal. Igualmente, queda prohibido el desarrollo de nuevas explotaciones mineras a cielo abierto en el ámbito territorial que sea declarado parque natural de acuerdo con en este plan.
  
5. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación sectorial y medioambiental, el otorgamiento de licencia para la realización de actividades extractivas y mineras se someterá a los trámites y requisitos previstos en los artículos 8 y 13 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre Suelo No Urbanizable, modificada por la Ley 2/1997.
  
Artículo 30. Evaluación de impacto ambiental
  
Con independencia de las autorizaciones exigidas por su legislación específica, todas las actividades extractivas quedan sujetas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental y su reglamento, debiendo presentar el correspondiente plan de restauración, redactado con arreglo al Real Decreto 2.994/1982, de 15 de octubre.
  
Sección segunda
  
Actividades agrarias
  
Artículo 31. Concepto. Tipos de cultivos e incompatibilidades
  
1. Se considerarán agrarias o agropecuarias las actividades relacionadas directamente con la explotación de los recursos vegetales del suelo y la cría, reproducción y aprovechamiento ganadero de especies animales.
  
2. Se considera compatible en el ámbito del PORN, el mantenimiento de las actividades agrarias tradicionales que se vienen registrando en la actualidad, tanto en régimen de secano como en regadío.
  
3. El cultivo de especies forestales de carácter intensivo, únicamente podrá efectuarse sobre estas áreas, en zonas en que se realice en el momento de la aprobación del presente PORN o en los casos que se autorice por la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Artículo 32. Forestación de terrenos agrícolas
  
Por su valor ecológico, paisajístico y de protección frente a la erosión y los incendios forestales, para los terrenos agrícolas enclavados en zonas forestales que contengan cultivos leñosos, la Conselleria de Medio Ambiente habilitará los mecanismos oportunos de ayuda para favorecer el mantenimiento de dichos cultivos.
  
Artículo 33. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias
  
1. Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria, las instalaciones de primera transformación de productos y las infraestructuras de servicios a la explotación, en las zonas en las que se permita, guardarán una relación de dependencia y proporción adecuadas a la tipología de los aprovechamientos a los que se dedique la explotación en que hayan de instalarse.
  
2. La superficie mínima para la construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola, ganadera, forestal o cinegética, será de 10.000 metros cuadrados y la superficie de parcela ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá ser superior al 2% del total de la parcela.
  
Artículo 34. Productos fitosanitarios
  
El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condiciones establecidos por los organismos competentes. En cualquier caso, queda prohibido el uso de productos fitosanitarios en el ámbito del PORN se limitará a los incluidos en las categorías toxicológicas A o B, tal y como señala la Orden del Ministerio de Agricultura, de 4 de diciembre de 1975, (BOE de 19.12.1975), por la que se reglamenta el uso de productos fitosanitarios para prevenir daños a la fauna, que prohibe el uso de productos de categoría C respecto a la fauna terrestre. Asimismo, quedan prohibidos los productos fitosanitarios considerados peligrosos en aplicación del Decreto 2.163/1994, por el que se implanta el sistema armonizado comunitario de autorización para la comercializar y autorizar productos fitosanitarios.
  
Artículo 35. Ganadería
  
1. Se autoriza con carácter general, por considerarse compatible con los objetivos de protección de este PORN, la actividad ganadera, practicada de forma extensiva, estando sujetas sólo a las limitaciones que se impongan en las normas particulares de este plan y en la legislación sectorial que le sea de aplicación. Quedan excluidas de esta norma aquellas zonas que, en orden a una especial protección debido a su fuerte índice de erosión, sean delimitadas por la Conselleria de Medio Ambiente.
  
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse a través del Plan Rector de Uso y Gestión del espacio natural protegido, debiendo establecer, al menos, las siguientes condiciones:
  
- Delimitación de áreas acotadas.
  
- Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.
  
- Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
  
- Diseño de las infraestructuras e instalaciones necesarias para la ganadería extensiva (abrevaderos, instalaciones para la guarda del ganado, etcétera).
  
3. Queda prohibida la implantación o construcción de nuevas instalaciones vinculadas a explotaciones ganaderas de carácter intensivo en la zona de protección. Las existentes se ajustarán también a las siguientes determinaciones:
  
- Deberán contar con sistema de depuración de residuos y emisiones.
  
- Cumplirán lo especificado en la legislación de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.
  
4. Los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán ser destinados al pastoreo en, al menos, durante los cinco años posteriores a éste.
  
Sección tercera
  
Aprovechamiento forestal.
  
Artículo 36. Terrenos forestales
  
1. Se consideran terrenos forestales los definidos como tales en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
2. Se declararán de utilidad pública por el Consell de la Generalitat, a los efectos previstos en la legislación forestal, los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito de este PORN que no tengan todavía dicha consideración.
  
3. Se declararán de dominio público por el Consell de la Generalitat, a los efectos previstos en la legislación forestal, los terrenos forestales de propiedad pública que se hallen incluidos en el ámbito territorial que sea declarado como espacio natural protegido de acuerdo con las previsiones de este plan (zona de protección).
  
4. Se declararán como montes protectores por el Consell de la Generalitat, a los efectos previstos en la legislación forestal, aquellos terrenos forestales de propiedad privada que se hallen incluidos en el ámbito territorial que sea declarado como espacio natural protegido de acuerdo con las previsiones de este plan y tengan una superficie superior a 100 hectáreas o se hallen en laderas cuya pendiente media sea igual o superior al 50%.
  
5. En el Catálogo de Montes de Dominio Público, Utilidad Pública y Protectores de la Comunidad Valenciana se deberá hacer constar la afección total o parcial de los terrenos catalogados al ámbito del presente PORN.
  
6. Sin perjuicio de lo dispuesto en el título III de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, la Conselleria de Medio Ambiente podrá realizar un programa de adquisición de terrenos forestales de propiedad privada para incrementar la superficie de monte público con un criterio de prioridad cuando concurran todas o alguna de las siguientes condiciones:
  
- Terrenos sin vocación productiva pero de alto valor ecológico.
  
- Terrenos incluidos en zonas de alto riesgo de erosión.
  
- Terrenos que actualmente se hallen en estado de degradación por efecto de incendios o inadecuada gestión y cuenten con un elevado potencial ecológico para su regeneración.
  
- Terrenos enclavados o colindantes con terrenos de propiedad de la Generalitat.
  
- Terrenos que contengan fauna o flora de especial valor.
  
- Terrenos incluidos en el ámbito que se declare espacio natural protegido de acuerdo con lo señalado en este plan.
  
- Terrenos declarados como montes protectores de acuerdo a la legislación forestal vigente.
  
Artículo 37. Ordenación de montes
  
1. La Conselleria de Medio Ambiente realizará una delimitación de las áreas de actuación constituidas por superficies forestales homogéneas susceptibles de una gestión común. Para cada una de estas áreas se establecerán las prevenciones y determinaciones precisas para potenciar su conservación y, en su caso, aprovechamiento, así como la protección contra incendios.
  
2. La Conselleria de Medio Ambiente promoverá, la concentración parcelaria o la agrupación de propietarios para constituir unidades que faciliten la gestión y los aprovechamientos, con prioridad en los montes protectores considerados de acuerdo a las condiciones definidas en el artículo anterior.
  
Artículo 38. Repoblación forestal
  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación de impacto ambiental y en aplicación de lo dispuesto en el artículo 27 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, la repoblación de terrenos forestales a iniciativa de sus titulares deberá contar con autorización previa de la Conselleria de Medio Ambiente. En el caso de montes catalogados, será necesario realizar un proyecto de repoblación que deberá ser aprobado por la Conselleria de Medio Ambiente cuando no se realice por iniciativa de ésta.
  
2. En el caso de montes protectores de propiedad privada, el proyecto de repoblación podrá ser redactado subsidiariamente por la administración forestal y a expensas de ésta, como ayuda al mantenimiento del valor protector de estos terrenos.
  
Artículo 39. Aprovechamientos forestales
  
1. Se consideran, a efectos de este plan, como aprovechamientos forestales las maderas, productos de entresaca, leñas, cortezas, pastos, frutos, semillas, plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, setas y demás productos que se generen en los terrenos forestales. Dichos aprovechamientos requerirán la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente, salvo en el caso de las leñas de coníferas que será suficiente la comunicación previa o en el caso de la extracción de leñas residuales de aprovechamientos maderables o de limpias y podas con destino a usos domésticos siempre que exista consentimiento expreso o tácito del propietario.
  
2. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 31 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, los aprovechamientos forestales en los montes catalogados deberán ajustarse al contenido de los proyectos de ejecución que se redacten al efecto, requiriendo únicamente la notificación previa a la administración forestal. Este mismo régimen se aplicará a los montes no catalogados que cuenten con proyectos de ejecución redactados y aprobados.
  
3. En el ámbito territorial que se declare como espacio natural protegido, de acuerdo con este PORN, los aprovechamientos forestales en terrenos de propiedad privada requerirán de autorización expresa de la administración forestal.
  
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 31 de estas normas, se prohibe, con carácter general, la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.
  
5. Se prohiben las cortas a hecho, salvo por razones fitosanitarias, o en el caso de actuaciones amparadas en el presente PORN o en documentos de desarrollo. Se excluyen de esta prohibición los cultivos forestales sobre suelo agrícola incluidos en la categoría de área de predominio agrícola definida en este plan.
  
6.El aprovechamiento de pastos y recursos cinegéticos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas repobladas o en proceso de regeneración.
  
7. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, la extracción de productos forestales se realizará exclusivamente a través de vías previamente autorizadas por la administración forestal.
  
8. Los restos de talas, podas o cualquier otro tratamiento selvícola que suponga la extracción o eliminación de materia vegetal que pueda incrementar el riesgo de incendio o de transmisión de enfermedades y plagas, deberán ser eliminados por el propietario o concesionario en el plazo no superior a 30 días con posterioridad a éstas.
  
Artículo 40. Incendios forestales
  
1. Se redactará por la Conselleria de Medio Ambiente un plan sectorial de prevención de incendios forestales, para el ámbito del PORN. El plan sectorial de prevención de incendios forestales deberá contener, al menos, los siguientes aspectos:
  
- Inventario y planificación de los medios de defensa y lucha contra incendios forestales (áreas cortafuegos, puntos de agua, vigilancia, red viaria, etcétera).
  
- Zonificación del territorio en función del riesgo de incendio.
  
- Criterios básicos para los planes locales de quemas.
  
- Programación de las actuaciones previstas y su valoración económica.
  
- Señalamiento de las zonas agrícolas enclavadas o colindantes con masas forestales cuyo mantenimiento favorezca la diversificación del paisaje rural y actúe como área cortafuegos, contemplándose las subvenciones necesarias para su mantenimiento.
  
- Zonas y caminos en los que se limita el acceso y tránsito de vehículos y personas.
  
- Estudio de visibilidad para ubicación del punto fijo de vigilancia.
  
2. En aplicación del artículo 57 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, se prohibe el uso del fuego en terrenos forestales con cualquier finalidad fuera de las instalaciones preparadas al efecto y autorizadas por la administración forestal, ampliándose esta prohibición a los terrenos agrícolas situados a distancia igual o inferior a 500 metros de terrenos forestales. Igualmente, en estas zonas se prohibe arrojar fósforos y colillas y el uso de cartuchos de caza provistos de tacos de papel.
  
3. Se prohibe en las zonas referidas en el párrafo anterior, sin la autorización explícita de la administración forestal, la quema de restos agrícolas, forestales o basuras; el almacenamiento, transporte o utilización de materias inflamables o explosivas; la instalación de basureros, temporales o definitivos; el lanzamiento de cohetes, globos o artefactos de cualquier clase que contengan fuego o puedan provocarlo directamente; la utilización de grupos electrógenos, motores, equipos eléctricos o de explosión, aparatos de soldadura, etcétera; la acumulación y almacenamiento de madera, leña, residuos y cualquier otro combustible que constituya riesgo de incendios.
  
La administración promoverá la recuperación de la cubierta vegetal en los terrenos forestales incendiados mediante convenios con los titulares en aquellos casos en que no sea previsible la regeneración natural a medio plazo o exista alto riesgo de pérdida de suelos.
  
Los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se podrán destinar al pastoreo en los cinco años siguientes, ni sustentar actividades extractivas o mineras hasta transcurridos 10 años.
  
Artículo 41. Evaluación de impacto ambiental
  
Además de los supuestos previstos en la legislación de impacto ambiental, quedan sometidos al procedimiento de estimación de impacto ambiental, de acuerdo con el Decreto 162/1990, los proyectos siguientes cuando afecten a terrenos forestales y no se vean sometidos a declaración de impacto ambiental:
  
- Redes e infraestructuras de comunicaciones telefónicas y telegráficas.
  
- Redes de abastecimiento de aguas y saneamiento.
  
- Carreteras, caminos y pistas forestales o sus ampliaciones, salvo las necesarias para la defensa contra incendios forestales.
  
- Agrupación de fincas forestales y parcelarias.
  
- Introducción de nuevas especies vegetales o animales, salvo en el caso de los cultivos agrícolas.
  
- Roturaciones de terrenos forestales, cualquiera que sea su superficie.
  
- Redes e infraestructuras de transporte de energía eléctrica.
  
- Encauzamientos de barrancos y cauces y regeneración de riberas, así como construcción de presas o diques.
  
Sección cuarta
  
Actividad cinegética.
  
Artículo 42. Normas generales
  
1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del PORN, quedando sujeta a los periodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica.
  
2. Con carácter general, son objeto de caza en el ámbito del PORN las especies relacionadas en el anexo IV del Decreto 265/1994, del Gobierno Valenciano, de 20 de diciembre, por el que se crea el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas.
  
3. Quedan prohibidos, en el ámbito del PORN, los procedimientos para la captura de especies que se relacionan en el anexo III del Real Decreto 1.095/1989 y en el anexo VI del Real Decreto 1.997/1995.
  
Artículo 43. Ordenación cinegética
  
1. De acuerdo con el artículo 33.3 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, y el artículo 3 del Decreto 50/1994, de 7 de marzo, del Gobierno Valenciano, por el que se regulan los planes de aprovechamiento cinegético en terrenos de régimen cinegético especial, los titulares de los cotos deberán contar con un plan técnico de aprovechamiento cinegético o plan reducido de caza, como instrumento de gestión para el aprovechamiento de la riqueza cinegética de modo compatible con su capacidad biológica y potenciación de las especies existentes. Estos planes regularán la actividad cinegética en los distintos cotos existentes en el ámbito del PORN y deberán ser presentados y aprobados en el plazo máximo previsto en el artículo 6 del referido decreto.
  
2. Los cotos incluidos total o parcialmente en el ámbito territorial para el que este PORN propone su declaración como espacio natural protegido, y que no hayan presentado un plan técnico de aprovechamiento cinegético, deberán presentarlo de acuerdo con las especificaciones y contenido señalados en el Decreto 50/1994, de 7 de marzo, del Gobierno Valenciano, por el que se regulan los planes de aprovechamiento cinegético en terrenos de régimen cinegético especial en el plazo inferior a una año desde la aprobación del PORN.
  
3. La ordenación cinegética en el ámbito del PORN tiene por finalidad el mantenimiento del equilibrio biológico de las diferentes especies animales, por ello y a fin de garantizar la consecución del mismo, se deberá establecer en cada coto una zona de reserva donde no se practicará la caza . Esta zona quedará definida en el correspondiente plan técnico de aprovechamiento cinegético o plan reducido de caza. Estas zonas deberán ser convenientemente señalizadas en los seis meses siguientes a la aprobación del plan técnico de aprovechamiento cinegético. En el caso de cotos que cuenten con planes cinegéticos aprobados y no cumplan este requisito, deberán modificarlo adaptándose al cumplimiento de esta norma en la siguiente revisión del plan técnico de aprovechamiento cinegético.
  
4. En aquellos cotos que no cumplan los plazos y determinaciones señalados en los párrafos anteriores de este artículo quedará suspendido cualquier tipo de aprovechamiento cinegético hasta que se vean cumplidos.
  
5. La Conselleria de Medio Ambiente procederá a prohibir la caza en los terrenos cinegéticos de aprovechamiento común existentes en el ámbito del PORN.
  
6. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunidad Valenciana, la Conselleria de Medio Ambiente podrá determinar en el ámbito del PORN, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.
  
7. En los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se permitirá el aprovechamiento cinegético en la temporada a aquella en la que se haya producido el incendio. La Conselleria de Medio Ambiente podrá prorrogar este período si lo considera necesario para una adecuada protección de la fauna de la zona o para evitar que se vea perjudicado el proceso de regeneración del monte.
  
8. Las autorizaciones y batidas para zorro y jabalí únicamente podrán otorgarse por la Conselleria de Medio Ambiente de manera excepcional, cuando razones de orden biológico lo aconsejen, debiendo existir una supervisión directa por personal de dicha conselleria. Las batidas en los terrenos libres se otorgarán a los titulares de los cotos colindantes.
  
Sección quinta
  
Actividad industrial.
  
Artículo 44. Localización
  
1. La implantación de actividades industriales habrá de realizarse únicamente en suelos clasificados como urbanos o urbanizables que admitan este uso.
  
2. A los efectos de lo dispuesto en el párrafo anterior, no se consideran actividades industriales las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios, vinculados al entorno en que se localicen. No obstante, previamente a la realización de estas instalaciones, se someterán a estimación de impacto ambiental, de acuerdo con lo dispuesto en el Decreto 162/1990.
  
Sección sexta
  
Actividades turísticas y recreativas.
  
Artículo 45. Circulación
  
1. Se prohibe, con carácter general, circular con vehículos a motor fuera de las carreteras y caminos, incluidos los agrícolas y forestales, salvo con fines de aprovechamiento agrario, forestal o de gestión del parque natural.
  
2. Se prohibe, con carácter general, la realización de competiciones deportivas con vehículos de cualquier tipo.
  
3. Al amparo de lo dispuesto en el artículo 38 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, y en el artículo 3 del Decreto 183/1994, de 1 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se regula la circulación de vehículos por terrenos forestales, se podrá limitar la circulación en caminos y pistas forestales de vehículos particulares y personas, que no hayan sido expresamente autorizados por la administración forestal.
  
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en el párrafo anterior, el plan de prevención de incendios señalará los caminos en los que se prohibe la circulación de vehículos o personas, tanto de manera permanente como temporal.
  
Artículo 46. Acampada
  
1. De acuerdo con el Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunidad Valenciana, queda prohibida la acampada y estancia en montes o terrenos forestales, salvo en las zonas autorizadas al efecto por la Conselleria de Medio Ambiente.
  
2. En aplicación de los artículos 8 y 9 del Decreto 233/1994, las áreas de acampada precisan de autorización de la Conselleria de Medio Ambiente para su funcionamiento, de igual modo que las áreas recreativas, en las cuales se prohibe la pernocta.
  
3. En las zonas referidas en el apartado anterior queda prohibido hacer fuego con cualquier tipo de combustible, salvo en instalaciones debidamente diseñadas y autorizadas para cocinar.
  
4. En aplicación del artículo 11 del Decreto 233/1994, las zonas de acampada y áreas recreativas deberán reunir como mínimo las siguientes características:
  
- Deberán estar delimitadas y señalizadas.
  
- No se utilizarán cerramientos artificiales que den lugar a una pantalla continua.
  
- Incorporarán las mínimas instalaciones, en materiales y estilos acordes al paisaje en que se enclaven.
  
- El almacenamiento de residuos se efectuará en recipientes de fácil limpieza y provistos de tapa.
  
- Existirá una franja perimetral de seguridad frente al riesgo de incendios.
  
- Dispondrán de agua potable y de instalaciones sanitarias.
  
5. Para la utilización de áreas de acampada será necesaria la solicitud y obtención de autorización por la Conselleria de Medio Ambiente, de acuerdo a los requisitos y condiciones señaladas en los artículos 13 a 16 del Decreto 233/1994.
  
Artículo 47. Ordenación del uso público
  
1. Hasta la aprobación y entrada en vigor del correspondiente Plan Rector de Uso y Gestión del espacio protegido, la localización y equipamiento de áreas destinadas a la realización de actividades recreativas en suelo no urbanizable, así como la actividad de las existentes, deberá contar con autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
2. El Plan Rector de Uso y Gestión determinará las instalaciones y equipamientos recreativos, actualmente existentes, que sean contradictorios con sus objetivos respecto del uso público o supongan un perjuicio sobre los elementos naturales que hay que proteger. Una vez aprobado dicho plan, estas instalaciones quedarán en situación de fuera de ordenación.
  
3. El Plan Rector de Uso y Gestión definirá, al menos, dos tipos de áreas de uso recreativo que deberán ser localizadas y delimitadas:
  
- Uso recreativo-naturalístico. Se referirán a zonas que, por sus características ecológico-ambientales, se recomienda su utilización con fines didácticos, promocionando las actividades naturalísticas y el uso público basado en los recursos naturales, fomentando el respeto hacia el medio en que se basan. El uso recreativo en estos espacios se dirigirá a la realización de actividades de tipo pedagógico y naturalístico, tales como recorridos por itinerarios específicos o la observación de elementos singulares, no precisando de la instalación de equipamiento o servicios que podrían alterar las características naturales de la zona.
  
- Uso recreativo extensivo. Incluirá un conjunto de espacios que desempeñan una importante función social como lugares de uso recreativo, presentando, en la actualidad, unas condiciones óptimas para el desarrollo de actividades recreativas por poseer una infraestructura mínima como tales, o bien, reúnen condiciones básicas para desarrollarlas (presencia de agua, accesibilidad, topografía relativamente llana y paisaje de interés, etcétera).
  
Artículo 48. Instalaciones y adecuaciones turísticas, recreativas y de ocio
  
1. Se prohibe la implantación de nuevas instalaciones deportivas, turísticas y recreativas en la zona de protección, área de protección ecológica, salvo en el caso de instalaciones de carácter extensivo o vinculadas al conocimiento e interpretación de la naturaleza que sean establecidas en el Plan Rector de Uso y Gestión.
  
2. La construcción de instalaciones o edificaciones de cualquier clase que hayan de emplazarse en zonas recreativas, estarán, en todo caso, sujetas a la previa obtención de licencia urbanística, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional. En todo caso, la adaptación o transformación de edificaciones existentes en suelo no urbanizable para este fin será prioritaria sobre la nueva construcción.
  
3. Queda prohibida la instalación de campamentos de turismo en todo el ámbito del espacio natural protegido (zona de protección).
  
4. Las instalaciones recreativas, tanto de carácter extensivo como intensivo, deberán contar con el correspondiente proyecto, cuya ejecución precisará de la autorización previa de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
5. Toda instalación recreativa situada en suelo no urbanizable deberá contar con sistemas de seguridad y prevención de incendios, así como garantizar el tratamiento adecuado de residuos tanto líquidos como sólidos, de modo que no supongan un efecto negativo sobre el ecosistema o el paisaje.
  
6. En relación con el uso público el Plan Rector de Uso y Gestión deberá contemplar los siguientes criterios generales:
  
I. Para el desarrollo de actividades recreativas y de ocio en el ámbito del PORN se tendrán en cuenta las siguientes directrices :
  
- Poner en valor los recursos turísticos de la sierra de Irta y dotarlos de la necesaria infraestructuras de acompañamiento, con el fin de atraer a segmentos de la demanda de turismo de naturaleza y cultural formativo.
  
- Fomentar nuevas modalidades de oferta turístico-recreativa apoyada en las infraestructuras naturalísticas, arquitectónicas y de uso público existentes o propuestas y en sus recursos ecológicos y culturales.
  
II. Las zonas recreativas deben situarse cerca de las vías de comunicación y cuidando de no alterar el equilibrio natural y con medidas de prevención de incendios en las zonas y su área de influencia. En el entorno de estas instalaciones se pueden acondicionar itinerarios o senderos que permitan acceder a lugares de interés para el visitante (restos históricos, vistas panorámicas, fuentes, etcétera).
  
III. Las zonas consideradas de mayor valor ambiental deben quedar restringidas al uso público, evitando la instalación de equipamientos y limitando el acceso de visitantes.
  
IV. Las áreas recreativas, con las adecuaciones y equipamiento necesarios para su óptima utilización tanto por habitantes de la zona como de visitantes, se instalarán preferentemente en áreas atractivas (fuentes, ermitas, zonas tradicionales de esparcimiento y recreo, etcétera).
  
V. Las zonas de uso público intensivo deben estar convenientemente dotadas del equipamiento necesario: estacionamiento, señalización, abastecimiento de agua, sanitarios, contenedores de residuos, mesas y bancos, juegos infantiles, etcétera. El mantenimiento de las instalaciones puede realizarse mediante concesiones que apliquen el cobro de tasas para el uso de determinados servicios (mesas, aparcamiento, etcétera).
  
VI. La vegetación de las áreas perimetrales a las zonas de uso público debe ser convenientemente tratada para evitar el riesgo de incendio, reduciendo su combustibilidad (podas, limpias, etcétera). Igualmente, deben tomarse medidas de prevención que incluyan información a los visitantes y vigilancia.
  
VII. La realización y señalización de senderos e itinerarios para recorridos a pie, a caballo o en bicicleta, se apoyará en caminos ya existentes y vías pecuarias, evitando su paso por zonas sensibles y articulando esta oferta con las zonas de picnic o estancia.
  
VIII. Las áreas de uso público deben ser dotadas de vigilancia y hallarse convenientemente señalizadas, del mismo modo que es necesario señalizar convenientemente los itinerarios, evitando el acceso de los visitantes a zonas frágiles.
  
IX. El plan deberá establecer la distribución de las distintas áreas de uso público y la tipología de éstas, definiendo las condiciones y características que servirán de base a la elaboración de los correspondientes proyectos (capacidad, instalaciones y equipamiento necesario, itinerarios, articulación entre las distintas áreas, vigilancia, información, señalización, gestión, etcétera).
  
X. Para la planificación de los itinerarios y senderos, deberá comenzarse por un inventario y caracterización de la red viaria rural, considerando especialmente los senderos e itinerarios ya utilizados (señalizados o no) y las áreas recreativas previstas o existentes.
  
XI. Los proyectos deberán tener en cuenta como elementos de partida, además de lo señalado en el Plan Rector, la adecuación del diseño a los fines propuestos en cuanto a tipología de usos como a intensidad, siendo compatible con el paisaje y los usos de la zona. Los proyectos deberán considerar, al menos, los siguientes aspectos:
  
- Tipología y emplazamiento de construcciones.
  
- Circulación: movimiento de vehículos, accesos, aparcamientos, controles, señalización, etcétera.
  
- Tratamiento de superficies y cerramientos.
  
- Emplazamiento y características de las instalaciones para las distintas áreas y usos previstos, picnic, descanso, juegos infantiles, actividades de interpretación de la naturaleza, etcétera.
  
- Plantaciones.
  
- Necesidades y previsiones económicas para el funcionamiento, mantenimiento, vigilancia, conservación y mejora.
  
XII. En relación con el uso científico y didáctico-naturalístico; además de las instalaciones y equipamiento específico para el desarrollo de actividades didácticas y educativas (senderos e itinerarios ecológicos y de interpretación), centros de información e interpretación, etcétera, con que deberá contar el espacio natural protegido; siempre que sea posible se deberán aprovechar las instalaciones de uso público (áreas recreativas, senderos, etcétera) para fines educativo-ambientales: carteles y folletos informativos sobre los valores naturales y culturales y sobre normas de comportamiento de los visitantes, etcétera.
  
Sección séptima
  
Urbanismo y actividades residenciales
  
Artículo 49. Régimen urbanístico
  
1. Los terrenos incluidos en la zona de protección delimitada en el PORN y las áreas naturales de la zona de influencia se clasificará a efectos urbanísticos como suelo no urbanizable de protección especial. Los terrenos incluidos en areas de predominio agrícola y áreas de expansión urbana se clasificarán por el planeamiento municipal como suelo no urbanizable. Las áreas urbanizadas mantendrán la clasificación de suelo establecida por el planeamiento vigente.
  
2. El planeamiento urbanístico considerará como fuera de ordenación, las viviendas dispersas existentes en el ámbito a que se refiere el párrafo anterior, excluyendo las edificaciones rurales tradicionales, construidas con anterioridad a 1960 y aquellas edificaciones que no contradigan las determinaciones de este PORN.
  
3. No se podrá clasificar nuevo suelo urbanizable en la zona de protección ni en las áreas naturales de la zona de influencia.
  
4. En los municipios cuyo planeamiento contenga normas y calificación de suelo que suponga una mayor protección de los recursos naturales que las previsiones de este PORN, se mantendrán la calificación y determinaciones fijadas en el planeamiento.
  
5. En el suelo clasificado de urbano o urbanizable por el planeamiento municipal a la entrada en vigor de estas normas, siempre que no se contravenga lo establecido en las mismas, se podrán mantener los usos y aprovechamientos que señale el planeamiento vigente, no pudiendo incrementarse éstos.
  
6. En relación con las actividades, obras y construcciones para las cuales se exija informe previo o autorización por parte de la Conselleria de Medio Ambiente o de cualquier otro organismo, se entenderá que este requisito es condición previa indispensable para la obtención de la correspondiente licencia urbanística.
  
Artículo 50. Edificación en medio rural
  
1. Se prohibe la construcción de edificaciones de nueva planta de cualquier tipo sobre suelo incluido en el espacio natural protegido propuesto (zona de protección), salvo las excepciones que explícitamente se señalen en las normas y programas de actuación de este plan.
  
2. En todo caso, la construcción de edificaciones de nueva planta sobre suelo no urbanizable requerirá, cuando no esté sometida a estimación de impacto ambiental, del informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente con carácter previo a la concesión de la licencia urbanística.
  
3. Con carácter general, se permite en el ámbito del PORN la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, para lo cual se deberá respetar en su diseño y composición las características arquitectónicas tradicionales; poniendo especial cuidado en armonizar los sistemas de cubierta, cornisa, posición de forjados, ritmos, dimensiones de huecos y macizos, composición, materiales, color y detalles constructivos. A los fines de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones a su entorno, podrá exigirse la aportación de los análisis de impacto sobre el medio en que se localicen, incluyendo la utilización de documentos gráficos.
  
4. La construcción de viviendas unifamiliares, almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola únicamente podrá realizarse en las áreas de predominio agrícola, áreas de expansión urbana y áreas urbanizadas de la zona de influencia, definidas en este plan, salvo que exista planeamiento de desarrollo en las áreas de expansión urbana o urbanizadas que prevean otra cosa. La superficie mínima de parcela será de 10.000 metros cuadrados, con una altura máxima de cuatro metros; y una superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá exceder del 2% del total de la parcela.
  
5. La construcción de instalaciones o edificaciones relacionadas con las actividades recreativas que deban emplazarse en suelo no urbanizable quedan sometidas a lo dispuesto en los artículos 47 y 48 de este plan.
  
Artículo 51. Construcciones y edificaciones públicas singulares
  
No podrán ser autorizables en suelo no urbanizable las construcciones y edificaciones públicas singulares, salvo que sea como edificio aislado o singular vinculado a la seguridad de la navegación o al espacio natural protegido.
  
Sección octava
  
Infraestructuras.
  
Artículo 52. Requisitos
  
La realización de actuaciones infraestructurales autorizadas por este plan de ordenación, deberá contemplar, excepto en las áreas urbanizadas, además de las disposiciones que le sean propias en razón de la materia, los siguientes requisitos:
  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos y garantizando el paso de las especies.
  
b) Durante la realización de las obras, deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal.
  
c) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de Licencia Urbanística o de la aprobación definitiva del proyecto.
  
Artículo 53. Red viaria
  
1. La realización de nuevas vías de acceso, la modificación de trazado o ampliación de las existentes requerirá de la correspondiente declaración, o en su caso estimación, de impacto ambiental en los términos previstos en la legislación vigente.
  
2. La construcción de caminos rurales y caminos o pistas forestales o sus ampliaciones de plataforma y modificaciones de trazado, cuando no estén sometidos a declaración de impacto ambiental, precisarán de estimación de impacto ambiental siempre que discurran por terrenos forestales. Con excepción de las obras que se realicen para defensa contra incendios, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 54. Abastecimiento de agua
  
Los nuevos depósitos de abastecimiento de agua deberán construirse enterrados o semienterrados; en el caso de que ello sea inviable por condiciones topográficas o características físicas del terreno, se escogerá una ubicación que no provoque impacto paisajístico.
  
2. Requerirán de estimación de impacto ambiental, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente y sin perjuicio de ésta, los proyectos para la construcción de depósitos de agua elevados de capacidad superior a 5.000 metros cúbicos y se ubiquen en suelo no urbanizable y para la construcción de depósitos en superficie de capacidad superior a la citada que afecten a terrenos forestales, salvo en el caso de depósitos destinados específicamente a la extinción de incendios forestales.
  
Artículo 55. Saneamiento
  
1. Se garantizará con carácter prioritario la depuración de las aguas residuales de las zonas residenciales. En todo caso, no se podrá otorgar licencia para la realización de instalaciones o edificaciones de cualquier tipo que no cuenten con sistema de recogida y depuración de aguas residuales, de modo que la calidad de las aguas resultantes cumpla las normas de calidad exigibles para los usos a que se destinen de acuerdo con la legislación de aguas.
  
2. Los proyectos correspondientes a infraestructuras de saneamiento deberán contar con declaración o estimación de impacto ambiental de acuerdo con lo establecido en la legislación vigente.
  
Artículo 56. Residuos urbanos
  
1. Los vertederos incontrolados de cualquier tipo existentes en el ámbito de aplicación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, deberán ser clausurados y restaurados los terrenos a su estado original en un plazo máximo de un año desde la aprobación de este plan.
  
2. En el ámbito del PORN no podrán construirse instalaciones de tratamiento o eliminación de residuos urbanos, incluyendo los depósitos temporales.
  
Artículo 57. Energía eléctrica
  
1. Se admitirán los nuevos tendidos de suministro de energía eléctrica que estén vinculados a las actuaciones que se consideran compatibles en el PORN, en las zonas en que se permita explícitamente. Requerirán de declaración o estimación de impacto ambiental, en los términos establecidos en la legislación vigente.
  
2. En caso de que sea necesario el paso de tendidos eléctricos con una finalidad externa al ámbito del PORN, deberán discurrir fuera de la zona de protección.
  
3. En todo caso, la instalación de tendidos aéreos se realizará con la previsión de dispositivos encaminados a impedir la colisión o electrocución de aves (dispositivos salvapájaros, aislamiento de conductores, etcétera).
  
Artículo 58. Telecomunicaciones
  
Se permite la instalación de sistemas generales de telecomunicaciones, únicamente cuando se sitúen fuera del ámbito de la zona de protección.
  
Artículo 59. Aeropuertos/helipuertos
  
Únicamente se podrá permitir la construcción de pequeños helipuertos con fines de protección contra incendios.
  
Artículo 60. Diques y presas
  
Se permite la construcción de pequeñas presas con la finalidad de embalsar agua por criterios de gestión de fauna, así como en actuaciones de restauración hidrológico-forestal, para lo cual requerirán de declaración o estimación de impacto ambiental de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente.
  
Artículo 61. Evaluación de impacto ambiental
  
Sin perjuicio de lo dispuesto en los artículos anteriores, deberán someterse al procedimiento de declaración o, en su caso, estimación de impacto ambiental los proyectos de infraestructura a que se refieren los anexos I y II del Reglamento de Impacto Ambiental (Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
Título III
  
Normas particulares
  
Capítulo I
  
Concepto y aspectos generales
  
Artículo 62. Concepto y régimen de protección
  
A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este plan, se han distinguido las siguientes zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora:
  
Zona de influencia:
  
Corresponde al ámbito territorial del PORN perimetral al que se propone para la declaración de espacio natural protegido. Se subdivide en las siguientes categorías para alcanzar los objetivos de protección y mejora previstos en este plan:
  
- Áreas naturales.
  
- Áreas de predominio agrícola.
  
- Áreas de expansión urbana.
  
- Áreas urbanizadas.
  
Zona de protección:
  
Corresponde al área para el que se propone la declaración de espacio natural protegido. Se subdivide, a su vez, en las siguientes categorías para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora:
  
- Áreas protección ecológica.
  
- Áreas de protección paisajística.
  
2. A los efectos de lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, se define como zona de protección (ZP) al área para la que se propone la declaración de espacio natural protegido con la categoría de parque natural, bajo el régimen previsto en el artículo 7 de dicha ley.
  
Artículo 63. Interpretación
  
1. Las determinaciones inherentes a cada una de las categorías de protección señaladas en el artículo anterior constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales.
  
2. En todo lo no regulado en estas normas particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.
  
3. En la interpretación de la normativa prevalecerán las normas particulares sobre las generales.
  
Capítulo II
  
Zona de influencia
  
Sección primera
  
Áreas naturales
  
Artículo 64. Caracterización
  
1. Incluye las zonas no ocupadas por las actividades humanas situadas como una orla en torno a la zona de protección. Se trata de zonas en que predominan las formaciones de matorrales, con mayor o menor presencia de un dosel arbolado.
  
2. El criterio de intervención para esta área es su mantenimiento mediante una actuación dirigida a su conservación, permitiendo su regeneración natural y mantenimiento de los cultivos existentes o realizando actuaciones encaminadas a reforestar estas zonas con especies arbóreas propias de la zona. En cuanto a los terrenos agrícolas marginales, el uso tradicional de bancales hace que se trate de zonas de una gran fragilidad, el criterio de intervención en los cultivos abandonados es el de conservar la vegetación leñosa residual del cultivo agrícola, como elemento fijador del suelo, seguida de una progresiva introducción de especies que, favorecidas por las condiciones propias del terreno agrícola, permitan una cobertura elevada del suelo y su progresivo paso a zonas forestales arboladas.
  
Artículo 65. Localización
  
Se extiende por las zonas de vegetación silvestre que rodean a la zona de protección, y viene a coincidir con etapas de sustitución de los bosques de carrascas que mantienen una cobertura vegetal aceptable y cumplen una importante función como protectores del suelo. No obstante, sus características no hacen necesaria su inclusión en la zona de protección.
  
Artículo 66. Usos permitidos
  
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados al mantenimiento de la actividad agrícola tradicional, al desarrollo de la actividad forestal, ganadera y cinegética, y en particular, las actividades destinadas a la regeneración y potenciación del carrascal con la finalidad de mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.
  
2. Tratamientos de mejora y conservación, tales como cortes de mejora y saneamiento, cuidados culturales y limpias, rozas de regeneración, y en especial la repoblación mediante semillas, previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
3. Tala de pinos y aprovechamiento maderero de éstos de acuerdo con lo establecido en las normas generales de este plan y según se determine en el Plan de Gestión Forestal y Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal que se redacten al efecto. Se requiere la autorización previa de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
4. Infraestructura de defensa contra incendios forestales, y, en su caso, las obras de captación de aguas ligadas a la misma. Previamente a su realización deberá contar con autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
5. Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas. Incluyendo actuaciones y adecuaciones recreativo-naturalísticas de carácter extensivo.
  
6. La actividad ganadera con las condiciones señaladas en las normas generales de este plan o cualesquiera otras que pueda disponer la Conselleria de Medio Ambiente para garantizar la conservación y regeneración de la masa forestal.
  
7. Los tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, con las condiciones y requisitos establecidos en las normas generales del presente PORN. En cualquier caso, precisarán de estimación de impacto ambiental cuando no se hallen sometidos a declaración de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990.
  
8. Instalaciones provisionales para la ejecución de obra pública e instalaciones de entretenimiento de obra pública. Requerirán informe previo favorable de la Conselleria de Medio Ambiente, informe del organismo sectorial competente, y autorización de la Conselleria competente en materia de urbanismo.
  
9. Vivienda de carácter institucional para guardería forestal. Requerirán informe previo favorable de la Conselleria de Medio Ambiente y autorización previa de la conselleria competente en materia de urbanismo.
  
10. Construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales destinados exclusivamente a la lucha contra incendios forestales, al aprovechamiento forestal o aquellos previstos en el Plan de Uso Público. Previamente se requerirá de estimación de impacto ambiental cuando no estén sometidos a declaración de impacto ambiental.
  
11. Aprovechamiento forestal, de acuerdo con los requisitos y condiciones señalados en las normas generales de este plan.
  
12. Apertura de vías de saca para la extracción maderera, previamente a su realización deberá contar con autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
13. Repoblación forestal siempre que sea de especies autóctonas, previa aprobación por la Conselleria de Medio Ambiente del correspondiente proyecto de repoblación.
  
14. Obras de restauración hidrológico-forestal. Deberá contar con estimación de impacto ambiental, sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación vigente.
  
15. Depósitos de agua de acuerdo con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 54 de las normas generales de este plan.
  
16. Helipuertos destinados exclusivamente a la extinción y prevención de incendios forestales.
  
17. Modificación de trazado y acondicionamiento de caminos y pistas.
  
18. Explotación de actividades mineras actualmente existentes y legalmente implantadas. Actuaciones de restauración en zonas afectadas por actividades extractivas y mineras, de acuerdo con el proyecto de restauración aprobado según lo previsto en las normas generales.
  
Infraestructuras e instalaciones vinculadas al parque natural propuesto, que den servicio a los usos previstos en este PORN o que sean declaradas de interés público.
  
Artículo 67. Usos prohibidos
  
1. Se consideran usos prohibidos con carácter general todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohiben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la explotación forestal, agrícola, ganadera y cinegética y de aprovechamientos del monte, o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas y no se hallen expresamente permitidos en el artículo anterior.
  
2. Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo.
  
3. Actuaciones e instalaciones de carácter turístico-recreativo, excepto las adecuaciones naturalísticas y recreativas previstas en el artículo anterior.
  
4. Construcciones y edificaciones públicas singulares, tales como: construcciones y edificaciones vinculadas a la defensa nacional, centros sanitarios especiales, centros de enseñanza y culturales y cementerios.
  
5. Instalaciones de tratamiento o eliminación de residuos sólidos.
  
6. Soportes de publicidad exterior, salvo indicadores de carácter institucional.
  
7. La tala o descuaje de carrascas y, en general, de cualquier especie vegetal de porte arbóreo distinta del pino o de especies exóticas que deban ser eliminadas; salvo por razones fitosanitarias o que sea necesario para la mejora, saneamiento y recuperación de las formaciones de Quercineas u otras especies objeto de protección.
  
8. Cercas y vallados cinegéticos.
  
9. Obras, almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola o ganadera, e infraestructura de servicios a las mismas.
  
10. Conducciones eléctricas y de telecomunicaciones cuya finalidad sea externa al ámbito del PORN.
  
11. Cultivo intensivo de especies forestales.
  
12. Utilización de productos fitosanitarios de categoría C o D.
  
13. Campamentos de turismo.
  
14. Establecimientos de alojamiento.
  
Sección segunda
  
Áreas de predominio agrícola
  
Artículo 68. Caracterización
  
1. Integran esta categoría aquellas zonas sujetas a un aprovechamiento agrícola. Son, por lo general, zonas muy intervenidas por el hombre y cuya vocación es agrícola, tanto de regadío como de secano.
  
2. La orientación predominante es hacia el aprovechamiento agrícola. Potenciación de cultivos tradicionales que contribuyan al mantenimiento de unidades paisajísticas de alto valor. Mantenimiento de cultivos agrícolas en unidades en que la preservación de bancales es esencial para la conservación de suelos, así como para servir de discontinuidad a las masas forestales frente al riesgo de incendios. Aunque se considera compatible con los objetivos de conservación la transformación del secano en regadío, no así la expansión de la frontera agrícola a expensas de terrenos forestales.
  
Artículo 69. Localización
  
La mayor parte de las áreas de predominio agrícola se localizan en el borde sudoccidental del ámbito territorial del PORN.
  
Artículo 70. Usos permitidos
  
Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las categorías anteriores y, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las normas generales.
  
Asimismo se podrá permitir la implantación de actividades vinculadas al Parque Natural que se proponen en este PORN.
  
Artículo 71. Usos prohibidos
  
Con carácter general, se prohiben los usos considerados no compatibles por el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las normas generales de este plan.
  
Sección tercera
  
Áreas de expansión urbana.
  
Artículo 72. Caracterización
  
1. Se trata de zonas colindantes a suelos urbanos clasificados por el planeamiento urbanístico vigente como suelos urbanizables, que no tienen valores naturales relevantes a proteger y que sirven de zona de transición entre el espacio urbano y la zona de protección amortiguando los impactos derivados de la actividad urbanizadora.
  
2. Los criterios de ordenación son su mantenimiento como suelo no urbanizable común si bien permitiendo la posibilidad de expansión urbana de baja densidad. Estableciendo una gradación de intensidades de mayor a menor a medida que se acerque a la zona de protección. Deberá existir un cuidado exquisito en los posibles desarrollos urbanísticos o en la implantación de actividades para no tener ninguna incidencia sobre el espacio sujeto a especial protección.
  
Artículo 73. Localización
  
La totalidad de las áreas de expansión se encuentran en la parte septentrional del PORN, en el término municipal de Peñíscola.
  
Artículo 74. Usos permitidos
  
Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las categorías anteriores.
  
Si se desarrollase alguna actuación de desarrollo urbano, se admitirán los usos residenciales y terciarios. En ningún caso la edificabilidad del sector que se delimite podrá superar 0,35 metros cuadrados de techo por metro cuadrado de suelo
  
Artículo 75. Usos prohibidos
  
Con carácter general, se prohiben los usos industriales y aquellos no permitidos por el planeamiento urbanístico para suelos urbanos o urbanizables de uso residencial o terciario.
  
Sección cuarta
  
Áreas urbanizadas
  
Artículo 76. Caracterización
  
1. Se trata de las zonas edificadas o edificables según el planeamiento urbanístico vigente y cuyas características no hacen aconsejable sustraerlas al proceso urbanizador.
  
2. Los criterios para su gestión responderán a las previsiones efectuadas en el planeamiento urbanístico municipal. Únicamente habrá que ser especialmente cuidadoso en relación con los efectos que estas áreas puedan producir en el entorno natural de la sierra; como es el caso del tratamiento de efluentes líquidos, recogida y tratamiento de residuos sólidos, infraestructuras de acceso, así como de abastecimiento y suministro (agua, electricidad, teléfono), riesgo de incendio en el entorno de estas áreas.
  
Artículo 77. Localización
  
La totalidad las áreas urbanizadas se localizan en los bordes septentrional y meridional del ámbito territorial del PORN.
  
Artículo 78. Usos permitidos
  
Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las categorías anteriores y, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico, sin perjuicio de lo dispuesto en las normas generales.
  
Artículo 79. Usos prohibidos
  
Con carácter general, se prohiben los usos considerados no compatibles por el planeamiento urbanístico para el suelo urbano o urbanizable, sin perjuicio de lo dispuesto en las normas generales de este plan.
  
Capítulo III
  
Zona de protección
  
Sección primera
  
Áreas de protección ecológica
  
Artículo 80. Caracterización
  
1. Corresponde a los espacios en que la conservación es prioritaria, exigiendo una limitación de los aprovechamientos y potenciación de la riqueza ecológica. Se incluyen en esta categoría todos los espacios de interés botánico de la sierra, así como las masas de pinar y los carrascales, junto con formaciones de matorrales bien estructuradas, con mayor o menor presencia de un dosel arbolado de alto valor ecológico y paisajístico. Asimismo, se incluyen las áreas de mayor valor para la fauna.
  
2. El criterio de intervención para las masas de carrascal es el de conservación de las masas existentes, potenciación de las mismas y la regeneración y repoblación naturales, con la finalidad de mantener los procesos ecológicos esenciales y su diversidad biológica, haciendo especial hincapié en actuaciones dirigidas a favorecer la repoblación natural por semillas y la producción de bellotas; así como el fomento de su utilización con fines científicos y didácticos-naturalísticos. En cuanto a las zonas de pinar el criterio principal es conseguir el mantenimiento del ecosistema, favoreciéndose la introducción progresiva de carrascas al objeto de diversificar y enriquecer el ecosistema. En aquellos pinares que han empezado a ser invadidos por esta especie, el criterio de intervención es conseguir formaciones boscosas en que la carrasca sea la especie principal, permitiendo la presencia de una masa forestal mezclada. En las zonas en que el matorral es dominante, el criterio principal es el mantenimiento de estas áreas mediante una actuación dirigida a su conservación, permitiendo su regeneración natural, que podría ser reforzada mediante reforestación manual con especies de matorral y arbóreas (carrascas y pinos). En este sentido, es necesaria la realización de labores selvícolas que favorezcan el desarrollo progresivo de un estrato arbóreo.
  
Artículo 81. Localización
  
Se extiende, sobre todo, por la cresta de la sierra y las zonas de monte público, así como gran parte de la franja litoral incluida en la zona de protección.
  
Artículo 82. Usos permitidos
  
1. Aquellos que tengan por objeto desarrollar las disposiciones contenidas en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, en los términos que éste establezca y, con carácter general, los destinados a la gestión del espacio protegido o la investigación científica autorizada que tengan como objetivo favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales y al mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.
  
2. El tránsito a pie de personas, excepcionalmente en las zonas y períodos que por razones de conservación o riesgo de incendio establezca transitoriamente la administración responsable de la gestión del espacio protegido podrá condicionarse este uso.
  
3. La instalación de infraestructura necesaria para la realización de las actividades de gestión y conservación previstas en este Plan, por parte de la administración responsable de la gestión del espacio protegido.
  
4. La realización de actividades no prohibidas y que no precisen de autorización. En todo caso, estos usos y actividades no deben afectar a la conservación de los recursos ni contravenir los objetivos de este plan.
  
5. La actividad agrícola existente en el momento de declaración del espacio protegido.
  
6. Las instalaciones o edificaciones de carácter didáctico o científico, siempre que sea en aquellos espacios expresamente indicados para este tipo de uso por este plan o por los programas que lo desarrollen y en las condiciones establecidas en el mismo. En todo caso, deberán apoyarse sobre construcciones preexistentes. La reconversión no podrá conllevar un aumento de la altura de la edificación y deberá resolver adecuadamente la depuración de sus vertidos.
  
7. La señalización de carácter institucional relacionados con el uso público y la gestión del espacio protegido.
  
8. Las actividades extractivas existentes y legalmente implantadas, en las condiciones establecidas en la licencia y con cumplimiento exhaustivo del plan de restauración.
  
Artículo 83. Usos prohibidos
  
1. Todos aquellos que sean incompatibles con la finalidad de protección del espacio natural y los objetivos de conservación de los recursos naturales y del paisaje previstos en este Plan.
  
2. Cualquier uso o actividad que contribuya a deteriorar la calidad de las aguas, tales como el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas y el vertido directo o indirecto en un cauce público, canal de riego, o acuífero subterráneo, de aguas residuales sin depurar.
  
3. El vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, salvo en los casos de depósitos temporales por limpieza.
  
4. Aperturas de nuevos pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del espacio protegido, salvo las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de las infraestructuras de gestión y de uso público previstas en este plan, siempre que se justifique ésta como la única vía de abastecimiento posible y aquellas que justificadamente autorice la administración competente en materia de aguas en la utilización racional de este recurso. En todo caso, deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.
  
5. Movimientos de tierras y nuevas actividades extractivas y mineras, salvo las labores de preparación y acondicionamiento de suelos ligadas a la actividad agrícola, siempre que afecte a suelos en que se admite el cultivo de acuerdo con lo establecido en estas normas. Así como la recolección de rocas y minerales, salvo con fines científicos o de gestión.
  
6. La destrucción de bancales y márgenes de éstos; así como las actividades que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación. La estabilización y regeneración de terrenos podrá ser impuesta a los propietarios por razones ecológicas o de conservación de suelos, actuando la administración con carácter subsidiario y con cargo a éstos en caso de que no cumplan con esta obligación.
  
7. La roturación de terrenos con vegetación silvestre, así como la ampliación de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agrícola. En todo caso, se prohiben las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel.
  
8. Los aterrazamientos de suelos, salvo en proyectos de corrección de taludes.
  
9. La realización de cualquier modificación sustancial de la estructura agrícola de una finca.
  
10. La construcción de nuevos caminos, senderos, pistas o viario de cualquier tipo y el asfaltado de los existentes.
  
11. La tala, arranque, descuaje, roza o cualquier otro método de eliminación de especies vegetales silvestres, salvo por razones fitosanitarias o de gestión y conservación, por ser necesario para la mejora de las comunidades vegetales; en cuyo caso deberá ser realizada por el órgano competente en la gestión del espacio protegido.
  
12. La recogida de partes o semillas de las especies vegetales incluidas en los anexos I y II de la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca, de 20 de diciembre de 1985, sobre protección de especies endémicas y amenazadas; así como las incluidas en los anexos II y IV del Real Decreto 1.997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres.
  
13. La introducción y repoblación con especies vegetales exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre de la sierra.
  
14. Las actividades que puedan comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre, tales como la destrucción de nidos y madrigueras, tráfico, manipulación y comercio de crías, huevos y adultos. Así como causar molestias o perturbar el hábitat de las especies animales, salvo por razones de gestión o desarrollo de proyectos científicos autorizados.
  
15. La repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito de la sierra, salvo las especies cinegéticas autorizadas expresamente por la Conselleria de Medio Ambiente para un aprovechamiento cinegético sostenible.
  
16. El levantamiento de cercas y vallados, salvo por necesidades de gestión y conservación del espacio protegido, debiendo ser realizados por el organismo responsable de la gestión del espacio protegido.
  
17. La colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio, como sobre las edificaciones.
  
18. La recolección, alteración o destrucción de los elementos de interés paleontológico, arqueológico, etnográfico o cualquier otro de tipo cultural, salvo con fines de investigación.
  
19. La realización de todo tipo de maniobras militares y ejercicios de mando en los que intervengan vehículos o se utilice fuego real, salvo en los supuestos contemplados en la Ley Orgánica 4/1981 de 1 de junio, sobre los Estados de Alarma, Excepción y Sitio.
  
20. La edificación de nueva planta, incluyendo construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria.
  
21. El uso de productos fitosanitarios de cualquier tipo, salvo en los cultivos existentes, en cuyo caso deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes. En todo caso, se prohibe la utilización de herbicidas volátiles de cualquier tipo.
  
22. La actividad ganadera. La circulación de ganado, siempre bajo la vigilancia del pastor, podrá realizarse únicamente por las vías pecuarias existentes en la zona. Salvo previsión en contrario de un Plan de explotación ganadera en desarrollo de este PORN.
  
23. El uso del fuego fuera de edificaciones o recintos cerrados con cualquier finalidad. Igualmente, se prohibe arrojar fósforos y colillas. En todo caso, se estará a lo dispuesto en las disposiciones sectoriales por las que se dicten normas e instrucciones para la prevención y lucha contra los incendios forestales.
  
24. El lanzamiento de cohetes, globos o artefactos de cualquier clase que contengan fuego o puedan provocarlo directamente; el almacenamiento, transporte o utilización de materias inflamables o explosivas; la utilización de grupos electrógenos, motores, equipos eléctricos o de explosión, aparatos de soldadura, etcétera; la acumulación y almacenamiento de madera, leña, residuos y cualquier otro material combustible que constituya riesgo de incendios. Se excluye de esta prohibición el uso y almacenamiento de combustible o la utilización de aparatos destinados al funcionamiento de las instalaciones de uso público y gestión del espacio protegido, y en edificaciones existentes, así como su transporte por las vías de acceso a ellas.
  
25. La práctica cinegética, sea cual sea la modalidad, fuera de los terrenos incluidos en los cotos existentes a la aprobación de este plan.
  
26. La actividad industrial de cualquier tipo, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.
  
27. La circulación con vehículos a motor y velocípedos fuera de carreteras y pistas, salvo en el caso de vehículos autorizados para tareas de conservación, vigilancia y labores de rescate o seguridad marítima y por motivos relacionados con la gestión del espacio protegido o para el desarrollo de las actividades agrícolas autorizadas.
  
28. La realización de competiciones deportivas de cualquier tipo.
  
29. El despegue y aterrizaje para la práctica de vuelo libre en cualquiera de sus modalidades, salvo en áreas que expresamente indique el Plan de Uso Público; así como sobrevolar la zona a una altura inferior a 1000 metros sobre el nivel del mar con aparatos a motor, salvo por razones de seguridad, rescate o actividades relacionadas con la conservación del espacio protegido por el órgano gestor competente.
  
30. La acampada y la construcción de instalaciones deportivas, de cualquier tipo, temporales o permanentes.
  
31. La realización de infraestructuras de cualquier tipo, tales como tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, antenas, sistemas de iluminación artificial, viarios, abastecimiento de agua y saneamiento, vertederos de residuos sólidos, etcétera, salvo las permitidas en el artículo anterior, las autorizables previstas en el artículo siguiente, las acciones previstas en el programa de actuación o las destinadas al servicio de las instalaciones y actividades autorizadas en el plan, así como al cumplimiento de los objetivos, en él planteados.
  
Artículo 84. Usos autorizables
  
Son actividades que deben ser autorizadas por la administración encargada de la gestión del espacio protegido, o que requieren informe de ésta cuando correspondan a otros órganos de la administración. Se consideran usos autorizables los siguientes:
  
1. La construcción de instalaciones de saneamiento de edificaciones y zonas de uso público.
  
2. Cualquier acción que pueda dificultar o modificar el flujo de las aguas superficiales, como captaciones o entubamiento de aguas. En todo caso únicamente se podrá realizar para el servicio de las instalaciones de uso público autorizadas, las vinculadas a la gestión del espacio protegido o reparación y mantenimiento de las existentes.
  
3. La limpieza de cauces y márgenes de barrancos.
  
4. La recolección de rocas y minerales, especímenes de flora o fauna con fines científicos, sin perjuicio de lo establecido en otras disposiciones normativas.
  
5. La tala, arranque, descuaje, roza o cualquier otro método de eliminación de especies vegetales por razones fitosanitarias, para fines científicos o por ser necesario para la mejora de las comunidades vegetales.
  
6. Los aterrazamientos de suelos en proyectos de corrección de taludes.
  
7. La ampliación o modificación del trazado de caminos y senderos o viarios existentes.
  
8. La recogida de partes o semillas de las especies incluidas en el anexo III de la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca, de 20 de diciembre de 1985, sobre protección de especies endémicas y amenazadas; así como las incluidas en el anexo V del Real Decreto 1.997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres.
  
9. La extracción de madera o leña se podrá autorizar, únicamente, si responde a alguno de los siguientes criterios:
  
- Abastecimiento de leñas para instalaciones de uso público. En ningún caso se podrán recoger libremente por los visitantes.
  
- Como resultado de labores de prevención de incendios.
  
- Como resultado de medidas fitosanitarias.
  
- Con motivo de estudios científicos.
  
- Por erradicación de especies alóctonas invasoras.
  
10. Infraestructuras de defensa contra incendios forestales.
  
11. La reintroducción de especies animales o vegetales que no existan actualmente en la zona. La autorización deberá establecer las condiciones en que deberá llevarse a cabo esta actuación. La solicitud debe contener como mínimo un inventario ambiental de base y una justificación respecto de la especie a reintroducir, en donde se establecerán sus características, calendario de introducción, cualificación del personal encargado de su ejecución y un programa de seguimiento.
  
12. Las prácticas cinegéticas en la zona en que se autoriza por este plan (cotos existentes) y las labores de control de fauna por motivos de gestión del espacio protegido.
  
13. Obras y actuaciones para la creación de puntos de agua para la fauna.
  
14. La excavación, recolección y manipulación de los elementos de interés paleontológico, arqueológico, etnográfico o cualquier otro de tipo cultural, con fines de investigación o educativos.
  
15. Cualquier obra o actividad en cuyo desarrollo surjan vestigios de yacimientos de carácter arqueológico, paleontológico o antropológico, se comunicará dicho hallazgo al órgano competente y al organismo responsable de la gestión del espacio protegido para que inicie los trámites necesarios para su evaluación y, en su caso, tome las medidas protectoras oportunas.
  
16. La rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, para lo cual se deberá respetar en su diseño y composición las características arquitectónicas tradicionales.
  
17. La realización de infraestructuras, construcciones o instalaciones de uso público, siempre que sea para la realización de actividades de carácter educativo ambiental o científico, permanentes o temporales, que no hayan sido previstas en este plan, y siempre que no sean incompatibles con los fines de protección del espacio protegido. En todo caso deberán cumplir los siguientes requisitos:
  
a) Deberán realizarse sobre construcciones preexistentes. La reconversión no podrá conllevar un aumento de la altura de la edificación y deberá resolver adecuadamente la depuración de sus vertidos.
  
b) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.
  
c) Durante la realización de las obras, deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, una vez terminadas las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal.
  
18. El uso didáctico o divulgativo para grupos organizados (centros de enseñanza, etcétera) de las instalaciones destinadas para tal fin.
  
19. La actividad científica y el uso de la infraestructura y equipamiento previsto para este fin.
  
Sección segunda
  
Áreas de protección paisajística
  
Artículo 85. Caracterización
  
1. Se halla integrada esta categoría por terrenos, fundamentalmente de propiedad privada, que no alcanzan la importancia de los anteriores en cuanto a su madurez ecológica. Suelen dominar las formaciones de matorral con o sin un estrato arbóreo y zonas cultivadas abandonadas, así como aquellos terrenos agrícolas marginales de cultivos leñosos, como almendro, algarrobo y olivo, situados, por lo general, en zonas con fuertes pendientes que se hallan bien integradas en el medio y contribuyen, a su vez, a proteger los suelos de la erosión.
  
2. El criterio de intervención para estos espacios es la mejora de estas áreas, permitiendo su regeneración natural donde sea posible, como paso previo para realizar actuaciones encaminadas a conseguir un dosel arbolado que permita una diversificación del ecosistema. Se deberá potenciar su regeneración activa, repoblando en los casos en que ésta no sea posible, incluyendo la siembra de especies características del matorral en áreas de escasa cobertura, difícil regeneración natural y con problemas de erosión y pérdida de horizontes edáficos. En las zonas en que exista un dosel arbolado se favorecerá el desarrollo de estas especies mediante labores adecuadas de selvicultura.
  
En relación con las zonas agrícolas abandonadas o los terrenos agrícolas marginales, el criterio es el de conservar la vegetación leñosa residual del cultivo agrícola, como elemento fijador del suelo, seguida de una progresiva introducción de especies que, favorecidas por las condiciones propias del terreno agrícola, permitan una cobertura elevada del suelo y su progresivo paso a zonas forestales arboladas.
  
Artículo 86. Localización
  
Ocupan la mayor parte de la zona de protección, coincidiendo sobre todo con la ladera oriental de la sierra, entre las zonas altas y la fachada costera.
  
Artículo 87. Usos permitidos
  
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos los recogidos para las áreas de protección ecológica y las normas generales de este plan que le sean de aplicación. En general, se permiten todos aquellos usos destinados a favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales y al mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.
  
2. Se considera permitida con carácter general la actividad agrícola tradicional y el mantenimiento de los cultivos existentes.
  
3. La actividad ganadera no estabulada. La circulación de ganado deberá realizarse siempre bajo la vigilancia del pastor.
  
4. Las actividades extractivas existentes y legalmente implantadas, en las condiciones establecidas en la licencia y con cumplimiento exhaustivo del plan de restauración.
  
Artículo 88. Usos prohibidos
  
1. Todos aquellos que sean incompatibles con la finalidad de protección del espacio natural y los objetivos de conservación de los recursos naturales y del paisaje previstos en este plan.
  
2. Cualquier uso o actividad que contribuya a deteriorar la calidad de las aguas, tales como el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas y el vertido directo o indirecto en un cauce público, canal de riego, o acuífero subterráneo, de aguas residuales sin depurar.
  
3. El vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, salvo en los casos de depósitos temporales por limpieza.
  
4. Aperturas de nuevos pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del espacio protegido, salvo las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de las infraestructuras de gestión y de uso público previstas en este plan, siempre que se justifique ésta como la única vía de abastecimiento posible y aquellas que justificadamente autorice la administración competente en materia de aguas en la utilización racional de este recurso. En todo caso, deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.
  
5. Movimientos de tierras y nuevas actividades extractivas y mineras, salvo las labores de preparación y acondicionamiento de suelos ligadas a la actividad agrícola, siempre que afecte a suelos en que se admite el cultivo de acuerdo con lo establecido en estas Normas. Así como la recolección de rocas y minerales, salvo con fines científicos o de gestión.
  
6. La destrucción de bancales y márgenes de éstos; así como las actividades que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación. La estabilización y regeneración de terrenos podrá ser impuesta a los propietarios por razones ecológicas o de conservación de suelos, actuando la administración con carácter subsidiario y con cargo a éstos en caso de que no cumplan con esta obligación.
  
7. La roturación de terrenos con vegetación silvestre, así como la ampliación de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agrícola.
  
8. Los aterrazamientos de suelos, salvo en proyectos de corrección de taludes.
  
9. La construcción de nuevos caminos, senderos, pistas o viario de cualquier tipo.
  
10. La tala, arranque, descuaje, roza o cualquier otro método de eliminación de especies vegetales silvestres, salvo en los campos actualmente cultivados o por razones fitosanitarias o de gestión y conservación, por ser necesario para la mejora de las comunidades vegetales; en cuyo caso deberá ser realizada por el órgano competente en la gestión del espacio protegido.
  
11. La recogida de partes o semillas de las especies vegetales incluidas en los anexos I y II de la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca, de 20 de diciembre de 1985, sobre protección de especies endémicas y amenazadas; así como las incluidas en los anexos II y IV del Real Decreto 1.997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres.
  
12. La introducción y repoblación con especies vegetales exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre de la sierra. Se exceptúan las zonas actualmente cultivadas.
  
13. Las actividades que puedan comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre, tales como la destrucción de nidos y madrigueras, tráfico, manipulación y comercio de crías, huevos y adultos. Así como causar molestias o perturbar el hábitat de las especies animales, salvo por razones de gestión o desarrollo de proyectos científicos autorizados.
  
14. La repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito de la sierra, salvo las especies cinegéticas expresamente autorizadas por la Conselleria de Medio Ambiente para un aprovechamiento cinegético sostenible.
  
15. El levantamiento de cercas y vallados, salvo por necesidades de gestión y conservación del espacio protegido, debiendo ser realizados por el organismo responsable de la gestión del espacio protegido.
  
16. La colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio, como sobre las edificaciones.
  
17. La recolección, alteración o destrucción de los elementos de interés paleontológico, arqueológico, etnográfico o cualquier otro de tipo cultural, salvo con fines de investigación.
  
18. La realización de todo tipo de maniobras militares y ejercicios de mando en los que intervengan vehículos o se utilice fuego real, salvo en los supuestos contemplados en la Ley Orgánica 4/1981 de 1 de junio, sobre los Estados de Alarma, Excepción y Sitio.
  
19. La edificación de nueva planta, incluyendo construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria.
  
20. El uso de productos fitosanitarios de cualquier tipo, salvo en los cultivos existentes, en cuyo caso deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes. En todo caso, se prohibe la utilización de herbicidas volátiles de cualquier tipo.
  
21. El uso del fuego fuera de edificaciones o recintos cerrados con cualquier finalidad. Igualmente, se prohibe arrojar fósforos y colillas y el uso de cartuchos de caza provistos de tacos de papel. En todo caso, se estará a lo dispuesto en las disposiciones sectoriales por las que se dicten normas e instrucciones para la prevención y lucha contra los incendios forestales.
  
22. El lanzamiento de cohetes, globos o artefactos de cualquier clase que contengan fuego o puedan provocarlo directamente; el almacenamiento, transporte o utilización de materias inflamables o explosivas; la utilización de grupos electrógenos, motores, equipos eléctricos o de explosión, aparatos de soldadura, etcétera; la acumulación y almacenamiento de madera, leña, residuos y cualquier otro material combustible que constituya riesgo de incendios. Se excluye de esta prohibición el uso y almacenamiento de combustible o la utilización de aparatos destinados al funcionamiento de las instalaciones de uso público y gestión del espacio protegido, y en edificaciones existentes, así como su transporte por las vías de acceso a ellas.
  
23. La práctica cinegética, sea cual sea la modalidad, fuera de los terrenos incluidos en los cotos existentes a la aprobación de este plan.
  
24. La actividad industrial de cualquier tipo, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.
  
25. La circulación con vehículos a motor y velocípedos fuera de carreteras y pistas, salvo en el caso de vehículos autorizados para tareas de conservación, vigilancia y labores de rescate o seguridad marítima y por motivos relacionados con la gestión del espacio protegido o para el desarrollo de las actividades agrícolas autorizadas.
  
26. La realización de competiciones deportivas de cualquier tipo, salvo autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
27. El despegue y aterrizaje para la práctica de vuelo libre en cualquiera de sus modalidades; así como sobrevolar la zona a una altura inferior a 1.000 metros sobre el nivel del mar con aparatos a motor, salvo por razones de seguridad, rescate o actividades relacionadas con la conservación del espacio protegido por el órgano gestor competente y en aquellas áreas expresamente previstas en el Plan de Uso Público.
  
28. La acampada y la construcción de instalaciones deportivas, de cualquier tipo, temporales o permanentes.
  
29. La realización de infraestructuras de cualquier tipo, tales como tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, antenas, sistemas de iluminación artificial, viarios, abastecimiento de agua y saneamiento, vertederos de residuos sólidos, etcétera, salvo las autorizables conforme al artículo siguiente, las acciones previstas en el programa de actuación o las destinadas al servicio de las instalaciones y actividades o usos autorizados en el plan, así como al cumplimiento de los objetivos, en él planteados.
  
Artículo 89. Usos autorizables
  
Son actividades que deben ser autorizadas por la administración encargada de la gestión del espacio protegido, o que requieren informe de ésta cuando correspondan a otros órganos de la administración. Se consideran usos autorizables los siguientes:
  
1. La construcción de instalaciones de saneamiento de edificaciones y zonas de uso público.
  
2. Cualquier acción que pueda dificultar o modificar el flujo de las aguas superficiales, como captaciones o entubamiento de aguas. En todo caso únicamente se podrá realizar para el servicio de las instalaciones de uso público autorizadas, las vinculadas a la gestión del espacio protegido o reparación y mantenimiento de las existentes.
  
3. La limpieza de cauces y márgenes de barrancos.
  
4. La recolección de rocas y minerales, especímenes de flora o fauna con fines científicos, sin perjuicio de lo establecido en otras disposiciones normativas.
  
5. La tala, arranque, descuaje, roza o cualquier otro método de eliminación de especies vegetales por razones fitosanitarias, para fines científicos o por ser necesario para la mejora de las comunidades vegetales.
  
6. Los aterrazamientos de suelos en proyectos de corrección de taludes.
  
7. La ampliación, asfaltado o modificación del trazado de caminos y senderos o viarios existentes.
  
8. La recogida de partes o semillas de las especies incluidas en el anexo III de la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca, de 20 de diciembre de 1985, sobre protección de especies endémicas y amenazadas; así como las incluidas en el anexo V del Real Decreto 1.997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres.
  
9. La extracción de madera o leña se podrá autorizar, únicamente, si responde a alguno de los siguientes criterios:
  
- Abastecimiento de leñas para instalaciones de uso público. En ningún caso se podrán recoger libremente por los visitantes.
  
- Como resultado de labores de prevención de incendios.
  
- Como resultado de medidas fitosanitarias.
  
- Con motivo de estudios científicos.
  
- Por erradicación de especies alóctonas invasoras.
  
10. Infraestructuras de defensa contra incendios forestales.
  
11. La reintroducción de especies animales o vegetales que no existan actualmente en la zona. La autorización deberá establecer las condiciones en que deberá llevarse a cabo esta actuación. La solicitud debe contener como mínimo un inventario ambiental de base y una justificación respecto de la especie a reintroducir, en donde se establecerán sus características, calendario de introducción, cualificación del personal encargado de su ejecución y un programa de seguimiento.
  
12. Las prácticas cinegéticas en la zona en que se autoriza por este plan (cotos existentes) y las labores de control de fauna por motivos de gestión del espacio protegido.
  
13. Obras y actuaciones para la creación de puntos de agua para la fauna.
  
14. La excavación, recolección y manipulación de los elementos de interés paleontológico, arqueológico, etnográfico o cualquier otro de tipo cultural, con fines de investigación o educativos.
  
15. Cualquier obra o actividad en cuyo desarrollo surjan vestigios de yacimientos de carácter arqueológico, paleontológico o antropológico, se comunicará dicho hallazgo al órgano competente y al organismo responsable de la gestión del espacio protegido para que inicie los trámites necesarios para su evaluación y, en su caso, tome las medidas protectoras oportunas.
  
16. La rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, para lo cual se deberá respetar en su diseño y composición las características arquitectónicas tradicionales.
  
17. La realización de infraestructuras, construcciones o instalaciones de uso público, siempre que sean de carácter recreativo naturalístico, educativo ambiental o científico, permanentes o temporales, o de interés general, que no hayan sido previstas en este Plan, y siempre que no sean incompatibles con los fines de protección del espacio protegido. En todo caso deberán cumplir los siguientes requisitos:
  
a) Deberán realizarse sobre construcciones preexistentes. La reconversión no podrá conllevar un aumento de la altura de la edificación y deberá resolver adecuadamente la depuración de sus vertidos.
  
b) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.
  
c) Durante la realización de las obras, deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, una vez terminadas las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal.
  
18. El uso didáctico o divulgativo para grupos organizados (centros de enseñanza, etcétera) de las instalaciones destinadas para tal fin.
  
19. La actividad científica y el uso de la infraestructura y equipamiento previsto para este fin.
  
20. Las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel. Así como la realización de cualquier modificación sustancial de la estructura agrícola de una finca, siendo necesaria la presentación de un proyecto en el que se especifiquen las acciones que se pretenden llevar a cabo y al que deberán ajustarse los trabajos a realizar.
  
21. El uso de productos fitosanitarios, debiendo ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por el órgano competente en la gestión del espacio protegido.
  
22. La instalación de colmenas, siempre que se hallen a más de 100 metros de vías de tránsito de cualquier tipo y a más de 500 metros de las zonas agrícolas y de uso público.
  
23. Recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, siempre que exista consentimiento del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que el organismo responsable de la gestión del espacio protegido pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o fauna. En cualquier caso, queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta.
  
Sección tercera
  
Protección del medio marino
  
Artículo 90. Protección del medio marino
  
1. Reserva marina: junto a la declaración del espacio natural protegido del Parque Natural de la Sierra de Irta se declarará la Reserva Marina de Irta, en ejercicio de las competencias de la Generalitat Valenciana sobre declaración de espacios naturales protegidos.
  
2. La reserva marina tendrá la consideración de reserva natural de acuerdo con lo dispuesto en el párrafo 3 del artículo 10 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
3. Delimitación de la reserva marina: se incluye en la reserva marina la franja marina adyacente al Parque Natural de la Sierra de Irta que se extiende entre la desembocadura del barranco de Volante y la del barranco de Malentivet, con una anchura de hasta -20 metros de profundidad. Dentro de la citada reserva, se establece a los efectos de ordenación y protección una zona de reserva marina integral que incluye hasta -10 metros de profundidad.
  
4. Limitaciones de uso en la zona de reserva marina integral: con carácter general, en las zonas de reserva integral indicadas queda prohibida
  
- El fondeo de embarcaciones fuera de los lugares establecidos para ello.
  
- La pesca profesional, excepto los casos en que la conselleria competente en materia de pesca autorice determinadas pesquerías tradicionales de artes menores y la realización de estudios o trabajos científicos.
  
- Deportes náuticos que impliquen la utilización de embarcaciones a motor.
  
- La construcción de nuevas instalaciones náutico-deportivas.
  
- La introducción de especies, salvo en los casos en que la administración del parque o la reserva marina autoricen o promuevan la recuperación de poblaciones de organismos marinos.
  
- El establecimiento de nuevos emisarios submarinos.
  
- El dragado de fondos.
  
- El vertido de todo tipo de residuos.
  
- La construcción de viveros para cultivos marinos.
  
5. Limitaciones de uso en la reserva marina: dentro de la reserva marina y fuera de la zona de reserva marina integral, las mismas que en la zona de reserva marina integral si bien se permitirán:
  
- Los deportes náuticos que impliquen una velocidad no superior a seis nudos.
  
- La pesca siempre que no sea con artes de arrastre y cercos.
  
Sección cuarta
  
Régimen de general de protección
  
Artículo 91. Caracterización
  
Se trata de un espacio con un importante valor ecológico, de gran originalidad botánica y paisajística en el ámbito de la Comunidad Valenciana que se halla en una situación de gran vulnerabilidad como consecuencia de recientes procesos socioeconómicos que han alterado el régimen tradicional de aprovechamiento de los recursos y, en consecuencia, el equilibrio existente entre la conservación de éstos y su utilización.
  
Artículo 92. Delimitación
  
1. Con el fin de facilitar el reconocimiento territorial de la delimitación propuesta, se ha optado, siempre que ha sido posible, por el establecimiento de límites coincidentes con estructuras físicas claramente identificables como caminos, barrancos o vías pecuarias, o bien límites administrativos claros como la clasificación urbanística del suelo; recurriendo a cotas cuando no ha sido posible encontrar otros elementos más claros. La coincidencia de los elementos propuestos para la delimitación con determinadas características fisiográficas (divisorias de aguas, barrancos, etcétera), hace que esta delimitación recoja, con gran fidelidad y precisión, los ecosistemas de mayor valor ambiental de la sierra.
  
2. La delimitación de la zona de protección, cuya representación cartográfica a escala 1/10.000 queda recogida en el mapa de zonificación, se describe, comenzando desde el norte, en la ribera del mar, y siguiendo el sentido contrario a las agujas del reloj, como sigue:
  
En término de Peñíscola, desde la desembocadura al mar del barranco de Volante, sigue por éste y continúa aguas arriba por el barranco de la Rabosera hasta su confluencia con el límite del suelo clasificado como urbano de Font Nova, sigue por este límite bordeando la urbanización y dejándola fuera del espacio protegido hasta coincidir con la cota 50 metros. Sigue por la cota 50 hasta la intersección con el barranco de Sant Antoni, por el cual sigue aguas arriba hasta su confluencia con el camino de la urbanización de San Antonio, continúa bordeando el ámbito del plan parcial San Antonio, quedando excluido del espacio protegido, hasta la intersección con la cota 150 metros, por la que continúa el límite hasta llegar a su confluencia con el suelo clasificado como urbano de Els Pitxells, por el cual sigue, dejándolo fuera del espacio protegido, hasta la intersección con el barranco de Lacán. Continúa por este barranco, aguas abajo, hasta la intersección con el camino de Mongells; por el cual sigue hasta la intersección con la cota 150 metros. Sigue por esta cota hasta entrar en el término de Santa Magdalena de Pulpis.
  
En el término de Santa Magdalena de Pulpis el límite discurre por la cota de 200 metros, coincidente con el límite entre el suelo no urbanizable y el suelo no urbanizable de protección medioambiental del planeamiento municipal hasta confluir con la vereda del camino de la Romana y entrar en el término de Alcalà de Xivert.
  
En el término de Alcalà de Xivert sigue hacia el sudoeste por la vereda del camino de la Romana, continuando por la vereda de la sierra hasta su confluencia con la cañada real de la Balsa de Llora. Continúa por esta vía pecuaria hasta coincidir con el límite del monte público (número 1.012), por el cual sigue en dirección noreste hacia la cabecera de la rambla de L'Ametler, sigue aguas arriba hasta la confluencia con el barranco del Tolec, desde donde sigue por el límite del monte público hasta la intersección con el barranco de la Carrera, desde donde continúa por la cota de 250 metros en dirección sur hasta llegar a la altura de la ermita de Santa Lucía y San Benito, rodeando ésta y continuando por esta misma cota hacia el norte y por el barranco hasta intersectar con el camino de la ermita, por el cual discurre hasta la confluencia con el suelo urbano de la urbanización El Pinar. Bordea ésta por el noroeste, excluyéndola del ámbito del espacio protegido, hasta la confluencia con el barranco de Malentivet. Sigue hacia el este, aguas abajo, por el citado barranco hasta su desembocadura en el mar.
  
Desde la desembocadura del barranco de Malentivet, sigue el límite por la ribera del mar en dirección norte hasta llegar a la desembocadura del barranco de Volante, donde ha comenzado esta descripción.
  
Artículo 93. Área de influencia socioeconómica
  
A los efectos de lo dispuesto en el artículo 18.2 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres y los artículos 21 y 22 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, se ha establecido un área de influencia socioeconómica (ZI) que abarca la totalidad del ámbito territorial incluido en el PORN.
  
Artículo 94. Régimen de protección
  
1. Considerando la representatividad de los ecosistemas recogidos en el ámbito de la zona de protección, la singularidad de su flora y fauna y los elevados valores ecológicos, científicos, educativos, culturales y estéticos que posee, merecedores de una atención preferente. Se propone la declaración de la zona de protección como Parque Natural de la Sierra de Irta, de acuerdo con el régimen señalado en el artículo 7 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
2. De acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos, las actividades a realizar se orientarán hacia los usos tradicionales agrícolas, ganaderos y selvícolas y los aprovechamientos compatibles con los fines que motivan su propuesta de protección, así como a su visita y disfrute ordenado. Los demás usos podrán ser objeto de exclusión en la medida en que entren en conflicto con los valores que se pretende proteger.
  
Artículo 95. Efectos de la declaración del Parque Natural de la Sierra de Irta.
  
La declaración de espacio natural protegido comportará los efectos señalados en el artículo 18 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 96. Procedimiento de declaración del Parque Natural de la Sierra de Irta
  
1. La declaración del Parque Natural de la Sierra de Irta es competencia del Gobierno Valenciano, de acuerdo con lo previsto en el artículo 24 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, que lo podrá realizar mediante decreto o bien mediante ley de las Cortes Valencianas.
  
2. El inicio del procedimiento para su declaración corresponde a la Conselleria de Medio Ambiente, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 25 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
3. El procedimiento para la tramitación y declaración será el previsto en los artículos 26 y 27 de la Ley 11/1994.
  
Artículo 97. Ordenación del espacio natural protegido
  
1. En aplicación del artículo 31 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, la ordenación del ámbito territorial declarado como Parque Natural de la Sierra de Irta se llevará a cabo mediante un Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG).
  
2. El PRUG constituye el marco en el que se desenvuelven las actividades directamente ligadas a la declaración de espacio natural protegido y, en particular, la investigación, el uso público y la conservación, protección y mejora de los valores naturales.
  
3. El contenido mínimo a que deberá ajustarse el PRUG del Parque Natural de la Sierra de Irta es el recogido en el artículo 39 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, y se deberá tramitar de acuerdo a lo señalado en el artículo 41 de dicha ley.
  
Artículo 98. Gestión del espacio natural protegido.
  
1. En aplicación del artículo 48 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, el régimen de gestión aplicable al Parque Natural de la Sierra de Irta se establecerá en el acto de su declaración.
  
2. Se nombrará un director-conservador del parque por el conseller de Medio Ambiente en los términos previstos en el artículo 48 y con las funciones señaladas en el artículo 49 de la referida ley.
  
3. Se creará un órgano colegiado de carácter consultivo para colaborar en la gestión del espacio protegido, cuyas funciones serán, al menos, las señaladas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, y cuya composición será la recogida en el artículo 51 de dicha ley.
  
4. Con el fin de facilitar la gestión y la aportación y colaboración financiera de organismos, entidades o personas, tal y como prevé el artículo 48.7 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, la gestión presupuestaria y administrativa del parque natural se individualizará mediante la creación de un programa específico.
  
Artículo 99. Regulación de usos y actividades
  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 52 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, por el que se consideran como infracción administrativa, y en consecuencia quedan prohibidas, diversas acciones que puedan afectar negativamente a un espacio natural protegido. Se consideran usos permitidos, con las condiciones y requisitos que se hayan señalado para cada caso, los así previstos en las normas generales de este plan, así como en las normas particulares para cada una de las categorías de ordenación establecidas.
  
2. Esta regulación de usos y actividades en el ámbito del espacio natural protegido se realiza sin perjuicio de las posibles determinaciones que en su momento establezca el Plan Rector de Uso y Gestión, el cual podrá modificar lo dispuesto en estas normas únicamente cuando supongan una mayor protección de los valores ecológicos y paisajísticos o sirvan para aclarar o concretar las determinaciones efectuadas en este PORN.
  
Directrices y criterios para la elaboracion del Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG)
  
1. El PRUG deberá desarrollar las directrices y actuaciones que para el ámbito del espacio protegido se establecen en este PORN, especialmente en relación con la planificación de actividades de uso público, y a las actividades de investigación y conservación de la naturaleza. El PRUG efectuará una ordenación y regulación de actividades al objeto de conseguir un desarrollo racional y equilibrado de las mismas, compatible con los objetivos de protección de este plan, y en prevención de la posible generación de impactos sobre los ecosistemas de la sierra de Irta.
  
2. El PRUG establecerá, así mismo, el órgano de gestión más adecuado para la gestión del parque natural y su zona de influencia. Dentro de las funciones que se le asignen, se tendrá en cuenta la posible concentración de competencias en el mismo para efectuar un seguimiento conjunto del PORN y del PRUG, ya que hay que tener en cuenta que el presente plan constituye la norma básica de regulación de usos y aprovechamientos del ámbito de la sierra de Irta, espacio que pasará a ser, en parte de su territorio, espacio natural protegido, y el resto zona de influencia socioeconómica del parque.
  
En tanto se apruebe el Plan Rector de Uso y Gestión que deberá establecer las normas de gestión y actuación necesarias para la conservación de los valores del espacio protegido, que serán competencia de la administración gestora de éste, se establecen las siguientes funciones para el organismo responsable de la gestión del parque:
  
I. Garantizar el cumplimiento del régimen de usos establecido en la normativa de este documento.
  
II. Promover la colaboración de otros organismos con competencia para llevar a cabo las actuaciones de restauración y conservación contempladas en el plan.
  
III. Coordinar los servicios que se ofrezcan al público en el parque natural para garantizar la protección de sus valores naturales de forma compatible con el uso público ordenado.
  
IV. Elaborar el programa anual de trabajo, estableciendo los proyectos a realizar en orden de prioridad y el presupuesto correspondiente para cada uno de ellos.
  
V. Redactar o, en su caso, dirigir y supervisar los proyectos que desarrollan el plan.
  
VI. Elaborar la memoria anual de actividades y resultados.
  
VII. Proponer la revisión del plan una vez finalizadas las actuaciones previstas en el mismo o cuando exista causa que lo justifique.
  
3. En relación con lo señalado en las normas particulares de este PORN respecto de la regulación de usos y actividades en el ámbito de la zona de protección (ZP), las determinaciones que establezca el Plan Rector de Uso y Gestión podrán modificar lo dispuesto en estas normas únicamente cuando esté justificado en la mejor consecución de los objetivos de este Plan y del PRUG. En relación con la planificación de actividades de uso público, y a las actividades de investigación y conservación de la naturaleza, se tendrán en cuenta las siguientes directrices y criterios:
  
3.1 En relación con las actividades de uso público.
  
Entre los objetivos del PORN, ha quedado planteada la necesidad de establecer un conjunto integrado y coordinado de infraestructuras y equipamientos didácticos, recreativos y de uso público en general, que sea capaz de hacer frente eficazmente a la creciente demanda social sobre este área. La ordenación del uso público en el ámbito de actuación del P.R.U.G. se plantea, además, a través de los siguientes criterios de actuación:
  
I. Sobre la base de la ordenación realizada en el PORN para el desarrollo del uso público y de los criterios que, para él, se plantean, el PRUG deberá desarrollar la zonificación y ordenación de forma detallada, concretando la ordenación de las infraestructuras y los equipamientos destinados a facilitar el descubrimiento de la naturaleza, y las características de los mismos, así como su localización: senderos, centro de acogida, refugios, etcétera.
  
II. El futuro parque natural deberá contar, ya sea en su interior o en la zona de influencia, al menos con un centro de interpretación y acogida y un albergue con finalidad social.
  
III. Se procurará que la realización de edificaciones ligada a la gestión del espacio natural protegido, se efectúe sobre edificación existente, y que tenga en consideración que presten un servicio a la colectividad.
  
IV. Desarrollar un programa de actividades para los amantes del aire libre y la naturaleza, siempre con la premisa de protección y conservación del patrimonio natural.
  
V. A fin de lograr una mayor rentabilización y racionalización de los recursos, se deberán tener en cuenta los equipamientos ya existentes (senderos, áreas recreativas, etcétera) y las actuaciones de uso público previstas (planes o proyectos en elaboración o ejecución), con el objeto de evitar duplicidades innecesarias y de buscar la máxima complementariedad entre la mismas.
  
VI. Prever la puesta en marcha y el mantenimiento de las infraestructuras y equipamientos ligados al uso público, así como su financiación, y las fórmulas de gestión más adecuadas a cada caso (concesión, o arrendamiento de instalaciones, necesidades de personal, etcétera).
  
VII. Realizar la programación inicial de la información sobre el parque a los visitantes, (publicaciones, folletos y materiales diversos, audiovisuales, etcétera).
  
VIII. Diseño y señalización de una red de senderos que procure combinar los usos tradicionales con la utilidad a los paseantes, para descubrir las zonas de mayor interés. Hay que prever el mantenimiento regular de la red de senderos.
  
IX. La señalización de los senderos, se limitará a lo esencial. Los puntos principales de acceso deben equiparse con paneles que incluyan un mapa de localización, y descripción de los principales puntos de interés en donde se explique las características más destacadas de los ecosistemas y los usos tradicionales, así como la reglamentación del espacio natural protegido.
  
X. Promoción, fomento y conservación de usos y tradiciones sociales vinculadas a la sierra de Irta.
  
3.2. En relación con la actividades de investigación y de conservación de ecosistemas.
  
El PRUG incluirá un plan de investigación cuya orientación y contenidos han de venir marcados por aquellas materias que precisen estudio y profundización, de acuerdo con los siguientes objetivos:
  
I. Superar lagunas importantes de conocimiento.
  
II. Complementar al máximo investigación y gestión ambiental, dando prioridad a las materias que resulten de gran importancia para la toma de decisiones y la futura gestión de este espacio protegido.
  
III. Independientemente de las que posteriormente puedan establecerse, se consideran materias prioritarias de investigación desde el presente plan las siguientes:
  
- Situación actual, grado de conservación y perspectivas de futuro de especies endémicas y formaciones vegetales o especies singulares en el ámbito de la sierra de Irta.
  
- Situación y problemática de las especies faunísticas que se consideren singulares o especialmente vulnerables.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI