Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 1336, del 29-06-1990 (1990/818051)

ORDRE d'1 de juny de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual queden regulats els ensenyaments del segon idioma estranger en centres de Batxillerat.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1990/06/01/(7)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   1336

Data del DOGV
:   29-06-1990

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1990/818051

CVE


Data del document
:   01-06-1990

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Ordre d'1 de juny de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual queden regulats els ensenyaments del segon idioma estranger en centres de Batxillerat.  
La societat de finals del segle XX, especialment la dels països del continent europeu, es perfila, com més va més, com un àmbit plurilingüe on l'aprenentatge de llengües té una utilitat pràctica evident per a la vida dels ciutadans. El domini de diverses llengües estrangeres té una importància decisiva en el camp de la tècnica, de les ciències, de la cultura i de qualsevol tipus de relacions internacionals.  
Aprendre idiomes és sentit avui com una necessitat per la majoria dels joves. Oferir-los, doncs, l'oportunitat que puguen incloure l'esmentat aprenentatge dins del seu pla d'estudis permetrà als joves de la nostra Comunitat situar-se en peu d'igualtat amb la majoria dels seus coetanis d'altres països que es preparen ja per a un espai amb menys fronteres on el domini de diverses llengües haurà de ser un fet habitual.  
L'actual legislació per la qual es regulen els ensenyaments d'un segon idioma estranger en centres de batxillerat ha plantejat seriosos problemes com l'increment d'hores de classe a l'alumnat de primer curs, que han de romandre en els centres dues hores més sobre el seu horari lectiu si volen cursar aquests ensenyaments opcionals; el sistema educatiu ha de trobar, doncs, un març per a aquests estudis que respecte el necessari principi d'opcionalitat per als alumnes sense suposar un increment del seu horari setmanal de classes.  
Per tot això  
ORDENE  
Primer  
Tots els centres de batxillerat oferiran ensenyaments d'un segon idioma estranger, en el marc horari destinat a les hores de lliure disposició establertes en l'article tercer de l?Ordre de 30 de maig de 1988 (DOGV del 18 d'agost), recentment modificat per l?Ordre de 31 de maig de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, sobre horari setmanal en el pla d'estudis de batxillerat unificat i polivalent.  
Segon  
Els esmentats ensenyaments seran de qualsevol dels idiomes estrangers que actualment s'imparteixen en el batxillerat i es faran en els tres cursos de què consta aquest, segons els currículums que figuren en l'Annex d'aquesta Ordre.  
Tercer  
Serà requisit imprescindible que aquests ensenyaments siguen a càrrec del professorat dels seminaris respectius de llengües estrangeres.  
Quart  
Aquests ensenyaments seran regulats d'acord amb els criteris generals establerts per la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa per a les hores de lliure disposició, tenint en compte els principis següents:  
a) La programació s'ha de realitzar amb caràcter cíclic per als tres cursos de batxillerat.  
b) Si un alumne no ha elegit aquesta opció en el primer curs i vol incorporar-s'hi en el segon, haurà de recuperar els continguts programats per al primer curs, segons els criteris i el procediment establerts a aquest efecte pel seminari corresponent. En tercer curs, només podran elegir aquesta opció els qui l'hagen cursat en primer i en segon curs, o s'hi hagen incorporat en segon.  
c) Els alumnes només podran abandonar aquests ensenyaments en finalitzar un curs acadèmic complet.  
Cinqué  
La verificació i la qualificació del rendiment acadèmic dels alumnes es realitzarà d'acord amb les normes establertes amb caràcter general per al Batxillerat Unificat i Polivalent.  
Sisé  
Aquests ensenyaments tindran la mateixa validesa acadèmica que les altres matèries del pla d'estudis i figuraran en les actes i en els expedients acadèmics dels alumnes amb el nom de l?idioma estudiat i l'especificació de «2n Idioma estranger».  
Seté  
Els centres implantaran aquests ensenyaments en primer curs, i els ampliaran posteriorment als cursos segon i tercer.  
Vuité  
S'autoritza la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa perquè dicte les normes necessàries per al desplegament de les normes contingudes en aquesta Ordre.  
Nové  
La Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa podrà reclamar dels centres la informació que estime oportuna per a realitzar el seguiment i l'avaluació posterior del desplegament i del resultat d'aquesta experiència.  
DISPOSICIONS TRANSITORIES  
Primer  
Els Centres que durant el curs 1989/90 van impartir ensenyaments d'un segon idioma estranger en primer curs, fora de l'horari lectiu de l'alumnat, d'acord amb l'Ordre de 28 de maig de 1988 (DOGV del dia 18 d'agost), continuaran aquests ensenyaments en segon curs en el marc horari de les hores lectives de lliure disposició.  
Segon  
Els centres que durant el curs 1989/90 van impartir ensenyaments d'un segon idioma estranger en segon curs com a EATP, terminaran d'impartir-los en tercer com a EATP durant el curs 1990/91 i procediran a la seua extinció.  
Tercer  
Els alumnes que durant el curs 1989/90 hagen cursat el segon idioma estranger com a EATP de segon curs i l'hagen suspès, tindran quatre convocatòries per a aprovar-lo o podran acollir-se al que estableix l'article quart de la Resolució de 27 de novembre de 1989, de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa, per a la regulació dels Ensenyaments i Activitats Tècnico-professionals en centres de batxillerat (DOGV del dia 28 de desembre).  
Quart  
Els alumnes que durant el curs 1989/90 o 1990/91, hagen cursat, o cursen, ensenyaments d'un segon idioma estranger com a EATP en tercer curs i el suspenguen, tindran quatre convocatòries per a aprovar-lo.  
DISPOSICIO DEROGATORIA  
Queda derogada l?Ordre de 28 de maig de 1988 per la qual es regula l'autorització i el desplegament d'un segon idioma estranger amb caràcter optatiu en els centres de batxillerat (DOGV del 18 d'agost).  
DISPOSICIO FINAL  
Aquesta Ordre entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 1 de juny de 1990.  
El Conseller de Cultura, Educació i Ciència,  
ANTONI ESCARRE I ESTEVE  
ANNEX  
Segon idioma estranger  
a. Introducció  
L'aprenentatge d'una segona llengua estrangera pot contribuir de manera notable al desenrotllament de les capacitats d'ús del llenguatge per part dels alumnes de BUP que hi hagen optat i, per tant, a una formació general més sòlida que els capacite per a estudis ulteriors o per a la seua integració en la vida activa.  
El contacte amb una llengua estrangera, mentre l'alumnat prossegueix l'aprenentatge de la primera, possibilita que, dins del procés global que és tot aprenentatge lingüístic, s'amplien les oportunitats de contrast, d'anàlisi, de reflexió i d'observació, la qual cosa dona lloc a un aprenentatge més autònom, més significatiu i, per tant, més eficaç.  
El procés de comunicació com a fet social privilegiat suposa un recolzament insubstituïble per a la integració de la persona en la societat i per al desenrotllament de les capacitats de comprensió, respecte i tolerància.  
b. Objectius  
1. Reconèixer i usar la llengua estrangera com a vehicle de comunicació per a comprendre i produir missatges orals i escrits.  
2. Induir i reconèixer el funcionament i els aspectes formals de la llengua estrangera a nivell fonològic, morfosintàctic, lèxic, discursiu.  
3. Utilitzar els recursos, capacitats i estratègies que ja es tenen en altres llengües conegudes i desenvolupar-los en l'aprenentatge de la segona llengua estrangera.  
4. Tenir una actitud oberta envers la cultura representada per la segona llengua estrangera i acceptar els comportaments distints que aquesta comporta.  
c. Continguts  
La selecció de continguts hauria danar encaminada a desenrotllar la capacitat de:  
1. Usar estratègies comunicatives i realitzar operacions discursives en interacció amb altres interlocutors en situacions conversacionals a l'aula i en els intercanvis quotidians:  
a) Per reparar deficiències o mancances per si mateixos:  
- lletrejar, frasejar  
- repetir, corregir-se, reformular  
- glossar, parafrasejar  
- substituir un terme per una definició, descripció, exemple  
- emprar gestos o altres mitjans no lingüístics.  
b) Per a demanar la col·laboració de l?interlocutor:  
- identificar-se com a estranger  
- demanar que ho repetesca, explicite, lletrege  
- verificar que s'ha expressat bé la intenció de comunicació  
c) Per a intervenir en la conversa:  
- entaular conversa  
- demanar, donar, prendre la paraula tenint en compte la identitat dels interlocutors i d'acord amb els «papers» en l'intercanvi.  
2. Reconéixer/realitzar operacions discursives encaminades a la negociació del sentit i a l'organització del discurs d'acord amb les intencions comunicatives. Per exemple:  
- demanar, donar informacions. Exposar, explicar  
- donar opinions, donar arguments, justificar, refutar  
- descriure  
- narrar  
3. Realitzar actes de parla lligats als actes socials més o menys ritualitzats. Reconéixer tots els elements de la situació que condicionaran les possibles variants:  
- saludar  
- acomiadar-se  
- presentar, presentar-se, respondre a la representació  
- disculpar-se  
- felicitar, censurar.  
d. Metodologia  
Qualsevol decisió quant a la programació, alguns punts bàsics per a una metodologia de l?ensenyament-aprenentatge d'una llengua estrangera serien:  
1. Necessitat d'afavorir múltiples formes d'exposició a la llengua estrangera:  
- Emprar documents autèntics en la mesura que es puga des del principi, encara que potser no exclusivament, adequant les tècniques de presentació, accés i explotació a l'especificat d'aquest.  
- Presentar varietat de suports i varietat de situacions que comporten múltiples contextualitzacions dels fets-lingüístics.  
- Emprar la llengua estrangera a l'aula des del principi en la mesura que es puga. Si bé caldrà emprar la llengua materna al principi en les activitats de reflexió (lingüística, metodològica, d'avaluació), es passarà a emprar la llengua estrangera també en aquestes activitats si és possible, cosa que permetrà aprofitar el discurs didàctic com un mitjà més d'exposició a la llengua en situació autèntica.  
2. Necessitat d'aprofitar l'après en les altres llengües per a desenvolupar l'aprenentatge:  
- fer comparacions i contrastos (reflexió lingüística)  
- aplicar estratègies d'aprenentatge (per exemple, tàctiques de comprensió global, deducció de significats per contextos, ús de terminologia, conceptes i nocions comunes, etc.)  
- aplicar estratègies que permeten la comunicació interpersonal: com intervenir en una conversa, demanar aclariments, explicar el que es vol significar, etc. En definitiva, com aconseguir comunicarse fins i tot amb pocs mitjans lingüístics.  
3. El treball de reflexió lingüística no es basarà únicament en les adquisicions de les formes (en l?àmbit fonològic, morofosintàctic, lèxic, etc.) i les seues interrelacions. Cal transcedir aquests per a atendre totes les variables de la comunicació en el discurs i les manifestacions lingüístiques:  
- els components de la situació de comunicació (context, interlocutors)  
- les relaciones entre interlocutors  
- la intenció de comunicació  
- l?organització textual del discurs: com avança i es comunica el missatge  
Les activitats encaminades a l'adquisició i fixació s'hauran d'adaptar també a un enfocament comunicatiu:  
- es presentaran en situació, contextualitzades  
- tindran un objectiu comunicatiu: provocar una reacció, resoldre un problema, obtenir alguna cosa...  
4. La seqüenciació dels continguts s'haurà de regir pels criteris següents:  
- adequar-se a les necessitats lingüístiques sorgides de les situacions de comunicació que es plantegen  
- oferir als alumnes un març lingüístic coherent que possibilite la reflexió i la conceptualització en un procés constructiu global.  
5. En la mesura que es puga, per a l'elaboració de programacions i materials es tindran en compte les dades que puguen obtenir-se a partir de la prospecció de les necessitats dels alumnes d'acord amb els seus interessos i les possibles situacions de contacte amb la liengua estrangera en què puguen veure's implicats.  
6. S'acostumarà els alumnes perquè consideren els errors corn a manifestacions naturals de l'aprenentatge, i perquè els utilitzen per a reflexionar sobre el seu nivell d'adquisició de la llengua i el funcionament d'aquesta i per a posar en marxa mecanismes de superació.  
7. L'avaluació no serà únicament una forma de diagnosticar i qualificar; estarà integrada en tot el procés de manera que possibilite:  
- la intervenció de l'alumne com a element clau en el seu aprenentatge. Així, se li donaran els mitjans perquè reflexione sobre:  
- l'adequació entre les seues produccions lingüístiques i els objectius proposats.  
- l'adequació entre els seus mètodes d'aprenentatge i els objectius proposats.  
Per tant, l'avaluació serà també, per a professors i alumnes, un element que permeta plantejar-se el funcionament de la classe i la coherència i adequació de tot el procés d'ensenyament-aprenentatge.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 1336, del 29-06-1990 (1990/818051)

ORDEN de 1 de junio de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regulan las enseñanzas del segundo idioma extranjero en centros de Bachillerato.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1990/06/01/(7)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   1336

Fecha DOGV
:   29-06-1990

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1990/818051

CVE


Fecha del documento
:   01-06-1990

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia

Tipo de documento
:   Orden

Orden de 1 de junio de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regulan las enseñanzas del segundo idioma extranjero en centros de bachillerato.  
La sociedad de finales del siglo XX, especialmente la de los países del continente europeo, se perfila cada vez más como un ámbito plurilingüe en donde el aprendizaje de lenguas extranjeras tiene una evidente utilidad práctica para la vida de los ciudadanos. El manejo de varias lenguas extranjeras tiene una importancia decisiva en el campo de la técnica, de las ciencias, de la cultura y de cualquier tipo de relaciones internacionales.  
Aprender idiomas es sentido hoy como una necesidad por la mayoría de los jóvenes. Ofrecerles, pues, la oportunidad de que puedan integrar dicho aprendizaje en su plan de estudios permitirá a los jóvenes de nuestra Comunidad situarse en pie de igualdad con la mayoría de sus coetáneos de otros países que se preparan ya para un espacio con menos fronteras en el que el dominio de varias lenguas deberá ser un hecho habitual.  
La actual legislación por la que se regulan las enseñanzas de un segundo idioma extranjero en centros de bachillerato ha planteado serios problemas como el incremento de horas de clase al alumnado de primer curso, que deben permanecer en los centros dos horas más sobre su horario lectivo si desean cursar estas enseñanzas opcionales; el sistema educativo debe encontrar, pues, un marco para estos estudios que, respetando el necesario principio de opcionalidad para los alumnos, no les suponga un incremento sobre su horario semanal de clases.  
Por todo ello,  
ORDENO:  
Primero  
Todos los centros de bachillerato ofrecerán enseñanzas de un 2.º idioma extranjero, en el marco horario destinado a las horas de libre disposición establecidas en el artículo tercero de la Orden de 30 de mayo de 1988 (DOGV del 18 de agosto), recientemente modificado por la Orden de 31 de mayo de 1990, de la Consellería de Cultura, Educación y Ciencia, sobre horario semanal en el plan de estudios de bachillerato unificado y polivalente.  
Segundo  
Dichas enseñanzas serán de cualquiera de los idiomas extranjeros que actualmente se imparten en el bachillerato y se desarrollarán en los tres cursos de que consta el mismo, según los currículos que figuran en el anexo de la presente Orden.  
Tercero  
Será requisito imprescindible que estas enseñanzas estén a cargo del profesorado de los respectivos seminarios de lenguas extranjeras.  
Cuarto  
Su regulación se ajustará a los criterios generales establecidos por la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa para las horas de libre disposición, teniendo en cuenta los siguientes principios:  
a) La programación de estas enseñanzas debe realizarse con carácter cíclico para los tres cursos de bachillerato.  
b) Si un alumno no ha elegido esta opción en primer curso y desea incorporarse a estas enseñanzas en segundo, deberá recuperar los contenidos programados para el primer curso, según los criterios y el procedimiento establecidos a tal efecto por el correspondiente seminario.  
En tercer curso, sólo podrán elegir esta opción quienes la hayan cursado en primer y segundo curso, o se hayan incorporado a ella en segundo.  
c) Los alumnos sólo podrán abandonar estas enseñanzas al finalizar un curso académico.  
Quinto  
La verificación y la calificación del rendimiento académico de los alumnos se realizará de acuerdo con las normas establecidas con carácter general para el bachillerato unificado y polivalente.  
Sexto  
Estas enseñanzas tendrán la misma validez académica que las restantes materias del plan de estudios y figurarán en las actas y en los expedientes académicos de los alumnos con el nombre del idioma estudiado y la especificación: «2.º Idioma extranjero».  
Séptimo  
Los centros implantarán estas enseñanzas en primer curso, ampliándolas gradualmente a los cursos segundo y tercero.  
Octavo  
Se autoriza a la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa a dictar cuantas normas sean necesarias para el desarrollo de lo contenido en esta Orden.  
Noveno  
La Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa podrá recabar de los centros la información que estime oportuna para realizar el seguimiento y la posterior evaluación del desarrollo y del resultado de esta experiencia.  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
Primera  
Los centros que durante el curso 1989/90 impartieron enseñanzas de un segundo idioma extranjero en primer curso, fuera del horario lectivo del alumnado, acogiéndose a la Orden de 28 de mayo de 1988 (DOGV del 18 de agosto), continuarán estas enseñanzas en segundo curso en el marco horario de las horas lectivas de libre disposición.  
Segunda  
Los centros que durante el curso 1989/90 impartieron enseñanzas de un segundo idioma extranjero en segundo curso como EATP, terminarán de impartirlas en tercero como EATP durante el curso 1990/91 y procederán a su extinción.  
Tercero  
Los alumnos que durante el curso 1989/90 hayan cursado el segundo idioma extranjero como EATP de segundo curso y la hayan suspendido, dispondrán de cuatro convocatorias para aprobarla o podrán acogerse a lo establecido en el artículo Cuarto de la Resolución de 27 de noviembre de 1989, de la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa, para la regulación de las Enseñanzas y Actividades Técnico-profesionales en centros de bachillerato (DOGV del 28 de diciembre).  
Cuarto  
Los alumnos que durante los cursos 1989/90 o 1990/91 hayan cursado, o cursen, enseñanzas de un segundo idioma extranjero como EATP en tercer curso y la suspendan, dispondrán de cuatro convocatorias para aprobarla.  
DISPOSICION DEROGATORIA  
Queda derogada la Orden de 28 de mayo de 1988 por la que se regula la autorización y el desarrollo de un 2.º idioma extranjero con carácter optativo en los centros de bachillerato (DOGV del día 18 de agosto).  
DISPOSICION FINAL  
Esta Orden entrará en vigor el mismo día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Valencia, 1 de junio de 1990.  
El Conseller de Cultura, Educación y Ciencia,  
ANTONIO ESCARRE ESTEVE  
ANEXO  
Segundo idioma extranjero  
a. Introducción  
El aprendizaje de una segunda lengua extranjera puede contribuir de manera notable al desarrollo de las capacidades de uso del lenguaje y de comunicación por parte del alumnado de BUP que haya optado por ello y, por lo tanto, a una formación general más sólida que les capacite para estudios ulteriores o para su integración en la vida activa.  
El contacto con una nueva lengua extranjera, mientras el alumnado prosigue el aprendizaje de la primera, posibilita que, dentro del proceso global que es todo aprendizaje lingüístico, se amplíen las oportunidades de contraste, de análisis, de reflexión y de observación, dando lugar a un aprendizaje más autónomo, más significativo y, por lo tanto, más eficaz.  
El proceso de comunicación como hecho social privilegiado supone un apoyo insustituible para la integración de la persona en la sociedad y para el desarrollo de las capacidades de comprensión, de respeto y de tolerancia.  
b. Objetivos  
1. Reconocer y emplear la lengua extranjera como vehículo de comunicación para comprender y producir mensajes orales y escritos.  
2. Inducir y reconocer el funcionamiento y los aspectos formales de la lengua extranjera a nivel fonológico, morfosintáctico, léxico, discursivo.  
3. Utilizar los recursos, las capacidades y las estrategias que ya se poseen en otras lenguas conocidas y desarrollarlos en el aprendizaje de la segunda extranjera.  
4. Mostrar una actitud abierta hacia la cultura representada por la segunda lengua extranjera y aceptar los comportamientos distintos que ésta conlleva.  
c. Contenidos  
La selección de contenidos debería ir encaminada a desarrollar la capacidad de:  
1. Usar estrategias comunicativas y realizar operaciones discursivas en interacción con otros interlocutores en situaciones conversacionales en el aula y en los intercambios cotidianos:  
a) para suplir deficiencias o carencias por sí mismos:  
- deletrear, silabear,  
- repetir, corregirse, reformular,  
- glosar, parafrasear,  
- sustituir un término por una definición, descripción, ejemplo;  
- enumerar,  
- emplear gestos u otros medios no lingüísticos.  
b) para pedir la colaboración del interlocutor:  
- identificarse como extranjero,  
- pedir que se repita, explicite, deletree,  
- verificar que se ha expresado bien la intención de comunicación.  
c) para intervenir en la conversación:  
- trabar conversación,  
- pedir, dar, tomar la palabra, teniendo en cuenta la identidad del/de los interlocutores, y en función de los "papeles" en el intercambio.  
2. Reconocer/realizar operaciones discursivas encaminadas a la negociación del sentido y a la organización del discurso en función de las intenciones comunicativas. Por ejemplo:  
- pedir, dar informaciones. Exponer, explicar;  
- dar opiniones, dar argumentos, justificar, refutar;  
- describir,  
- narrar.  
3. Realizar actos de habla ligados a los actos sociales más o menos ritualizados. Reconocer todos los elementos de la situación que condicionarán las posibles variantes:  
- saludar,  
- despedirse,  
- presentar, presentarse, responder a la presentación;  
- disculparse,  
- felicitar, censurar.  
d. Metodología  
Sea cual sea la decisión a nivel de programación, algunos puntos básicos para una metodología de la enseñanza-aprendizaje de una lengua extranjera serían:  
1. Necesidad de propiciar múltiples modos de exposición a la lengua extranjera:  
- emplear documentos auténticos, en la medida de lo posible, desde el principio, aunque quizá no exclusivamente, adecuando las técnicas de presentación, de acceso y de explotación a la especificidad de los mismos;  
- presentar variedad de soportes y variedad de situaciones que supongan múltiples contextualizaciones de los hechos lingüísticos;  
- emplear la lengua extranjera en el aula desde el principio en la medida de lo posible. Si bien será necesario emplear la lengua materna al principio en las actividades de reflexión (lingüística, metodológica, de evaluación), se pasará a emplear la lengua extranjera también en estas actividades en cuanto sea posible, lo que permitirá aprovechar el discurso didáctico como un medio más de exposición a la lengua en situación auténtica.  
2. Necesidad de aprovechar lo aprendido en las otras lenguas para desarrollar el aprendizaje:  
- hacer comparaciones y contrastes (reflexión lingüística),  
- aplicar estrategias de aprendizaje (por ejemplo, tácticas de comprensión global, de deducción de significados por contextos, de empleo de terminología, de conceptos y de nociones comunes, etc).  
- aplicar estrategias que permitan la comunicación interpersonal: cómo intervenir en una conversación, pedir aclaraciones, explicar lo que se quiere significar, etc. En definitiva, cómo conseguir comunicarse incluso con pocos medios lingüísticos.  
3. El trabajo de reflexión lingüística no se basará únicamente en las adquisiciones de las formas (a nivel fonológico, morfosintáctico, léxico, etc) y sus interrelaciones. Es preciso trascender éstos para atender a todas las variables de la comunicación en el discurso y sus manifestaciones lingüísticas:  
- los componentes de la situación de comunicación (contexto, interlocutores),  
- las relaciones entre interlocutores,  
- la intención de comunicación,  
- la organización textual del discurso: cómo avanza y se comunica el mensaje.  
Las actividades encaminadas a la adquisición y fijación deberán adaptarse asimismo a un enfoque comunicativo:  
- se presentarán en situación, contextualizadas,  
- tendrán un objetivo comunicativo: provocar una reacción, resolver un problema, obtener algo.  
4. La secuenciación de los contenidos deberá regirse por los siguientes criterios:  
- adecuarse a las necesidades lingüísticas surgidas de las situaciones de comunicación que se planteen;  
- ofrecer a los alumnos un marco lingüístico coherente que posibilite la reflexión y la conceptualización en un proceso constructivo global.  
5. En la medida de lo posible, para la elaboración de programaciones y de materiales se tendrán en cuenta los datos que pueden obtenerse a partir de la prospección de las necesidades de los alumnos, en función de sus intereses y de las posibles situaciones de contacto con la lengua extranjera en que puedan verse implicados.  
6. Se habituará a los alumnos a considerar los errores como manifestaciones naturales del aprendizaje, a utilizarlos para reflexionar sobre su nivel de adquisición de la lengua y el funcionamiento de ésta, y para poner en marcha mecanismos de superación.  
7. La evaluación no será únicamente un modo de diagnosticar y calificar; estará integrada en todo el proceso de manera que posibilite:  
- la intervención del alumno como elemento clave en su propio aprendizaje. Así, se les darán los medios para que reflexione sobre:  
- la adecuación entre sus producciones lingüísticas y sus objetivos comunicativos,  
- la adecuación entre sus métodos de aprendizaje y los objetivos propuestos.  
Por lo tanto, la evaluación será también, para profesores y alumnos, un elemento que permita plantearse el funcionamiento de la clase y la coherencia y la adecuación de todo el proceso de enseñanza aprendizaje.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI