Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9533, del 14-02-2023 (2023/1389)

RESOLUCIÓ de 3 febrer de 2023, del director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual s'aprova el Pla anual zoosanitari per a 2023 de la Comunitat Valenciana i altres actuacions complementàries
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9533

Data del DOGV
:   14-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1389

CVE


Data del document
:   03-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [control sanitari](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 febrer de 2023, del director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual s'aprova el Pla anual zoosanitari per a 2023 de la Comunitat Valenciana i altres actuacions complementàries [2023/1389]  
La Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, d'acord amb el que estableix el Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, i el Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, és competent en matèria de sanitat animal, i desenvolupa a través de la Subdirecció General d'Agricultura i Ramaderia els programes de seguretat, sanitat i qualitat de la producció agrària, a més del benestar animal i els controls de la cadena alimentària que corresponen a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Correspon al Servei de Producció i Sanitat Animal desenvolupar i aplicar els programes de protecció, prevenció, defensa, control i erradicació de malalties dels animals de producció i d'altres zoonosis, incloent-hi els programes oficials; controlar el moviment comercial, els programes anuals zoosanitaris i la gestió de les ajudes derivades; aplicar la normativa autonòmica referida a l'ordenació de l'activitat ramadera i la identificació animal, així com gestionar la protecció i el benestar animal en animals de producció, companyia i experimentació; gestionar els registres corresponents, incloent-hi els parcs i els nuclis zoològics, i qualsevol altra funció d'una finalitat anàloga que se li encomane.  
  
En el marc de les lleis 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, i la Llei 8/2003, de 24 d'abril, de sanitat animal, es defineixen les obligacions de les administracions públiques, dels titulars de les explotacions ramaderes i dels integradors en la prevenció, la lluita, el control i l'erradicació de les malalties dels animals.  
L'article 81 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, estableix que les explotacions ramaderes han de desenvolupar de manera permanent un programa sanitari elaborat i aplicat sota la supervisió d'un veterinari o veterinària en l'exercici de la seua professió.  
Els titulars d'explotacions ramaderes associats per a elevar el nivell sanitari i productiu i millorar les condicions zootècniques de les seues explotacions, mitjançant l'establiment i l'execució de programes comuns de profilaxi, lluita contra les malalties dels animals i millora de les condicions higièniques i productives d'aquests, formen les agrupacions de defensa sanitària ramadera, d'ara en avant, ADSR. El programa sanitari comú de l'ADSR supleix els programes sanitaris de les explotacions que estan integrades en aquestes.  
L'article 3.2 de l'RD 842/2011, de 17 de juny, pel qual s'estableix la normativa bàsica de les agrupacions de defensa sanitària ramadera i es crea i es regula el registre nacional d'aquestes, estableix les actuacions sanitàries mínimes que el veterinari o veterinària que s'encarrega de la direcció tècnica de l'ADSR ha de dur a terme.  
Vista la base legal per la qual es regulen els programes nacionals d'erradicació de malalties dels animals i la normativa referent als programes de vigilància de les diferents malalties objecte d'aquest pla anual zoosanitari, segons la legislació que indica l'annex XIX. resolc:  
  
  
Primer  
Aprovar el Pla anual zoosanitari de 2023, que comprendrà el programa sanitari mínim o comú, els programes sanitaris específics i les formes de remissió de la informació epidemiològica i les mostres. S'inclouen en aquest pla els programes amb caràcter voluntari que estan regulats per normativa nacional o autonòmica o proposats orientativament en aquesta resolució.  
  
Segon  
Establir el programa sanitari mínim que ha de complir tota explotació ramadera (incloent-hi les d'autoconsum) situada en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, segons l'apartat 1 de l'annex I d'aquesta resolució. Aquest programa sanitari mínim tindrà la denominació de programa sanitari comú en el marc de la seua execució en una Agrupació de Defensa Sanitària Ramadera (d'ara en avant, ADSR). En el cas de les explotacions porcines, avícoles i bovines, han de disposar del Sistema Integral de Gestió (SIGE), segons el que disposa l'apartat 2 i 3 de l'annex I.  
  
Tercer  
Els nuclis zoològics, altres explotacions d'oci, o altres centres de concentració animal, incloses en el Registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana, també han de complir el programa sanitari mínim del present pla anual zoosanitari, en funció de l'espècie o espècies presents.  
  
Quart  
Establir els programes sanitaris específics per a cada una de les espècies, que ha de complir tota explotació ramadera situada en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, segons l'annex II d'aquesta resolució, a l'efecte de cobrir les exigències mínimes per a mantindre l'estatus que garantisca un nivell sanitari adequat de les seues explotacions.   
  
  
Cinqué  
Aprovar les condicions per a la presa de mostres de proves diagnòstiques i la seua remissió amb destinació als laboratoris nacionals de referència, la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal (UASA) o els laboratoris autoritzats, que es recullen com a annex III. Aprovar, així mateix, les instruccions per a omplir els fulls de presa de mostres tal com recull l'annex XVII.  
  
Sisé  
Aprovar la manera de remetre la informació epidemiològica, que ha de ser tal com recull l'annex IV, i el format de fitxer d'acord amb els annexos VI, VI bis, VII, VIII, IX, X, XI i les taules de codificació de l'annex XII.  
  
Seté  
Aprovar la manera de remetre la informació laboratorial, que ha de ser tal com recull l'annex V, i el format de fitxer d'acord amb l'annex XIV.  
  
Huité  
Aprovar el format dels fitxers per a remetre informació corresponent a les proves diagnòstiques de tuberculosi tal com recullen els annexos XV i XVI.  
  
Nové  
En el marc de l'execució de les actuacions que preveu aquesta resolució, el titular i el veterinari o veterinària d'explotació han de deixar constància documental de les accions executades, dels diagnòstics fets i dels tractaments prescrits, si és el cas i d'acord amb els programes i normativa, en el llibre d'explotació. Els titulars d'explotació, a través dels seus serveis veterinaris, han de comunicar a l'autoritat competent en matèria de sanitat animal el resultat de les visites en les quals es verificarà la morbiditat i la mortalitat del bestiar. La periodicitat de les visites estarà en funció de les actuacions que cal realitzar, i s'estableix com a mínim el nombre de visites especificat per a cada espècie en el present pla anual zoosanitari, segons el que assenyala l'annex IV sobre comunicació d'actuacions zoosanitàries.  
  
Desé  
Les explotacions amb espècies sotmeses a presa de mostres obligatòria, segons aquest pla, i que temporalment no hagen de tindre animals, han de netejar i desinfectar les instal·lacions per a mantindre el seu estatus sanitari, en el termini màxim d'un mes des del buit. Una vegada acabada la neteja i la desinfecció, el titular de l'explotació ho ha de comunicar al servei veterinari oficial de la comarca perquè ho comprove. En cas contrari, perdran l'estatus sanitari que els corresponga. Així mateix, per a l'execució del mostreig i control dels animals han de disposar de mànegues per a un maneig eficaç i segur dels animals que no pose en risc a les persones i adequades a l'espècie, amb la conformitat del servei veterinari oficial segons criteris tècnics de seguretat, higiene i benestar animal.  
  
Onzé  
L'anàlisi de les mostres rebudes es farà en la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal (UASA) de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica o en laboratoris autoritzats o reconeguts o en els laboratoris nacionals de referència segons corresponga als programes i d'acord amb les necessitats d'urgència d'obtenció de resultats immediats.  
  
Dotzé  
Els veterinaris/àries d'explotació i d'ADSR han de mantindre actualitzats els seus coneixements en matèria de policia sanitària, intercanvi d'animals i programes oficials de sanitat animal per a les espècies sobre les quals actuen en el desenvolupament del Pla anual zoosanitari.   
  
Tretzé  
Tots els veterinaris que facen les proves d'intradermotuberculinització (IDTB) a animals de l'espècie bovina i/o caprina han d'haver superat els cursos de formació reglada en els aspectes teòrics, pràctics i de base legal quant al diagnòstic de la tuberculosi bovina. Igualment, han de fer cursos d'actualització al cap de 3 i 6 anys del curs inicial i actualitzacions successives cada 5 anys. Així mateix, tots els veterinaris que facen les proves d'intradermotuberculinització han de donar compte i justificació de les dosis de tuberculines lliurades d'acord amb el protocol de control de la distribució i l'ús de les tuberculines utilitzades en el programa nacional d'erradicació de la tuberculosi bovina vigent.  
  
  
Catorzé  
El compliment del Pla anual zoosanitari per part de les explotacions ramaderes situades en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana és requisit indispensable per a percebre qualsevol classe d'ajuda que puguen sol·licitar segons les bases de les ordres d'ajuda.  
  
  
Quinzé  
Per a complir el que estableix el Reial decret 685/2013, de 16 de setembre, pel qual s'estableix un sistema d'identificació i registre dels animals de les espècies ovina i caprina, el veterinari responsable de l'explotació o el veterinari de l'Agrupació de Defensa Sanitària en nom del titular de l'explotació ha de comunicar les dades identificatives dels nous reproductors de l'espècie ovina i caprina que s'incorporen al ramat, incloent-hi els nascuts en la mateixa explotació, al servei veterinari oficial de l'oficina comarcal corresponent mitjançant fitxers de text per a gravar-los en la base de dades RIIA-REMO, tal com estableix l'Ordre de 5 de desembre de 2007, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula la gestió del Registre general de moviments de bestiar i el Registre general d'identificació individual d'animals a la Comunitat Valenciana, o la normativa que la substituïsca.  
  
  
Setzé  
En el cas del bestiar oví i caprí, al llarg de l'any el veterinari d'explotació o d'ADSR ha de supervisar que tots els animals presents en l'explotació estiguen identificats d'acord amb la normativa vigent. A més, en el cas dels animals presents en l'explotació identificats electrònicament, han de supervisar que consten en el registre d'animals identificats individualment (RIIA) en l'explotació esmentada. Per a fer-ho, podran fer les consultes pertinents en l'Oficina Virtual Veterinària accessible en l'adreça d'internet https://ovv.gva.es/ovv/.  
  
  
Desseté  
Aquest pla anual zoosanitari es prorroga automàticament l'any següent fins a la publicació del corresponent a l'any esmentat.  
  
Dihuité  
Els serveis veterinaris oficials comarcals han de fer, amb la informació disponible, una avaluació semestral mitjançant l'ompliment d'un qüestionari remés des del Servei de Producció i Sanitat Animal. A més, anualment, els titulars de les explotacions ramaderes i veterinaris d'explotació i d'ADSR han d'emetre un informe d'avaluació de compliment del present pla anual zoosanitari dins del seu respectiu àmbit d'actuació, que han d'enviar a les seues respectives direccions territorials perquè les seccions de Producció i Sanitat Animal eleven un informe conjunt provincial segons les instruccions rebudes del Servei de Producció i Sanitat Animal.  
  
  
Aquesta resolució no posa fi a la via administrativa i s'hi pot interposar, en el termini d'un mes a comptar des de l'endemà de la notificació o la publicació, un recurs d'alçada davant del secretari autonòmic d'Agricultura i Desenvolupament Rural, de conformitat amb el que disposen els articles 121 i 122 de la Llei 39/2015, de 10 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
  
València, 3 de febrer de 2023.- El director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca: Antonio Quintana Martínez.  
  
  
Annex I  
Programa sanitari mínim o comú a totes les explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana / Sistema Integral de Gestió de les Explotacions Ramaderes  
  
1. Programa sanitari mínim o comú  
S'entenen com a programa sanitari mínim o comú les actuacions previstes que es duen a terme en les explotacions ramaderes, durant el període de vigència d'aquest.  
  
Continguts mínims del programa:  
a) Pla de desparasitació interna, i externa, si és el cas, en funció de les necessitats de la mena de producció, que faça referència a la data prevista per a dur-la a terme i medicaments d'ús preferent per a aquesta finalitat.  
b) Pla de neteja, desinfecció, desinsectació i desratització de les instal·lacions, que fa referència a les pautes previstes d'aplicació i productes biocides d'ús preferent per a aquesta finalitat.  
c) Pla de l'explotació ramadera per a complir les obligacions del titular, d'acord amb el que estableix la normativa vigent, quant a:  
  
1. Retirada i eliminació de cadàvers i altres subproductes de l'explotació.  
2. Identificació animal.  
3. Registres en el Llibre d'explotació i gestió actualitzada d'aquest.  
  
4. Tractaments medicamentosos i zoosanitaris.  
5. Moviment pecuari i les seues condicions sanitàries.  
6. Benestar animal.  
7. Aplicació de guies o codis de bones pràctiques  
8. Sanitat animal.  
9. Declaració anual de cens. En el cas del cens, la declaració censual s'ha d'efectuar d'acord amb el que s'indica en l'adreça web https://www.gva.es/va/inicio/procedimientos'id\_proc=14914 i preferentment mitjançant procediment telemàtic com estableix la Resolució de 3 de desembre de 2020, de la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual es regula la declaració censual telemàtica dels titulars d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana davant de la situació d'emergència sanitària per la COVID-19.  
10. Traçabilitat dels productes comercialitzats.  
11. Comunicació del titular de l'explotació o a través del seu veterinari d'explotació o ADS, al servei veterinari oficial, de la seua comarca tan prompte com siga possible i sempre en el termini màxim de 72 hores des que es tinga constància de mortalitats superiors al 10 % del cens del bestiar al llarg d'una setmana. Tot això, sense perjudici que independentment del percentatge de mortalitat, sempre que hi haja sospita de malaltia de declaració obligatòria, la comunicació es faça de manera immediata en un termini màxim de 24 hores.  
d) Declaració formal del veterinari o veterinària d'explotació o d'agrupació de defensa sanitària referit al seu compromís amb l'explotació o amb l'ADSR, acceptat pel titular de l'explotació, com a encarregat de la direcció tècnica de les actuacions sanitàries, que s'han de dur a terme almenys les actuacions següents:  
1. Redacció i supervisió del programa sanitari mínim, o comú.  
  
2. Assessorament de la identificació animal.  
3. Assessorament dels registres de l'explotació o les explotacions integrades en l'ADSR.  
4. Compliment de les obligacions que, en matèria de tractaments als animals de les explotacions amb medicaments veterinaris, estableix el Reial decret 109/1995, de 27 de gener, sobre medicaments veterinaris fabricats industrialment, i el Reial decret 1157/2021, de 28 de desembre, pel qual es regulen medicaments veterinaris fabricants industrialment, així com el Reial decret 1749/1998, de 31 de juliol, pel qual s'estableixen les mesures de control aplicables a substàncies determinades i els seus residus en els animals vius i els seus productes, respecte dels medicaments que prescriga o administre.  
5. Col·laboració en els controls sanitaris relatius al moviment pecuari o qualsevol altra actuació que requerisquen els serveis veterinaris oficials de sanitat animal.  
6. Col·laboració amb les autoritats competents de sanitat animal en la xarxa o xarxes d'epizootiovigilància nacional i autonòmica i en les tasques encomanades en la present resolució.  
7. Assessorament de l'aplicació correcta de les guies o els codis de bones pràctiques de bioseguretat en les explotacions integrades en l'ADSR i, si és el cas, elaboració d'aquestes.  
8. Assessorament als titulars de les explotacions integrants en matèria de pinsos, aigua, i de sanitat i benestar animal.  
9. Actuació com a veterinari o veterinària que s'autoritza o s'habilita sota la supervisió de l'autoritat competent quan aquesta així el o la designe.  
10. Assessorament en la recuperació dels paràmetres higiènic sanitaris de qualitat de la llet comercialitzada en les explotacions productores de llet.  
e) S'hi inclourà, com a part de la declaració, el període de vigència del programa sanitari durant el qual el veterinari o veterinària signant s'encarregarà de la direcció tècnica, sense perjudici de la comunicació de cessament de serveis que serà fefaent.  
  
2. Sistema Integral de Gestió de les Explotacions Porcines i Avícoles (SIGE)  
a) Les explotacions de l'espècie porcina i les explotacions de l'espècie avícola, excepte les d'autoconsum i reduïdes en els dos casos, han de comptar amb un sistema integral de gestió (SIGE) que ha d'incloure els elements que recull l'annex IV del Reial decret 306/2020, d'11 de febrer, i l'annex V del Reial decret 637/2021, de 27 de juliol. A més, el SIGE ha d'incloure els requisits que estableix l'apartat 1 del present annex que no recull la normativa nacional esmentada.  
  
b) El veterinari d'explotació és el responsable d'elaborar els apartats del SIGE relacionats amb sanitat, benestar animal, higiene i bioseguretat.  
c) Els operadors han de vetlar perquè les explotacions se sotmeten a un pla de visites zoosanitàries, efectuades pel veterinari d'explotació, amb una freqüència que ha de ser proporcional al nivell de risc de l'establiment, i que ha d'incloure una avaluació dels requisits de bioseguretat i altres aspectes zoosanitaris, com l'ús racional dels antimicrobians, detecció de qualsevol símptoma indicatiu de l'aparició d'una malaltia emergent o de declaració obligatòria, així com la verificació d'aquests aspectes inclosos en el SIGE. A més, i dins d'aquest pla de visites zoosanitàries, el veterinari d'explotació ha d'avaluar el nivell de bioseguretat i altres aspectes zoosanitaris de l'explotació, emprant per a això una enquesta que reculla, almenys, el contingut mínim que estableix l'annex II del Reial decret 306/2020, d'11 de febrer, per al porcí, i de l'annex III del Reial decret 637/2021, de 27 de juliol, per a l'espècie avícola.  
  
3. Sistema Integral de Gestió de les Explotacions Bovines (SIGE)  
a) Per a les explotacions de boví que per la seua capacitat productiva pertanguen al grup II, III i IV, a partir de l'1 de gener de 2024 han de comptar amb un sistema integral de gestió (SIGE), que ha d'incloure els elements que recull l'annex III del Reial decret 1053/2022, de 27 de desembre. A més, el SIGE ha d'incloure els requisits que estableix l'apartat 1 del present annex que no recullen les normatives nacionals esmentades d'ordenació sectorial.  
b) El veterinari d'explotació és el responsable d'elaborar els apartats del SIGE relacionats amb sanitat, benestar animal, higiene i bioseguretat.  
  
  
ANNEX II  
Programes sanitaris específics per espècies  
  
1. Bovina  
2. Ovina i caprina  
3. Porcina  
4. Avícola  
5. Cunícola  
6. Apícola  
7. Aqüícola  
8. Equina  
9. Espècies cinegètiques i nuclis zoològics i establiments autoritzats de productes reproductius  
10. Distribució d'execució d'actuacions  
11. Programes voluntaris  
  
1. BOVINA  
Malalties objecte d'actuació:  
1.1. Brucel·losi bovina  
1.2. Tuberculosi bovina  
1.3. Llengua blava  
1.4. Peripneumònia contagiosa bovina i leucosi enzoòtica bovina  
1.5. Encefalopatia espongiforme bovina  
1.6. Rinotraqueïtis infecciosa bovina  
1.7. Febra Q  
1.8. Malaltia hemorràgica epizoòtica  
  
1.1. Brucel·losi bovina  
1.1.1. Brucel·losi bovina en explotacions d'aptitud per a carn / llet / lídia  
a) Control de brucel·losi per al manteniment de la qualificació:  
1. Notificació per escrit i comunicat a través del fitxer altres actuacions PAZ, per part del veterinari d'explotació o ADSR de tots els casos d'avortaments sospitosos de ser a causa de brucel·losi, que són els que ocorren en l'últim terç de gestació, amb almenys la freqüència següent:  
  
- Ramats amb menys de 100 animals: 2 avortaments o més en un mes o 3 avortaments al llarg de l'any.  
- Ramats amb més de 100 animals: més d'un 4 % d'avortaments a l'any.  
2. El Servei de Producció i Sanitat Animal ha d'elaborar una mostra que s'ha de comunicar per mitjà del servei veterinari oficial de la comarca corresponent als titulars de les explotacions seleccionades. La mostra representativa dels establiments bovins permet almenys detectar la infecció per Brucella abortus, B. melitensis i B. suis per a una prevalença objectiu del 0,2 % d'establiments o del 0,1 % d'animals per a un nivell de confiança del 95 %. La mostra representativa de la província s'ha de distribuir per comarca veterinària i tenint en compte la grandària dels ramats i la seua aptitud productiva per a assegurar aquesta representativitat, i no haver sigut examinats en la mostra extreta d'anys anteriors.  
b) Quan els animals procedisquen d'un engreixador i transiten per un operador comercial, centre de concentració, fira o mercat, s'ha d'especificar en origen que són animals d'engreixador en el certificat sanitari de trasllat i en el document d'identificació individual de manera clarament visible, amb la finalitat que en cap cas la destinació final puga ser diferent d'un engreixador o un escorxador.  
1.1.2. Brucel·losi bovina en engreix  
Control de brucel·losi per al manteniment de la qualificació:  
Tots els animals que s'incorporen a l'explotació han de procedir d'explotacions qualificades B4.  
  
1.2. Tuberculosi bovina  
1.2.1. Proves diagnòstiques oficials  
a) Proves de rutina de qualificació:  
1. Intradermotuberculinització simple (d'ara en avant, IDTBs), en els bovins a partir de les 6 setmanes d'edat.  
2. Intradermotuberculinització comparada (d'ara en avant, IDTBc), en els bovins a partir de les 6 setmanes d'edat, de ramats en els quals de manera excepcional i a criteri de l'autoritat competent, després d'una anàlisi de riscos i historial acreditat d'altres microbacteris confirmats que no corresponguen al complex Mycobacterium tuberculosi (d'ara en avant, CMTB). En la realització de la IDTBc, quan la reacció a la tuberculina bovina o aviària incloga en la zona d'inoculació signes clínics (dolor a la palpació, escares, úlceres o infartació ganglionar), s'ha de considerar animal reaccionant positiu, encara que l'increment del plec cutani indique reacció negativa o dubtosa comparada amb l'increment en la zona inoculada amb tuberculina aviària.  
3. Interferó gamma EURLAB (d'ara en avant, interferó gamma EURLAB), en bovins a partir dels 6 mesos d'edat. L'elecció de l'ús d'aquesta prova estarà condicionada per la logística per a usar-la, la disponibilitat dels reactius i la capacitat analítica del laboratori.  
b) Proves complementàries investigació de casos (a criteri del servei veterinari oficial, podran usar de manera combinada amb alguna de rutina):  
1. Interferó gamma estàndard (d'ara en avant, interferó gamma EURLAB), en bovins a partir dels 6 mesos d'edat, a utilitzar almenys en la primera repetició que es realitze després de la confirmació de detecció positiva en cultiu microbiològic o PCR i es mantindrà almenys mentre es continue obtenint aïllament microbiològic o PCR positiu.  
2. Test d'ELISA homologat per a la tuberculosi bovina (Idexx M. bovis), segons el pla de treball normalitzat aprovat pel laboratori nacional de referència per a la tuberculosi. En els animals de més de 12 anys de ramats amb resultats positius intermitents a les proves oficials de rutina, i en les quals no ha sigut possible determinar l'origen de la infecció després d'una investigació epidemiològica i se sospita la presència d'animals anèrgics.  
3. IDTBs o IDTBc també podrà ser utilitzada com a prova complementària de manera excepcional quan, després d'usar l'interferó gamma EURLAB davant de l'aparició d'alguns animals reaccionants dins dels límits de l'especificitat de la prova en explotacions amb qualificació sanitària oficialment indemnes de tuberculosis històriques (T3H), segons les possibles d'actuació que es preveuen en les seccions 3 i 4 del capítol I de la part II de l'annex IV del Reglament (UE) 2020/689.  
  
c) Proves de confirmació: són les anàlisis microbiològiques, i PCR. Basades en la identificació de l'agent etiològic en laboratori. En cas de no realitzar-se aquestes proves sobre els positius o sospitosos per lesions detectades en escorxador, o sobre els positius en les proves de rutina i/o complementàries, aquests animals serien considerats com a cas de tuberculosi.  
d) Els animals considerats positius o dubtosos a les proves diagnòstiques dels apartats anteriors han de ser marcats amb un microxip després del seu resultat diagnòstic i anotat el número de microxip en el DIB i en la base de dades RIIA.  
e) Les explotacions que vulguen poden sol·licitar, d'acord amb el que estableix el Programa nacional d'erradicació de tuberculosi bovina, i amb l'autorització de la direcció provincial de campanya, un peritatge de part en la realització de les proves de sanejament.  
1.2.2. Freqüència i protocols de mostreig  
A) Explotacions amb qualificació sanitària oficialment indemnes de tuberculosi (d'ara en avant, T3) i T3 històriques (aquella en les quals almenys en els 3 últims anys han mantingut l'estatut T3 sense ser retirada, de manera ininterrompuda). Per al manteniment de la seua qualificació:  
1) Explotacions amb reproductors:  
a) Comarques o unitats veterinàries de prevalença 0 respecte de la tuberculosi bovina l'any anterior: Una revisió mèdica anual, excepte explotacions amb bestiar de lídia que participen en festejos taurins d'anada i tornada, que han de ser dues revisions mèdiques anuals separades entre 4 i 6 mesos. S'ha d'utilitzar com a prova de rutina la IDTBs amb la interpretació estàndard de la prova, o l'interferó gamma EURLAB, excepte en casos puntuals degudament justificats mitjançant l'enquesta epidemiològica. A criteri del Servei de Producció i Sanitat Animal podrà usar-se la IDTBc després d'una proposta amb avaluació de riscos de la Prefectura de Secció de Producció i Sanitat Animal de la província.  
b) En comarques o unitats veterinàries amb prevalença > 1 %, s'ha d'utilitzar com a proves de manteniment la IDTBs amb interpretació severa o l'interferó gamma EURLAB. Només poden exceptuar-se de la interpretació severa els ramats T3H quan l'autoritat competent ho considere oportú sobre la base d'una anàlisi de riscos de cada establiment.  
c) En comarques o unitats veterinàries amb prevalença superior al 3 %. Dues revisions anuals amb un interval mínim de 4 mesos i màxim de 6 mesos, en tots els animals amb més de 6 setmanes de vida. Aquesta segona revisió mèdica no és necessària en les explotacions de la comarca que siguen qualificades de T3 més de 3 anys consecutius (T3H).  
  
d) Independentment de la prevalença de la comarca, excepte pel que fa a la interpretació de la prova, i de l'antiguitat de la qualificació, en el cas d'explotacions amb animals d'aptitud lídia que participen en festejos taurins i retornen a l'explotació, s'han de sotmetre a dues revisions mèdiques tots els animals amb més de 6 setmanes de l'explotació, la primera, durant el primer semestre de l'any, i la següent, durant el segon.  
  
e) Les explotacions de bestiar boví constituïdes exclusivament per cabestres destinats a prestar serveis per al maneig de caps de bestiar braus se sotmetran a tres revisions, una durant el primer trimestre de l'any, una altra durant el segon o el tercer trimestre i l'última durant el quart trimestre. Independentment de la prevalença de la comarca excepte pel que fa a la interpretació de la prova.  
f) Centres de concentració o engreixadors d'animals de lídia. Una revisió mèdica anual a tots els bovins amb més de 6 setmanes de vida que hagen estat en l'explotació durant un període superior a 6 mesos. Independentment de la prevalença de la comarca.  
  
2) Explotacions d'engreixament o engreix:  
a) Entraran totes en el programa, i serà necessària la seua revisió mèdica quan se subministren d'explotacions qualificades T3 i T3H, i mantinguen els criteris que van permetre la qualificació d'acord amb la prevalença comarcal segons el punt c) d'aquest apartat.  
b) Tots els animals que s'incorporen a un engreixador han de procedir d'explotacions qualificades T3, a excepció dels engreixadors autoritzats per a l'entrada d'animals procedents d'explotacions qualificades de T2+, TS i TR d'acord amb el projecte pilot del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
c) Control de tuberculosi per a manteniment de la qualificació, no seran necessàries proves diagnòstiques si els nous bovins compleixen amb els requisits d'entrada.  
d) Engreixadors T1, autoritzats per a introduir animals d'explotacions T2+, TS i TR, i engreixadors no qualificats però sota supervisió oficial, en els quals els animals de nova introducció l'origen dels quals siga aquest tipus d'explotacions han d'haver sigut examinats dins dels 30 dies naturals previs a la seua entrada.  
e) En el cas d'entrades de bovins a engreixadors qualificats T3, des d'explotacions que posteriorment al trasllat han sigut desqualificades en origen com a TR o eventualment siguen qualificació sanitària suspesa TS en els últims 12 mesos, s'han d'examinar tan prompte com siga possible tots els animals de la partida o partides amb la IDTB. En cas que algun animal resulte positiu, s'ha d'examinar tot el parc i un mostreig representatiu dels parcs confrontants.  
  
f) La interpretació de les proves d'IDTBs i IDTBc ha de ser en funció de la prevalença de ramat a tuberculosi bovina de la seua comarca l'any anterior, de manera que en comarques amb prevalença per davall de l'1 % ha de correspondre la interpretació estàndard; en comarques de prevalença més elevada de l'1 % ha de correspondre la severa, de manera que qualsevol animal dubtós a la IDTB ha de ser considerat com a positiu si hi ha en el ramat, a més, almenys un reactor positiu.  
B) Explotacions amb qualificació sanitària suspesa (d'ara en avant, TS). S'han d'efectuar com a mínim dues revisions mèdiques consecutives amb resultats negatius a l'any (fins i tot si s'ha recuperat la qualificació T3 després d'un control amb resultats negatius i sense confirmació laboratorial de la malaltia) a tots els animals amb més de sis setmanes de vida. S'hi ha d'aplicar la interpretació estàndard o severa de la prova en funció de la prevalença de la comarca. El primer control s'ha d'efectuar en un termini màxim de 90 dies naturals des de la causa que va motivar la suspensió de la qualificació amb independència que els animals positius o dubtosos es mantinguen aïllats fins al seu sacrifici o es realitze la repetició en els casos «dubtosos». El segon control, després del primer negatiu, s'ha de fer en un màxim de 4 mesos, ampliable a decisió de la direcció provincial de campanya a 6 mesos en comarques de prevalença 0.  
C) Explotacions en vies d'obtenció de la qualificació T3 (d'ara en avant, T2). S'han de fer, com a mínim, tres revisions mèdiques a l'any mentre el ramat continue sent positiu, mitjançant IDTB simple amb interpretació extrasevera.  
D) Explotacions amb la qualificació retirada (d'ara en avant, TR). En el cas dels establiments amb la qualificació retirada per proves microbiològiques laboratorials o PCR, s'han de fer les proves de recuperació amb IDTB simple i interpretació extrasevera i l'interferó gamma NRL, amb un interval d'almenys 60 dies, però de no més de 120 dies, fins a recuperar la qualificació sanitària després d'obtindre dues proves consecutives negatives amb un interval d'almenys 60 dies. No obstant això, s'ha d'aplicar la interpretació severa quan no hi haja diagnòstic etiològic confirmatori en l'últim control realitzat, i han de quedar marcats com a «cap de bestiar de seguiment» els animals considerats com reaccionants positius d'haver-se aplicat la interpretació extrasevera. Aquests intervals de recuperació només poden aplicar-se si, després de dur a terme la investigació epidemiològica corresponent, la retirada de l'estatut T3 s'ha produït a conseqüència de la introducció d'animals infectats en els 12 mesos anteriors a la detecció de la infecció; o bé en establiments T3H si només hi ha hagut un animal positiu a les proves de rutina o amb diagnòstic etiològic; o quan l'establiment haja realitzat la prova de manteniment dins dels 12 mesos anteriors a la detecció de la infecció. En altres casos, els terminis seran els mateixos que per a l'obtenció de la qualificació.  
  
No podran enviar animals d'aptitud reproductora a altres establiments d'aptitud reproductora, després de les proves de recuperació negatives, fins que no obtinguen resultats negatius en una tercera prova realitzada almenys 12 mesos des del sacrifici dels últims.  
Les explotacions d'aptitud càrnia en què es detecten animals positius a les proves d'IDTB, siguen TS o TR, han de sotmetre a una revisió per al diagnòstic de la tuberculosi totes les unitats d'engreix pertanyents a aquest mateix titular i/o amb les quals hi haja vincles epidemiològics.  
  
Quan s'utilitze la IDTBc per a manteniment de la qualificació sanitària en el cas que apareguen animals positius, siguen TS o TR, s'han de reavaluar els resultats sobre la base de la IDTB simple. S'ha de fer una interpretació extrasevera en la lectura de la prova, per la qual cosa tots els animals «dubtosos» en la lectura, seran considerats positius.  
E) Cap de bestiar de seguiment: Els animals negatius a la IDTBc però positius en la interpretació simple (increment del plec de pell major o igual a 4 mm a la tuberculina PPD bovina, sense signes clínics) s'han de marcar com a «cap de bestiar de seguiment». Per a aquests animals, les úniques destinacions permeses són escorxadors de la mateixa comunitat autònoma o engreixadors tancats la destinació posterior dels quals és un escorxador de la mateixa comunitat autònoma origen d'aquests animals, per a la qual cosa s'ha d'avisar amb antelació mínima de tres dies la intenció del sacrifici al servei veterinari oficial de la seua comarca. Aquests bovins han d'adjuntar al certificat sanitari d'origen un document annex en el qual s'especifique la necessitat de prendre mostres en escorxador i enviar-les posteriorment al laboratori.  
El marcatge dels «caps de bestiar de seguiment» s'ha de fer en el DIB i preferiblement de manera informàtica, a fi que aquesta circumstància quede reflectida en l'historial sanitari de l'animal i en els successius DIB o duplicats de DIB que en un futur s'emeten, entre una altra documentació d'acompanyament. També s'han de marcar amb un microxip després del resultat diagnòstic i anotar el número de microxip en el DIB i en la base de dades RIIA.  
L'autoritat competent podrà també marcar com a «cap de bestiar de seguiment» els animals negatius a la prova però que considere que epidemiològicament, pel seu historial de resultat de proves de diagnòstic o relació epidemiològica, han de ser sotmesos a seguiment especial de lesions en escorxador.  
F) Test d'ELISA. A criteri del servei veterinari oficial, pot utilitzar-se en els animals de més de 12 anys de ramats amb resultats positius intermitents a les proves oficials de rutina que al llarg d'un període major de 5 anys des del primer control positiu, i en les quals no ha sigut possible determinar l'origen de la infecció després d'una investigació epidemiològica i se sospite la presència d'animals anèrgics. Els positius a aquesta prova ELISA poden ser considerats com a sospitosos, o de greu risc sanitari, i es pot ordenar bé el seu aïllament, bé el seu sacrifici obligatori indemnitzat.  
  
1.2.3. Tuberculosi control en moviments  
a) S'han de fer revisions mèdiques en origen en tots els moviments d'animals amb destinació diferent a escorxador, i mantindre aquests aïllats fins al resultat (tots els animals de més de 6 setmanes objecte del moviment) dins dels 30 dies naturals anteriors al seu trasllat (ampliable de manera justificada a 45 dies naturals); quan l'origen i destinació siga la Comunitat Valenciana i amb un acord previ de les autoritats competents d'origen i de destinació dels animals, es poden realitzar aquestes proves en destinació amb aïllament dels animals fins al resultat favorable. Es poden utilitzar la IDTBs o interferó gamma EURLAB a criteri del veterinari inspector pecuari de la comarca. Les revisions mèdiques en origen 30 dies abans han de comptar amb les següents excepcions acreditades en la documentació de certificat sanitari de trasllat dels animals:  
1. Qualsevol moviment amb origen en una província oficialment lliure d'infecció pel complex Mycobacterium tuberculosis boví (d'ara en avant, CMT).  
2. En moviments amb destinació a establiments d'engreix qualificats si l'establiment d'origen i els animals objecte del moviment s'han revisat en els 6 mesos anteriors, o en els 12 mesos anteriors si la província de procedència és de prevalença < 0,2 % els últims 4 anys. Aquesta excepció no és aplicable si la província de destinació està declarada lliure d'infecció per CMTB i la d'origen no.  
3. En moviments amb destinació a altres establiments (excepte exposicions, certàmens ramaders o pastures d'aprofitament en comú) si l'establiment d'origen i els animals objecte del moviment s'han revisat en els 6 mesos anteriors i si la província de procedència és de prevalença < 0,1 %. Aquesta excepció no és aplicable si la província de destinació està declarada lliure d'infecció per CMTB i la d'origen no.  
  
4. En moviments sense canvis de titularitat (excepte exposicions, certàmens ramaders no permanents o pastures d'aprofitament en comú, ja previstos en el guió anterior) quan l'establiment d'origen siga T3H, i bé s'haja revisat en els 6 mesos anteriors, o bé la comarca o UVL d'origen tinga una prevalença < 1 %. Aquesta excepció no és aplicable si la província de destinació està declarada lliure d'infecció per CMTB i la d'origen no.  
5. En el cas dels animals que transiten per una fira o mercat i no procedisquen d'una província lliure d'infecció pel CMTB, han de tindre les proves de moviment o les revisions mèdiques en els 6 o 12 mesos anteriors que els corresponguen, en funció la situació sanitària de la zona de procedència, per a poder tindre altres destinacions diferents d'escorxador.  
b) Els controls per al moviment d'animals d'aptitud lídia s'han de regir segons el que disposa la normativa específica l'RD 186/2011, de 18 de febrer, i estan exempts dels controls previs de l'anterior apartat a quan la destinació siguen engreixadors o centres de concentració exclusius de lídia.  
c) Quan la destinació del moviment de bovins siga un establiment de reproducció o producció (no engreixadors): a més dels controls del punt anterior a) s'han de realitzar proves posteriors de supervisió al moviment, d'acord amb la mostra elaborada mensualment pel Servei de Producció i Sanitat Animal almenys un 10 % dels moviments (dins dels 90 dies naturals següents a l'entrada dels animals), que s'ha de triar de manera aleatòria i en funció del risc prioritzant el fet que l'origen siga preferentment CA de prevalença > 1 %. Els animals s'han de mantindre aïllats en l'establiment fins a la realització de les proves.  
  
d) A més dels controls del punt anterior a) s'ha de controlar a l'efecte de supervisió el 5 % de totes les entrades a engreixadors, mitjançant diagnòstic contra la tuberculosi en una mostra dels animals rebuts en l'últim mes. El nombre d'animals que forme la mostra del lot de bovins objecte de moviment s'ha de calcular segons la taula de l'annex XVIII per a permetre detectar la presència de malaltia per a una prevalença esperada del 5 %, amb un grau de confiança del 95 %, d'acord amb la mostra elaborada pel Servei de Producció i Sanitat Animal.  
  
  
1.3. Llengua blava  
a) Profilaxi vacunal: D'acord amb la legislació vigent en cada moment.  
b) Desinsectació encaminada a protegir els animals durant tot el període d'actuació del vector. En els engreixadors receptors de zones de risc, la desinsectació ha de ser permanent, amb periodicitat setmanal, i en tot cas segons el prospecte de l'insecticida autoritzat d'ús ramader.  
  
d) S'ha de controlar el 5 % de totes les entrades, incloent-hi els engreixadors l'origen dels quals siga zona de risc de llengua blava, i s'ha d'analitzar una mostra de sang composta per sèrum i sang completa dels animals entrats en el mes anterior elaborada pel Servei de Producció i Sanitat Animal. El nombre d'animals que forme la mostra del lot de bovins objecte de moviment s'ha de calcular segons la taula de l'annex XVIII per a permetre detectar la presència de malaltia per a una prevalença esperada del 5 %, amb un grau de confiança del 95 %.  
  
1.4. Peripneumònia contagiosa bovina i leucosi enzoòtica bovina  
a) Espanya va ser declarada estat membre oficialment indemne de leucosi bovina enzoòtica en 1999 (Decisió 1999/465/CE). L'objectiu final és la vigilància per a demostrar l'absència de la malaltia i el manteniment de l'estatut, mitjançant un programa de vigilància basat en el risc.  
Es considera que el principal factor de risc de transmissió de la leucosi bovina enzoòtica és la importació d'animals infectats o dosis seminals procedents de països no indemnes. Per tant, la vigilància es dirigeix principalment als establiments que reben animals procedents de països no lliures de leucosi enzoòtica bovina o la utilització de material reproductiu d'aquests mitjançant l'aplicació dels mètodes oficials de diagnòstic. Per a importacions de països tercers el seu estatut sanitari de la malaltia pot consultar-se en OIE-WAHIS.  
  
b) Cada any se seleccionen ramats diferents per al mostreig diagnòstic. La mostra aleatòria s'ha de dividir entre les diferents comarques o unitats veterinàries d'acord amb el seu cens i els ramats s'han de seleccionar proporcionalment tenint en compte l'aptitud productiva (carn, llet, lídia) i la grandària mitjana dels ramats en animals de > 12 mesos (0-50; 50-100; > 100). La selecció no té en compte explotacions ja revisades d'aquestes malalties en els últims tres anys, ni engreixadors.  
  
c) En la UASA s'ha de fer un diagnòstic serològic anual a tots els bovins de més de 12 mesos de 12 explotacions per a la leucosi enzoòtica bovina, i 4 explotacions per a la pneumònia contagiosa bovina, amb un cens superior a 50 animals i inferior a 1.000, seleccionades pel Servei de Producció i Sanitat Animal, seguint un procediment aleatori proporcional i distribuint el mostreig entre les diferents UVL o comarques veterinàries proporcionalment en funció del nombre de ramats elegibles en aquestes.  
  
1.5. Encefalopatia espongiforme bovina (eeb)  
a) Davant de la presència d'alguns dels símptomes clínics compatibles amb EEB en qualsevol dels animals de l'espècie bovina de l'explotació, el propietari i el veterinari responsable han de notificar-ho immediatament a l'autoritat competent per a pos.ar en marxa les mesures establides en el programa nacional  
b) S'han de prendre mostres per a realitzar proves per a la detecció d'EEB a tots els animals de l'espècie bovina morts en explotació o durant el transport o sacrificats per a no consum, d'edat superior a 48 mesos si es tracta d'animals nascuts i procedents d'Espanya i la resta de països de la UE, excepte Bulgària i Romania.  
c) S'han de prendre mostres per a realitzar proves per a la detecció d'EEB a tots els animals de l'espècie bovina morts en explotació o durant el transport o sacrificats per a no consum d'edat superior a 24 mesos, si es tracta d'animals d'EM no autoritzats a revisar el seu programa, tercers països i s'hi inclouen els animals nascuts o no a Gran Bretanya i importats des de Gran Bretanya des del 01.01.2021.  
  
d) Les proves analítiques per a determinar l'EEB estan supeditades al fet que la qualitat de les mostres siga adequada, i per a evitar l'enviament a la Unitat d'Anàlisi de Sanitat Animal de mostres en estat autolític que impedisca processar-les, els propietaris o els responsables del bestiar han de comunicar la mort de l'animal a l'empresa encarregada de la recollida de cadàvers, immediatament després del moment en què se'n tinga coneixement.  
  
1.6. Rinotraqueïtis infecciosa bovina  
a) Es prohibeix a tot el territori de la Comunitat Valenciana aplicar vacunes contra la IBR en les explotacions de bestiar boví que no permeten diferenciar entre anticossos vacunals i anticossos procedents d'infecció per virus camp, de manera que només poden utilitzar-se vacunes marcades delecionades de la glicoproteïna gE (d'ara en avant, vacunes Ge-). Les vacunes les ha d'aplicar el veterinari de l'explotació, el veterinari responsable del programa o s'han d'administrar sota la seua supervisió.  
b) De manera voluntària, les explotacions de bestiar boví poden sol·licitar acollir-se al Programa nacional voluntari de prevenció, control i erradicació de la IBR, a la Comunitat Valenciana, segons el punt 11 d'aquest annex. En qualsevol cas, tots els titulars d'explotacions bovines que vacunen contra la rinotraqueïtis infecciosa bovina estan obligats a comunicar la informació que es descriu en l'annex VI bis als serveis veterinaris oficials en sanitat animal mitjançant un fitxer informàtic i en el termini de 7 dies naturals des de l'aplicació.  
  
  
1.7. Febra Q  
a) S'ha d'establir una vigilància passiva i declarar els casos que puguen aparéixer. Tots els avortaments i les morts perinatals sospitoses s'han d'investigar fent un diagnòstic diferencial de la febra Q, almenys amb la brucel·losi, que ha d'incloure, en la mesura que siga possible, mostres de fetus i annexos fetals, llet i una mostra de sèrum de l'animal avortat per a enviar-ho al laboratori oficial.  
  
b) Davant de la confirmació oficial d'explotacions positives, s'ha de seguir la normativa específica.  
  
1.8. Malaltia hemorràgica epizoòtica  
Si és malaltia obligatòria, cal ajustar-se al que disposa la normativa específica que puga indicar-se des dels serveis veterinaris oficials, i dels mostrejos necessaris per al moviment nacional, intracomunitaris o amb tercers països.  
  
2. Ovina i caprina  
Malalties objecte d'actuació:  
2.1. Brucel·losi ovina-caprina  
2.2. Tremolor o scrapie  
2.3. Llengua blava  
2.4. Tuberculosi caprina  
2.5. Paratuberculosi  
2.6. Agalàxia contagiosa  
2.7. Febra Q  
2.8. Pigota ovina i caprina  
2.9. Sarna  
2.10. Malaltia hemorràgica epizoòtica  
  
2.1. Brucel·losi ovina-caprina  
L'any 2017 la Comunitat Valenciana va aconseguir l'estatus sanitari d'oficialment indemne de brucel·losi ovina i caprina, estatus també reconegut a la resta d'Espanya mitjançant el Reglament d'execució (UE) 2021/620, de la Comissió, de 15 d'abril de 2021, pel qual s'estableixen normes per a l'aplicació del Reglament (UE) 2016/429, del Parlament Europeu i del Consell, relatives a l'aprovació de l'estatus de lliure de malaltia i l'estatus de lliure de malaltia sense vacunació de determinats estats membres, zones o compartiments d'aquests pel que fa a determinades malalties de la llista i a l'aprovació dels programes d'erradicació d'aquestes malalties de la llista; per tant, cal aplicar les mesures reglamentàries necessàries per a mantindre i demostrar aquesta qualificació.  
2.1.1. Controls serològics  
a) Explotacions M4.  
El Servei de Producció i Sanitat Animal ha d'elaborar una mostra que cal comunicar per mitjà del servei veterinari oficial als titulars de les explotacions seleccionades. La mostra presa a l'atzar ha de ser representativa dels establiments ovins-caprins per orientació zootècnica, província i comarca, i ha de permetre almenys la detecció de la infecció per Brucella abortus, B. melitensis i B. suis per a una prevalença objectiu del 0,2 % d'establiments o del 0,1 % d'animals per a un nivell de confiança del 95 % a l'atzar per comarca veterinària i ADSG, sobre les explotacions no revisades en els dos anys anteriors, sempre que no hi haja circumstàncies que facen sospitar d'un possible focus. En cada explotació seleccionada, s'ha de prendre mostra de sang de tots els ovins i caprins de més de 6 mesos per a l'anàlisi del sèrum, i s'ha de lliurar en el laboratori oficial d'aquesta conselleria (c/ Enginyer Manuel Soto, 18. CP 46024 de València).  
A més, s'han de fer mostrejos en els ovins i caprins de més de 6 mesos, de tots els ramats que realitzen transhumància o transterminància entre comunitats autònomes dins del mes següent al seu retorn.  
  
b) Resta d'explotacions.  
En cas d'aparició d'explotacions no qualificades, s'han de fer immediatament tots els controls serològics que estableix la normativa vigent per a aconseguir-ne la qualificació M4.  
c) Explotacions amb qualificació suspesa o retirada.  
En cas que es confirme la malaltia o que no es puga descartar la infecció en l'explotació, aquesta s'ha de sotmetre a un buidatge sanitari.   
  
Després de la detecció d'animals positius en les proves oficials serològiques, l'explotació quedarà suspesa, i després del sacrifici i el mostreig dels positius, sempre que hi haja una confirmació microbiològica de B. melitensis o B. abortus s'efectuarà el buidatge sanitari de l'establiment o la unitat epidemiològica. Només es poden considerar excepcions al buidatge sanitari en circumstàncies excepcionals, com en el cas que siga necessària la protecció de recursos genètics, amb un estudi i aprovació previs de l'autoritat sanitària de la comunitat autònoma i el MAPA.  
d) Les revisions mèdiques es faran abans del 31 de juliol, excepte les que es deriven de la suspensió o retirada de la qualificació sanitària en una explotació.  
2.1.2. Vacunació  
Es prohibeix la vacunació contra la brucel·losi.  
2.1.3. Moviments  
Cal fer tests previs al moviment dels ramats que practiquen la transhumància o la transterminància i de tots els moviments comercials d'animals (excepte els que tinguen com a destinació un escorxador o unitats d'engreix amb destinació posterior a un escorxador) quan el seu origen siga una comarca on s'haja confirmat un focus de la malaltia.  
  
2.1.4. Notificació obligatòria d'avortaments i investigació de les explotacions afectades  
Notificació obligatòria per escrit i comunicat a través del fitxer altres actuacions PAZ per part del veterinari d'explotació o l'ADSR de tots els casos en què es produïsca un nombre significatiu d'avortaments o nascuts dèbils durant l'època de parts, i se sospite que poden ser per brucel·losi, que són els que s'esdevenen en l'últim terç de gestació, així com del diagnòstic efectuat, que almenys ha d'incloure mostres de fetus i annexos fetals, llet i una mostra de sèrum de l'animal avortat per a enviar-ho tot al laboratori oficial.  
  
2.2. Tremolor o scrapie  
2.2.1. Vigilància activa  
a) S'han de prendre mostres de les ovelles i les cabres mortes en explotació de més de 18 mesos, a raó de, com a mínim, 1 mostra per associació de defensa sanitària i, a més:  
· Una mostra anual per cada 900 reproductores ovines integrades en una agrupació de defensa sanitària.  
· Una mostra a l'any per cada 180 reproductores caprines integrades en agrupació de defensa sanitària.  
· Una mostra en explotacions de cens superior a 900 reproductores ovines no incloses en una agrupació de defensa sanitària.  
· Una mostra en explotacions de cens superior a 180 reproductores caprines no incloses en agrupació de defensa sanitària.  
b) Per a calcular el nombre de mostres que cada ADSR ha de prendre, no computa el cens d'animals corresponent a les explotacions qualificades o en tràmit de qualificació davant de tremolor. Tampoc les mostres d'aquestes explotacions computen en el total de mostres que haja de prendre cada ADSR.  
c) La presa de mostres s'ha de fer preferentment en animals amb simptomatologia nerviosa prèvia a la mort. En cas que no hi haja simptomatologia nerviosa, la selecció de la mostra s'ha de fer de manera que s'evite una representació excessiva de qualsevol grup, pel que fa a l'origen, l'edat, la raça i la classe de producció. La mostra ha de ser representativa de cada zona i temporada, i cal evitar fer un mostreig múltiple en el mateix ramat.  
d) El responsable del programa sanitari de l'agrupació de defensa sanitària o d'explotació, segons el cas, ha de prendre la mostra per al diagnòstic de tremolor o scrapie abans del 15 de setembre de l'any en curs, enviar-la a la UASA junt amb el formulari corresponent (models 2 i 3 de l'annex VII del Reial decret 3454/2000) i indicar en lletres majúscules la denominació de l'agrupació de defensa sanitària o la federació, si és el cas, i de l'explotació ramadera.  
  
e) Les agrupacions de defensa sanitària que no facen les preses de mostres corresponents a una campanya han de prendre el doble de mostres al llarg de la campanya següent. La percepció de qualsevol mena d'ajuda per a l'ADSR estarà condicionada al compliment dels objectius marcats per a cada any pel que fa a la presa de mostres per al diagnòstic de tremolor, independentment que durant la campanya següent duguen a terme les actuacions no realitzades en l'anterior.  
  
2.2.2. Vigilància passiva  
Davant de la presència d'alguns dels símptomes clínics compatibles amb scrapie en qualsevol dels animals de l'espècie ovina i caprina de l'explotació, el propietari i el veterinari responsable han de notificar-ho immediatament a l'autoritat competent per a posar en marxa les mesures establides en el programa nacional.  
  
2.3. Llengua blava  
a) Profilaxi vacunal: D'acord amb la legislació vigent en cada moment.  
b) Desinsectació encaminada a protegir els animals durant tot el període d'actuació del vector. En els engreixadors receptors de zones de risc, la desinsectació ha de ser permanent, amb periodicitat setmanal, i en tot cas segons el prospecte de l'insecticida autoritzat d'ús ramader.  
  
d) S'ha de controlar el 5 % de totes les entrades a engreixadors l'origen dels quals siga zona de risc de llengua blava, i s'ha d'analitzar una mostra de sang dels animals entrats en el mes anterior elaborada pel Servei de Producció i Sanitat Animal. El nombre d'animals que forme la mostra del lot de bovins objecte de moviment s'ha de calcular segons la taula de l'annex XVIII per a permetre detectar la presència de malaltia per a una prevalença esperada del 5 %, amb un grau de confiança del 95 %.  
  
2.4. Tuberculosi  
a) En les explotacions de bestiar caprí que conviuen o aprofiten pastures comunes o mantenen una relació epidemiològica amb bestiar boví i de ramats en què, encara que no complisquen el requisit de convivència, es detecten mitjançant l'enquesta epidemiològica i/o la base d'espoligotipus (soques compartides entre boví i caprí) com a fonts de la malaltia per als ramats de boví de l'àrea d'explotació. Com a prova de rutina han d'utilitzar la IDTB comparada, excepte en els casos de confirmació de CMT, en els quals cal aplicar la prova simple, extrasevera.  
  
b) Totes les explotacions de caprí lleter queden incloses d'ofici en programa de control i erradicació de la tuberculosi caprina a la Comunitat Valenciana, segons l'Ordre 4/2019, de 26 de setembre, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'estableix el programa de control i erradicació de la tuberculosi caprina a la Comunitat Valenciana. Davant de l'aparició de caprins positius en una explotació, després de la lectura de les proves diagnòstiques contra la tuberculosi, tots els animals considerats «dubtosos» poden ser sacrificats per sospita, juntament amb els positius en el termini màxim de 15 dies, amb el mateix dret a indemnització.  
c) Control de moviments: Totes les explotacions incloses en el programa han de fer controls previs al moviment dels ramats que practiquen la transhumància o la transterminància i de tots els moviments comercials d'animals (excepte els que tinguen com a destinació l'escorxador o unitats d'engreix amb destinació posterior a un escorxador) quan el seu origen siga una comarca on s'haja confirmat un focus de la malaltia.  
  
2.5. Paratuberculosi  
a) Queda prohibida la vacunació contra la paratuberculosi en qualsevol ramat de l'espècie caprina de la Comunitat Valenciana del qual es desconeguen els antecedents clínics o els diagnòstics respecte de la tuberculosi caprina. En aquests ramats ha de descartar-se la presència de la tuberculosi caprina mitjançant proves diagnòstiques de camp de tots els animals de l'explotació susceptibles per l'edat, abans de vacunar de paratuberculosi els animals de menys de 6 mesos d'edat.  
  
b) Tots els titulars d'explotacions caprines que vacunen contra la paratuberculosi estan obligats a comunicar la informació que es descriu en l'annex VI bis als serveis veterinaris oficials en sanitat animal mitjançant un fitxer informàtic i en el termini de 7 dies des de l'aplicació.  
  
  
2.6. Agalàxia contagiosa  
De manera voluntària, les explotacions d'oví-caprí lleter poden sol·licitar acollir-se al Programa nacional voluntari de vigilància, control i erradicació de l'agalàxia contagiosa ovina i caprina a la Comunitat Valenciana, segons el punt 11 del present annex.  
  
2.7. Febra Q  
a) S'ha d'establir una vigilància passiva i declarar els casos que puguen aparéixer. Tots els avortaments i les morts perinatals sospitoses s'han d'investigar fent un diagnòstic diferencial de la febra Q, almenys amb la brucel·losi, que ha d'incloure, en la mesura que siga possible, mostres de fetus i annexos fetals, llet i una mostra de sèrum de l'animal avortat per a enviar-ho al laboratori oficial.  
b) Davant de la confirmació oficial d'explotacions positives, s'ha de seguir la normativa específica.  
  
2.8. Pigota ovina i caprina  
S'ha de fer una vigilància passiva amb declaració obligatòria dels casos que puguen aparéixer o dels quals es tinga sospita segons observacions clíniques i patològiques en els animals, o observacions epidemiològiques per contacte directe o indirecte en explotacions infectades, o resultats de proves diagnòstiques.  
  
2.9. Sarna  
S'ha de comunicar als serveis veterinaris oficials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació els ramats en els quals aparega simptomatologia de sarna sarcòptica. En cas de presència, el tractament consistirà a aplicar via parenteral un producte que haja acreditat la seua eficàcia contra aquesta malaltia, simultàniament en tots els animals del ramat.  
Les explotacions han de mantindre dins del programa higienicosanitari el pla de desparasitació; no obstant això, les explotacions incloses en annex I de l'Ordre de 28 d'abril de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'estableix un pla d'actuació en els ramats domèstics per a la prevenció de sarna sarcòptica en la fauna salvatge, un tractament preventiu en el programa sanitari contra la sarna a la tardor i primavera que consistirà, almenys, en un tractament tòpic antisàrnic.  
Els tractaments preventius s'han de dur a terme en totes les explotacions d'un mateix municipi en un termini no superior a un mes.  
2.10. Malaltia hemorràgica epizoòtica  
si és malaltia obligatòria, cal ajustar-se al que disposa la normativa específica que puga indicar-se des dels serveis veterinaris oficials, i dels mostrejos necessaris per al moviment nacional, intracomunitaris o amb tercers països.  
  
3. Porcina  
3.1. Malalties objecte d'actuació:  
3.1.1. Pesta porcina clàssica  
3.1.2. Pesta porcina africana  
3.1.3. Malaltia d'Aujeszky  
3.1.4. Febra aftosa, malaltia vesicular porcina, diarrea epidèmica porcina, estomatitis vesicular i triquina  
3.1.5. Brucel·losi porcina  
3.2. Mesures de bioseguretat  
  
3.1. Malalties objecte d'actuació:  
3.1.1. Pesta porcina clàssica i 3.1.2. Pesta porcina africana  
S'han de fer les revisions mèdiques en les explotacions seleccionades per a complir el que assenyale el programa nacional de vigilància sanitària porcina en vigor, d'acord amb el que disposa el Reial decret 599/2011, de 29 d'abril, així com la vigilància passiva basada en la notificació de sospites per part de ramaders i veterinaris.  
3.1.3. Malaltia d'aujeszky  
A la vista de la situació epidemiològica de la Comunitat Valenciana, amb el 70 % d'explotacions qualificades A3 i un 30 % A4, perseguint l'objectiu d'erradicació de la malaltia dins del Programa nacional coordinat de lluita, control i erradicació de la malaltia d'Aujeszky, s'han d'aplicar els criteris següents.  
3.1.3.1 Explotacions indemnes (A3)  
a) S'han de fer exàmens serològics dels que s'estipulen en el Reial decret 360/2009, pel qual s'estableixen les bases del Programa coordinat de lluita, control i erradicació de la malaltia d'Aujeszky, seguint les pautes següents:  
1. Les explotacions de selecció, de multiplicació, de recria de reproductors, de transició de reproductores primípares i centres d'inseminació artificial han de fer controls serològics quadrimestrals en els reproductors contra la gE del virus de la malaltia d'Aujeszky, amb una grandària de mostra que permeta detectar la presència de la malaltia amb una prevalença mínima esperada del 5 % i un grau de confiança del 95 %, segons la taula de l'annex IV del Reial decret 360/2009, de 23 de març, pel qual s'estableixen les bases del Programa coordinat de lluita, control i erradicació de la malaltia d'Aujeszky. Quan l'explotació tinga nucli genètic propi, la reposició ha de formar part de l'univers que cal mostrejar i, per tant, s'ha d'examinar coincidint amb els sagnats quadrimestrals. En el sistema tot dins-tot fora, el control s'ha de dur a terme abans de l'eixida dels animals.  
2. Explotacions de producció (producció de cicle tancat, producció de porquets i producció mixta): Cal fer anualment, almenys, un control serològic dels reproductors i reposició si és el cas, amb resultat negatiu de la gE del virus de la malaltia d'Aujeszky, en un nombre d'animals que garantisca, amb un nivell de confiança del 95 %, detectar la presència de la malaltia si la taxa de prevalença és com a mínim del 5 %, segons la taula de l'annex IV del Reial decret 360/2009, de 23 de març, pel qual s'estableixen les bases del Programa coordinat de lluita, control i erradicació de la malaltia d'Aujeszky.  
  
3. Explotacions d'engreix i en les explotacions de transició de porquets: S'ha de fer un control serològic anual amb una grandària de mostra que permeta detectar la presència de la malaltia amb una prevalença mínima esperada del 10 % i un grau de confiança del 95 %, segons la taula de l'annex IV del Reial decret 360/2009, de 23 de març, pel qual s'estableixen les bases del Programa coordinat de lluita, control i erradicació de la malaltia d'Aujeszky. Aquests controls es poden fer bé en explotació o bé alternativament en l'escorxador.  
  
4. Les explotacions assenyalades en els apartats 2 i 3 que tinguen concedida una exempció de vacunació segons el que assenyala l'apartat 3.1.3.1.c, hauran de realitzar control serològic quadrimestral una vegada transcórreguen 12 mesos des de la sol·licitud d'exempció.  
b) Han de seguir la pauta de vacunacions següent:  
1. Reproductors: s'han de vacunar a tot ample, amb una vacuna que complisca els requisits de l'annex I de l'RD 360/2009, tres vegades per any en la 1a quinzena dels mesos de febrer, juny i octubre. Reposició: s'han de vacunar, amb una vacuna que complisca els requisits de l'annex I de l'RD 360/2009, almenys tres vegades abans d'entrar en el cicle reproductiu, i la tercera dosi ha d'administrar-se entre les 21 i les 24 setmanes de vida.   
2. Engreix i recria: s'ha d'administrar una vacuna que complisca els requisits de l'annex I de l'RD 360/2009, entre la desena i la dotzena setmana de vida, i revacunar 3 o 4 setmanes després. Si arriben a l'edat de 6 mesos, s'han de tornar a vacunar i revacunar-se cada 4 mesos fins que abandonen l'explotació.  
3. Explotacions autoritzades de productes reproductius des d'on es desplacen productes reproductius a altres estats membres han de fer en els reproductors els controls serològics que s'assenyalen en l'annex II, part 2, capítol I del Reglament delegat (UE) 2020/686. En cas que les proves de rutina obligatòria es facen sobre un percentatge d'animals del centre (mensual o trimestral), s'ha d'establir aquesta periodicitat per a manteniment de la qualificació sanitària, sempre que la grandària de mostra permeta detectar la presència de la malaltia amb una prevalença mínima esperada del 5 % i un grau de confiança del 95 %, segons taula de l'annex IV del Reial decret 360/2009.  
  
c) Queden exceptuades de la vacunació les explotacions indemnes (A3) que complisquen les condicions establides per a qualificar-se oficialment d'indemne (A4), amb una comunicació prèvia al servei veterinari oficial i una autorització expressa de la Secció de Producció i Sanitat Animal de les direccions territorials en les condicions que estableix la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.  
d) Quant a l'obtenció, la suspensió i la recuperació de qualificacions, així com pel que fa a moviments, cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 360/2009, de 23 de març, pel qual s'estableixen les bases del Programa coordinat de lluita, control i erradicació de la malaltia d'Aujeszky.  
e) Cal fer les revisions mèdiques en les explotacions seleccionades per a acomplir el pla nacional de control de vacunació en vigor, així com actuacions derivades en cas de detecció d'un problema vacunal.  
  
  
3.1.3.2. Explotacions oficialment indemnes (A4)  
a) Cal fer revisions mèdiques serològiques d'acord amb les pautes següents:  
1. Les explotacions de tria, de multiplicació, de recria de reproductors, de transició de reproductores primípares, de producció i centres d'inseminació artificial han de fer controls serològics quadrimestrals en els reproductors contra la gE i gB del virus de la malaltia d'Aujeszky, amb una grandària de mostra que permeta detectar la presència de la malaltia amb una prevalença mínima esperada del 5 % i un grau de confiança del 95 %, segons la taula de l'annex IV del Reial decret 360/2009, de 23 de març, pel qual s'estableixen les bases del Programa coordinat de lluita, control i erradicació de la malaltia d'Aujeszky.  
  
2. Les explotacions d'engreix i les explotacions de transició de porquets han de fer controls serològics aleatoris quadrimestrals contra gE i gB amb una grandària de mostra que permeta detectar la presència de la malaltia amb una prevalença mínima esperada del 5 % i un grau de confiança del 95 %, segons la taula de l'annex IV del Reial decret 360/2009, de 23 de març, pel qual s'estableixen les bases del Programa coordinat de lluita, control i erradicació de la malaltia d'Aujeszky. Aquests controls es poden fer bé en explotació o bé alternativament en l'escorxador.  
b) Quant a l'obtenció, la suspensió i la recuperació de qualificacions, així com pel que fa a moviments, cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 360/2009, de 23 de març, pel qual s'estableixen les bases del Programa coordinat de lluita, control i erradicació de la malaltia d'Aujeszky.  
1. A l'efecte de la qualificació com a A4 de les explotacions, atenent el que recull el punt 3 del capítol I de l'annex III del Reial decret 360/2009, cal tindre en compte que, als animals reproductors que estaven presents en l'explotació abans de la data de la suspensió de la vacunació o que hagen entrat des d'una explotació oficialment indemne en què estaven presents abans de la data de la suspensió de la vacunació, només se'ls exigeix un resultat negatiu quant a la presència d'anticossos contra la gE del virus de la malaltia d'Aujeszky.  
  
2. En les explotacions d'engreix, el resultat de les revisions mèdiques encaminades a la qualificació d'una explotació com a A4 han de tindre un resultat negatiu a la presència d'anticossos tant contra la gE com la gB del virus.  
c) Cal ajustar-se al que es disposa en el Protocol d'actuació per a la confirmació epidemiològica de la malaltia d'Aujeszky en cas d'animals gB positius en procés d'obtenció del títol o manteniment d'explotació oficialment indemne.  
3.1.4. Febra aftosa, malaltia vesicular porcina, diarrea epidèmica porcina, estomatitis vesicular i triquina  
Cal mantindre una vigilància passiva i declarar els casos que puguen aparéixer.  
3.1.5. Brucel·losi porcina  
En explotacions de bestiar porcí en règim extensiu, que convisquen amb bestiar boví en el mateix establiment, el veterinari d'explotació o ADSR ha de comunicar tots els casos d'avortaments compatibles amb brucel·losi. A més, cal mantindre una vigilància activa mitjançant un mostreig d'animals per a una prevalença objectiu del 10 % una confiança del 95 %.  
  
3.2. Mesures de bioseguretat  
En relació amb el que s'assenyala en matèria de bioseguretat en explotacions porcines en el Reial decret 306/2020, d'11 de febrer, s'han de garantir períodes rutinaris de buit sanitari de les instal·lacions després de l'eixida dels animals dels engreixadors i transicions de porquets i mantindre un mínim de 72 hores des de la finalització de la neteja i desinfecció de les instal·lacions esmentades fins a un nou ompliment d'animals. En el cas de les instal·lacions de les transicions de porquets amb entrades contínues que procedisquen d'un únic origen, el temps mínim de buit sanitari es pot reduir a un mínim de 24 hores després de la finalització de la neteja i desinfecció. Tot això, sense perjudici que l'autoritat competent puga determinar períodes de buit sanitari superiors davant de l'aparició d'incidències sanitàries que ho justifiquen.  
  
S'entén per buit el període de temps des que les instal·lacions romanen sense animals una vegada han abandonat les instal·lacions els anteriors animals i fins que s'hi introdueixen de nou animals.  
S'entén per buit sanitari el període de temps que transcorre entre que han finalitzat les tasques de neteja i desinfecció de les instal·lacions sense animals i fins que s'hi introdueixen de nou animals.  
Les tasques de neteja i desinfecció s'han d'anotar en els registres corresponents segons el que disposa el document SIGE de cada explotació porcina. Pel que fa a la desinfecció, s'han de registrar almenys les dades següents: data d'utilització, lloc d'utilització (nau o mòdul), nom comercial, quantitat, número de lot, proveïdor i albarà.  
  
  
4. Avícola  
Malalties objecte d'actuació:  
4.1. Salmonel·losi  
4.2. Grip aviària  
4.3. Febra del Nil occidental  
4.4. Malaltia de Newcastle  
4.5. Micoplasmosi aviària, pul·lorosi i tifosi aviària  
4.6. Psitacosi o clamidiosi aviària  
  
4.1. Salmonel·losi  
a) Cal ajustar-se al que disposen els programes nacionals per a la vigilància i el control de determinats tipus de salmonel·la en ponedores, broilers, reproductores i titots. Així mateix, abans de la introducció en totes les explotacions d'animals de les espècies Gallus gallus (gallines) i Meleagris gallopavo (titot) s'ha d'efectuar un control de neteja d'instal·lacions i utillatge que demostre l'absència de Salmonella.  
b) Profilaxi vacunal: en els animals pertanyents a l'espècie Gallus gallus, les futures ponedores i reproductores s'han de vacunar contra les salmonel·losis d'importància per a la salut pública (Salmonella enteritidis i Salmonella typhimurium) abans d'entrar en producció. Per això, s'ha d'establir un pla vacunal, a criteri del veterinari habilitat de l'explotació, amb un mínim de tres dosis en fase de recria.  
4.2. Grip aviària  
cal ajustar-se al que disposa el Programa de vigilància de la grip aviària a Espanya. El titular de l'explotació i/o el veterinari de l'explotació han de comunicar immediatament al veterinari oficial la presència o la sospita de presència de grip aviària, i en tots els casos que s'observen les situacions següents sense una justificació aparent: reducció d'ingesta de pinso i aigua superior al 20 %, reducció de la producció d'ous superior al 5 % durant més de dos dies, índex de mortalitat setmanal superior a un 3 % o indici clínic o lesió post mortem que suggerisca la presència de grip aviària.  
  
4.3. Febra del nil occidental  
Cal ajustar-se al que es disposa en el programa de vigilància de febra del Nil Occidental a Espanya, així com la vigilància passiva basada en la notificació de sospites per part de ramaders i veterinaris.  
  
4.4. Malaltia de Newcastle  
Cal fer les revisions mèdiques en les explotacions seleccionades per a acomplir el Programa de vigilància de la malaltia de Newcastle a Espanya, així com la vigilància passiva basada en la notificació de sospites per part de ramaders i veterinaris.  
  
4.5. Micoplasmosi aviària, pul·lorosi i tifosi aviària  
Cal dur a terme les revisions mèdiques establides en els programes de vigilància i control respectius en les explotacions autoritzades per al comerç intracomunitari, així com la vigilància passiva basada en la notificació de sospites per part de ramaders i veterinaris.  
En cas de confirmar-se algun cas sospitós, el veterinari d'explotació ha de remetre un informe al SVO en què assenyale el nombre d'animals susceptibles, amb símptomes, els animals destruïts i/o sacrificats, així com si s'ha vacunat preventivament.  
  
4.6. Psitacosi o clamidiosi aviària  
Cal establir una vigilància passiva i declarar els casos que puguen aparéixer i prendre les mesures establides en el Programa de vigilància i control de psitacosi a Espanya.  
En cas de confirmar-se algun cas sospitós, el veterinari d'explotació ha de remetre un informe al SVO en què assenyale el nombre d'animals susceptibles, amb símptomes, els animals destruïts i/o sacrificats, així com si s'ha vacunat preventivament.  
  
5. Cunícola  
Malalties objecte d'actuació:  
5.1. Mixomatosi  
5.2. Malaltia vírica hemorràgica  
5.3. Micosi  
5.4. Parasitosi  
  
5.1. Mixomatosi i 5.2. Malaltia vírica hemorràgica  
a) Explotacions no qualificades o qualificades X2 o H2:  
Cal aplicar-hi, almenys, la pauta vacunal següent:  
1. Mixomatosi: 2 vacunacions per any als reproductors o el que recomane el prospecte segons el tipus de vacuna.  
2. Malaltia vírica hemorràgica: 1 vacunació anual als reproductors.  
b) Explotacions qualificades X3/H3:  
S'han de fer revisions mèdiques serològiques anuals per a detectar la malaltia amb una prevalença del 5 % i un nivell de confiança del 95 %.  
c) Les explotacions han de ser visitades periòdicament almenys una vegada al trimestre.  
d) Si es té constància d'evidència clínica amb qualsevol de les dues malalties, s'ha de procedir a:  
1. La presa de mostres per a analitzar-les posteriorment al laboratori. En aquests casos, la presa de mostres ha de permetre detectar la malaltia en una explotació amb un nivell de confiança del 95 % una prevalença esperada del 10 %, i s'accepta un error màxim d'un 5 %. El mostreig ha de fer-se sobre qualsevol animal amb simptomatologia, preferentment mort recentment i fins a un màxim de 5 animals per explotació i per a cada malaltia.  
2. El veterinari d'explotació ha de remetre un informe al SVO en què assenyale el nombre d'animals susceptibles d'emmalaltir, amb símptomes, els animals destruïts i/o sacrificats, així com si s'ha vacunat preventivament al voltant del focus.  
  
5.3. Micosi  
Informe semestral del veterinari d'explotació sobre la incidència.  
  
5.4. Parasitosi  
Una desparasitació anual.  
  
6. Apícola  
Malalties objecte d'actuació:  
1. Varroosi  
2. Cria podrida americana  
3. Nosemosi  
3. Etinosi (xicotet escarabat del rusc Aethina tumida)  
4. Tropilaelapsosi (Tropilaelaps spp)  
5. Vespa velutina  
  
Actuacions sanitàries per dur a terme:  
a) Visita de vigilància sanitària, almenys anual en l'assentament d'un nombre major de ruscos de les explotacions, d'acord amb la normativa vigent per a detectar cria podrida americana, varroosi i, si és el cas, altres patologies, molt especialment les de declaració obligatòria segons el Reial decret 526/2014, pel qual s'estableix la llista de les malalties de declaració obligatòria. En les explotacions amb cens inferior a 16 ruscos la visita no és obligatòria, sense menyscapte de complir la resta d'actuacions sanitàries.  
b) Un tractament obligatori anual contra varroosi, d'acord amb el que estableix l'article 6.a del Reial decret 608/2006, de 19 de maig, pel qual s'estableix i es regula un Programa nacional de lluita i control de les malalties de les abelles de la mel. S'ha de dur a terme preferentment entre els mesos de setembre i desembre.  
En cas necessari es pot aplicar un nou tractament en altres èpoques, i en aquest cas ha d'efectuar-se amb les mateixes pautes indicades en el tractament obligatori i amb notificació prèvia per part de l'apicultor.  
  
c) Cal ajustar-se al que disposa la presa de mostres del Programa nacional de vigilància sobre les pèrdues de colònies d'abelles a Espanya per part de les ADSR apícoles que participen en el programa d'ajudes a les ADSR.  
  
7. Aqüícola  
Malalties objecte d'actuació en peixos, mol·luscos i crustacis:  
· Septicèmia hemorràgica viral (SHV)  
· Necrosi hematopoètica infecciosa (NHI)  
· Necrosi hematopoètica epizoòtica  
· Anèmia infecciosa del salmó amb supressió a la regió altament polimòrfica (HPR)  
· Anèmia infecciosa del salmó (AIS)  
· Infecció per Marteilia refringens  
· Infecció per Bonamia exitiosa  
· Infecció per Perkinsus marinus  
· Infecció per Mikrocytos mackini  
· Síndrome de Taura  
· Malaltia del cap groc  
· Infecció per Bonamia ostreae  
· Malaltia de la taca blanca  
· Malaltia causada per herpesvirus de la carpa koi  
Actuacions zoosanitàries per dur a terme:  
a) El titular d'explotació és responsable de mantindre una vigilància sobre la salut dels animals, així com del canvi en paràmetres normals de producció i/o mortalitat animal i/o altres indicadors que facen sospitar d'alguna de les malalties objecte d'actuació.  
b) Anualment, el veterinari d'explotació ha de fer almenys una visita de vigilància sanitària i mostreig si és el cas, amb la finalitat de detectar un augment de la mortalitat, així com simptomatologia de les malalties objecte d'actuació o altres emergents. Aquesta vigilància zoosanitària pot combinar-se amb altres visites sanitàries i el mostreig necessari per a demostrar i mantindre l'estatus de lliure de malaltia de la llista o com a part d'un programa de vigilància o vigilància a determinades si és el cas.  
  
c) Dins del seu programa sanitari, han d'incloure un pla de contingència, davant de la possibilitat d'alta mortalitat, o buit sanitari.  
d) Han de disposar d'una guia de bones pràctiques en matèria d'higiene i benestar animal.  
e) Han d'efectuar les revisions mèdiques necessàries per a mantindre les seues qualificacions sanitàries, si és el cas. Té una importància especial la detecció de qualsevol símptoma compatible amb alguna de les malalties que es llisten en l'annex I.A de l'RD 526/2014, així com les malalties incloses en la llista única de l'Organització Mundial de Sanitat Animal.  
  
8. Equina  
Malalties objecte d'actuació: Cal ajustar-se al que disposa l'article 8 del Reial decret 804/2011, de 10 de juny, pel qual es regula l'ordenació zootècnica, sanitària i de benestar animal de les explotacions equines i s'estableix el pla sanitari equí.  
8.1. Malalties subjectes al programa sanitari de control oficial  
a) Les malalties subjectes al programa sanitari de control oficial són: arteritis viral equina i metritis contagiosa equina.  
b) S'ha d'executar el programa de control d'acord amb el que recull l'annex II de l'RD 804/2011, per a aquestes malalties.  
c) El titular de l'explotació ramadera ha de sol·licitar la qualificació sanitària pertinent al SVO per als cavalls reproductors que presten o utilitzen els serveis a tercers de munta natural de parades o depòsits de sementals i centres de reproducció públics o privats.  
8.2. Malalties subjectes al programa de vigilància epizootiològica  
Cal fer una vigilància passiva i declarar els casos que puguen aparéixer, excepte en els casos particulars en què s'establisca una vigilància activa en les malalties següents.  
· Pesta equina africana  
· Encefalitis de l'oest del Nil. Cal ajustar-se al que disposa el programa de vigilància  
· Durina (Trypanosoma equiperdum)  
· Encefalomielitis equina (totes les varietats, incloent-hi l'encefalomielitis equina veneçolana)  
· Anèmia infecciosa equina  
· Borm (infecció per Burkholderia mallei)  
· Grip equina  
· Piroplasmosi equina  
· Rinopneumonitis equina  
· Surra (Trypanosoma evansi)  
  
9. Espècies cinegètiques, nuclis zoològics, centres de reproducció i establiments de confinament  
a) Per a les explotacions cinegètiques inscrites en el Registre d'explotacions ramaderes (REGA) en el tipus de reproducció i producció és obligatori complir aquest pla anual zoosanitari en les equivalències següents:  
- Senglars: bestiar porcí  
- Conills silvestres: bestiar cunícola  
- Cèrvids: bestiar boví carn  
- Càprids silvestres: bestiar caprí  
- Ovins silvestres: bestiar oví  
- Aus cinegètiques o silvestres, només a l'efecte del moviment  
- Peixos: aqüícola  
b) Els titulars de nuclis zoològics o altres explotacions d'oci o explotacions d'autoconsum, amb animals de producció de les espècies que s'esmenten a l'inici d'aquest annex II o els seus equivalents del punt anterior estan subjectes a les obligacions dels programes específics per malalties del present pla anual zoosanitari per a aquestes espècies.  
  
c) Controls i presa de mostres prèvies al moviment d'animals de l'àmbit d'actuació del Reial decret 1082/2009, de 3 de juliol:  
1. S'han de dur a terme en espècies cinegètiques els controls i la presa de mostres previs al moviment d'animals en explotacions cinegètiques i nuclis zoològics segons el que estableix l'article 4 del Reial decret 1082/2009, de 3 de juliol, pel qual s'estableixen els requisits de sanitat animal per al moviment d'animals d'explotacions cinegètiques, d'aqüicultura continental i de nuclis zoològics, així com d'animals de fauna silvestre.  
2. Estan exemptes dels controls a què fa referència el paràgraf anterior si l'explotació cinegètica o el nucli zoològic disposa d'un programa de vigilància sanitària permanent aprovat per la Secció de Producció i Sanitat Animal de cada província amb base en el que estableix l'article 4.2.a del Reial decret 1082/2009. En l'apartat sanitari, aquest programa ha de recollir almenys les actuacions següents:  
2.1. Actuacions de control de les malalties a què es refereix l'annex I del Reial decret 1082/2009, segons l'espècie que es tracte.  
2.2. En aus: gal·liformes, columbiformes i anseriformes (ànecs i oques):  
2.2.1. Malaltia de Newcastle: és aplicable el Reial decret 1988/1993, de 12 de novembre, pel qual s'estableixen mesures per a la lluita contra la malaltia de Newcastle.  
2.2.2. Grip aviària: és aplicable el Reial decret 445/2007, de 3 d'abril, pel qual s'estableixen mesures de lluita contra la grip aviària. Totes les explotacions han d'efectuar una revisió mèdica anual de 10 mostres serològiques en el període d'octubre a març. Aquesta revisió mèdica no és necessària en cas que l'explotació haja sigut seleccionada dins del Programa nacional de control de la grip aviària, i es pot substituir l'autocontrol per aquest control oficial.  
2.2.3. Salmonella. Han de fer un autocontrol anual en totes les explotacions prenent mostres de femta en el termini no superior a un mes anterior a la data prevista d'eixida del primer lot d'ous per a caça o repoblació.  
d) Els establiments autoritzats de productes reproductius boví, porcins, ovins, caprins i equins des d'on es desplacen productes reproductius a altres estats membres han de complir els requisits zoosanitaris que estableix la part III del Reglament delegat (UE) 2020/686, de la Comissió, sobre requisits zoosanitaris aplicables als desplaçaments de productes reproductius.  
e) Els establiments de confinament autoritzats han de mantindre les mesures de vigilància i control que assenyala l'annex I, part 9-2 del Reglament delegat (UE) 2019/2035, en què s'estableixen les normes sobre els establiments que tinguen animals terrestres i les plantes d'incubació, i la traçabilitat de determinats animals terrestres en captivitat i dels ous per a incubar.  
  
10. Distribució d'execució d'actuacions  
a) Les actuacions que recull aquest annex II les ha d'executar la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca a través del Servei de Producció i Sanitat Animal, amb mitjans propis:  
1. Les que s'encaminen a la qualificació, el manteniment i la recuperació de l'estatus sanitari de les explotacions de boví, en el marc dels programes nacionals d'erradicació de brucel·losi, tuberculosi, leucosi i peripneumònia bovina.  
2. Les que s'encaminen a la qualificació, el manteniment i la recuperació de l'estatus sanitari de les explotacions de caprí, en el marc dels programes nacionals d'erradicació de tuberculosi bovina, i el programa de control i erradicació de la tuberculosi caprina a la Comunitat Valenciana.  
3. La vigilància entomològica i serològica de la llengua blava segons el Programa nacional de vigilància, control i erradicació de la llengua blava.  
4. Les que s'encaminen a la confirmació d'analítiques positives, i la recuperació de l'estatus sanitari de les explotacions d'oví-caprí, en el marc dels programes nacionals d'erradicació de brucel·losi ovina-caprina.  
5. La vigilància activa del Programa nacional de vigilància, control i erradicació de l'EEB.  
6. Les revisions mèdiques serològiques encaminades a la confirmació d'animals positius aïllats o falsos positius en A3 i A4, davant de la malaltia d'Aujeszky de totes les explotacions de porcí, les revisions mèdiques requerides dins del pla de control de vacunació d'Aujeszky, la confirmació de falsos positius gB en explotacions A4.  
7. Les revisions mèdiques serològiques i la vigilància activa de moviments intracomunitaris d'entrada d'animals en explotacions de la Comunitat Valenciana que preveu el Programa nacional de vigilància sanitària de bestiar porcí.  
8. Les que inclou el Programa de vigilància activa de la grip aviària de Newcastle a Espanya.  
9. Les que es puguen programar d'acord amb el protocol nacional de febra del Nil occidental.  
10. En tot cas, les que determine el Servei de Producció i Sanitat Animal per a la investigació i determinació de malalties de declaració obligatòria i les subjectes a programes nacionals o autonòmics d'erradicació control o vigilància.  
11. Controls establits en el punt 1.2.3.c) respecte de tuberculosi bovina en explotacions de reproducció de l'annex II  
b) Queden en l'àmbit d'execució dels serveis veterinaris de les ADSR o del veterinari o veterinària d'explotació, en aquelles que no estiguen integrades en una ADSR, tots els programes amb caràcter voluntari del punt 11 del present annex, i també els següents:  
  
1. Oví-caprí  
- Les que s'encaminen a la qualificació i el manteniment de l'estatus sanitari de les explotacions d'oví i caprí en el marc dels programes nacionals d'erradicació de brucel·losi ovina i caprina.  
- La vigilància passiva clínica i la profilaxi vacunal, si és el cas, del Programa nacional de llengua blava.  
- Les revisions mèdiques del 5 % d'entrades a engreixadors procedents de zones de risc per llengua blava, segons apartat 2.3.d.  
- La vigilància activa i passiva del Programa nacional de vigilància, control i erradicació del tremolor o scrapie.  
- Totes les revisions mèdiques necessàries per a poder efectuar moviments, tant per a vida com, si és el cas, per a sacrifici, incloent-hi els moviments de transhumància.  
- Vigilància passiva d'avortaments.  
- Control de la tuberculosi caprina per a moviments, amb l'autorització prèvia i amb la supervisió dels serveis veterinaris oficials.  
- Controls malaltia hemorràgica epizoòtica per a moviment establits en el punt 2.10 de l'annex II.  
  
2. Boví  
- Totes les revisions mèdiques necessàries per a poder efectuar moviments, tant per a vida com, si és el cas, per a sacrifici, incloent-hi els moviments de transhumància.  
- Control serològic contra brucel·losi, per a moviments.  
- Control de tuberculosi per a moviments, amb l'autorització prèvia i amb la supervisió dels SVO.  
- Profilaxi vacunal contra la llengua blava, d'acord amb la legislació vigent en cada moment.  
- La vigilància passiva del Programa nacional de vigilància, control i erradicació de l'EEB.  
- Vigilància passiva d'avortaments.  
- Controls establits en el punt 1.2.3.d respecte de tuberculosi bovina en engreixadors de l'annex II.  
- Controls establits en el punt 1.3.d respecte de llengua blava de l'annex II.  
- Controls establits en el punt 1.8 respecte de malaltia hemorràgica epizoòtica de l'annex II.  
  
3. Porcí  
- Les revisions mèdiques serològiques contra la malaltia d'Aujeszky en totes les explotacions i centres d'inseminació artificial per al manteniment de qualificació sanitari i per als que estiguen en vies d'obtenció de qualificació.  
- La profilaxi vacunal contra la malaltia d'Aujeszky, en tota mena d'explotacions subjectes a vacunació.  
- Totes les revisions mèdiques necessàries per a poder efectuar moviments, tant per a vida com, si és el cas, per a sacrifici.  
  
4. Avicultura  
- Les actuacions que establisca el Programa nacional per a la vigilància i el control de determinats tipus de salmonel·la en ponedores, broilers, reproductores de gallines i titots.  
- Les revisions mèdiques requerides contra micoplasmosi aviària, pul·lorosi i tifosi aviària en explotacions que facen moviments intracomunitaris.  
- Les actuacions en aus d'explotacions cinegètiques de l'apartat 9.c.  
  
  
5. Resta d'espècies  
L'execució de les actuacions que recull aquest annex per a espècies aqüícoles, cunícoles, apícoles, equines o els seus equivalents en nuclis zoològics i granges cinegètiques, o els programes sanitaris autoritzats oficialment per la Secció de Producció i Sanitat Animal provincial o el Servei de Producció i Sanitat Animal que així ho expressen recauen en els serveis veterinaris de les ADSR o dels veterinaris/àries d'explotació, en el cas que les explotacions no estiguen integrades en una ADSR.  
  
  
11. Programes voluntaris  
11.1. Tuberculosi caprina carn. D'acord amb les bases que estableix l'Ordre 4/2019, de 26 de setembre, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'estableix el Programa de control i erradicació de la tuberculosi caprina a la Comunitat Valenciana. Aquest programa queda supeditat a autorització expressa per a cada explotació després de valorar la seua situació sanitària.  
11.2. Agalàxia contagiosa D'acord amb les bases que estableix el Programa nacional voluntari de vigilància, control i erradicació de l'agalàxia contagiosa ovina i caprina 2021-2023.  
11.3. Rinotraqueïtis infecciosa bovina. D'acord amb les bases que estableix el Reial decret 554/2019, de 27 de setembre, pel qual s'estableixen les bases de les actuacions de prevenció, control i erradicació de la rinotraqueïtis infecciosa bovina i s'estableix un programa nacional voluntari de lluita contra aquesta malaltia.  
11.4. Es poden presentar per les ADSG per a ser aprovats sota criteris tècnics, sanitaris i de benestar animal pel Servei de Producció i Sanitat Animal a proposta de la Secció de Producció i Sanitat Animal de cada província els programes per al control de les malalties que s'indiquen, amb el contingut mínim que s'indica a continuació:  
  
a. Paratuberculosi oví caprí  
b. Paratuberculosi boví  
c. Diarrea vírica bovina (BVD)  
d. Neosporosi bovina  
e. Síndrome respiratòria i reproductiva porcina (PRRS)  
Aquests programes voluntaris han de preveure almenys:  
· Objecte del programa, duració i animals afectats de les explotacions ramaderes. Direcció tècnica del programa, que ha d'incloure almenys un veterinari.  
· Pautes generals d'actuació i maneig.  
· Proves diagnòstiques, tècniques emprades, nombre de mostres i periodicitat de mostreig.  
· Vacunació, si és el cas.  
· Avaluació periòdica de resultats, actuacions i compromisos després d'obtenció d'aquests.  
· Descripció general de costos i beneficis, amb pressupost econòmic anual.  
  
  
Annex III  
Condicions de la presa de mostres per a proves diagnòstiques   
i remissió a la UASA i/o a laboratoris autoritzats  
  
Els veterinaris encarregats d'efectuar les preses de mostres i les proves diagnòstiques en el marc d'execució del Pla anual zoosanitari han de complir els punts següents:  
a) En les seues actuacions en les explotacions ramaderes han d'observar les normes de bioseguretat necessàries.  
b) Han d'omplir íntegrament el full de presa de mostres preceptiu fent ús de les etiquetes de codi de barres que proporcione la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica quan es destinen a la UASA, i han de lliurar un exemplar a cada un dels destinataris que s'indiquen en cada una de les còpies de l'imprés. Per a omplir correctament el full de presa de mostres, cal ajustar-se al que disposa l'annex XV.  
c) Han de comunicar al servei veterinari oficial comarcal les dificultats o les incidències que troben en el compliment del Pla anual zoosanitari, especialment l'absència d'identificació individual, en un termini inferior a tres dies naturals.  
d) Cal assegurar-se de la identificació individual dels animals en què siga preceptiu.  
e) En el cas d'oví-caprí, de cada animal que s'identifique s'indicarà en el full de camp si es tracta d'una nova identificació per substitució d'un microxip deteriorat o absent, i en aquest cas s'ha d'anotar «RC» i indicar el número de microxip que s'ha substituït, si és el cas. Els veterinaris actuants han d'acarar els animals presents en la base de dades oficial de bestiar oví caprí amb els animals presents en l'explotació i cal comunicar la diferència a la Secció de Producció i Sanitat Animal dels serveis territorials en el termini màxim de 7 dies naturals i de 3 dies naturals si s'observen irregularitats en la identificació.  
  
f) Els fulls de camp s'han d'enviar en un termini no superior a 7 dies natural als serveis veterinaris comarcals.  
g) En el cas de porcí, cal indicar en el full de camp, per a les reproductores, la identificació individual i el nombre de parts. Per a l'engreix, l'edat en setmanes, i s'han d'enviar en un termini no superior a 7 dies als serveis veterinaris comarcals.  
h) En el cas de boví, els veterinaris actuants han d'acarar els animals presents en la base de dades oficial de bestiar boví amb els animals presents en l'explotació i cal comunicar la diferència a la Secció de Producció i Sanitat Animal dels serveis territorials en el termini màxim de 7 dies naturals i de 3 dies naturals si s'observen irregularitats en la identificació.  
i) Els veterinaris actuants en les proves d'intradermotuberculinització han de remetre els fulls de camp en un termini no superior a 7 dies naturals, i si hi ha animals positius o sospitosos, en un termini no superior a 3 dies naturals, a la Secció de Producció i Sanitat Animal de les direccions territorials. Els bovins diagnosticats com a positius o dubtosos s'han de marcar mitjançant un transponedor electrònic i s'han de fotografiar en format digital. La fotografia ha de comprendre, com a mínim, el cap de l'animal positiu o dubtós de manera que se'n puguen llegir les marques auriculars i, si és el cas, se n'ha de fer una altra de lateral en què es puga apreciar la marca a foc o qualsevol altra particularitat que siga destacable en l'animal. Els arxius de les fotografies s'han de remetre al servei veterinari oficial comarcal per correu electrònic. En l'annex XIII apareix la llista de correus electrònics de les oficines comarcals agràries. En el cas dels caprins positius o dubtosos, si no disposen d'identificació electrònica, s'han d'identificar amb microxips aplicats a les taules del coll i se'ls ha de col·locar un cròtal auricular de color diferent del de la marca oficial, per a poder diferenciar-lo d'aquesta.  
j) Cal identificar mitjançant numeració cada un dels tubs de sagnat, en el cas de diagnòstic individual.  
k) Han de manejar les mostres de manera que es produïsca una escorreguda correcta, si és el cas.  
l) S'han de mantindre les mostres en condicions de conservació adequades.  
m) Han de remetre les mostres i mantindre la cadena de fred a la UASA en el cas de València, i a les direccions territorials en el cas de Castelló i Alacant, o a laboratoris autoritzats per l'autoritat competent o als laboratoris nacionals de referència, segons les instruccions rebudes, si és el cas. En el cas dels laboratoris autoritzats, han de remetre en un fitxer electrònic els resultats de les anàlisis per a carregar-los en l'aplicació ASA.  
n) El temps de lliurament a la UASA o les direccions territorials des de la presa de mostres és de 2 dies naturals, ampliables a 4 naturals si les condicions de conservació són òptimes. La recepció de mostres de la UASA controlarà el període de temps transcorregut entre la presa de mostres i l'entrada en les seues dependències i comunicarà al Servei de Sanitat i Benestar Animal les irregularitats observades. Quan la UASA detecte un índex d'hemòlisi superior al 5 % sense una causa imputable al material de presa de mostra, podrà rebutjar l'enviament i haurà de notificar aquest fet amb caràcter immediat al veterinari i a les direccions corresponents.  
o) Si en el procés d'extracció de mostres el veterinari actuant observa la presència d'animals amb simptomatologia clínica de malaltia de declaració obligatòria, ha d'anotar el número d'identificació de l'animal afectat i posar-ho en coneixement immediat del servei veterinari oficial comarcal corresponent.  
p) En el cas de les mostres per a diagnòstic d'encefalopaties espongiformes transmissibles que han de prendre els veterinaris d'explotació o de l'agrupació de defensa sanitària en la mateixa explotació, s'han de remetre en recipients estancs, en el termini més breu possible i respectant la cadena de freda, a la UASA. La presa de mostres ha de seguir el protocol que estableix el Pla de control d'encefalopaties espongiformes transmissibles i la mostra ha de consistir en el tronc encefàlic, incloent-hi el cerebel, procedent d'animals amb edat superior a 18 mesos correctament identificats; es rebutjaran en cas contrari.  
  
q) Per a les mostres preses per veterinaris oficials i habilitats en el context dels programes nacionals de salmonel·la, cal utilitzar els models de fulls de preses de mostres que especifiquen els programes nacionals respectius. En el cas que les analítiques i la gravació de les dades en suport oficial es faça en laboratoris autoritzats, poden utilitzar-se altres models de fulles de presa de mostres sempre que recullen la mateixa informació obligatòria que inclouen les específiques del corresponent programa nacional.  
r) Les mostres i la documentació adjunta que es presenten en la UASA o els laboratoris autoritzats que no complisquen els requisits del present annex no es consideraran vàlides a l'efecte de complir el present pla anual zoosanitari i es poden rebutjar amb un avís fefaent a la persona que en registre l'entrada al laboratori.  
  
  
Annex IV  
Remissió d'informació epidemiològica  
  
a) Els serveis veterinaris encarregats de la direcció tècnica de l'explotació o de l'ADSR han de comunicar, durant la primera quinzena dels mesos de gener, abril, juliol i octubre, per a cada una de les explotacions, les dades de vacunacions, visites i actuacions obligatòries per a l'espècie, en format de fitxer informàtic, referides al trimestre anterior. Per a l'espècie porcina la comunicació s'ha d'efectuar quadrimestralment, en la primera quinzena de febrer, juny i octubre. Per a l'espècie avícola la comunicació s'ha d'efectuar durant els mesos de gener, abril, juliol i la primera quinzena d'octubre.  
b) Els veterinaris que actuen en el marc d'una o diverses agrupacions de defensa sanitària, a més de comunicar els números de registre de les explotacions, han d'indicar l'ADSR de pertinença d'aquestes. En el cas de veterinaris d'explotació al marge d'una agrupació de defensa sanitària, només cal comunicar el número de registre de l'explotació.  
  
En el cas de l'espècie apícola, la comunicació del tractament obligatori anual considerat vàlid s'ha de dur a terme durant el mes de gener i ha de fer referència als 12 mesos anteriors, incloent-hi els tractaments fets, si és el cas excepcional, en el mes de gener, per als fitxers d'altres actuacions PAZ i mortalitat, sense menyscapte de les possibles comunicacions per actuacions dutes a terme per a justificar ajudes a les agrupacions de defensa sanitària.  
Per a totes les espècies, a excepció de les avícoles, els camps i el format en què s'ha de produir aquesta comunicació són els que s'indiquen en els annexos VI, VII i VIII d'aquesta resolució.  
c) En el cas d'explotacions avícoles, la informació pot gestionar-se a través de l'Associació Avícola Valenciana i el Centre de Qualitat Avícola i Alimentació Animal de la Comunitat Valenciana mitjançant l'enviament de fitxers electrònics que continguen la informació dels annexos VI bis, IX, X i XI.  
d) La comunicació s'ha d'efectuar mitjançant un fitxer adjunt a un correu electrònic, enviat a l'adreça plan\_zoosanitario@gva.es, des d'on s'enviarà un missatge de confirmació de la recepció del correu. Si el fitxer és correcte, es carregarà en la base de dades REGA, i en cas contrari es rebutjarà. El fitxer rebutjat i el missatge d'error s'han de retornar al veterinari emissor perquè corregisca el fitxer i el torne a enviar. Només el fitxer correcte té validesa a l'efecte del compliment d'aquestes obligacions.  
e) Cal omplir tots els camps dels fitxers excepte per al cas d'explotacions que estiguen sense cens durant un trimestre complet. En aquest cas s'ha d'indicar remetent un fitxer de mortalitat en què cal especificar, a més del número d'explotació, el trimestre de què es tracta amb el primer dia de cada trimestre com a data fictícia (01/01/20xx per al primer trimestre, 01/04/20xx per al segon, 01/07/20xx per al tercer i 01/10/20xx per al quart) i el codi 999 com a percentatge de mortalitat per a reconéixer que no té cens aquest trimestre.  
  
  
  
  
Annex V  
Remissió d'informació de laboratori  
  
a) Els laboratoris autoritzats a processar mostres relatives a les malalties que conté aquest PAZ han de remetre la informació que especifica l'annex XIV amb el format que es concreta en el mateix annex, almenys amb periodicitat mensual. La comunicació s'ha d'efectuar mitjançant un fitxer adjunt a un correu electrònic, enviat a l'adreça plan\_zoosanitario@gva.es, des de la qual s'enviarà un missatge de confirmació de la recepció del correu. Si el fitxer està correcte es carregarà en la base de dades REGA, i en cas contrari es rebutjarà. El fitxer rebutjat i el missatge d'error es retornaran al veterinari emissor perquè corregisca el fitxer i el torne a enviar. Només el fitxer correcte té validesa a l'efecte de complir aquestes obligacions.  
  
b) El termini per a remetre la informació és com a màxim de 72 hores després de la validació de l'analítica en el cas de resultats positius. En l'espècie avícola i dins del marc dels programes nacionals de control de Salmonella, amb caràcter previ a l'entrada dels animals en l'explotació, han de remetre's els resultats de les proves de verificació de l'eficàcia de la neteja i la desinfecció, per correu electrònic a l'adreça de l'oficina comarcal corresponent d'acord amb l'annex XIII, només en els casos amb antecedents positius en els últims sis mesos. A aquest efecte, tots els moviments han d'estar gravats i actualitzats en el REMO avícola.  
c) Quan la mostra s'envie a un laboratori autoritzat situat en una altra comunitat autònoma, el veterinari clínic que haja realitzat la presa de mostra ha d'informar el laboratori de l'obligació de complir l'enviament del fitxer electrònic referit en el punt a del present annex.  
  
  
  
Annex VI  
Descripció fitxer vacunacions practicades segons PAZ  
  
El format del fitxer que han d'enviar els serveis veterinaris encarregats de la direcció tècnica de l'explotació o de l'ADSR a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica amb la informació de les vacunacions efectuades s'ha d'ajustar a la descripció següent.  
El fitxer en format CSV l'han de remetre periòdicament, i el nom ha de contindre les lletres VAC, el NIF del veterinari d'explotació o el CIF de l'ADSR que comunica les vacunacions, el número de trimestre (en dos dígits) i l'any d'execució (en quatre dígits). El nom del fitxer quedaria així: VAC\_nif/cif\_tt\_aaaa.csv (tt és el número de trimestre i aaaa és l'any d'execució).  
El fitxer ha de contindre els camps següents, en cada línia, separats per punt i coma.  
1. Explotació [obligatori]: el format de l'explotació consta de 14 posicions, que s'estructuren  
així:  
· Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES)  
· Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 46)  
· Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001)  
· Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi  
  
2. Espècie [obligatori]: segons la taula de codis taula sp de l'annex XII.  
3. Categoria d'animals vacunats [obligatori]: codificada segons la taula cat\_vac de l'annex XII.  
4. Malaltia/vacuna [obligatori]: codificada segons la taula de codis enf\_vac de l'annex XII.  
5. Data de la vacunació [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
6. Nre. d'animals vacunats [obligatori]: nombre enter d'animals vacunats en la categoria indicada.  
7. Tipus de vacuna [obligatori]: codificat segons la taula tipo\_vac de l'annex XII.  
8. Lot [obligatori]: text lliure d'un màxim de 14. Aquest camp no pot ser nul.  
9. Marca comercial [obligatori]: codificada segons la taula marca\_vac de l'annex XII.  
  
Annex VI bis  
Descripció de fitxer de vacunacions individuals  
  
El format del fitxer que s'ha d'enviar a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica amb la informació de les vacunacions individuals efectuades s'ha d'ajustar al que es detalla en aquest annex.  
El nom del fitxer ha de constar de 25 posicions, que s'estructuren així:  
- Posicions 1-6: Codi del fitxer, és un valor fix: «RIIVAC»  
- Posició 7: Separador: «\_»  
- Posicions 8-16: NIF o CIF de l'ADSR o del veterinari d'explotació.  
- Posició 17: Separador: «\_»  
- Posicions 18-25: Data de generació del fitxer començant per l'any amb 4 dígits, seguit del mes i finalment del dia.  
El nom del fitxer quedaria de la manera següent: RIIVAC\_00000000T\_AAAAMMDD.csv (en què AAAA és l'any d'execució, mm el mes i dd el dia).  
El fitxer ha de contindre una línia per cada animal vacunat, i és possible, en els casos necessaris, comunicar fins a dues vacunacions per al mateix animal en la mateixa línia.  
Cada camp ha d'anar separat de l'anterior amb un punt i coma (;). Entre aquests no hi ha d'haver espais en blanc i l'ordre ha de ser exactament el que s'indica en aquest annex.  
Si el contingut d'una dada és nul i no és obligatori, s'ha de deixar buit, i d'aquesta manera en el fitxer han d'aparéixer dos punts i coma (;) seguits.  
En el cas que només es vulga comunicar una vacunació en un animal, s'han d'omplir els camps de l'1 al 7, els dos inclosos, i els camps 8 a 11 s'han d'enviar nuls.  
En cas que es vulguen comunicar dues vacunacions per al mateix animal, s'han d'omplir els camps de l'1 a l'11, els dos inclosos.  
El fitxer ha de contindre els camps següents:  
1. Explotació [obligatori]: el format de l'explotació consta de 14 posicions, que s'estructuren com s'indica a continuació:  
- Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES)  
- Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 03)  
- Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001)  
- Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi (exemple: 0000001)  
2. Espècie [obligatori]: segons la taula de codis taula sp de l'annex XII.  
3. Codi RIIA de l'animal vacunat [obligatori]: grandària exacta de 14 dígits.  
En el cas del boví, s'ha de comunicar el codi de les marques auriculars d'identificació tal com es descriu en l'article 5 del Reial decret 1980/1998, de 18 de setembre, pel qual s'estableix un sistema d'identificació i registre dels animals de l'espècie bovina. Exemple «ES001700000001».  
En el cas de l'oví-caprí, s'ha de comunicar el codi de les marques auriculars tal com es descriu en l'article 4, punt 4, del Reial decret 685/2013, de 16 de setembre, pel qual s'estableix un sistema d'identificació i registre dels animals de les espècies ovina i caprina. Exemple «ES170000000001».  
4. Data de la primera vacunació [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
  
5. Lot de la primera vacunació [obligatori]: lot de la primera vacuna.  
  
6. Malaltia objecte de primera vacunació [obligatori]: camp de dos dígits, els valors permesos del qual són els següents: 30, rinotraqueïtis infecciosa bovina, i 98, paratuberculosi.  
7. Marca de vacuna utilitzada [obligatori]: codificada segons la taula marca\_vac de l'annex XII.  
8. Data de la revacunació [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
9. Lot de la revacunació [obligatori]: camp de text lliure.  
10. Malaltia objecte de revacunació [obligatori]: camp de dos dígits, els valors permesos del qual són els següents: 30, rinotraqueïtis infecciosa bovina, i 98, paratuberculosi.  
11. Marca de vacuna utilitzada [obligatori]: codificada segons la taula marca\_vac de l'annex XII.  
  
Annex VII  
Descripció fitxer altres actuacions PAZ (espècies no avícoles)  
  
El format del fitxer que han d'enviar els serveis veterinaris encarregats de la direcció tècnica de l'explotació o de l'ADSR a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, amb la informació de les preses de mostres efectuades en les explotacions de totes les espècies, a excepció de les avícoles, s'ha d'ajustar a la descripció següent:  
El fitxer en format CSV l'han de remetre periòdicament, i el nom d'aquest ha de contindre les lletres PAZ, el NIF del veterinari d'explotació o el CIF de l'ADSR que comunica les vacunacions, el número de trimestre (en dos dígits) i l'any d'execució (en quatre dígits). El nom del fitxer quedaria així: PAZ\_nif/cif\_tt\_aaaa.csv (tt és el número de trimestre i aaaa, l'any d'execució).  
El fitxer ha de contindre els camps següents, en cada línia, separats per punt i coma.  
La primera línia ha d'incloure el NIF/CIF; el nom del veterinari responsable; el núm. de telèfon; l'adreça electrònica i el fax. Separats per punt i coma.  
A continuació, les línies de dades tal com es mostren ací:  
1. Explotació [obligatori]: El format de l'explotació consta de 14 posicions, que s'estructuren com s'indica a continuació:  
· Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES)  
· Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 46)  
· Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001)  
· Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi  
  
2. Espècie [obligatori]: segons la taula de codis taula SP de l'annex XII.  
3. Data de la presa de mostres [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
4. Tipus d'animals mostrejats [obligatori]: referent als rangs establits en el PAZ, en l'annex XII, taula de codis tipo\_paz.  
5. Tipus de mostra [obligatori]: segons la taula de codis muestra\_paz de l'annex XII.  
6. Grup de malalties [obligatori]: malalties per a les quals es prenen les mostres, codificades segons la taula de codis ENF\_PAZ de l'annex XII.  
7. Nre. d'animals mostrejats [obligatori], nombre enter amb el total d'animals mostrejats de la categoria indicada.  
  
  
  
Annex VIII  
Descripció fitxer visites PAZ i mortalitat (espècies no avícoles)  
  
El format del fitxer que han d'enviar els serveis veterinaris encarregats de la direcció tècnica de l'explotació o de l'ADSR a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica amb la informació de les dates de visita fetes i el percentatge de mortalitat global des de l'última visita en explotacions no avícoles s'ha d'ajustar a la descripció següent:  
El fitxer, en format CSV, l'han de remetre trimestralment (a excepció de l'apicultura, que ha de ser anualment), i el nom d'aquest ha de contindre les lletres MOR, el NIF del veterinari d'explotació o el CIF de l'ADSR, el número de trimestre (dos dígits) i l'any d'execució (quatre dígits). El nom del fitxer quedaria així: MOR\_nif/cif\_tt\_aaaa.csv (tt és el número de trimestre i aaaa és l'any d'execució).  
  
El fitxer ha de contindre els camps següents, en cada línia, separats per punt i coma.  
1. Explotació [obligatori]: El format de l'explotació consta de 14 posicions, que s'estructuren com s'indica a continuació:  
· Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES)  
· Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 46)  
· Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001)  
· Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi  
  
2. Espècie [obligatori]: segons la taula de codis taula sp de l'annex XII.  
3. Data de la visita [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
4. Mortalitat [obligatori]: camp numèric enter, expressat en percentatge d'animals morts en l'explotació respecte del cens total mitjà cada tres mesos.  
  
  
Annex IX  
Descripció fitxer altres actuacions PAZ (espècies avícoles)  
  
El format del fitxer que han d'enviar els serveis veterinaris encarregats de la direcció tècnica de l'explotació a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, amb la informació de les preses de mostres per nau efectuades en les explotacions avícoles, s'ha d'ajustar a la descripció següent:  
El fitxer en format CSV l'han de remetre periòdicament, i el nom d'aquest ha de contindre les lletres PAZAV, el NIF del veterinari d'explotació o el CIF de l'ADSR que comunica les vacunacions, el número de trimestre (en dos dígits) i l'any d'execució (en quatre dígits). El nom del fitxer quedaria així: PAZAV\_nif/cif\_tt\_aaaa.csv (tt és el número de trimestre i aaaa, l'any d'execució)  
El fitxer ha de contindre els camps següents, en cada línia, separats per punt i coma.  
La primera línia ha d'incloure el NIF/CIF; el nom del veterinari responsable; el núm. de telèfon; l'adreça electrònica, i el fax. Separats per punt i coma.  
A continuació, les línies de dades tal com es mostren ací:  
1. Explotació [obligatori]: el format de l'explotació consta de 14 posicions, que s'estructuren així:  
· Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES)  
· Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 46)  
· Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001)  
· Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi  
  
2. Espècie [obligatori]: segons la taula de codis taula sp de l'annex XII.  
3. Data de la presa de mostres [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
4. Tipus d'animals mostrejats [obligatori]: referent als rangs establits en el PAZ, en l'annex XII, taula de codis tipo\_paz.  
5. Tipus de mostra [obligatori]: segons la taula de codis muestra\_paz de l'annex XII.  
6. Grup de malalties [obligatori]: malalties per a les quals es prenen les mostres, codificades segons la taula de codis enf\_paz de l'annex XII.  
  
7. Nau [obligatori]: camp de text de longitud fixa (1), lletra majúscula de la nau/ramat mostrejat (exemple: A, B, C...).  
8. Nre. d'animals mostrejats [obligatori], nombre enter amb el total d'animals mostrejats de la categoria indicada.  
  
  
Annex X  
Descripció fitxer visites PAZ i mortalitat (espècies avícoles)  
  
El format del fitxer que han d'enviar els serveis veterinaris encarregats de la direcció tècnica de l'explotació a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica amb la informació de les dates de visita fetes i el percentatge de mortalitat per nau en explotacions avícoles s'ha d'ajustar a la descripció següent:  
El fitxer en format CSV l'han de remetre periòdicament, i el nom d'aquest ha de contindre les lletres MORAV, el NIF del veterinari d'explotació o el CIF de l'ADSR, el número de trimestre (dos dígits) i l'any d'execució (quatre dígits). El nom del fitxer quedaria així: MORAV\_nif/cif\_tt\_aaaa.csv (tt és el número de trimestre i aaaa l'any d'execució)  
  
El fitxer ha de contindre els camps següents, en cada línia, separats per punt i coma:  
1. Explotació [obligatori]: el format de l'explotació consta de 14 posicions, que s'estructuren  
així:  
· Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES)  
· Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 46)  
· Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001)  
  
· Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi  
  
2. Espècie [obligatori]: segons la taula de codis taula sp de l'annex XII.  
3. Data de la visita [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
4. Nau [obligatori]: camp de text de longitud fixa (1), lletra majúscula de la nau/ramat mostrejat (exemple: A, B, C...).  
5. Mortalitat [obligatori]: camp numèric, amb fins a 2 decimals (el separador de decimals ha de ser una coma [,]), expressat en percentatge d'animals morts respecte del cens total mitjà cada tres mesos, en totes les explotacions excepte les d'avicultura de carn, en què cal expressar:  
  
a) Pollastres d'engreix: percentatge d'animals morts en l'explotació del ramat finalitzat en algun dels tres mesos que comprén el trimestre.  
  
b) Titots d'engreix: percentatge d'animals morts en l'explotació del ramat finalitzat en algun dels tres mesos que comprén el trimestre.  
  
En cas que en aquest trimestre no s'haja finalitzat cap ramat, s'ha de reflectir com a 888.  
  
  
Annex XI  
Descripció de fitxer de vacunacions practicades en explotacions d'altres comunitats autònomes (espècies avícoles)  
  
El format del fitxer que han d'enviar els serveis veterinaris encarregats de la direcció tècnica de l'explotació a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, amb la informació de les vacunacions efectuades en explotacions d'altres CA en aus la destinació de les quals siga la Comunitat Valenciana, s'ha d'ajustar a la descripció següent:  
El fitxer en format CSV s'ha de remetre trimestralment i el nom ha de contindre les lletres VACFC, el NIF del veterinari d'explotació (pot substituir-se pel CIF de l'associació per a carregar aquestes vacunes trimestrals en un fitxer únic), el número de trimestre (dos dígits) i l'any d'execució (quatre dígits). El nom del fitxer quedaria així: VACFC\_nif/cif\_tt\_aaaa.csv (tt és el número de trimestre i aaaa l'any d'execució)  
  
El fitxer ha de contindre els camps següents, en cada línia, separats per punt i coma.  
1. Explotació de recepció dels animals a la Comunitat Valenciana [obligatori]: el format de l'explotació consta de 14 posicions, que s'estructuren com s'indica a continuació:  
- Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES)  
- Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 46)  
- Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001)  
- Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi  
  
2. Espècie [obligatori]: segons la taula de codis taula sp de l'annex XII.  
3. Categoria d'animals vacunats [obligatori]: codificada segons la taula cat\_vac de l'annex XII.  
4. Malaltia/vacuna [obligatori]: codificada segons la taula de codis enf\_vac de l'annex XII.  
5. Data de la vacunació [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
6. Nre. d'animals vacunats [obligatori]: nombre enter d'animals vacunats en la categoria indicada.  
7. Tipus de vacuna [obligatori]: codificat segons la taula tipo\_vac de l'annex XII.  
8. Lot [obligatori]: text lliure d'un màxim de 14. Aquest camp no pot ser nul.  
9. Marca comercial [obligatori]: codificada segons la taula marca\_vac de l'annex XII.  
10. Explotació de vacunació dels animals en una altra CA [obligatori]: El format de l'explotació consta de 14 posicions, que s'estructuren com s'indica a continuació:  
- Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES)  
- Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 46)  
- Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001)  
- Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi  
  
Annex XII  
Taules de codificació per a fitxers de càrrega  
  
Taula sp  
  
Codi espècie Espècie  
01 Bòvids  
02 Porcs  
03 Oví  
04 Caprí  
05 Èquids  
06 Gallines  
07 Titots  
08 Pintades  
09 Ànecs  
10 Oques  
11 Guatles  
12 Coloms  
13 Faisans  
14 Perdius  
15 Estruç  
16 Conills  
17 Llebres  
18 Abelles  
19 Visó  
20 Rabosa  
21 Llúdria  
22 Xinxilla  
23 Cérvols  
24 Cabirols  
25 Daines  
26 Senglars  
27 Caragols  
28 Granotes  
62 Cabra salvatge  
71 Llames  
82 Muflons  
88 Dromedaris  
94 Camells  
147 Borinots (bombus terrestris)  
  
  
  
Taula SP aqüicultura  
  
Codi espècie Espècie  
29 Dorada (sparus aurata)  
30 Llobarro o llobina (dicentrarchus labrax)  
31 Rèmol (scophtalmus maximus)  
32 Salmó de l'atlàntic (salmo salar)  
33 Tonyines (thunnus spp.)  
34 Anguila (anguilla anguilla)  
35 Tilàpies (oreochromis spp.)  
36 Gambeta (palaemon serratus)  
37 Llagostí tigre (penaeus japonicus)  
38 Cranc roig americà (procambarus clarkii)  
39 Cranc de senyal (pacifastacus leniusculus)  
40 Truita comuna (salmo trutta)  
41 Tenca (tinca tinca)  
42 Esturió (acipenser sturio)  
43 Carpa comuna (cyprinus carpio carpio)  
44 Clòtxina atlàntica (mytilus edulis)  
45 Cloïssa fina (ruditapes decussatus)  
46 Ostra (ostrea edulis)  
47 Catxel (cerastoderma edule)  
54 Cèrvia (seriola dumerili)  
55 Petxina variada (chlamys varia)  
56 Baila (dicentrarchus punctatus)  
57 Reig (argyrosomus regius)  
58 Sarg (diplodus sargus)  
59 Petxina de pelegrí (pecten maximus)  
61 Cloïssa japonesa (ruditapes philippinarum)  
64 Pagell (pagellus erythrinus)  
65 Xerla morruda (plectorhinchus mediterraneus)  
83 Llenguado europeu (solea solea, s. Vulgaris)  
84 Tellerina (donax trunculus)  
85 Rossellona (chamelea gallina)  
86 Polp (octopus vulgaris)  
89 Llissa cabuda (mugil cephalus)  
90 Clòtxina/musclo del mediterrani  
91 Abadejo (pollachius pollachius)  
92 Besuc (pagellus bogaraveo)  
100 Dentut o dentut europeu (dentex dentex)  
101 Espècies de rajada  
102 Llagostí mediterrani (penaeus kerathurus)  
103 Llenguado senegalés (solea senegalensis)  
104 Llisses (mugil spp.)  
105 Mero (epinephelus marginatus)  
106 Vidriada (diplodus vulgaris)  
107 Capçut (liza ramada)  
108 Ostra arrissada o ostra japonesa (crassostrea gigas)  
109 Pagre (pagrus pagrus)  
110 Salpa (sarpa salpa)  
111 Salmó reial (oncorhychus tshawytscha)  
112 Morruda (diplodus puntazzo)  
113 Pagre ratllat (pagrus auriga)  
114 Escopinya gravada (venus verrucosa)  
115 Navalla (ensis arcuatus)  
116 Pectínids (peines spp.)  
117 Xelet (aequipecten opercularis)  
118 Cranc de riu de potes blanques (austropotamobius pallipes)  
119 Crustacis ornamentals  
120 Mol·luscos ornamentals  
121 Palemonet (palaemonetes varians)  
122 Dot (polyprion americanus)  
123 Esturió de l'adriàtic (acipenser naccarii)  
124 Esturió siberià (acipenser baerii)  
125 Truita irisada (oncorhynchus mykiss)  
126 Carpa reial (cyprinus carpio royal)  
127 Llenguado tasconer (dicologlossa cuneata)  
128 Cèrvia rivoliana (seriola rivoliana)  
129 Cèrvia llistada (seriola fasciata)  
130 Cèrvia de guinea (seriola carpenteri)  
131 Clòtxina canària (perna perna)  
132 Salmó del danubi (hucho hucho)  
133 Llagostí de potes blanques (litopenaeus vannamei)  
134 Cranc verd o cranc de mar comú (carcinus maenas)  
135 Xeclet (atherina boyeri)  
136 Fúndul (fundulus heteroclitus)  
137 Esturió sevruga (acipenser stellatus)  
138 Esturió oscietra (acipenser gueldenstaedti)  
139 Esturió beluga (huso huso)  
140 Sardina (sardina pilchardus)  
141 Sépia (sepia officinalis)  
142 Còbia (rachycentron canadum)  
143 Llamprea (petromyzon marinus)  
144 Orella de mar (haliotis spp)  
145 Palemonet bàltic (palaemon adspersus)  
146 Palemonet de roca (palaemon elegans)  
147 Borinots (bombus terrestris)  
148 Peix doctor (garra rufa)  
150 Boga marina (paracentrotus lividus)  
151 Anèmona de mar (anemonia sulcata)  
152 Vargula hilgendorfii  
153 Cabra (maja squinado)  
154 Cranc roig (necora puber)  
155 Cavall marí (hippocampus guttulatus)  
156 Punxoset (gasterosteus aculeatus)  
157 Esterlet (acipenser ruthenus)  
158 Llamàntol (homarus gammarus)  
159 Llagosta lluïsa (scyllarus arctus)  
160 Cyprinodon variegatus  
161 Escopinya glauca (cerastoderma glaucum)  
162 Meduses  
167 Estrelles de mar verdes (marthasterias glacialis)  
172 Llissa galta-roja (liza aurata)  
173 Llissa vera (chelon labrosus)  
174 Llissa fusany (liza saliens)  
  
  
  
Taula cat\_vac  
  
Codi espècie Espècie Codi Categoria Categoria  
01 Bòvids 12 Total d'animals  
23 Cérvols 99 Sense categoria  
24 Cabirols 99 Sense categoria  
25 Daines 99 Sense categoria  
02 Porcs 00 Engreix  
02 Porcs 01 Porquets  
02 Porcs 02 Recria/transició  
02 Porcs 03 Porques  
02 Porcs 04 Reposició  
02 Porcs 05 Verros  
26 Senglars 99 Sense categoria  
03 Oví 00 Engreix  
03 Oví 08 No reproductors de menys de 4 mesos  
03 Oví 09 No reproductors de 4 a 12 mesos  
03 Oví 10 Reproductors mascle  
03 Oví 11 Reproductores femella  
82 Muflons 99 Sense categoria  
04 Caprí 00 Engreix  
04 Caprí 08 No reproductors de menys de 4 mesos  
04 Caprí 09 No reproductors de 4 a 12 mesos  
04 Caprí 10 Reproductors mascle  
04 Caprí 11 Reproductores femella  
62 Cabra salvatge 99 Sense categoria  
05 Èquids 13 Animals amb menys de 6 mesos  
05 Èquids 14 Animals de més de 6 mesos i de menys de 12 mesos  
05 Èquids 15 Animals de més de 12 mesos i de menys de 36 mesos  
05 Èquids 16 Nre. D'anim. Més de 36 mesos: nre. Sementals  
05 Èquids 17 Nre. D'anim. Més de 36 mesos: nre. Femelles ventre  
05 Èquids 18 Nre. D'anim. Més de 36 mesos: nre. No reproduct.  
06 Gallines 22 Granges de multiplicació per a carn  
06 Gallines 27 Granges de producció per a ous en gàbia  
06 Gallines 28 Granges de producció per a ous de gallines criades a l'aire lliure  
06 Gallines 29 Granges de producció per a ous en sòl  
06 Gallines 30 Granges de producció per a ous ecològics  
06 Gallines 32 Granges de cria per a carn  
06 Gallines 33 Granges de cria per a ous  
06 Gallines 38 Granges de cria per a carn (aus d'explotació)  
11 Guatles 27 Granges de producció per a ous en gàbia  
11 Guatles 28 Granges de producció per a ous de gallines criades a l'aire lliure  
11 Guatles 29 Granges de producció per a ous en sòl  
11 Guatles 30 Granges de producció per a ous ecològics  
11 Guatles 32 Granges de cria per a carn  
11 Guatles 33 Granges de cria per a ous  
11 Guatles 38 Granges de cria per a carn (aus d'explotació)  
16 Conills 00 Engreix  
16 Conills 36 Altres animals  
16 Conills 04 Reposició  
16 Conills 10 Reproductors mascle   
16 Conills 11 Reproductors femella  
17 Llebres 00 Engreix  
17 Llebres 36 Altres animals  
  
  
  
Taula enf\_vac  
  
Codi Espècie Espècie Codi Malaltia Malaltia  
01 Bòvids 03 Brucel·losi b-19  
01 Bòvids 15 Llengua blava  
01 Bòvids 22 Rinotraqueïtis infecciosa bovina (ibr)  
01 Bòvids 24 Febra q  
23 Cérvols 02 Brucel·losi rb-51  
23 Cérvols 03 Brucel·losi b-19  
23 Cérvols 15 Llengua blava  
23 Cérvols 24 Febra q  
24 Cabirols 02 Brucel·losi rb-51  
24 Cabirols 03 Brucel·losi b-19  
24 Cabirols 15 Llengua blava  
24 Cabirols 24 Febra q  
25 Daines 02 Brucel·losi rb-51  
25 Daines 03 Brucel·losi b-19  
25 Daines 15 Llengua blava  
25 Daines 24 Febra q  
02 Porcs 04 Malaltia d'aujeszky  
26 Senglars 04 Malaltia d'aujeszky  
03 Oví 01 Brucel·losi rev-1  
03 Oví 15 Llengua blava  
03 Oví 21 Paratuberculosi  
03 Oví 23 Agalàxia contagiosa  
03 Oví 24 Febra q  
82 Muflons 01 Brucel·losi rev-1  
82 Muflons 15 Llengua blava  
04 Caprí 01 Brucel·losi rev-1  
04 Caprí 15 Llengua blava  
04 Caprí 21 Paratuberculosi  
04 Caprí 23 Agalàxia contagiosa  
04 Caprí 24 Febra q  
62 Cabra salvatge 01 Brucel·losi rev-1  
62 Cabra salvatge 15 Llengua blava  
62 Cabra salvatge 24 Febra q  
05 Èquids 05 Arteritis viral equina  
05 Èquids 18 Grip equina  
05 Èquids 19 Tètanus  
06 Gallines 08 Salmonel·losi  
11 Guatles 08 Salmonel·losi  
16 Conills 09 Mixomatosi  
16 Conills 10 Malaltia hemorràgica  
17 Llebres 09 Mixomatosi  
17 Llebres 10 Malaltia hemorràgica  
  
  
  
Taula tipus\_vac  
  
Codi Espècie Espècie Tipus  
01 Bòvids Ocular  
01 Bòvids Subcutània  
01 Bòvids Intramuscular  
02 Porcs Aquós  
02 Porcs Oliós  
03 Oví Ocular  
03 Oví Subcutània  
04 Caprí Ocular  
04 Caprí Subcutània  
05 Èquids Intramuscular  
05 Èquids Subcutània  
06 Gallines Intramuscular  
06 Gallines Subcutània  
06 Gallines Oral  
11 Guatles Intramuscular  
11 Guatles Subcutània  
11 Guatles Oral  
16 Conills Intramuscular  
16 Conills Subcutània  
17 Llebres Intramuscular  
17 Llebres Subcutània  
23 Cérvols Ocular  
23 Cérvols Subcutània  
23 Cérvols Intramuscular  
24 Cabirols Ocular  
24 Cabirols Subcutània  
24 Cabirols Intramuscular  
25 Daines Ocular  
25 Daines Subcutània  
25 Daines Intramuscular  
26 Senglars Aquós  
26 Senglars Oliós  
62 Cabra salvatge Ocular  
62 Cabra salvatge Subcutània  
82 Muflons Ocular  
82 Muflons Subcutània  
  
  
  
Taula marca\_vac  
  
Codi Malaltia Malaltia Codi Marca Marca comercial  
01 Brucel·losi rev-1 20 Brucel·losi rev-1  
02 Brucel·losi rb-51 21 Brucel·losi rb-51  
03 Brucel·losi b-19 22 Brucel·losi b-19  
04 Malaltia d'aujeszky 01 Porcilis begonia df  
04 Malaltia d'aujeszky 02 Porcilis aujeszky  
04 Malaltia d'aujeszky 03 Porcilis aujeszky + coli  
04 Malaltia d'aujeszky 04 Akipor 6.3  
04 Malaltia d'aujeszky 05 Geskypur  
04 Malaltia d'aujeszky 06 Ingelvac aujeszky mlv  
04 Malaltia d'aujeszky 07 Kultibiol aujeszky  
04 Malaltia d'aujeszky 08 Suvaxyn aujeszky nia-4  
04 Malaltia d'aujeszky 09 Suvaxyn aujeszky  
04 Malaltia d'aujeszky 10 Panky-vac  
04 Malaltia d'aujeszky 11 Suvaxyn aujeszky  
783+o/w  
04 Malaltia d'aujeszky 12 Syvayesky-2  
04 Malaltia d'aujeszky 13 Auskipra bk  
04 Malaltia d'aujeszky 14 Auskipra gn  
04 Malaltia d'aujeszky 15 Parvosuin-mr/ad  
04 Malaltia d'aujeszky 16 Suipravac ad/coli/flu  
04 Malaltia d'aujeszky 17 Aujeszkiven  
04 Malaltia d'aujeszky 18 Ad live suivax  
04 Malaltia d'aujeszky 19 Neo-vaky  
04 Malaltia d'aujeszky 99 Altres  
05 Arteritis viral equina 92 Altres  
08 Salmonel·losi 34 Nobilis salenvac  
08 Salmonel·losi 35 Avipro salmonella vac e  
08 Salmonel·losi 38 Avipro salmonella vac t  
08 Salmonel·losi 40 Gallimune se+st  
08 Salmonel·losi 41 Avisan secure  
08 Salmonel·losi 59 Avipro salmonella duo  
08 Salmonel·losi 62 Primun salmonella e  
08 Salmonel·losi 63 Cevac salmovac  
08 Salmonel·losi 77 Nobilis salenvac etc  
08 Salmonel·losi 79 Nobilis se viva  
08 Salmonel·losi 80 Primun salmonella  
08 Salmonel·losi 96 Altres  
09 Mixomatosi 23 Dercunimix  
09 Mixomatosi 24 Der-vaximyxo  
09 Mixomatosi 25 Pox-lap  
09 Mixomatosi 26 Lio-mix  
09 Mixomatosi 27 Fibrolap  
09 Mixomatosi 28 Mixohipra-fsa  
09 Mixomatosi 29 Mixomiven ct  
09 Mixomatosi 30 Mixovac  
09 Mixomatosi 98 Altres  
10 Malaltia hemorràgica 31 Dercunimix  
10 Malaltia hemorràgica 32 Arvilap  
10 Malaltia hemorràgica 33 Cylap hvd  
10 Malaltia hemorràgica 60 Novarvilap  
10 Malaltia hemorràgica 61 Cunipravac  
10 Malaltia hemorràgica 91 Nova variant  
10 Malaltia hemorràgica 97 Altres  
15 Llengua blava 42 Primum s1 l.a.  
15 Llengua blava 43 Zulvac 1 oví  
15 Llengua blava 44 Zulvac 8 ovis  
15 Llengua blava 45 Zulvac 1 boví  
15 Llengua blava 46 Zulvac 8 bovis  
15 Llengua blava 47 Bluevac 1  
15 Llengua blava 48 Bluevac 8  
15 Llengua blava 49 Bluevac oví 1+8  
15 Llengua blava 50 Bluevac boví 1+8  
15 Llengua blava 51 Fort dodge boví 1+8  
15 Llengua blava 52 Syvazul boví 1+8  
15 Llengua blava 53 Syvazul oví 1+8  
15 Llengua blava 54 Fort dodge oví 1+8  
15 Llengua blava 55 Btvpur alsap bi 1-8  
15 Llengua blava 56 Zulvac 1+8 one  
15 Llengua blava 57 Primum oví llengua   
blava 1+8  
15 Llengua blava 58 Syvazul 1 oví + boví  
15 Llengua blava 94 Altres  
18 Grip equina 95 Altres  
19 Tètanus 93 Altres  
20 Mixomatosi i malaltia hemorràgica 90 Nobivac myxo-rhd  
21 Paratuberculosi 64 Gudair  
22 Rinotraqueïtis infecciosa bovina (ibr) 65 Bovilis ibr marker inac  
22 Rinotraqueïtis infecciosa bovina (ibr) 66 Bovilis ibr marker viva  
22 Rinotraqueïtis infecciosa bovina (ibr) 67 Rispoval ibr-marker inactivatum  
22 Rinotraqueïtis infecciosa bovina (ibr) 68 Rispoval ibr-marker vivum  
22 Rinotraqueïtis infecciosa bovina (ibr) 69 Hiprabovis ibr marker live  
22 Rinotraqueïtis infecciosa bovina (ibr) 78 Boprotec ibr marver viva  
23 Agalàxia contagiosa 70 Myo-galax  
23 Agalàxia contagiosa 71 Agala x uno  
23 Agalàxia contagiosa 72 Agalaxipra  
23 Agalàxia contagiosa 73 Galazel  
23 Agalàxia contagiosa 74 Agalax tres  
23 Agalàxia contagiosa 75 Algontex  
24 Febra q 76 Coxevac  
  
  
  
Taula tipo\_paz  
  
Codi Tipus d'animal Espècies admeses  
01 1 dia 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
02 4 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
03 18 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
04 De 25 a 30 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
05 De 39 a 42 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
06 De 54 a 58 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
07 De 14 a 18 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
08 De 30 a 35 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
09 De 47 a 50 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
10 Més de 30 dies 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
11 3 setmanes abans de la solta 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
12 Qualsevol 01, 02, 03, 04, 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 61, 62, 71, 82, 83, 84, 85, 86, 88, 90, 91, 92, 94, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 167, 172, 173, 174  
13 Engreix 01, 02, 03, 04, 05, 26  
14 Porquets 02, 26  
15 Recria/transició 02, 26  
16 Porques 02, 26  
17 Reposició 02, 26  
18 Verros 02, 26  
19 Més de 18 mesos 03, 04  
20 Més de 6 setmanes 01  
21 Més de 12 mesos 01, 03, 04  
22 Esqueller 01  
23 Més de 3 mesos 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
24 2 setmanes abans del trasllat 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
25 Prèviament a l'entrada d'animals 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
26 Cada 15 dies 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
27 Cada 15 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
28 Dins de les 3 últimes setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
29 Cada 3 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
30 De 6 a 8 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
31 De 20 a 28 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
32 Més de 6 mesos 01, 03, 04  
33 Sementals (èquids) 48, 51, 52, 53, 80  
34 Egües reproductores 48, 51, 52, 53, 80  
35 Més de 24 mesos 01  
36 Més de 17 mesos (femelles) 01  
37 Dins de les últimes 6 setmanes 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
38 1 mes abans   
de l'eixida 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
39 Menys de 6 mesos 01, 03, 04  
40 Més de 48 mesos 01  
  
  
  
Taula muestra\_paz  
  
Codi Tipus de mostra  
01 Meconis  
02 Serologia  
03 Femta  
04 Sang completa i escorreguda  
05 Eet  
06 Intradermotuberculinització  
07 Desparasitació  
08 Desinfecció  
09 Aqüicultura  
10 Fons de caixa  
11 Vísceres  
12 Ganglis limfàtics  
13 Escovilló  
14 Parpelles  
15 Llet  
16 Avortament sospitós en últim terç de gestació  
17 Canó de ploma  
99 Inspecció sense mostra  
  
  
  
Taula enf\_paz  
  
Codi Grup de malalties  
01 Salmonella  
02 Mycoplasma gallisepticum  
03 Newcastle, grip, mycoplasma gallisepticum  
04 Newcastle, congo-crimea  
05 Mycoplasma gallisepticum, salmonella, grip, newcastle  
06 Mycoplasma gallisepticum, salmonella, newcastle  
07 Grip aviària, newcastle  
08 Ppc, ppa, avp i aujeszky  
09 Ppc, ppa, avp  
10 Aujeszky  
11 Brucel·losi  
12 Eet  
13 Llengua blava  
14 Brucel·losi, leucosi i peripneumònia  
15 Tuberculosi  
16 Mixomatosi  
17 Paràsits  
18 Varroosi  
19 Malaltia vírica hemorràgica  
20 Desinsectació  
21 Examen clínic  
22 Remissió mostres  
23 Newcastle, crimea-congo i salmonella  
24 Newcastle, mycoplasma gallisepticum  
25 Arteritis viral equina  
26 Metritis equina contagiosa  
27 Arteritis viral equina i metritis equina contagiosa  
28 Mixomatosi i malaltia vírica hemorràgica  
29 Grip aviària  
30 Virus del nil occidental  
31 Paratuberculosi  
32 Agalàxia contagiosa  
33 Rinotraqueïtis infecciosa bovina (ibr)  
34 Micosi  
35 Febra q  
36 Sarna  
37 Rinopneumònia equina  
38 Newcastle  
39 Ppa, ppc  
40 Ppa  
41 Ppa, ppc i aujezsky  
42 Ppa. Aujezsky  
  
  
  
Taula tipus mostreig tuberculosi  
  
Codi Grup de malalties  
01 Campanya boví  
02 Campanya caprí  
04 Venda  
05 Moviment  
19 Anàlisi informativa  
  
  
  
Taula tipus control tuberculosi  
  
Codi Grup de malalties  
03 Obtenció de qualificació  
04 Manteniment de la qualificació  
05 Moviment  
  
  
  
Annex XIII  
Llista d'adreces de correu electrònic  
de les oficines comarcals agràries  
  
Oficina Adreça electrònica  
OCA el Vinalopó Mitjà agp\_novelda@gva.es  
OCA el Comtat-l'Alcoià agp\_cocentaina@gva.es  
OCA el Baix Segura agp\_orihuela@gva.es  
OCA el Camp d'Elx agp\_elx@gva.es  
OCA la Marina Baixa agp\_callosa@gva.es  
OCA la Marina Alta agp\_pego@gva.es  
OCA l'Alacantí agp\_santjoan@gva.es  
OCA l'Alt Vinalopó agp\_villena@gva.es  
OCA l'Alcalatén agp\_lucena@gva.es  
OCA l'Alt Palància agp\_segorbe@gva.es  
OCA la Plana de Vinaròs agp\_vinaros@gva.es  
OCA els Ports agp\_morella@gva.es   
OCA el Maestrat agp\_valldalba@gva.es   
OCA la Plana Alta agp\_villareal@gva.es   
OCA el Baix Maestrat-Sant Mateu agp\_smateu@gva.es   
OCA la Plana Baixa agp\_vallduixo@gva.es   
OCA el Camp de Túria agp\_lliria@gva.es   
OCA la Vall d'Albaida-Castelló de Rugat agp\_rugat@gva.es   
OCA la Vall d'Aiora agp\_ayora@gva.es   
OCA la Ribera Alta-Carlet agp\_carlet@gva.es  
OCA l'Horta Sud-Catarroja agp\_catarroja@gva.es   
OCA la Safor agp\_gandia@gva.es   
OCA la Ribera Baixa agp\_cullera@gva.es   
OCA l'Horta Sud-Aldaia agp\_aldaia@gva.es   
OCA la Ribera Alta-Alzira agp\_alzira@gva.es   
OCA la Vall d'Albaida-Ontinyent agp\_ontinyent@gva.es   
OCA la Serrania agp\_chelva@gva.es   
OCA la Foia de Bunyol agp\_chiva@gva.es   
OCA Enguera i la Canal de Navarrés agp\_enguera@gva.es   
OCA l'Horta Nord agp\_foios@gva.es   
OCA Requena agp\_requena@gva.es   
OCA el Camp de Morvedre agp\_sagunto@gva.es  
OCA el Racó d'Ademús agp\_torrebaja@gva.es  
OCA Utiel agp\_utiel@gva.es  
OCA la Costera agp\_xativa@gva.es  
  
  
  
Annex XIV  
Format de fitxers per als laboratoris autoritzats  
  
Nom de fitxer:  
El nom del fitxer té la nomenclatura següent: crglab\_nn\_aaaammdd\_nnnnn.txt. nn correspon al codi de dos dígits del centre de gravació del fitxer (laboratori que fa les entrades, l'anàlisi d'aquestes i genera el fitxer), el codi de centre de gravació és assignat pels serveis centrals. aaaa és l'any —amb quatre dígits—, mm és el mes —amb dos dígits—, dd és el dia —amb dos dígits—, nnnnn és una seqüència amb 5 dígits i.txt és l'extensió que especifica que el fitxer és de text.  
  
Nota: El CodCGE és el codi assignat al laboratori que fa l'anàlisi, i està especificat en la definició de valors per als camps amb domini associat. És l'únic per a cada laboratori que en fa i només té assignat un codi.  
  
Tipus de dades:  
Els tipus de dades que es poden trobar en cada camp són els següents:  
N(n) Numèric sense decimals (n = nre. màxim de dígits)  
N(n).D(n') Numèric amb decimals (n = nre. màxim de dígits en la part sencera, n'= nre. màxim de decimals)  
C(n) Caràcter (n= longitud obligatòria de caràcters)  
CV(n) Caràcter, longitud variable fins a un màxim de n (longitud <= n)  
F Data (en format SQL estàndard universal aaaa/mm/dd, en què aaaa és l'any —amb quatre dígits—, i dd és el dia —amb dos dígits—)  
FyH Data i hora (en format SQL estàndard universal aaaa/mm/dd hh:mm:ss, en què aaaa és l'any —amb quatre dígits—, mm és el mes —amb dos dígits— i dd, el dia —amb dos dígits—)  
Tipus de fitxer:  
El tipus ha de ser un fitxer TXT pla amb codificació ANSI. La informació de tipus i codificació d'aquest es pot esbrinar, per exemple, amb l'aplicació Notepad del sistema operatiu Windows obrint el fitxer i executant l'opció «Anomena i guarda» en la finestra de guardar com davall ens mostra el nom del fitxer, el tipus i la codificació.  
  
Composició del fitxer:  
Componen el fitxer 4 tipus de línies de dades i 2 línies de control úniques en el fitxer que delimiten l'inici i el final d'aquest:  
Línia amb les dades de l'entrada  
a) Línia amb les dades de les analítiques de cada entrada  
b) Línia amb les tècniques aplicades a les analítiques  
c) Línia amb les dades dels resultats de les mostres de cada tècnica  
  
d) Línia de control d'inici del fitxer  
e) Línia de control de final del fitxer  
El tipus de línia està indicat amb un caràcter a l'inici d'aquesta, que s'especifica en els dominis de camps.  
La seqüència de les línies la defineix l'esquema següent; el fitxer comença per la línia de control d'inici i finalitza per una línia de control de fi.  
  
Esquema de seqüència de línies:  
Segons aquest esquema per a una entrada se li poden fer diverses analítiques i, alhora, unes analítiques poden tindre diverses tècniques aplicades i cada tècnica, els seus resultats.  
Nota: en el cas que hi haja diverses tècniques aplicades a una analítica, cal posar-se en contacte amb els serveis centrals per a determinar el criteri dels resultats vàlids per a l'analítica per a fer els càlculs de prevalença, etc.  
Important: si s'especifica que per a una tècnica es processen 30 mostres, per a aquesta tècnica s'han d'especificar les 30 línies de resultats que identifiquen cada mostra processada amb el seu resultat. Si l'estat de la mostra és hemolitzada, insuficient, contaminada, etc., el resultat per a aquesta ha de ser «No s'hi aplica».  
No s'ha d'ometre cap mostra processada, es valida que cada tècnica tinga els resultats de les mostres específiques en NumAnalizados.  
  
Composició de cada tipus de línia:  
La línia sempre comença pel caràcter que identifica el tipus de línia, els camps estan separats amb el caràcter | (barra vertical), denominat en anglés pipe, sense espais entre els camps i el pipe.  
El caràcter pipe es troba en el teclat (Alt Gr + 1) i correspon al caràcter ASCII [Alt + 124].  
Nota: el caràcter retorn de carro no ha de trobar-se en cap camp de text, això ocorre a vegades en els camps d'observacions, i en aquests casos cal substituir el retorn de carro per un espai. Si és rellevant per a les dades, cal posar-se en contacte amb el servei per a establir una equivalència de conversió.  
Descripció dels camps i els tipus d'aquests que componen les diferents línies del fitxer:  
  
Línia amb les dades de l'entrada  
Camp Tipus Obl Dom Descripció  
Car\_Inicio C(1) S S Caràcter identificador de tipus de línia  
NumReg \*- S N Núm. de registre de l'entrada  
F\_Extracción F S N Data de presa de les mostres  
F\_Entrada F S N Data d'entrada de la mostra  
F\_Salida F S N Data d'emissió del butlletí de resultats  
NumMute N(6) S N Nombre de mostres que té l'entrada  
IdTip C(2) S S Tipus de mostreig  
IdPro C(2) S S Tipus de producte  
IdEsp C(2) S S Espècie de l'entrada  
CodPro C(2) S S Codi província del centre de gravació  
CodCGE C(2) S S Codi del centre de gravació, assignat a cada centre per SC  
CodExp C(14) S N Codi de l'explotació  
Nave C(1) N N Lletra de la nau  
IdClasi C(2) N S Codi de la classificació zootècnica de l'explotació  
DNI/CIF C(9) N N DNI o CIF del titular de l'explotació  
Titular CV(100) N N Titular de l'explotació  
VO\_NIF CV(10) S N NIF del veterinari que recull la mostra  
Observ CV(255) N N Observacions de l'entrada  
  
  
  
\*NumReg el format de serveis centrals és un C(8) NNNNN/YY, en què NNNNN és un número seqüencial i YY és l'any  
  
Línia amb les dades de les analítiques de cada entrada  
Camp Tipus Obl Dom Descripció  
Car\_Inicio C(1) S S Caràcter identificador de tipus de línia  
NumReg \*- S N Núm. de registre de l'entrada  
IdTan C(2) S S Identificació del tipus d'analítica  
NumAnalizados N(6) S N Nombre de mostres analitzades   
per a l'analítica  
F\_Salida F S N Data d'eixida   
de l'analítica  
Observ CV(255) N N Observacions sobre l'analítica  
  
  
  
Línia amb les dades de les tècniques de cada analítica  
Camp Tipus Obl Dom Descripció  
Car\_Inicio C(1) S S Caràcter identificador de tipus de línia  
NumReg \*- S N Núm. de registre de l'entrada  
IdTan C(2) S S Identificació del tipus d'analítica  
IdTte C(2) S S Identificació del tipus de tècnica  
NumOrden N(2) N N Ordre en què s'apliquen  
 les tècniques per a l'analítica  
NumAnalizados N(6) S N Nombre de mostres analitzades per a la tècnica  
F\_Salida F S N Data d'eixida   
de la tècnica  
Observ CV(255) N N Observacions sobre la tècnica  
  
  
  
Línia amb les dades dels resultats de les mostres de cada tècnica  
Camp Tipus Obl Dom Descripció  
Car\_Inicio C(1) S S Caràcter identificador de tipus de línia  
NumReg \*- S N Núm. de registre de l'entrada  
IdTan C(2) S S Identificació del tipus d'analítica  
IdTte C(2) S S Identificació del tipus de tècnica  
IdMuestra N(6) S N Identificació de la mostra  
IdEstado C(2) S S Identificació de l'estat de la mostra  
IdResultado C(2) S S Identificació del resultat de la mostra per a la tècnica  
Observ CV(255) N N Observacions sobre l'anàlisi de la mostra  
  
  
  
Línia de control d'inici fitxer  
Camp Tipus Obl Dom Descripció  
Car\_Inicio C(1) S S Caràcter identificador de tipus de línia  
Id\_Carga CV(20) S S Identificació del procés de càrrega  
Versió C(5) S S Versió definida per al fitxer  
Criteri CV(100) S N Criteri que fa la selecció de registres  
Observ CV(255) N N Observacions en la generació  
  
  
\*Criteri: és el criteri que s'ha pres per a la selecció dels registres i, a més, ha de servir per a tornar a generar el fitxer amb la mateixa informació en qualsevol moment. També ha d'aportar informació del contingut del fitxer.  
És aquest cas un bon criteri, ja que el fitxer constarà dels registres finalitzats, pot ser la data d'eixida del registre establit com a criteri, el rang de data d'inici i data d'acabament: F\_Salida Inici yyyymmdd- F\_Salida Fi yyyymmdd.  
43  
  
Línia de control de final del fitxer  
Camp Tipus Obl Dom Descripció  
Car\_Inicio C(1) S S Caràcter identificador de tipus de línia  
Num\_lin N(10) S N Nombre de línies que componen el fitxer incloent-hi les de control d'inici i fi  
  
  
  
  
Exemple de fitxer:  
I|CRGLAB|V2.202009/01/01 - 2009/01/30 | Analítiques només PAZ.  
E|0900012009/01/142009/01/1820009/01/2051201061202ES460010000001A||||1268457H|  
A|0900012752009/01/25observaciones1  
T|0900012707152009/01/25observaciones2  
R|090001270710121observaciones3  
R|090001270720121  
R|090001270730121observaciones4  
R|090001270740121  
R|090001270750121observaciones5  
A|0900012852009/01/25observaciones1  
T|0900012809152009/01/25observaciones2  
R|090001280910121  
R|090001280920121  
R|090001280930121  
R|090001280940121  
R|090001280950121  
F|17  
  
  
Taules de valors  
  
Car\_Inicio   
Valor Descripció  
I Línia que identifica l'inici del fitxer  
F Línia que identifica el final del fitxer  
E Línia d'entrada  
A Línia d'analítica  
T Línia de tècnica  
R Línia de resultat  
  
  
  
IdPro   
Valor Descripció  
01 Sèrum  
02 Sang + edta  
03 Sang + heparina  
04 Pinso  
05 Greix  
06 Pols  
07 Tronc encefàlic  
08 Cap  
09 Vísceres  
10 Renyó  
11 Fetge  
12 Pulmó  
13 Ganglis  
14 Cor  
15 Polaines peu  
16 Femta  
17 Escovilló cloacal  
18 Meconis  
20 Fons de caixa  
21 Farines  
22 Pollets/polletes  
23 Esponges  
24 Mostres superfície  
25 Escovilló vaginal  
26 Matèries primeres alimentació  
27 Cucarró  
28 Escovilló traqueal  
29 Exsudats nasals  
30 Mossegadors masticables per a mascotes  
31 Fetus i matèria perinatal  
32 Llengua  
33 Melsa  
34 Cultiu microbiològic  
35 Productes procedents de forns de pa  
36 Aigua de peptona  
37 Escovillons  
38 Líquid cefalorraquidi  
39 Alevins  
40 Captures insectes  
41 Processament de teixits  
42 Melsa  
43 Intestí prim  
44 Intestí gros  
45 Gangli mesentèric  
46 Gangli mediastínic  
47 Aigua  
48 Mel  
49 Llet i productes derivats  
50 Ou  
51 Suspensió de virus  
52 Producte de necròpsia  
53 Teixit muscular  
54 Soques salmonel·la  
55 Llavors vegetals  
56 Fruites  
57 Hortalisses  
58 Ensitjament  
59 Ordi  
60 Blat  
61 Dacsa  
62 Avena  
63 Alfals  
64 Additius  
65 Productes per a alimentació animal  
66 Adob  
67 Abelles  
68 Bresques  
69 Palla  
70 Soca de mel i/o pol·len  
71 Soca bacteriana  
72 Suspensió vírica inactivada  
73 Camusses estèrils  
74 Antibiòtics  
75 Àc. Nucleic (extret)  
76 Gangli retrofaringi  
77 Gangli mamari  
78 Fosfat tricàlcic  
79 Teixit epitelial  
80 Semen  
81 Gangli hepàtic  
82 Gangli traqueobronquial  
83 Gangli submandibular  
84 Gangli eparterial  
85 Gangli cervical superficial  
86 Adn extret  
87 Brots. Aigua reg safates  
88 Cebes  
89 Escovilló uretral  
90 Escovilló fossa uretral  
91 Escovilló prepuci  
92 Suspensions  
93 Teixits animals  
94 Subproducte acabat  
95 Pinso compost (mescla cereal)  
97 Escovilló rectal  
98 Faves  
99 Producte producció primària agrícola  
100 Cultiu cel·lular  
101 Farines de peix  
102 Parpella  
103 Compost  
104 Abelles vives internes  
105 Abelles mortes  
106 Mixoma auricular  
108 Femta 25 grams  
109 Pinso 25 grams  
110 Aigua 25 mil·lilitres  
111 Suspensions bacterianes  
112 Mostres ambientals  
113 Plomes  
114 Cervell  
115 Orina  
116 Teixit mamari  
117 Jaç  
118 Mixoma ocular  
119 Mixoma perianal  
120 Fertilitzant  
  
  
  
IdTip   
Valor Descripció  
01 Campanya boví  
02 Campanya oví-caprí  
03 Campanya porcí  
04 Venda  
05 Moviment  
06 Reposició  
07 Confirmació  
08 Anàlisi contradictòria  
09 Assaig interlaboratorial  
10 Control engreix  
11 Control reproductores  
12 Control ponedores  
13 Control broilers  
14 Control eet  
15 Qualificació explotació  
17 Exportació  
18 Control porquets  
19 Anàlisi informativa  
20 Sentinelles  
22 Control sales d'incubació  
23 Anàlisi inicial  
24 Pla de vigilància  
25 Transició  
30 Estudi  
31 Blanc  
32 Control de qualitat  
33 Autocontrol  
34 Verificació neteja + desinfecció  
35 Control vectors  
36 Control cria caça/repoblació  
37 Engreix  
38 Programa vigilància pèrdues colònies abelles  
39 Programa nacional control salmonel·la en reproductores  
40 Programa nacional control salmonel·la en ponedores  
41 Programa nacional control salmonel·la en broilers  
42 Programa nacional control salmonel·la en titots  
43 Control oficial d'autocontrol  
44 Control anàtids  
45 Confirmació programa nacional  
46 Anàlisi diriment  
47 Control tuberculosi  
48 Control d'higiene de la producció primària agrària  
49 Control de fauna silvestre  
50 Pla voluntari control agalàxia cv  
51 Control de vacunació aujeszky  
52 Control de verros  
53 Xilel·la. Col·laboració lab. Silla  
54 Material de referència  
55 Programa de vigilància de grip aviària  
56 Programa de vigilància i control febra q  
57 Programa prevenció, vigilància, control sars-cov-2  
58 Programa nacional control llengua blava  
  
  
  
CodPro   
Valor Descripció  
03 Alacant  
12 Castelló  
46 València  
  
  
  
IdClasi   
Valor Descripció  
19 Granges de selecció per a carn  
20 Granges de selecció per a ous  
21 Granges de selecció per a caça per a repoblació  
22 Granges de multiplicació per a carn  
23 Granges de multiplicació per a ous  
24 Granges de multiplicació per a caça per a repoblació  
25 Granges de producció per a carn  
26 Granges de producció per a ous  
27 Granges de producció per a caça per a repoblació  
28 Granges de cria per a carn (aus de cria)  
29 Granges de cria per a ous  
30 Granges de cria per a caça per a repoblació (aus de cria)  
31 Incubadora  
43 Granges de cria per a carn (aus d'explotació)  
44 Granges de cria per a caça per a repoblació  
 (aus d'explotació)  
51 Granges de cria per a ous (aus d'explotació)  
67 Granja escola  
70 Parc zoològic  
75 Centres de recollida d'animals abandonats o perduts  
NP No és procedent  
89 Granges de producció per a altres finalitats  
92 Engreix de palmípedes grasses  
  
  
A través del correu plan\_zoosanitario@gva.es, els laboratoris autoritzats han de posar-se en contacte amb la UASA per a obtindre les codificacions de les taules de valors següents: Id Tan, IdTte, IdMuestra, IdEstado, IdResultado, que els permeten completar els fitxers que cal remetre.  
  
  
Annex XV  
Descripció fitxer tuberculosi (explotacions)  
  
El format del fitxer que han d'enviar els serveis veterinaris encarregats de la direcció tècnica de l'explotació, de l'ADSR o dels mitjans propis, a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, amb la informació de les explotacions revisada, s'ha d'ajustar a la descripció següent.  
El fitxer en format TXT s'ha de remetre setmanalment, i el nom ha de contindre l'identificador del fitxer (ha de ser sempre la lletra «E» d'explotació), el DNI del veterinari que comunica el control (grandària màxima: 9), el número d'enviament (numèric, grandària màxima: 3) i l'any d'execució (aaaa).  
Per exemple, si un veterinari amb DNI 12345678P envia el seu primer control de 2016, el nom del fitxer seria: E\_12345678P\_001\_2016.txt  
Per cada fitxer remés és obligatori adjuntar el fitxer de l'annex XVI amb el mateix número d'enviament, que ha de contindre els detalls dels animals dels controls comunicats.  
Cada fitxer pot contindre una o més explotacions i espècies. I cada línia del fitxer ha d'informar d'un control finalitzat per explotació i espècie.  
Exemple del contingut del fitxer:  
ES462480000017;01;01;V0115;02.01.2016;05.01.2015;100;12345678P;;01  
ES462130000120;01;20;V0115;06.01.2016;09.01.2015;200;12345678P;;01  
El fitxer ha de contindre els 10 camps següents, en cada línia, separats per punt i coma:  
1. Explotació [obligatori]: el format de l'explotació consta de 14 posicions:  
1. Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES)  
2. Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 46)  
3. Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001)  
4. Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi  
  
2. Espècie [obligatori]: segons la taula de codis taula SP de l'annex XII.  
3. Codi tipus mostreig [obligatori]: codificat segons la taula tipus mostreig tuberculosi de l'annex XII.  
4. Codi actuació sanitària [obligatori]: consta de 5 posicions. És el codi que s'assigna a cada actuació sanitària que es fa a una espècie. Les 5 posicions són les següents:  
- Col·lectiu: Posició 1, codi del col·lectiu que realitza l'actuació, format per 1 lletra (A: ADSR, O: oficial, P: privat, T: Tragsa, V: Vaersa).  
  
- Núm. actuació: posició 2 i 3, número seqüencial de dues xifres que indica el nombre d'actuacions dutes a terme en la subexplotació, per un col·lectiu concret, durant l'any en curs. Es reinicia cada any.  
- Any: posició 4 i 5, dos dígits que indiquen l'any d'actuació. Exemple: A0116  
5. Data inici control [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
6. Data fi control [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
7. Nombre d'animals presents en l'explotació en la data d'inici del control [obligatori]: nombre enter d'animals presents.  
8. NIF/CIF veterinari actuant [obligatori]: màxim 9 caràcters.  
9. Observacions al control efectuat [voluntari]: màxim 255 caràcters.  
10. Codi tipus control [obligatori]: codificat segons la taula tipus control tuberculosi de l'annex XII.  
  
  
Annex XVI  
Descripció fitxer tuberculosi (animals)  
  
El format del fitxer que han d'enviar els serveis veterinaris encarregats de la direcció tècnica de l'explotació, de l'ADSR o dels mitjans propis, a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, amb la informació de les explotacions revisada, s'ha d'ajustar a la descripció següent.  
El format del fitxer TXT l'han de remetre periòdicament, i el nom d'aquest ha de contindre l'identificador del fitxer (serà sempre la lletra «A» d'animals), el DNI del veterinari que comunica el control (grandària màxima 9), el número d'enviament (numèric, grandària màxima 3) i l'any d'execució (aaaa).  
Per exemple, si un veterinari amb DNI 12345678P envia el seu primer control de 2016, el nom del fitxer seria: A\_12345678P\_001\_2016.txt  
Per cada fitxer remés és obligatori adjuntar el fitxer de l'annex XV amb el mateix número d'enviament. Només s'han de remetre controls finalitzats.  
Cada fitxer pot contindre animals d'una o més explotacions i espècies. I cada línia del fitxer ha d'informar d'un animal per explotació i espècie.  
Els 4 primers camps d'aquest fitxer serveixen per a enllaçar els animals comunicats en aquest fitxer amb els controls comunicats en el fitxer de l'annex XV, per la qual cosa la informació en els dos fitxers ha de coincidir exactament perquè s'enllacen els uns amb els altres.  
Exemple del contingut del fitxer:  
ES120770000003;01;01;26.01.2015;ES030202520184;;N;3,5;6,5;;;N;01;MICROCHIP1;1;;HM000000040603;HM000000040604  
ES120770000003;01;01;26.01.2015;ES011702230577;;N;4;6;;;N;01;;1;;HM000000040603;HM000000040604  
ES121350000027;01;01;01.02.2015;ES050105410870;;N;1;1;2;5;N;01;;;;HM000000040603;HM000000040604  
ES121350000027;01;01;01.02.2015;ES051005532109;;N;2;3;4;6;N;01;;;;HM000000040603;HM000000040604  
El fitxer ha de contindre els 18 camps següents, en cada línia, separats per punt i coma:  
1. Explotació controlada [obligatori]: el format de l'explotació consta de 14 posicions:  
5. Posicions 1-2: corresponen al país (per a Espanya: ES)  
6. Posicions 3-4: codi INE de província (exemple: 46)  
7. Posicions 5-7: codi INE del municipi (exemple: 001)  
8. Posicions 8-14: número assignat a l'explotació dins del municipi  
  
2. Espècie de l'animal controlat [obligatori]: segons la taula de codis taula sp de l'annex XII.  
3. Codi tipus mostreig del control [obligatori]: codificat segons la taula tipus control tuberculosi de l'annex XII.  
4. Data inici control [obligatori]: format dd/mm/aaaa.  
5. Codi RIIA animal examinat [obligatori si el camp 6 és buit]: grandària màxima de 14 dígits.  
6. Cròtal temporal (només en animals sense codi RIIA) [obligatori si el camp 5 és buit]: grandària màxima de 30 dígits.  
7. Animal no examinat [obligatori]: grandària màxima d'1 caràcter (S/N). Si l'animal no està examinat en la prova d'intradermotuberculinització o interferó gamma, s'ha d'informar «S», i en cas que haja sigut examinat en alguna de les proves, s'ha d'informar «N».  
8. Primera lectura bovina [obligatori si s'ha fet la prova de la IDTB, i buit en cas contrari]: numèric de màxim dos dígits amb 1 decimal, si és el cas. Exemple 3 o 10,5.  
9. Segona lectura bovina [obligatori si s'ha fet la prova de la IDTB, i buit en cas contrari]: numèric de màxim dos dígits amb 1 decimal, si és el cas. Exemple 3 o 10,5.  
10. Primera lectura aviària [obligatori si s'ha fet la prova de la IDTB, i buit en cas contrari]: numèric de màxim dos dígits amb 1 decimal, si és el cas. Exemple 3 o 10,5.  
11. Segona lectura aviària [obligatori si s'ha fet la prova de la IDTB, i buit en cas contrari]: numèric de màxim dos dígits amb 1 decimal, si és el cas. Exemple 3 o 10,5.  
12. Signes clínics [obligatori si s'ha fet la prova de la IDTB, i buit en cas contrari]: Si l'animal tenia signes clínics en la prova d'intradermotuberculinització, s'ha d'informar «S», i en cas contrari s'ha d'informar «N».  
13. Qualificació intradermotuberculitnizació [obligatori si s'ha fet prova de la IDTB; buit en cas contrari]: Els valors possibles són: 01, negatiu; 02, dubtós, i 03, positiu.  
14. Microxip [obligatori si s'ha implantat; buit en cas contrari]: grandària màxima, 30 caràcters.  
15. Número de tub IFN- [obligatori si s'ha fet la prova d'IFN-; buit en cas contrari]: numèric enter d'un màxim de 5 dígits.  
16. Observacions a l'animal [voluntari]: màxim 255 caràcters.  
17. Codi de full de camp IDTB [obligatori si s'ha fet la prova de la IDTB; buit en cas contrari]: han de ser 14 caràcters. Exemple: HM000000015241  
18. Codi de full de camp IFN- [obligatori si s'ha fet la prova d'IFN-; buit en cas contrari]: han de ser 14 caràcters. Exemple: HM000000015241  
  
  
Annex XVII  
Instruccions per a omplir els fulls de presa de mostres  
  
A. Full de presa de mostres (model S-1a)  
La informació sol·licitada en el full de presa de mostres es divideix en tres apartats:  
1) Dades de l'explotació  
En cas de disposar de l'etiqueta de l'explotació, s'ha d'apegar en la zona de dades de l'explotació, on s'indica ETIQUETA. En cas de no tindre l'etiqueta s'han d'omplir les dades corresponents:  
Codi REGA: Codi de l'explotació en format REGA.  
Espècie: Espècie a la qual es fa el control, és única per full (s'han d'usar fulls diferents per a oví i caprí, per exemple).  
Domicili: Domicili de l'explotació.  
Població: Població de l'explotació  
CP: codi postal de la població  
Telèfon: telèfon de l'explotació  
ADSR: ADSR a la qual pertany la subexplotació  
O. productiva: Orientació productiva de la subexplotació  
2) Dades del veterinari  
En cas de disposar de l'etiqueta del veterinari que realitza el control, cal apegar en la zona de dades del veterinari, on s'indica ETIQUETA. En cas de no tindre l'etiqueta, s'han d'omplir les dades corresponents:  
  
NIF: NIF del veterinari  
Nom: Nom del veterinari  
Cognoms: Primer cognom i segon cognom del veterinari.  
Telèfon: telèfon del veterinari  
3) Dades de la presa de mostres  
S'han d'omplir les dades corresponents, tenint en compte el que es descriu a continuació dins del subapartat «Conceptes aclaridors»:  
  
- Nre. total de mostres: Nre. de mostres que s'envien al laboratori  
  
- Codi actuació sanitària: Codi que identifica l'actuació  
- Ordre: Ordre de la subactuació  
- Tipus de mostreig: Tipus de mostreig de l'actuació  
- D. extracció: Data en què es du a terme la presa de mostres  
- Analítiques: Analítiques sol·licitades per a les mostres preses  
Conceptes aclaridors:  
- Actuació sanitària: L'extracció de mostres de tot el ramat d'una única espècie, des que comença l'extracció al primer animal fins que s'acaba amb l'extracció de l'últim animal.  
- Presa de mostres: Cada una de les visites que es fan a la subexplotació necessàries per a completar una actuació sanitària. Poden requerir-se una o diverses preses de mostres per actuació sanitària.  
- Codi d'actuació sanitària: Codi que s'assigna a cada actuació sanitària que es du a terme a una espècie i que pot incloure diferents categories d'animals. Consta de 3 camps (Col·lectiu | Núm. actuació | Any):  
  
\* Col·lectiu: Codi del col·lectiu que fa l'actuació, format per una lletra. (V: veterinari de Vaersa, A: Veterinari d'ADSR, P: Veterinari d'explotació, T: Tragsatec)  
\* Núm. actuació: Número seqüencial de dues xifres que indica el nombre d'actuacions dutes a terme en la subexplotació, per un col·lectiu concret, durant l'any en curs. Es reinicia cada any.  
\* Any: Dos dígits que indiquen l'any d'actuació.  
- Ordre: codi de 2 caràcters (un número i una lletra) que indica el número d'ordre de la presa de mostres dins de l'actuació sanitària. Si el ramat és molt gran i no es pot acabar la presa de mostres un dia, cal que es facen diverses preses de mostres, ja que els fulls de presa de mostres tindran dates diferents, però correspondran a una única actuació sanitària. En aquest cas, el seu valor és: el número de la presa de mostres i una lletra (P «parcial» o F «final») segons si l'actuació sanitària finalitza amb aquesta presa de mostres o no. Per a una actuació sanitària que comença i acaba en una única presa de mostres, el valor és: 1F (primera, final).  
Exemple: Segona actuació sanitària de 2008 que ha realitzat l'ADSR en l'explotació ES0300020000001 per a l'espècie 02 (oví): Si l'actuació sanitària es fa en una única presa de mostres, el codi d'actuació és A|0208 i l'ordre, 1F. En canvi, si l'actuació sanitària es du a terme en dues preses de mostres, el codi d'actuació i l'ordre de cada una és A|0208 1P per a la primera actuació i A|0208 2F per a la segona.  
  
- Tipus de mostreig:  
01 Campanya boví  
02 Campanya oví-caprí  
05 Control moviment  
06 Control de reposició (futurs reproductors)  
10 Control engreix  
11 Control reproductors  
12 Control ponedores  
13 Control broilers  
14 Control EET  
15 Qualificació d'explotacions  
17 Exportació  
18 Control porquets  
20 Sentinelles  
22 Control sales incubació  
24 Importació  
25 Control de transició  
B. Full de presa de mostres suplementària (model S-1b)  
El full suplementari és necessari quan en una mateixa presa de mostres s'extraguen més de 50 mostres.  
La informació sol·licitada és, a més de les dades de les mostres extretes (descrites anteriorment), la codificació de la presa de mostres:  
Codi de la presa de mostres: Situat al cantó superior dret. Es correspon amb el valor amb què està codificat el full de presa de mostres (model S-1a). Es tracta d'un codi de 14 caràcters, els 2 primers corresponen al literal «HM», que va seguit d'una seqüència de 12 números. Tots els fulls suplementaris que requerisquen una presa de mostres han d'estar codificats amb el mateix codi, i s'ha de correspondre amb el que està imprés en el model S-1a corresponent.  
Número de suplement: situat al cantó superior dret. Número seqüencial que indica el número de suplement.  
  
  
Annex XVIII  
Càlcul grandària mostra  
  
Càlcul de la grandària de mostra necessari per a detectar la presència de malaltia per a una prevalença esperada del 5%, amb un grau de confiança del 95%  
  
Cens total Cens que cal controlar  
1-25 Tots  
26-30 26  
31-40 31  
41-50 35  
51-70 40  
71-100 45  
101-200 51  
201-1200 57  
> 1200 59  
  
  
  
Annex XIX  
Base legal i normativa referent als programes   
d'erradicació i/o vigilància de malalties animals  
  
Reial decret 2611/1996, de 20 de desembre, pel qual es regulen els programes nacionals d'erradicació de malalties dels animals i les seues modificacions; Reial decret 186/2011, de 18 de febrer, pel qual es regula la qualificació sanitària de les ramaderies i explotacions de caps de bestiar de lídia i el moviment dels animals pertanyents a aquestes.  
  
Reial decret 1716/2000, de 13 d'octubre, sobre normes sanitàries per a l'intercanvi intracomunitari d'animals de les espècies bovina i porcina.  
Reial decret 1941/2004, de 27 de setembre, pel qual s'estableixen les normes de policia sanitària que regulen els intercanvis intracomunitaris i les importacions de tercers països d'animals de les espècies ovina i caprina.  
Programes nacionals vigents:  
· Erradicació de tuberculosi bovina 2023  
· Vigilància, control i erradicació de l'encefalopatia espongiforme bovina  
· Vigilància control i erradicació de l'encefalopatia espongiforme dels petits remugadors (scrapie)  
· Vigilància i control de la brucel·losi ovina i caprina 2023-2030  
· Vigilància i control de la brucel·losi bovina  
· Pla nacional de control de la vacunació de la malaltia d'Aujeszky 2023  
· Programa nacional de vigilància sanitària porcina 2023  
· Programes de vigilància per al moviment intracomunitari d'animals i de productes reproductius (semen)  
· Pla nacional de contingència contra la triquina  
· Programes nacionals de control de determinats serotips de salmonel·la en gallines reproductores, ponedores, broilers i titots 2023  
· Programa de vigilància de grip aviària a espanya 2023  
· Programa de vigilància Newcastle  
· Programa de vigilància i control de mycolasma gallisepticum i cycoplasma meleagridis en establiments que tenen aus de corral  
· Programa de vigilància i control de salmonella pullorum i s. Gallinarum en establiments que tenen aus de corral  
· Programa de vigilància i control de la psitacosi a espanya  
· Programa de vigilància sobre pèrdues de colònies en abelles 2022-2023  
Reglament CE 1266/07, de la Comissió, de 26 d'octubre de 2007, pel qual s'estableixen disposicions d'aplicació de la Directiva 2000/75/CE, del Consell, quant al control, el seguiment, la vigilància i les restriccions al trasllat de determinats animals d'espècies sensibles a la febra catarral ovina i les seues modificacions; Reial decret 1228/01, de 8 de novembre, pel qual s'estableixen mesures específiques de lluita i erradicació de la febra catarral ovina o llengua blava; Ordre AAA/1424/2015, de 14 de juliol, per la qual s'estableixen mesures específiques de protecció en relació amb la llengua blava, i el Programa nacional de vigilància de llengua blava 2018.  
Reglament (UE) 2016/429, del Parlament Europeu i del Consell, de 9 de març de 2016, relatiu a les malalties transmissibles dels animals, i pel qual es modifiquen o deroguen alguns actes en matèria de sanitat animal.  
Reglament delegat (UE) 2020/689, de la Comissió, de 17 de desembre de 2019, pel qual es completa el Reglament (UE) 2016/429, del Parlament Europeu i del Consell, referent a les normes de vigilància, els programes d'erradicació i l'estatus de lliure de malaltia respecte de determinades malalties de la llista i malalties emergents.  
  
Reglament delegat (UE) 2019/2035, en el qual s'estableixen les normes sobre els establiments que tinguen animals terrestres i les plantes d'incubació, i la traçabilitat de determinats animals terrestres en captivitat i dels ous per a incubar.  
Reglament 2160/2003, del Parlament i del Consell, sobre el control de la salmonel·la i altres agents zoonòtics específics transmesos pels aliments.  
Reial decret 637/2021, de 27 de juliol, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les granges avícoles.  
Reial decret 372/2003, de 28 de març, pel qual s'estableix i es regula el Registre general d'establiments de gallines ponedores.  
Reial decret 823/2010, de 25 de juny, pel qual s'estableixen els barems d'indemnització pel sacrifici obligatori dels animals objecte dels programes nacionals de control de salmonel·la en ramats d'aus reproductores i ponedores del gènere Gallus gallus i de ramats de titots reproductors.  
Ordre APA/2442/2006, de 27 de juliol, per la qual s'estableixen mesures específiques de protecció en relació amb la grip aviària i modificacions posteriors.  
Reial decret 445/2007, de 3 d'abril, pel qual s'estableixen mesures de lluita contra la grip aviària.  
Reial decret 360/2020, d'11 de febrer, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les granges porcines intensives, i es modifica la normativa bàsica d'ordenació de les explotacions de bestiar porcí extensiu.  
Reial decret 360/2009, de 23 de març, pel qual s'estableixen les bases del Programa coordinat de lluita, control i erradicació de la malaltia d'Aujeszky.  
Reial decret 599/2011, de 29 d'abril, pel qual s'estableixen les bases del Pla de vigilància sanitària del bestiar porcí, que inclou la pesta porcina africana, la pesta porcina clàssica i la malaltia vesicular.  
  
Reial decret 1082/2009, de 3 de juliol, pel qual s'estableixen els requisits de sanitat animal per al moviment d'animals d'explotacions cinegètiques, d'aqüicultura continental i de nuclis zoològics, així com d'animals de fauna silvestre.  
Reial decret 1547/2004, de 25 de juny, pel qual s'estableixen normes d'ordenació de les explotacions cunícoles, modificat pel Reial decret 1221/2009, de 17 de juliol.  
Reial decret 209/2002, de 22 de febrer, pel qual s'estableixen normes d'ordenació de les explotacions apícoles, modificat per Reial decret 448/2005.  
Reial decret 608/2006, de 19 de maig, pel qual s'estableix i es regula un programa nacional de lluita i control de les malalties de les abelles de la mel.  
Reial decret 906/2022, de 25 d'octubre, pel qual es regula la intervenció sectorial apícola en el marc del Pla estratègic de la política agrícola comuna.  
Reial decret 526/2014, de 20 de juny, pel qual s'estableix la llista de les malalties dels animals de declaració obligatòria i se'n regula la notificació.  
Reial decret 804/2011, de 10 de juny, pel qual es regula l'ordenació zootècnica, sanitària i de benestar animal de les explotacions equines i s'estableix el pla sanitari equí, i Reial decret 841/2011, de 17 de juny, pel qual s'estableixen requisits de cavall semental donant per a la recollida d'esperma.  
Reial decret 1053/2022, de 27 de desembre, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les granges bovines.  
Reial decret 3454/2000, de 22 de desembre, pel qual s'estableix i es regula el Programa integral coordinat de vigilància i el control de les encefalopaties espongiformes transmissibles dels animals, i el Reglament CE 999/2001, del Parlament Europeu i del Consell, de 22 de maig de 2001, pel qual s'estableixen disposicions per a la prevenció, el control i l'erradicació de determinades encefalopaties espongiformes transmissibles i les modificacions d'aquestes; el Programa nacional de vigilància, control i erradicació de l'encefalopatia espongiforme bovina, i el Programa nacional de vigilància, control i erradicació de l'encefalopatia espongiforme dels petits remugadors.  
Decret 177/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix la sarna sarcòptica en oví i caprí com a malaltia de declaració obligatòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
Ordre de 28 d'abril de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'estableix un pla d'actuació en els ramats domèstics per a la prevenció de sarna sarcòptica en la fauna salvatge.  
  
Ordre 4/2019, de 26 de setembre, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'estableix el Programa de control i erradicació de la tuberculosi caprina a la Comunitat Valenciana.  
Programa nacional voluntari de vigilància, control i erradicació de l'agalàxia contagiosa ovina i caprina 2021-2023.  
Reial decret 554/2019, de 27 de setembre, pel qual s'estableixen les bases de les actuacions de prevenció, control i erradicació de la rinotraqueïtis infecciosa bovina i s'estableix un programa nacional voluntari de lluita contra aquesta malaltia.  
Ordre 24/2021, de 23 de desembre, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'estableix el Programa de vigilància i control davant de sospita i confirmació de la febra Q en explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana.  
Ordre APA/1251/2020, de 21 de desembre, per la qual s'estableixen mesures específiques de protecció en relació amb la llengua blava.  
Reial decret 989/2022, de 29 de novembre, pel qual s'estableixen normes bàsiques per al registre dels agents del sector lacti, els moviments de la llet i el control en l'àmbit de la producció primària i fins a la primera descàrrega.  
Reial decret 3/2023, de 10 de gener, pel qual s'estableixen els criteris tecnicosanitaris de la qualitat de l'aigua de consum, el seu control i subministrament.  
Reglament (UE) 2019/6, de 28 de gener de 2022, de medicaments veterinaris.  
Reglament (UE) 2019/4, del Parlament Europeu i del Consell, d'11 de desembre de 2018, relatiu a la fabricació, la comercialització i l'ús de pinsos medicamentosos, pel qual es modifica el Reglament (CE) 183/2005, del Parlament Europeu i del Consell, i es deroga la Directiva 90/167/CEE, del Consell.  
Reial decret 370/2021, de 25 de maig, pel qual s'estableixen disposicions específiques per a l'aplicació a Espanya del Reglament (UE) 2019/4, del Parlament Europeu i del Consell, d'11 de desembre de 2018, relatiu a la fabricació, la comercialització i l'ús de pinsos medicamentosos, pel qual es modifica el Reglament (CE) núm. 183/2005, del Parlament Europeu i del Consell, i es deroga la Directiva 90/167/CEE, del Consell, i d'altres normes de la Unió Europea en matèria de pinsos i medicaments, i es modifiquen diversos reials decrets en matèria de ramaderia.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9533, del 14-02-2023 (2023/1389)

RESOLUCIÓN de 3 de febrero de 2023, del director general de Agricultura, Ganadería y Pesca, por la que se aprueba el Plan Anual Zoosanitario para 2023 de la Comunitat Valenciana y otras actuaciones complementarias.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9533

Fecha DOGV
:   14-02-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/1389

CVE


Fecha del documento
:   03-02-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [control sanitario](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de febrero de 2023, del director general de Agricultura, Ganadería y Pesca, por la que se aprueba el Plan Anual Zoosanitario para 2023 de la Comunitat Valenciana y otras actuaciones complementarias. [2023/1389]  
La Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca, de acuerdo con lo establecido en el Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat y el Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica es competente en materia de Sanidad Animal, desarrollando a través de la Subdirección General de Agricultura y Ganadería los programas de seguridad, sanidad y calidad de la producción agraria, además del bienestar animal y los controles de la cadena alimentaria que corresponden a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica. Es el Servicio de Producción y Sanidad Animal, al que le corresponde desarrollar y aplicar los programas de protección, prevención, defensa, control y erradicación de enfermedades de los animales de producción, y de otras zoonosis, incluyendo los programas oficiales; controlar el movimiento comercial, los programas anuales zoosanitarios y la gestión de las ayudas derivadas; aplicar la normativa autonómica referida a la ordenación de la actividad ganadera e identificación animal, así como gestionar la protección y bienestar animal en animales de producción, compañía y experimentación; gestionar los registros correspondientes, incluyendo los parques y núcleos zoológicos; y cualesquiera otras funciones de análoga finalidad que le sean encomendadas.  
En el marco de las leyes 6/2003, de 4 de marzo de la Generalitat, de Ganadería de la Comunitat Valenciana y ley 8/2003, de 24 de abril, de Sanidad Animal se definen las obligaciones de las administraciones públicas, de los titulares de las explotaciones ganaderas y de los integradores en la prevención, lucha, control y erradicación de las enfermedades de los animales.  
El artículo 81 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo de la Generalitat, de Ganadería de la Comunitat Valenciana, establece que las explotaciones ganaderas desarrollarán de modo permanente un programa sanitario, elaborado y aplicado bajo la supervisión de un veterinario o veterinaria en el ejercicio de su profesión.  
Los titulares de explotaciones ganaderas asociados para la elevación del nivel sanitario, productivo y la mejora de las condiciones zootécnicas de sus explotaciones, mediante el establecimiento y ejecución de programas comunes de profilaxis, lucha contra las enfermedades de los animales y mejora de sus condiciones higiénicas y productivas, forman las agrupaciones de defensa sanitaria ganadera, en adelante ADSG. El programa sanitario común de la ADSG suple a los programas sanitarios de las explotaciones que estén integradas en ellas.  
En el artículo 3.2 del RD 842/2011, de 17 de junio, por el que se establece la normativa básica de las agrupaciones de defensa sanitaria ganadera y se crea y regula el Registro nacional de las mismas, se establecen las actuaciones sanitarias mínimas que el veterinario/a encargado/a de la dirección técnica de la ADSG deberá realizar.  
Vista la base legal por la que se regulan los programas nacionales de erradicación de enfermedades de los animales, y la normativa referente a los programas de vigilancia de las distintas enfermedades objeto del presente Plan Anual Zoosanitario, conforme a la legislación que se indica en el anexo XIX, resuelvo:  
  
Primero  
Aprobar el Plan anual zoosanitario del 2023, que comprenderá el programa sanitario mínimo o común, los programas sanitarios específicos y las formas de remisión de la información epidemiológica y las muestras. Se incluyen en el presente plan los programas con carácter voluntarios que están regulados por normativa nacional o autonómica o propuestos orientativamente en esta resolución.  
  
Segundo  
Establecer el programa sanitario mínimo que debe cumplir toda explotación ganadera (incluidas las de autoconsumo) ubicada en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, según el apartado 1 del anexo I de esta resolución. Este programa sanitario mínimo, tendrá la denominación de programa sanitario común en el marco de su ejecución en una Agrupación de Defensa Sanitaria Ganadera (en adelante ADSG). En el caso de las explotaciones porcinas, avícolas y bovinas deberán contar con el Sistema Integral de Gestión (SIGE), según lo dispuesto en el apartado 2 y 3 del anexo I.  
  
Tercero  
Los núcleos zoológicos, otras explotaciones de ocio, u otros centros de concentración animal, incluidas en el Registro de Explotaciones Ganaderas de la Comunitat Valenciana, también deberán cumplir el programa sanitario mínimo del presente plan anual zoosanitario, en función de la especie o especies presentes.  
  
Cuarto  
Establecer los programas sanitarios específicos para cada una de las especies, que debe cumplir toda explotación ganadera ubicada en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, según el anexo II de esta resolución, a los efectos de cubrir las exigencias mínimas para mantener el estatus que garantice un adecuado nivel sanitario de sus explotaciones.   
  
Quinto  
Aprobar las condiciones para la toma de muestras de pruebas diagnósticas y su remisión con destino a los laboratorios nacionales de referencia, la Unidad de Análisis de Sanidad Animal (UASA) o laboratorios autorizados, que se recogen como anexo III. Aprobar así mismo, las instrucciones para la cumplimentación de las hojas de toma de muestras tal y como se recoge en el anexo XVII  
  
Sexto  
Aprobar la forma de remisión de información epidemiológica, que se realizará tal y como se recoge en el anexo IV, y el formato de fichero de acuerdo con los anexos VI, VI bis, VII, VIII, IX, X, XI y las tablas de codificación del anexo XII.  
  
Séptimo  
Aprobar la forma de remisión de la información laboratorial, que se realizará tal y como se recoge en el anexo V, y el formato de fichero de acuerdo con el anexo XIV.  
  
Octavo  
Aprobar el formato de los ficheros para la remisión de información correspondiente a las pruebas diagnósticas de tuberculosis tal y como se recoge en los anexos XV y XVI.  
  
Noveno  
En el marco de la ejecución de las actuaciones contempladas en la presente resolución, el titular y el veterinario/a de explotación deberán dejar constancia documental de las acciones ejecutadas, de los diagnósticos realizados y de los tratamientos prescritos, en su caso y de acuerdo con los programas y normativa, en el libro de explotación. Los titulares de explotación a través de sus servicios veterinarios comunicarán a la autoridad competente en materia de sanidad animal, el resultado de las visitas en las que se verificará la morbilidad y mortalidad del ganado. La periodicidad de las visitas estará en función de las actuaciones a realizar, estableciéndose como mínimo el número de visitas especificado para cada especie en el presente plan anual zoosanitario, según lo señalado en el anexo IV sobre comunicación de actuaciones zoosanitarias.  
  
Décimo  
Aquellas explotaciones con especies sometidas a toma de muestras obligatoria, según el presente plan, y que temporalmente no vayan a tener animales, deberán limpiar y desinfectar las instalaciones para mantener su estatus sanitario, en el plazo máximo de un mes desde el vacío. Una vez terminada la limpieza y desinfección, el titular de la explotación lo comunicará al servicio veterinario oficial de la comarca para su comprobación. En caso contrario, perderán el estatus sanitario que les correspondiera. Así mismo, para la ejecución del muestreo y control de los animales deberán disponer de mangas para un manejo eficaz y seguro de los animales que no ponga en riesgo a las personas y adecuadas a la especie, con la conformidad del servicio veterinario oficial en base a criterios técnicos de seguridad, higiene y bienestar animal.  
  
Undécimo  
El análisis de las muestras recibidas se realizará en la Unidad de Análisis de Sanidad Animal (UASA) de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica o en laboratorios autorizados o reconocidos o en los laboratorios nacionales de referencia según corresponda a los programas y conforme a las necesidades de urgencia de obtención de resultados inmediatos.  
  
Duodécimo  
Los veterinarios/as de explotación y de ADSG mantendrán actualizados sus conocimientos en materia de policía sanitaria, intercambio de animales y programas oficiales de sanidad animal para aquellas especies sobre las que actúen en el desarrollo del Plan anual zoosanitario.   
  
Décimo tercero  
Todos los veterinarios que realicen las pruebas de intradermotuberculinización (IDTB) a animales de la especie bovina y/o caprina deberán haber superado los cursos de formación reglada en los aspectos teóricos, prácticos y de base legal en cuanto al diagnóstico de la tuberculosis bovina. Igualmente deberán realizar cursos de actualización a los 3 y 6 años del curso inicial y actualizaciones sucesivas cada 5 años. Asimismo, todos los veterinarios que realicen las pruebas de intradermotuberculinización deberán dar cuenta y justificación de las dosis de tuberculinas entregadas de acuerdo con el protocolo de control de la distribución y uso de las tuberculinas utilizadas en el programa nacional erradicación de la tuberculosis bovina vigente  
  
Décimo cuarto  
El cumplimiento del Plan anual zoosanitario, por parte de las explotaciones ganaderas ubicadas en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, será requisito indispensable para la percepción de cualquier tipo de ayudas que estas puedan solicitar conforme a las bases de las ordenes de ayuda.  
  
Décimo quinto  
Para dar cumplimiento a lo establecido en el Real decreto 685/2013, de 16 de septiembre, por el que se establece un sistema de identificación y registro de los animales de las especies ovina y caprina, el veterinario responsable de la explotación o veterinario de Agrupación de Defensa Sanitaria en nombre del titular de la explotación comunicará los datos identificativos de los nuevos reproductores de la especie ovina-caprina que se incorporen al rebaño incluyendo los nacidos en la propia explotación, al servicio veterinario oficial de la oficina comarcal correspondiente mediante ficheros de texto para su grabación en la base de datos RIIA-REMO tal y como está establecido en la Orden de 5 de diciembre de 2007, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se regula la gestión del Registro general de Movimientos de Ganado y el Registro general de identificación individual de animales en la Comunitat Valenciana, o la normativa que la sustituya.  
  
Décimo sexto  
En el caso del ganado ovino y caprino, a lo largo del año el veterinario de explotación o de ADSG, supervisará que todos los animales presentes en la explotación se encuentran identificados conforme a la normativa vigente. Además, en el caso de los animales presentes en la explotación identificados electrónicamente, supervisarán que se encuentran ubicados en el registro de animales identificados individualmente (RIIA) en la citada explotación. Para ello, podrán realizar las consultas pertinentes en la Oficina Virtual Veterinaria accesible en la dirección de internet https://ovv.gva.es/ovv/.  
  
Décimo séptimo  
El presente Plan anual zoosanitario se prorroga automáticamente al año siguiente hasta la publicación del correspondiente a dicho año.  
  
Décimo octavo  
Los servicios veterinarios oficiales comarcales realizarán, con la información disponible, una evaluación semestral mediante la cumplimentación de un cuestionario remitido desde el Servicio de Producción y Sanidad Animal. Además, anualmente emitirán un informe de evaluación de cumplimiento por los titulares de las explotaciones ganaderas y veterinarios de explotación y de ADSG del presente Plan anual zoosanitario dentro de su respectivo ámbito de actuación, que enviarán a sus respectivas direcciones territoriales para que las secciones de Producción y Sanidad Animal eleven un informe conjunto provincial conforme las instrucciones recibidas del Servicio de Producción y Sanidad Animal.  
  
La presente resolución no pone fin a la vía administrativa y contra la misma puede interponerse, en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente al de su notificación o publicación, recurso de alzada ante el Secretario Autonómico de Agricultura y Desarrollo Rural, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 121 y 122 de la Ley 39/2015, de 10 de octubre, del Procedimiento Administrativo Común de las Administraciones Publicas.  
  
València, 3 de febrero de 2023.- El director general de Agricultura, Ganadería y Pesca: Antonio Quintana Martínez.  
  
  
Anexo I  
Programa sanitario mínimo o común a todas las explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana/Sistema Integral de Gestión de las Explotaciones Ganaderas  
  
1. Programa sanitario mínimo o común  
Se entenderá como programa sanitario mínimo o común, las actuaciones previstas que se llevarán a cabo en las explotaciones ganaderas, durante el periodo de vigencia de este.  
  
Contenidos mínimos del programa:  
a) Plan de desparasitación interna, y externa, si es el caso en función de las necesidades del tipo de producción, haciendo referencia a la fecha prevista para su realización y medicamentos de uso preferente para tal fin.  
b) Plan de limpieza, desinfección, desinsectación y desratización de las instalaciones, haciendo referencia a las pautas previstas de aplicación y productos biocidas de uso preferente para tal fin.  
c) Plan de la explotación ganadera para el cumplimiento de las obligaciones del titular, de acuerdo con lo establecido en la normativa vigente, en lo relativo a:  
1. Retirada y eliminación de cadáveres y otros subproductos de la explotación.  
2. Identificación animal.  
3. Registros en el Libro de explotación y llevanza actualizada de este.  
4. Tratamientos medicamentosos y zoosanitarios  
5. Movimiento pecuario y sus condiciones sanitarias.  
6. Bienestar animal.  
7. Aplicación de guías o códigos de buenas prácticas.  
8. Sanidad Animal  
9. Declaración anual de censo. En el caso del censado, la declaración censal se realizará conforme a lo indicado en la dirección web http://www.gva.es/es/proc14914 y preferentemente mediante procedimiento telemático como establece la Resolución de 3 de diciembre de 2020, de la Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca por la que se regula la declaración censal telemática de los titulares de explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana ante la situación de emergencia sanitaria por la COVID-19.  
10. Trazabilidad de los productos comercializados.  
11. Comunicación por el titular de la explotación o a través de su veterinario de explotación o ADS, al servicio veterinario oficial de su comarca lo antes posible y siempre en el plazo máximo de 72 horas desde que se tenga constancia de mortalidades superiores al 10 % del censo del ganado a lo largo de una semana. Todo ello sin perjuicio de que independientemente del porcentaje de mortalidad, siempre que exista sospecha de enfermedad de declaración obligatoria, la comunicación se realice de forma inmediata en un plazo máximo de 24 horas.  
d) Declaración formal del veterinario/a de explotación o de agrupación de defensa sanitaria referido a su compromiso con la explotación o con la ADSG, aceptado por el titular de la explotación, como encargado de la dirección técnica de las actuaciones sanitarias, a realizar al menos las siguientes actuaciones:  
1. Redacción y supervisión del programa sanitario mínimo, o común.  
2. Asesoramiento de la identificación animal.  
3. Asesoramiento de los registros de la explotación o explotaciones integradas en la ADSG.  
4. Cumplimiento de las obligaciones que, en materia de tratamientos a los animales de las explotaciones con medicamentos veterinarios, se establecen en el Real decreto 109/1995, de 27 de enero, sobre medicamentos veterinarios y Real decreto 1157/2021 de 28 diciembre por el que se regulan medicamentos veterinarios fabricados industrialmente, así como en el Real decreto 1749/1998, de 31 de julio, por el que se establecen las medidas de control aplicables a determinadas sustancias y sus residuos en los animales vivos y sus productos, respecto de los medicamentos que prescriba o administre.  
5. Colaboración en los controles sanitarios relativos al movimiento pecuario o cualquier otra actuación que requieran los servicios veterinarios oficiales de sanidad animal.  
6. Colaboración con las autoridades competentes de sanidad animal en la red o redes de epizootiovigilancia nacional y autonómica y en las labores encomendadas en la presente resolución.  
7. Asesoramiento de la correcta aplicación de los guías o códigos de buenas prácticas de bioseguridad en las explotaciones integradas en la ADSG y, en su caso, elaboración de estas.  
8. Asesoramiento a los titulares de las explotaciones integrantes en materia de piensos, agua, y de sanidad y bienestar animal.  
9. Actuación como veterinario/a autorizado/a o habilitad/a bajo la supervisión de la autoridad competente cuando esta así le designe.  
  
10. Asesoramiento en la recuperación de los parámetros higiénico-sanitarios de calidad de la leche comercializada en las explotaciones productoras de leche.  
e) Se incluirá, como parte de la declaración, el periodo de vigencia del programa sanitario durante el cual el veterinario/a firmante será el encargado/a de la dirección técnica, sin perjuicio de la comunicación de cese de servicios que será fehaciente.  
  
2. Sistema Integral de Gestión de las Explotaciones Porcinas y Avícolas (SIGE)  
a) Las explotaciones de la especie porcina y las explotaciones de la especie avícola, salvo las de autoconsumo y reducidas en ambos casos, deberán contar con un sistema integral de gestión (SIGE) que incluirá los elementos recogidos en el anexo IV del Real decreto 306/2020, de 11 de febrero y en el anexo V Real decreto 637/2021, de 27 de julio. Además, el SIGE deberá incluir aquellos requisitos establecidos en el apartado 1 del presente anexo que no vienen recogidos en la citada normativa nacional.  
b) El veterinario de explotación será el responsable de la elaboración de aquellos apartados del SIGE relacionados con sanidad, bienestar animal, higiene y bioseguridad.  
c) Los operadores velarán para que las explotaciones sean sometidas a un plan de visitas zoosanitarias, realizadas por el veterinario de explotación, cuya frecuencia será proporcional al nivel de riesgo del establecimiento, y que incluirá una evaluación de los requisitos de bioseguridad y otros aspectos zoosanitarios, como el uso racional de los antimicrobianos, detección de cualquier síntoma indicativo de la aparición de una enfermedad emergente o de declaración obligatoria, así como la verificación de estos aspectos incluidos en el SIGE. Además, y dentro de este plan de visitas zoosanitarias, el veterinario de explotación deberá evaluar el nivel de bioseguridad y otros aspectos zoosanitarios de la explotación, empleando para ello una encuesta que recoja, al menos, el contenido mínimo establecido en el anexo II del Real decreto 306/2020, de 11 de febrero para el porcino y del anexo III del Real decreto 637/2021, de 27 de julio para la especie avícola.  
  
3. Sistema Integral de Gestión de las Explotaciones Bovinas (SIGE)  
a) Para las explotaciones de bovino que por su capacidad productiva pertenezcan al grupo II, III y IV, a partir del 1 de enero de 2024, deberán contar con un sistema integral de gestión (SIGE) que incluirá los elementos recogidos en el anexo III del Real decreto 1053/2022, de 27 de diciembre. Además, el SIGE deberá incluir aquellos requisitos establecidos en el apartado 1 del presente anexo que no vienen recogidos en las citadas normativas nacionales de ordenación sectorial.  
b) El veterinario de explotación será el responsable de la elaboración de aquellos apartados del SIGE relacionados con sanidad, bienestar animal, higiene y bioseguridad.  
  
  
Anexo II  
Programas sanitarios específicos por especies  
  
1. Bovina  
2. Ovina y caprina  
3. Porcina  
4. Avícola  
5. Cunícola  
6. Apícola  
7. Acuícola  
8. Equina  
9. Especies cinegéticas y núcleos zoológicos y establecimientos autorizados de productos reproductivos  
10. Distribución de ejecución de actuaciones  
11. Programas voluntarios  
  
1. Bovina  
Enfermedades objeto de actuación:  
1.1. Brucelosis bovina  
1.2. Tuberculosis bovina  
1.3. Lengua Azul  
1.4. Perineumonía contagiosa bovina y Leucosis enzoótica Bovina  
1.5. Encefalopatía espongiforme bovina  
1.6. Rinotraqueítis infecciosa bovina  
1.7. Fiebre Q  
1.8. Enfermedad Hemorrágica Epizoótica  
  
1.1. Brucelosis bovina  
1.1.1. Brucelosis bovina en explotaciones de aptitud de carne/leche/lidia  
a) Control de brucelosis para el mantenimiento de la calificación:  
1. Notificación por escrito y comunicado a través del fichero otras actuaciones PAZ, por parte del veterinario de explotación o ADSG de todos los casos de abortos sospechosos de ser debidos a brucelosis, que serán los ocurridos en el último tercio de gestación, con al menos la siguiente frecuencia:  
- Rebaños con menos de 100 animales: 2 abortos o más en un mes o 3 abortos a lo largo del año.  
- Rebaños con más de 100 animales: más de un 4 % de abortos al año.  
2. El servicio de Producción y Sanidad Animal elaborará una muestra que será comunicada por medio del servicio veterinario oficial de la comarca correspondiente a los titulares de las explotaciones seleccionadas. La muestra representativa de los establecimientos bovinos permitirá al menos la detección de la infección por Brucella abortus, B. melitensis y B. suis para una prevalencia objetivo del 0,2 % de establecimientos o del 0,1 % de animales para un nivel de confianza del 95 %. La muestra representativa de la provincia se distribuirá por comarca veterinaria y teniendo en cuenta el tamaño de los rebaños y su aptitud productiva para asegurar dicha representatividad, y no haber sido chequeados en la muestra extraída de años anteriores.  
b) Cuando los animales procedan de un cebadero y transiten por un operador comercial, centro de concentración, feria o mercado, se especificará en origen que son animales de cebadero en el certificado sanitario de traslado y en el documento de identificación individual de forma claramente visible, con el fin de que en ningún caso el destino final pueda ser distinto a un cebadero o un matadero.  
1.1.2. Brucelosis bovina en cebo  
Control de brucelosis para el mantenimiento de la calificación:  
Todos los animales que se incorporen a la explotación deben proceder de explotaciones calificadas B4.  
  
1.2. Tuberculosis bovina  
1.2.1. Pruebas diagnósticas oficiales:  
a) Pruebas de rutina de calificación:  
1. Intradermotuberculinización simple (en adelante IDTBs), en los bovinos a partir de las 6 semanas de edad  
2. Intradermotuberculinización comparada (en adelante IDTBc), en los bovinos a partir de las 6 semanas de edad, de rebaños en los que de forma excepcional y a criterio de la autoridad competente, tras un análisis de riesgos e historial acreditado de otras microbacterias confirmadas que no correspondan al Complejo Mycobacterium Tuberculosis (en adelante CMTB). En la realización de la IDTBc cuando la reacción a la tuberculina bovina o aviar incluya en la zona de inoculación signos clínicos (dolor a la palpación, escaras, úlceras o infartación ganglionar) deberá considerarse animal reaccionante positivo, aunque el incremento del pliegue cutáneo indicase reacción negativa o dudosa comparada con el incremento en la zona inoculada con tuberculina aviar.  
3-Gamma-interferón EURLAB, (en adelante IFN--EURLAB), en bovinos a partir de los 6 meses de edad. La elección del uso de esta prueba estará condicionada por la logística para su empleo, la disponibilidad de los reactivos y la capacidad analítica del laboratorio.  
b) Pruebas complementarias investigación de casos (a criterio del Servicio Veterinario Oficial, podrán usarán de forma combinada con alguna de rutina):  
1. Gamma-interferón estándar (en adelante IFN--LNR), en bovinos a partir de los 6 meses de edad, a utilizar al menos en la primera repetición que se realice tras la confirmación de detección positiva en cultivo microbiológico o PCR y se mantendrá al menos mientras se continúe obteniendo aislamiento microbiológico o PCR positivo.  
2. Test de ELISA homologado para la tuberculosis bovina (Idexx M. Bovis), conforme al Plan de Trabajo Normalizado aprobado por el laboratorio nacional de referencia para la tuberculosis. En aquellos animales de más de 12 años de rebaños con resultados positivos intermitentes a las pruebas oficiales de rutina, y en las que no ha sido posible determinar el origen de la infección tras una investigación epidemiológica y se sospecha la presencia de animales anérgicos.  
3. IDTBs o IDTBc también podrá ser utilizada como prueba complementaria de forma excepcional cuando tras el uso del IFN--EURLAB ante la aparición de algunos animales reaccionantes dentro de los límites de la especificidad de la prueba en explotaciones con calificación sanitaria Oficialmente Indemnes de Tuberculosis Históricas (T3H), en base a las posibles de actuación que se contemplan en las secciones 3 y 4 del capítulo I de la parte II del anexo IV del Reglamento (UE) 2020/689).  
c) Pruebas de confirmación: son los análisis microbiológicos, y PCR. Basadas en la identificación del agente etiológico en laboratorio. En caso de no realizarse estas pruebas sobre los positivos o sospechosos por lesiones detectadas en matadero, o sobre los positivos en las pruebas de rutina y/o complementarias, estos animales serían considerados como caso de tuberculosis.  
d) Los animales consideraros positivos o dudosos a las pruebas diagnósticas de los apartados anteriores serán marcados con un microchip tras su resultado diagnóstico y anotado el número de microchip en el DIB y en la base de datos RIIA.  
e) Las explotaciones que lo deseen podrán solicitar de acuerdo con lo establecido en el programa nacional de erradicación de tuberculosis bovina y con la autorización de la dirección provincial de campaña, peritaje de parte en la realización de las pruebas de saneamiento.  
1.2.2. Frecuencia y protocolos de muestreo:  
A) Explotaciones con calificación sanitaria Oficialmente Indemnes de Tuberculosis (en adelante T3) y T3 Históricas (aquella en las que al menos en los 3 últimos años han mantenido el estatuto T3 sin ser retirado, de forma ininterrumpida). Para el mantenimiento de su calificación:  
  
1) Explotaciones con reproductores:  
a) Comarcas o unidades veterinarias de prevalencia 0 respecto de la tuberculosis bovina en el año anterior: Un chequeo anual, salvo explotaciones con ganado de lidia que participen en festejos taurinos de ida y vuelta que serán dos chequeos anuales separados entre 4 y 6 meses. Se utilizará como prueba de rutina la IDTBs con la interpretación estándar de la prueba, o el IFN--EURLAB, salvo en casos puntuales debidamente justificados mediante la encuesta epidemiológica. A criterio del Servicio de Producción y Sanidad Animal podrá usarse la IDTBc tras una propuesta con evaluación de riesgos de la Jefatura de Sección de Producción y Sanidad Animal de la provincia.  
  
b) En comarcas o unidades veterinarias con prevalencia >1 %, se utilizarán como pruebas de mantenimiento la IDTBs con interpretación severa o el IFN--EURLAB. Sólo podrán exceptuarse de la interpretación severa los rebaños T3H cuando la autoridad competente lo considere oportuno en base a un análisis de riesgos de cada establecimiento.  
c) En comarcas o unidades veterinarias con prevalencia superior al 3 %. Dos chequeos anuales con un intervalo mínimo de 4 meses y máximo de 6 meses, en todos los animales mayores de 6 semanas de vida. Este segundo chequeo no será necesario en aquellas explotaciones de la comarca que lleven calificadas como T3 más de 3 años consecutivos (T3H).  
d) Independientemente de la prevalencia de la comarca salvo en lo relativo a la interpretación de la prueba, y de la antigüedad de la calificación, en el caso de explotaciones con animales de aptitud lidia que participan en festejos taurinos y retornan a la explotación, se someterán a dos chequeos a todos los animales mayores de 6 semanas de la explotación, el primero, dentro del primer semestre del año y el siguiente dentro del segundo.  
e) Las explotaciones de ganado bovino constituidas exclusivamente por cabestros destinados a prestar servicios para el manejo de reses bravas se someterán a tres chequeos, uno dentro del primer trimestre del año, otro dentro del segundo o tercer trimestre y el último dentro del cuarto trimestre. Independientemente de la prevalencia de la comarca salvo en lo relativo a la interpretación de la prueba.  
f) Centros de concentración o cebaderos de reses de lidia. Un chequeo anual a todos los bovinos mayores de 6 semanas de vida que hayan permanecido en la explotación durante un periodo superior a 6 meses. Independientemente de la prevalencia de la comarca.  
  
2) Explotaciones de engorde o cebo:  
a) Entrarán todas en el programa, no siendo necesario su chequeo en tanto se suministren de explotaciones calificadas T3 y T3H, y mantengan los criterios que permitieron su calificación de acuerdo con la prevalencia comarcal según el punto c) de este apartado.  
b) Todos los animales que se incorporen a un cebadero deben proceder de explotaciones calificadas T3, a excepción de los cebaderos autorizados para la entrada de animales procedentes de explotaciones calificadas como T2+, TS y TR de acuerdo con el proyecto piloto del Ministerio de Agricultura y Pesca, Alimentación.  
c) Control de tuberculosis para mantenimiento de la calificación, no serán necesarias pruebas diagnósticas si los nuevos bovinos cumplen con los requisitos de entrada.  
d) Cebaderos T1, autorizados para introducir animales de explotaciones T2+, TS y TR, y cebaderos no calificados, pero bajo supervisión oficial, en los que los animales de nueva introducción cuyo origen sea este tipo de explotaciones deberán haber sido chequeados dentro de los 30 días naturales previos a su entrada.  
e) En el caso de entradas de bovinos a cebaderos calificados T3, desde explotaciones que posteriormente al traslado han sido descalificadas en origen como calificación sanitaria retirada TR o eventualmente sean calificación sanitaria suspendida TS en los últimos 12 meses, se chequearán lo antes posible todos los animales de la partida o partidas con la IDTBs. En caso de que algún animal resultase positivo, se chequeará todo el parque y un muestreo representativo de los parques colindantes.  
f) La interpretación de las pruebas de IDTBs y IDTBc será en función de la prevalencia de rebaño a tuberculosis bovina de su comarca en el año anterior, de modo que en comarcas con prevalencia por debajo del 1 % corresponderá la interpretación estándar, en comarcas de prevalencia mayor del 1 % corresponderá la severa de forma que cualquier animal dudoso a la IDTB será considerado como positivo si existe en el rebaño además al menos un reactor positivo.  
B) Explotaciones con calificación sanitaria suspendida (en adelante TS). Realizarán como mínimo dos chequeos consecutivos con resultados negativos al año (aun habiendo recuperado la calificación T3 tras un control con resultados negativos y sin confirmación laboratorial de la enfermedad) a todos los animales con más de seis semanas de vida. Se aplicará la interpretación estándar o severa de la prueba en función de la prevalencia de la comarca. El primer control se realizará en un plazo máximo de 90 días naturales desde la causa que motivó la suspensión de la calificación con independencia de que los animales positivos o dudosos se mantengan aislados hasta su sacrificio o se realice la repetición en los casos «dudosos». El segundo control, tras el primero negativo, se hará en un máximo de 4 meses, ampliable a decisión de la dirección provincial de campaña a 6 meses en comarcas de prevalencia 0.  
  
C) Explotaciones en vías de obtención de la calificación T3, (en adelante T2). Se realizarán, como mínimo, tres chequeos al año mientras el rebaño siga siendo positivo, mediante IDTB simple con interpretación extra severa.  
D) Explotaciones con la calificación retirada (en adelante TR). En el caso de los establecimientos con la calificación retirada por pruebas microbiológicas laboratoriales o PCR, se realizarán las pruebas de recuperación con IDTB simple e interpretación extra severa y el gammainterferón NRL, con un intervalo de al menos 60 días, pero de no más de 120 días, hasta recuperar la calificación sanitaria tras la obtención de dos pruebas consecutivas negativas con un intervalo de al menos 60 días. No obstante, se aplicará la interpretación severa cuando no haya diagnóstico etiológico confirmatorio en el último control realizado, quedando marcados como «res de seguimiento» los animales considerados como reaccionantes positivos de haberse aplicado la interpretación extra severa. Estos intervalos de recuperación solo podrán aplicarse si, tras la realización de la investigación epidemiológica correspondiente, la retirada del estatuto T3 se ha producido como consecuencia de la introducción de animales infectados en los 12 meses anteriores a la detección de la infección; o bien en establecimientos T3H si solo ha habido un animal positivo a las pruebas de rutina o con diagnóstico etiológico; o cuando el establecimiento haya realizado la prueba de mantenimiento dentro de los 12 meses anteriores a la detección de la infección. En otros casos, los plazos serán los mismos que para la obtención de la calificación.  
No podrán enviar animales de aptitud reproductora a otros establecimientos de aptitud reproductora, tras las pruebas de recuperación negativas, hasta que no obtengan resultados negativos en una tercera prueba realizada al menos 12 meses desde el sacrificio de los últimos.  
Aquellas explotaciones de aptitud cárnica en las que se detecten animales positivos a las pruebas de IDTB, sean TS o TR deberán someter a un chequeo representativo para el diagnóstico de la tuberculosis a todas las unidades de cebo pertenecientes a ese mismo titular y/o con las que existan vínculos epidemiológicos  
Cuando se utilice la IDTBc para mantenimiento de la calificación sanitaria en el caso de que aparezcan animales positivos, sean TS o TR, se reevaluarán los resultados en base a la IDTB simple. Se hará una interpretación extra severa en la lectura de la prueba, por lo que todos los animales «dudosos» en la lectura, serán considerados positivos.  
E) Res de seguimiento: Los animales negativos a la IDTBc, pero positivos en la interpretación simple (incremento del pliegue de piel mayor o igual a 4mm a la tuberculina ppd bovina, sin signos clínicos) serán marcados como «Res de Seguimiento. Para estos animales los únicos destinos permitidos son mataderos de la misma comunidad autónoma o cebaderos cerrados cuyo destino posterior es un matadero de la misma comunidad autónoma origen de estos animales, debiendo avisar con antelación mínima de tres días la intención del sacrificio al Servicio Veterinario Oficial de su comarca. Estos bovinos adjuntarán al certificado sanitario de origen un documento anexo en el que se especifique la necesidad de la toma de muestras en matadero y su posterior envío al laboratorio.  
El marcado de las «reses de seguimiento» se realizará en el DIB y preferiblemente de forma informática, con objeto de que esta circunstancia quede reflejada en el historial sanitario del animal y en los sucesivos DIB o duplicados de DIB que en un futuro se emitan, entre otra documentación de acompañamiento. También serán marcados con un microchip tras su resultado diagnóstico y anotado el número de microchip en el DIB y en la base de datos RIIA.  
La autoridad competente podrá también marcar como «res de seguimiento» aquellos animales negativos a la prueba pero que considere que epidemiológicamente por su historial de resultado de pruebas de diagnóstico o relación epidemiológica deben ser sometidos a seguimiento especial de lesiones en matadero.  
F) Test de ELISA. A criterio del Servicio Veterinario Oficial, podrá utilizarse en aquellos animales de más de 12 años de rebaños con resultados positivos intermitentes a las pruebas oficiales de rutina que a lo largo de un período mayor de 5 años desde el primer control positivo, y en las que no ha sido posible determinar el origen de la infección tras una investigación epidemiológica y se sospeche la presencia de animales anérgicos. Los positivos a esta prueba ELISA podrán ser considerados como sospechosos, o de grave riesgo sanitario, ordenándose bien su aislamiento, bien su sacrifico obligatorio indemnizado  
  
1.2.3. Tuberculosis control en movimientos  
a) Se realizarán chequeos en origen en todos los movimientos de animales con destino distinto a matadero, manteniendo a estos aislados hasta el resultado (todos los animales mayores de 6 semanas objeto del movimiento), dentro de los 30 días naturales anteriores a su traslado (ampliable de forma justificada a 45 días naturales); cuando el origen y destino sea la Comunitat Valenciana y previo acuerdo de las autoridades competentes de origen y de destino de los animales se podrán realizar estas pruebas en destino con aislamiento de los animales hasta su resultado favorable. Se podrán utilizar la IDTBs o IFN--EURLAB a criterio del Veterinario Inspector Pecuario de la comarca. Los chequeos en origen 30 días antes contaran con las siguientes excepciones acreditadas en la documentación de certificado sanitario de traslado de los animales:  
  
1. Cualquier movimiento con origen en una provincia oficialmente libre de infección por Complejo Mycobacterium Tuberculosis Bovino (en adelante CMTB);  
2. En movimientos con destino a establecimientos de cebo calificados si el establecimiento de origen y los animales objeto del movimiento se han chequeado en los 6 meses anteriores, o en los 12 meses anteriores si la provincia de procedencia es de prevalencia < 0,2 % los últimos 4 años. Esta excepción no será aplicable si la provincia de destino está declarada como libre de infección por CMTB y la de origen no.  
3. En movimientos con destino a otros establecimientos (salvo exposiciones, certámenes ganaderos o pastos de aprovechamiento en común) si el establecimiento de origen y los animales objeto del movimiento se han chequeado en los 6 meses anteriores y si la provincia de procedencia es de prevalencia < 0,1 %. Esta excepción no será aplicable si la provincia de destino está declarada como libre de infección por CMTB y la de origen no  
4. En movimientos sin cambios de titularidad (salvo exposiciones, certámenes ganaderos no permanentes o pastos de aprovechamiento en común, ya contemplados en el guion anterior) cuando el establecimiento de origen sea T3H y: bien se haya chequeado en los 6 meses anteriores, o bien la comarca o UVL de origen tenga una prevalencia < 1 %. Esta excepción no será aplicable si la provincia de destino está declarada como libre de infección por CMTB y la de origen no.  
5-En el caso de los animales que transiten por una feria o mercado y no procedan de una provincia libre de infección por el CMTB, deberán tener las pruebas de movimiento o los chequeos en los 6 o 12 meses anteriores que les correspondan, en función la situación sanitaria de su zona de procedencia, para poder tener otros destinos distintos a matadero.  
b) Los controles para el movimiento de animales de aptitud lidia se regirán de acuerdo con lo dispuesto en su normativa específica el RD 186/2011 de 18 de febrero y estarán exentos de los controles previos del anterior apartado a cuando el destino sean cebaderos o centros de concentración exclusivos de lidia.  
c) Cuando el destino del movimiento de bovinos sea un establecimiento de reproducción o producción (no cebaderos), además de los controles del punto anterior a) se realizarán pruebas posteriores de supervisión al movimiento, de acuerdo con la muestra elaborada mensualmente por el Servicio de Producción y Sanidad Animal al menos un 10 % de los movimientos (dentro de los 90 días naturales siguientes a la entrada de los animales), que será escogida de forma aleatoria, y en función del riesgo priorizando a que origen sean preferentemente CCAA de prevalencia >1 %. Los animales se mantendrán aislados en el establecimiento hasta la realización de las pruebas.  
d) Además de los controles del punto anterior a) se controlará a efectos de supervisión el 5 % de todas las entradas a cebaderos, mediante diagnóstico frente a tuberculosis en una muestra de los animales recibidos en el último mes. El número de animales que forme la muestra del lote de bovinos objeto de movimiento se calculará según la tabla del anexo XVIII para permitir detectar la presencia de enfermedad para una prevalencia esperada del 5 %, con un grado de confianza del 95 %, de acuerdo con la muestra elaborada por el Servicio de Producción y Sanidad Animal.  
  
1.3. Lengua azul  
a) Profilaxis vacunal: De acuerdo con la legislación vigente en cada momento.  
b) Desinsectación encaminada a proteger los animales durante todo el periodo de actuación del vector. En los cebaderos receptores de zonas de riesgo, la desinsectación será permanente, con periodicidad semanal, y en todo caso conforme al prospecto del insecticida autorizado de uso ganadero.  
d) Se controlará el 5 % de todas las entradas incluyéndose los cebaderos, cuyo origen sea zona de riesgo de lengua azul, analizando una muestra de sangre compuesta por suero y sangre entera de los animales entrados en el mes anterior elaborada por el Servicio de Producción y Sanidad Animal. El número de animales que forme la muestra del lote de bovinos objeto de movimiento se calculará según la tabla del anexo XVIII para permitir detectar la presencia de enfermedad para una prevalencia esperada del 5 %, con un grado de confianza del 95 %.  
  
1.4. Perineumonía contagiosa bovina y leucosis enzoótica bovina  
a) España fue declarada Estado Miembro oficialmente indemne de leucosis bovina enzoótica en 1999 (Decisión 1999/465/CE). El objetivo final es la vigilancia para demostrar la ausencia de la enfermedad y el mantenimiento del estatuto, mediante un programa de vigilancia basado en el riesgo.  
Se considera que el principal factor de riesgo de transmisión de la leucosis bovina enzoótica es la importación de animales infectados o dosis seminales procedentes de países no indemnes. Por tanto, la vigilancia se dirige principalmente a los establecimientos que reciban animales procedentes de países no libres de leucosis enzoótica bovina o utilización de material reproductivo de los mismos mediante la aplicación de los métodos oficiales de diagnóstico. Para importaciones de países terceros su estatuto sanitario de la enfermedad puede consultarse en OIE-WAHIS.  
b) Cada año se seleccionarán rebaños distintos para el muestreo diagnóstico. La muestra aleatoria se dividirá entre las distintas comarcas o unidades veterinarias de acuerdo con su censo y los rebaños se seleccionarán proporcionalmente tomado en cuanta la aptitud productiva (carne, leche, lidia) y el tamaño medio de los rebaños en animales > de 12 meses (0-50; 50-100; >100). La selección no tendrá en cuenta explotaciones ya chequeadas de estas enfermedades en los últimos tres años, ni cebaderos.  
c) En la UASA se realizará un diagnóstico serológico anual a todos los bovinos mayores de 12 meses de 12 explotaciones para la Leucosis enzoótica bovina, y 4 explotaciones para la Perineumonía Contagiosa Bovina, con un censo superior a 50 animales e inferior a 1.000, seleccionadas por el Servicio de Producción y Sanidad Animal, siguiendo un procedimiento aleatorio proporcional, y distribuyendo el muestreo entre las distintas UVLs o comarcas veterinarias proporcionalmente en función del número de rebaños elegibles en las mismas.  
  
1.5. Encefalopatía espongiforme bovina (eeb)  
a) Ante la presencia de algunos de los síntomas clínicos compatibles con EEB en cualquiera de los animales de la especie bovina de la explotación, el propietario y el veterinario responsable deberán notificarlo inmediatamente a la autoridad competente para proceder a la puesta en marcha de las medidas establecidas en el programa nacional.  
b) Se tomarán muestras para la realización de pruebas para la detección de EEB a todos los animales de la especie bovina muertos en explotación o durante el transporte o sacrificados para no consumo, de edad superior a 48 meses si se trata de animales nacidos y procedentes de España y resto de países de la UE, excepto Bulgaria y Rumanía.  
c) Se tomarán muestras para la realización de pruebas para la detección de EEB a todos los animales de la especie bovina muertos en explotación o durante el transporte o sacrificados para no consumo de edad superior a 24 meses, si se trata de animales de EEMM no autorizados a revisar su programa, terceros países y se incluyen los animales nacidos o no en Gran Bretaña e importados desde Gran Bretaña desde el 01.01.2021.  
d) Las pruebas analíticas para la determinación de la EEB están supeditadas a que la calidad de las muestras sea adecuada y para evitar el envío a la Unidad de Análisis de Sanidad Animal de muestras en estado autolítico que impida su procesamiento, los propietarios o responsables del ganado comunicaran la muerte del animal a la empresa encargada de la recogida de cadáveres, inmediatamente después al momento en que se tenga conocimiento de ella.  
  
1.6. Rinotraqueítis infecciosa bovina  
a) Se prohíbe en todo el territorio de la Comunitat Valenciana la aplicación de vacunas frente a la IBR en las explotaciones de ganado bovino que no permitan la diferenciación entre anticuerpos vacunales y anticuerpos procedentes de infección por virus campo, de forma que solo podrán utilizarse vacunas marcadas delecionadas de la glicoproteína gE (en adelante vacunas Ge-). Las vacunas se aplicarán por el veterinario de la explotación, el veterinario responsable del programa o bajo su supervisión.  
b) De forma voluntaria, las explotaciones de ganado vacuno podrán solicitar acogerse al Programa nacional voluntario de prevención, control y erradicación a la IBR, en la Comunitat Valenciana, según punto 11 del presente anexo. En cualquier caso, todos los titulares de explotaciones bovinas que realicen la vacunación frente a rinotraqueítis infecciosa bovina estarán obligados a comunicar a los servicios veterinarios oficiales en sanidad animal, mediante fichero informático y en el plazo de 7 días naturales desde su aplicación, la información descrita en el anexo VI bis.  
  
1.7. Fiebre Q  
a) Se realizará una vigilancia pasiva con declaración obligatoria de los casos que pudieran aparecer. Todos los abortos y muertes perinatales sospechosas deberán ser investigadas realizando diagnóstico diferencial de la fiebre Q, al menos con la brucelosis, que incluirá en la medida de lo posible, muestras de fetos y anejos fetales, leche, y una muestra de suero del animal abortado para su envío al laboratorio oficial.  
  
b) Ante la confirmación oficial de explotaciones positivas, se seguirá la normativa específica.  
  
1.8. Enfermedad hemorrágica epizoótica  
Siendo enfermedad obligatoria, se estará a lo dispuesto en la normativa específica que pueda indicarse desde los servicios veterinarios oficiales, y de los muestreos necesarios para el movimiento nacional, intracomunitarios o con terceros países.  
  
2. Ovina y caprina  
Enfermedades objeto de actuación:  
2.1. Brucelosis ovina-caprina  
2.2. Tembladera o scrapie  
2.3. Lengua azul  
2.4. Tuberculosis caprina  
2.5. Paratuberculosis  
2.6. Agalaxia contagiosa  
2.7. Fiebre Q  
2.8. Viruela ovina y caprina  
2.9. Sarna  
2.10. Enfermedad Hemorrágica Epizoótica  
  
2.1. Brucelosis ovina-caprina  
En el año 2017 la Comunitat Valenciana alcanzó el estatus sanitario de oficialmente indemne de brucelosis ovina y caprina, estatus también reconocido al resto de España mediante el Reglamento de Ejecución (UE) 2021/620 de la Comisión, de 15 de abril de 2021, por el que se establecen normas para la aplicación del Reglamento (UE) 2016/429 del Parlamento Europeo y del Consejo relativas a la aprobación del estatus de libre de enfermedad y el estatus de libre de enfermedad sin vacunación de determinados Estados miembros, zonas o compartimentos de estos en lo que respecta a determinadas enfermedades de la lista y a la aprobación de los programas de erradicación de dichas enfermedades de la lista, por tanto se aplicarán las medidas reglamentarias necesarias para mantener y demostrar esta calificación.  
2.1.1. Controles serológicos.  
a) Explotaciones M4  
El servicio de Producción y Sanidad Animal elaborará una muestra que será comunicada por medio del servicio veterinario oficial a los titulares de las explotaciones seleccionadas. La muestra tomada al azar, será representativa de los establecimientos ovinos-caprinos por orientación zootécnica, provincia y comarca, y permitirá al menos la detección de la infección por Brucella abortus, B. melitensis y B. suis para una prevalencia objetivo del 0,2 % de establecimientos o del 0,1 % de animales para un nivel de confianza del 95 % al azar por comarca veterinaria y ADSG, sobre las explotaciones no chequeadas en los dos años anteriores siempre que no existan circunstancias que hicieran sospechar de un posible foco. En cada explotación seleccionada, deberá tomarse muestra de sangre de todos los ovinos y caprinos mayores de 6 meses para el análisis del suero, y entregarse en el laboratorio oficial de esta Conselleria (C/ Ingeniero Manuel Soto 18. C. P. 46024 de Valencia)  
Además, se realizarán muestreos en los ovinos y caprinos mayores de 6 meses, de todos los rebaños que realicen trashumancia o trasterminancia entre Comunidades Autónomas dentro del mes siguiente a su regreso.  
b) Resto de explotaciones  
En caso de aparición de explotaciones no calificadas, se procederá de manera inmediata a realizar todos los controles serológicos que establece la normativa vigente para conseguir la calificación M4 de estas.  
c) Explotaciones con calificación suspendida o retirada.  
En caso de que se confirmarse la enfermedad o de que no pudiera descartarse la infección en la explotación, esta será sometida a un vaciado sanitario.   
Tras la detección de animales positivos en las pruebas oficiales serológicas, la explotación quedará suspendida, y tras sacrificio y muestreo de los positivos, siempre que exista confirmación microbiológica de B. melitensis o B. abortus se realizará el vaciado sanitario del establecimiento o unidad epidemiológica. Sólo se podrán contemplar excepciones al vaciado sanitario en circunstancias excepcionales, como en el caso de que sea necesaria la protección de recursos genéticos, previo estudio y aprobación por la autoridad sanitaria de la comunidad autónoma y el MAPA.  
d) Los chequeos serán realizados antes del 31 de julio, salvo los derivados de la suspensión o retirada de la calificación sanitaria en una explotación  
2.1.2. Vacunación  
Se prohíbe la vacunación frente a Brucelosis.  
2.1.3. Movimientos  
Se realizarán test previos al movimiento de los rebaños que realicen la práctica de la trashumancia o trasterminancia y de todos los movimientos comerciales de animales (excepto lo que tengan destino matadero o unidades de cebo cuyo destino posterior sea un matadero) cuando su origen sea una comarca en la que se haya confirmado un foco de la enfermedad.  
2.1.4. Notificación obligatoria de abortos e investigación de las explotaciones afectadas.  
Notificación obligatoria por escrito y comunicado a través del fichero otras actuaciones PAZ, por parte del veterinario de explotación o ADSG de todos los casos en que se produzca un número significativo de abortos o nacidos débiles durante la época de paridera, y fuesen sospechosos de ser debidos a Brucelosis, que serán los ocurridos en el último tercio de gestación, así como del diagnóstico realizado, que al menos incluirá muestras de fetos y anejos fetales, leche, y una muestra de suero del animal abortado para su envío al laboratorio oficial.  
  
2.2. Tembladera o scrapie  
2.2.1. Vigilancia activa  
a) Se realizará toma de muestras de las ovejas y cabras muertas en explotación, mayores de 18 meses, a razón de, al menos, 1 muestra por asociación de defensa sanitaria, y, además:  
· Una muestra al año por cada 900 reproductoras ovinas integradas en agrupación de defensa sanitaria.  
· Una muestra al año por cada 180 reproductoras caprinas integradas en agrupación de defensa sanitaria.  
· Una muestra en explotaciones de censo superior a 900 reproductoras ovinas no incluidas en agrupación de defensa sanitaria.  
· Una muestra en explotaciones de censo superior a 180 reproductoras caprinas no incluidas en agrupación de defensa sanitaria.  
b) Para el cálculo del número de muestras que cada ADSG debe tomar, no computará el censo de animales correspondiente a las explotaciones calificadas o en trámite de calificación frente a tembladera. Tampoco las muestras de dichas explotaciones computarán en el total de muestras que deba tomar cada ADSG.  
c) La toma de muestras se hará preferentemente en animales con sintomatología nerviosa previa a la muerte. En caso de que no exista sintomatología nerviosa, la selección de la muestra se realizará de modo que se evite una representación excesiva de cualquier grupo, en lo que se refiere a origen, edad, raza y tipo de producción. La muestra debe ser representativa de cada zona y temporada, evitando realizar un muestreo múltiple en el mismo rebaño.  
d) El responsable del programa sanitario de la agrupación de defensa sanitaria o de explotación según el caso tomará la muestra para el diagnóstico de tembladera o scrapie antes del 15 de septiembre del año en curso y se enviará a la UASA acompañada del correspondiente formulario (modelos 2 y 3 del anexo VII del Real decreto 3454/2000) indicando en letras mayúsculas la denominación de la Agrupación de Defensa Sanitaria o federación si es el caso y de la explotación ganadera.  
e) Las agrupaciones de defensa sanitaria que no realicen las tomas de muestras correspondientes a una campaña, deberán realizar el doble de tomas de muestras a lo largo de la campaña siguiente. La percepción de cualquier tipo de ayuda para la ADSG estará condicionada al cumplimiento de los objetivos marcados para cada año en lo que se refiere a la toma de muestras para el diagnóstico de tembladera, independientemente de que realicen durante la campaña siguiente las actuaciones no realizadas en la anterior.  
2.2.2. Vigilancia pasiva  
Ante la presencia de algunos de los síntomas clínicos compatibles con Scrapie en cualquiera de los animales de la especie ovina y caprina de la explotación, el propietario y el veterinario responsable deberán notificarlo inmediatamente a la autoridad competente para proceder a la puesta en marcha de las medidas establecidas en el programa nacional.  
  
2.3. Lengua azul  
a) Profilaxis vacunal: De acuerdo con la legislación vigente en cada momento.  
b) Desinsectación encaminada a proteger los animales durante todo el periodo de actuación del vector. En los cebaderos receptores de zonas de riesgo, la desinsectación será permanente, con periodicidad semanal, y en todo caso conforme al prospecto del insecticida autorizado de uso ganadero.  
d) Se controlará el 5 % de todas las entradas a cebaderos cuyo origen sea zona de riesgo de lengua azul, analizando una muestra de sangre de los animales entrados en el mes anterior elaborada por el servicio de Producción y Sanidad Animal. El número de animales que forme la muestra del lote de bovinos objeto de movimiento se calculará según la tabla del anexo XVIII para permitir detectar la presencia de enfermedad para una prevalencia esperada del 5 %, con un grado de confianza del 95 %.  
  
2.4. Tuberculosis  
a) En aquellas explotaciones de ganado caprino que conviven o aprovechan pastos comunes o mantienen relación epidemiológica con rebaños de ganado bovino y de aquellos rebaños que, aunque no cumpliendo con el requisito de convivencia, se detecten mediante la encuesta epidemiológica y/o la base de espoligotipos (cepas compartidas entre bovino y caprino) como fuentes de la enfermedad para los rebaños de bovino del área de explotación. Utilizarán como prueba de rutina la IDTB comparada, salvo en los casos de confirmación de CMT en los que se aplicará la prueba simple, con lectura extra severa.  
b) Todas las explotaciones de caprino lechero quedan incluidas de oficio en programa de control y erradicación de la tuberculosis caprina en la Comunitat Valenciana, según de Orden 4/2019, de 26 de septiembre, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se establece el programa de control y erradicación de la tuberculosis caprina en la Comunitat Valenciana. Ante la aparición de caprinos positivos en una explotación, tras la lectura de las pruebas diagnósticas frente a la tuberculosis, todos los animales considerados «dudosos» podrán ser sacrificados por sospecha juntamente con los positivos en el plazo máximo de 15 días, con el mismo derecho a indemnización.  
c) Control de movimientos: Todas las explotaciones incluidas en el programa realizarán controles previos al movimiento de los rebaños que realicen la práctica de la trashumancia o trasterminancia y de todos los movimientos comerciales de animales (excepto lo que tengan destino matadero o unidades de cebo cuyo destino posterior sea un matadero) cuando su origen sea una comarca en la que se haya confirmado un foco de la enfermedad.  
  
2.5. Paratuberculosis  
a) Queda prohibida la vacunación contra la Paratuberculosis en cualquier rebaño de la especie caprina de la Comunitat Valenciana del que se desconozcan sus antecedentes clínicos o diagnósticos con respecto a la tuberculosis caprina. En estos rebaños deberá descartarse la presencia de la tuberculosis caprina mediante pruebas diagnósticas de campo de todos los animales susceptibles por su edad de la explotación, antes de proceder a la vacunación de paratuberculosis de los animales menores de 6 meses de edad.  
b) Todos los titulares de explotaciones caprinas que realicen la vacunación frente a paratuberculosis estarán obligados a comunicar a los servicios veterinarios oficiales en sanidad animal, mediante fichero informático y en el plazo de 7 días naturales desde su aplicación, la información descrita en el anexo VI bis.  
  
2.6. Agalaxia contagiosa  
De forma voluntaria, las explotaciones de ovino-caprino lechero podrán solicitar acogerse al Programa nacional voluntario de vigilancia, control y erradicación de la agalaxia contagiosa ovina y caprina, en la Comunitat Valenciana, según punto 11 del presente anexo.  
  
2.7. Fiebre Q  
a) Se realizará una vigilancia pasiva con declaración obligatoria de los casos que pudieran aparecer. Todos los abortos y muertes perinatales sospechosas deberán ser investigadas realizando diagnóstico diferencial de la fiebre Q, al menos con la brucelosis, que incluirá en la medida de lo posible, muestras de fetos y anejos fetales, leche, y una muestra de suero del animal abortado para su envío al laboratorio oficial.  
b) Ante la confirmación oficial de explotaciones positivas, se seguirá la normativa específica.  
  
2.8. Viruela ovina y caprina  
Se realizará una vigilancia pasiva con declaración obligatoria de los casos que pudieran aparecer o de los que se tenga sospecha en base a observaciones clínicas y patológicas en los animales, u observaciones epidemiológicas por contacto directo o indirecto en explotaciones infectadas, o resultados de pruebas diagnósticas.  
  
2.9. Sarna  
Se comunicará a los servicios veterinarios oficiales de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación los rebaños en los que aparezca sintomatología de sarna sarcóptica. En caso de presencia tratamiento consistirá en la aplicación vía parenteral de un producto que haya acreditado su eficacia frente a esta enfermedad, simultáneamente en todos los animales del rebaño.  
Las explotaciones mantendrán dentro de su programa higiénico-sanitario el plan de desparasitación, no obstante las explotaciones incluidas en anexo I de la ORDEN de 28 de abril de 2005, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establece un plan de actuación en los rebaños domésticos para la prevención de sarna sarcóptica en la fauna salvaje, un tratamiento preventivo en su programa sanitario frente a la sarna en otoño y primavera que consistirá, al menos, en un tratamiento tópico antisárnico.  
Los tratamientos preventivos se realizarán en todas las explotaciones de un mismo municipio en un plazo no superior a un mes.  
2.10. Enfermedad hemorrágica epizoótica  
Siendo enfermedad obligatoria, se estará a lo dispuesto en la normativa específica que pueda indicarse desde los servicios veterinarios oficiales, y de los muestreos necesarios para el movimiento nacional, intracomunitarios o con terceros países.  
  
3. Porcina  
3.1. Enfermedades objeto de actuación:  
3.1.1. Peste porcina clásica  
3.1.2. Peste porcina africana  
3.1.3. Enfermedad de Aujeszky  
3.1.4. Fiebre aftosa, enfermedad vesicular porcina, diarrea epidémica porcina, estomatitis vesicular y triquina.  
3.1.5. Brucelosis porcina  
3.2. Medidas de bioseguridad.  
  
3.1. Enfermedades objeto de actuación:  
3.1.1. Peste porcina clásica y 3.1.2. Peste porcina africana  
Se realizarán los chequeos en las explotaciones seleccionadas para dar cumplimiento a lo señalado en el programa nacional de vigilancia sanitaria porcina en vigor, de acuerdo con lo dispuesto en el Real decreto 599/2011, de 29 de abril, así como la vigilancia pasiva basada en la notificación de sospechas por parte de ganaderos y veterinarios.  
3.1.3. Enfermedad de Aujeszky  
A la vista de la situación epidemiológica de la Comunitat Valenciana, con el 70 % de explotaciones calificadas A3 y un 30 % A4, persiguiendo el objetivo de erradicación de la enfermedad dentro del programa nacional coordinado de lucha, control y erradicación de la enfermedad de Aujeszky, se aplicarán los siguientes criterios.  
3.1.3.1. Explotaciones Indemnes (A3)  
a) Se realizarán chequeos serológicos de estipulados en el Real decreto 360/2009 por el que se establecen las bases del programa coordinado de lucha, control y erradicación de la enfermedad de Aujeszky, siguiendo las siguientes pautas:  
1. Explotaciones de selección, de multiplicación, de recría de reproductores, de transición de reproductoras primíparas y centros de inseminación artificial realizarán en los reproductores controles serológicos cuatrimestrales frente a la gE del virus de la enfermedad de Aujeszky, con un tamaño de muestra que permita detectar la presencia de la enfermedad con una prevalencia mínima esperada del 5 % y un grado de confianza del 95 %, según tabla del anexo IV del Real decreto 360/2009, de 23 de marzo, por el que se establecen las bases del programa coordinado de lucha, control y erradicación de la enfermedad de Aujeszky. Cuando la explotación tenga núcleo genético propio, la reposición formará parte del universo a muestrear y por tanto se chequeará coincidiendo con los sangrados cuatrimestrales. En el sistema todo dentro-todo fuera, el control se realizará antes de la salida de los animales.   
2. Explotaciones de producción (producción de ciclo cerrado, producción de lechones y producción mixto): Realizarán anualmente, al menos, un control serológico de los reproductores y reposición en su caso, con resultado negativo frente a la gE del virus de la enfermedad de Aujeszky, en un número de animales que garantice, con un nivel de confianza del 95 por 100, detectar la presencia de la enfermedad si su tasa de prevalencia es como mínimo del 5 por 100, según la tabla del anexo IV del Real decreto 360/2009, de 23 de marzo, por el que se establecen las bases del programa coordinado de lucha, control y erradicación de la enfermedad de Aujeszky.  
3. Explotaciones de cebo y en las explotaciones de transición de lechones: Se realizará un control serológico anual con un tamaño de muestra que permita detectar la presencia de la enfermedad con una prevalencia mínima esperada del 10 % y un grado de confianza del 95 %, según tabla del anexo IV del Real decreto 360/2009, de 23 de marzo, por el que se establecen las bases del programa coordinado de lucha, control y erradicación de la enfermedad de Aujeszky. Estos controles podrán ser realizados bien en explotación o alternativamente en matadero.  
4. Las explotaciones señaladas en los apartados 2 y 3 que tengan concedida una exención de vacunación según lo señalado en el apartado 3.1.3.1. c), deberá realizar control serológico cuatrimestral una vez trascurra 12 meses desde la solicitud de exención.  
b) Seguirán la siguiente pauta de vacunaciones:  
1. Reproductores: se vacunarán en sábana, con vacuna que cumpla los requisitos del anexo I de RD 360/2009, tres veces al año en la 1ª quincena de los meses de febrero, junio y octubre. Reposición: se vacunarán, con vacuna que cumpla los requisitos del anexo I de RD 360/2009, al menos tres veces antes de entrar en el ciclo reproductivo administrándose la tercera dosis entre las 21 y 24 semanas de vida.  
  
2. Cebo y recría: se vacunarán con vacuna que cumpla los requisitos del anexo I de RD 360/2009, entre la décima y la duodécima semana de vida, revacunándose 3 o 4 semanas después. Si alcanzan la edad de 6 meses se volverán a vacunar y se revacunarán cada cuatro meses hasta que abandonen la explotación.  
3. Explotaciones autorizadas de productos reproductivos desde donde se desplazan productos reproductivos a otros estados miembros, realizarán en los reproductores los controles serológicos señalados en el anexo II-parte 2- capítulo I del Reglamento Delegado (UE) 2020/686. En caso de que las pruebas de rutina obligatoria se realicen sobre un porcentaje de animales del centro (mensual o trimestral), se establecerá dicha periodicidad para mantenimiento de la calificación sanitaria, siempre que el tamaño de muestra permita detectar la presencia de la enfermedad con una prevalencia mínima esperada del 5 % y un grado de confianza del 95 %, según tabla del anexo IV del Real decreto 360/2009.  
c) Quedan exceptuadas de la vacunación aquellas explotaciones indemnes (A3) que cumplan las condiciones establecidas para calificarse como oficialmente indemne (A4), previa comunicación al Servicio Veterinario Oficial y autorización expresa de la Sección de Producción y Sanidad Animal de las Direcciones Territoriales en las condiciones establecidas por la Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca.  
d) En lo relativo a obtención, suspensión y recuperación de calificaciones, así como en lo relativo a movimientos, se estará a lo dispuesto en el Real decreto 360/2009, de 23 de marzo, por el que se establecen las bases del programa coordinado de lucha, control y erradicación de la enfermedad de Aujeszky.  
e) Se realizarán los chequeos en las explotaciones seleccionadas para dar cumplimiento al Plan nacional de control de vacunación en vigor, así como actuaciones derivadas en caso de detección de problema vacunal.  
  
3.1.3.2. Explotaciones Oficialmente Indemnes (A4)  
a) Se realizarán chequeos serológicos de acuerdo con las siguientes pautas:  
1. Explotaciones de selección, de multiplicación, de recría de reproductores, de transición de reproductoras primíparas, de producción y centros de inseminación artificial, realizarán en los reproductores controles serológicos cuatrimestrales frente a la gE y gB del virus de la enfermedad de Aujeszky, con un tamaño de muestra que permita detectar la presencia de la enfermedad con una prevalencia mínima esperada del 5 % y un grado de confianza del 95 %, según tabla del anexo IV del Real decreto 360/2009, de 23 de marzo, por el que se establecen las bases del programa coordinado de lucha, control y erradicación de la enfermedad de Aujeszky.  
2. Explotaciones de cebo y en las explotaciones de transición de lechones realizarán controles serológicos aleatorios cuatrimestrales frente a gE y gB con un tamaño de muestra que permita detectar la presencia de la enfermedad con una prevalencia mínima esperada del 5 % y un grado de confianza del 95 %, según tabla del anexo IV del Real decreto 360/2009, de 23 de marzo, por el que se establecen las bases del programa coordinado de lucha, control y erradicación de la enfermedad de Aujeszky. Estos controles podrán ser realizados bien en explotación o alternativamente en matadero.  
b) En lo relativo a obtención, suspensión y recuperación de calificaciones, así como en lo relativo a movimientos, se estará a lo dispuesto en el Real decreto 360/2009, de 23 de marzo, por el que se establecen las bases del programa coordinado de lucha, control y erradicación de la enfermedad de Aujeszky.  
1. A los efectos de la calificación de las explotaciones como A4, atendiendo a lo que se recoge en el punto 3 del Capítulo I del anexo III del Real decreto 360/2009, se tendrá en cuenta que a los animales reproductores que estaban presentes en la explotación desde antes de la fecha de la suspensión de la vacunación, o que hayan tenido entrada desde una explotación oficialmente indemne en la que estaban presentes desde antes de la fecha de la suspensión de la vacunación, solo se les exigirá resultado negativo, en cuanto a la presencia de anticuerpos frente a la gE del virus de la enfermedad de Aujeszky.  
2. En las explotaciones de cebo el resultado de los chequeos encaminados a la calificación de una explotación como A4 deberán dar resultado negativo a la presencia de anticuerpos tanto frente a la gE como a la gB del virus.  
c) Se estará a lo dispuesto en el Protocolo de actuación para la confirmación epidemiológica de la enfermedad de Aujeszky en caso de animales gB positivos en proceso de obtención del título o mantenimiento de explotación oficialmente indemne.  
3.1.4. Fiebre aftosa, enfermedad vesicular porcina, diarrea epidémica porcina, estomatitis vesicular y triquina.  
Se realizará una vigilancia pasiva con declaración de los casos que pudieran aparecer.  
3.1.5. Brucelosis porcina.  
En explotaciones de ganado porcino en régimen extensivo, que convivan con ganado bovino en el mismo establecimiento, el veterinario de explotación o ADSG comunicará todos los casos de abortos compatibles con brucelosis. Además, se realizará una vigilancia activa mediante un muestreo de animales para una prevalencia objetivo del 10 % y una confianza del 95 %.  
  
3.2. Medidas de bioseguridad:  
Con relación a lo señado en materia de bioseguridad en explotaciones porcinas en el Real decreto 306/2020, de 11 de febrero, se garantizarán periodos rutinarios de vacío sanitario de las instalaciones tras la salida de los animales de los cebaderos y transiciones de lechones manteniendo un mínimo de 72 horas desde la finalización de la limpieza y desinfección de las citadas instalaciones hasta un nuevo llenado de animales. En el caso de las instalaciones de las transiciones de lechones con entradas continuas que procedan de un único origen, el tiempo mínimo de vacío sanitario podrá reducirse a un mínimo de 24 horas tras la finalización de la limpieza y desinfección. Todo ello sin perjuicio de que la autoridad competente pueda determinar periodos de vacío sanitario superiores ante la aparición de incidencias sanitarias que lo justifiquen.  
Se entenderá por vacío el periodo de tiempo desde que las instalaciones permanecen sin animales una vez han abandonado las instalaciones los anteriores animales y hasta que se introducen de nuevo animales.  
Se entenderá por vacío sanitario el periodo de tiempo que transcurre entre que han finalizado las tareas de limpieza y desinfección de las instalaciones sin animales y hasta que se introducen de nuevo animales.  
Las tareas de limpieza y desinfección deberán anotarse en los correspondientes registros según lo dispuesto en el documento SIGE de cada explotación porcina. En lo que respecta a la desinfección, se deberá registrar al menos los siguientes datos: fecha de utilización, lugar de utilización (nave o módulo), nombre comercial, cantidad, número de lote, proveedor y albarán.  
  
4. Avícola  
Enfermedades objeto de actuación:  
4.1. Salmonelosis  
4.2. Influenza aviar  
4.3. Fiebre del Nilo Occidental  
4.4. Enfermedad de Newcastle.  
4.5. Micoplasmosis aviar, Pullorosis y tifosis aviar  
4.6. Psitacosis o clamidiosis aviar  
  
4.1. Salmonelosis  
a) Se estará a lo dispuesto en los programas nacionales para la vigilancia y control de determinados tipos de Salmonella en ponedoras, broilers, reproductoras y pavos. Asimismo, previa la introducción en todas las explotaciones de animales de las especies Gallus gallus (gallinas) y Meleagris gallopavo (pavo) se efectuará un control de limpieza de instalaciones y utillaje que demuestre la ausencia de Salmonella.  
b) Profilaxis vacunal: en los animales pertenecientes a la especie Gallus gallus las futuras ponedoras y reproductoras se vacunarán frente a las salmonelosis de importancia para la salud pública (Salmonella enteritidis y Salmonella typhimurium) antes de entrar en producción. Por ello, se deberá establecer un plan vacunal, a criterio del veterinario habilitado de la explotación, con un mínimo de tres dosis en fase de recría.  
4.2. Influenza aviar  
Se estará a lo dispuesto en el programa de vigilancia de la influenza aviar en España. El titular de la explotación y/o el veterinario de la explotación comunicara inmediatamente al veterinario oficial la presencia o sospecha de presencia de influenza aviar, y en todo caso que se observen las siguientes situaciones sin aparente justificación: reducción de ingesta de pienso y agua superior al 20 %, reducción de la producción de huevos superior al 5 % durante más de dos días, índice de mortalidad semanal superior a un 3 %, o indicio clínico o lesión post mortem que sugiera presencia de influenza aviar.  
  
4.3. Fiebre del Nilo occidental  
Se estará a lo dispuesto en el programa de vigilancia de Fiebre del Nilo Occidental en España, así como la vigilancia pasiva basada en la notificación de sospechas por parte de ganaderos y veterinarios.  
  
4.4. Enfermedad de Newcastle  
Se realizarán los chequeos en las explotaciones seleccionadas para dar cumplimiento al Programa de vigilancia de la enfermedad de Newcastle en España, así como la vigilancia pasiva basada en la notificación de sospechas por parte de ganaderos y veterinarios.  
  
4.5. Micoplasmosis aviar, pullorosis y tifosis aviar  
Se llevarán a cabo los chequeos establecidos en los programas de vigilancia y control respectivos en aquellas explotaciones autorizadas para el comercio intracomunitario, así como la vigilancia pasiva basada en la notificación de sospechas por parte de ganaderos y veterinarios.  
En caso de confirmarse algún caso sospechoso, se remitirá informe al SVO por parte del veterinario de explotación señalando número de animales susceptibles, con síntomas, animales destruidos y/o sacrificados, así como si se ha procedido a una vacunación preventiva  
  
4.6. Psitacosis o clamidiosis aviar.  
Se realizará una vigilancia pasiva con declaración de los casos que pudieran aparecer tomando las medidas establecidas en el programa de vigilancia y control de psitacosis en España.  
En caso de confirmarse algún caso sospechoso, se remitirá informe al SVO por parte del veterinario de explotación señalando número de animales susceptibles, con síntomas, animales destruidos y/o sacrificados, así como si se ha procedido a una vacunación preventiva.  
  
5. Cunícola  
Enfermedades objeto de actuación:  
5.1. Mixomatosis  
5.2. Enfermedad vírica hemorrágica  
5.3. Micosis  
5.4. Parasitosis  
  
5.1. Mixomatosis y 5.2. Enfermedad vírica hemorrágica  
a) Explotaciones no calificadas o calificadas X2 o H2:  
Se aplicará, al menos, la siguiente pauta vacunal:  
1. Mixomatosis: 2 vacunaciones al año a los reproductores o lo recomendado en prospecto según tipo vacuna.  
2. Enfermedad vírica hemorrágica: 1 vacunación anual a los reproductores.  
b) Explotaciones calificadas como X3/H3:  
Se realizarán chequeos serológicos anuales para detectar la enfermedad con una prevalencia del 5 % y un nivel de confianza del 95 %.  
c) Las explotaciones deberán ser visitadas periódicamente al menos una vez al trimestre.  
d) Si se tiene constancia de evidencia clínica con cualquiera de las dos enfermedades, se procederá a:  
1. La toma de muestras para su posterior análisis laboratorial. En estos casos, la toma de muestras deberá permitir detectar la enfermedad en una explotación con un nivel de confianza del 95 % y una prevalencia esperada del 10 %, aceptando un error máximo de un 5 %. El muestreo deberá realizarse sobre cualquier animal con sintomatología, preferentemente recién fallecido hasta un máximo de 5 animales por explotación y para cada enfermedad.  
2. Se remitirá informe al SVO por parte del veterinario de explotación señalando número de animales susceptibles de enfermar, con síntomas, animales destruidos y/o sacrificados, así como si se ha procedido a una vacunación preventiva alrededor del foco.  
  
5.3. Micosis  
Informe semestral del veterinario de explotación sobre la incidencia.  
  
5.4. Parasitosis  
Una desparasitación anual.  
  
6. Apícola  
Enfermedades objeto de actuación:  
1. Varroasis  
2. Loque americana  
3. Nosemiosis  
3. Aethinosis (Pequeño escarabajo de la colmena Aethina tumida)  
4. Tropilaelapsosis (Tropilaelaps spp)  
5. Vespa velutina  
  
Actuaciones sanitarias para llevar a cabo:  
a) Visita de vigilancia sanitaria, al menos anual en el asentamiento de mayor número de colmenas de las explotaciones, conforme a la normativa vigente para detección de loque americana, varroasis y, en su caso, otras patologías, y muy especialmente las de declaración obligatoria según el Real decreto 526/2014, por el que se establecen la lista de las enfermedades de declaración obligatoria. En aquellas explotaciones con censo inferior a 16 colmenas la visita no será obligatoria sin menos cabo de cumplir el resto de las actuaciones sanitarias.  
b) Un tratamiento obligatorio anual frente a varroasis según lo establecido en el artículo 6.a del Real decreto 608/2006, de 19 de mayo, por el que se establece y regula un programa nacional de lucha y control de las enfermedades de las abejas de la miel. Se realizará preferentemente entre los meses de septiembre y diciembre.  
En caso necesario se podrá realizar un nuevo tratamiento en otras épocas, en cuyo caso deberá efectuarse con las mismas pautas indicadas en el tratamiento obligatorio y previa notificación por parte del apicultor.  
c) Se estará a lo dispuesto en la toma de muestras del programa nacional de vigilancia sobre las pérdidas de colonias de abejas en España por parte de las ADSG apícolas que participen en el programa de ayudas a las ADSG.  
  
7. Acuícola  
Enfermedades objeto de actuación en peces, moluscos y crustáceos:  
· Septicemia hemorrágica viral (SHV)  
· Necrosis hematopoyética infecciosa (NHI)  
· Necrosis hematopoyética epizoótica  
· Anemia Infecciosa del salmón con supresión en la región altamente polimórfica (HPR)  
· Anemia infecciosa del salmón (AIS)  
· Infección por Martelia refringens  
· Infección por Bonamia exitiosa  
· Infección por Perkinsus marinus  
· Infección por Mikrocytos mackini  
· Síndrome de Taura  
· Enfermedad de la cabeza amarilla  
· Infección por Bonamia ostreae   
· Enfermedad de la mancha blanca  
· Enfermedad causada por herpesvirus de la carpa Koi  
Actuaciones zoosanitarias para llevar a cabo:  
a) El titular de explotación será responsable de mantener una vigilancia sobre la salud de los animales, así como del cambio en parámetros normal de producción y/o mortalidad animal y/u otros indicadores que hagan sospechar de alguna de las enfermedades objeto de actuación.  
b) Anualmente, el veterinario de explotación realizará al menos una visita de vigilancia sanitaria y muestreo en su caso, con el fin de detectar un aumento de la mortalidad, así como sintomatología de las enfermedades objeto de actuación u otras emergentes. Esta vigilancia zoosanitaria puede combinarse con otras visitas sanitarias y muestreo necesario para demostrar y mantener estatus de libre de enfermedad de la lista o como parte de un programa de vigilancia o vigilancia a determinadas en su caso.  
c) Dentro de su programa sanitario, incluirán un plan de contingencia, ante la posibilidad de alta mortalidad, o vacío sanitario.  
d) Dispondrán de una guía de buenas prácticas en materia de higiene, y bienestar animal.  
e) Realizarán los chequeos necesarios para el mantenimiento de sus calificaciones sanitarias, en su caso. Tendrá especial importancia la detección de cualquier síntoma compatible con alguna de las enfermedades listadas en el anexo I.A del RD 526/2014, así como las enfermedades incluidas en la lista única de la Organización Mundial de Sanidad Animal.  
  
8. Equina  
Enfermedades objeto de actuación: Se estará a lo dispuesto en el artículo 8 del Real decreto 804/2011, de 10 de junio, por el que se regula la ordenación zootécnica, sanitaria y de bienestar animal de las explotaciones equinas y se establece el plan sanitario equino  
8.1. Enfermedades sujetas al programa sanitario de control oficial  
a) Las enfermedades sujetas al programa sanitario de control oficial son: arteritis viral equina y metritis contagiosa equina.  
b) Se ejecutará el programa de control de acuerdo con lo que recoge el anexo III del RD 804/2011, para dichas enfermedades.  
c) El titular de la explotación ganadera solicitará la calificación sanitaria pertinente al SVO para aquellos caballos reproductores que prestan o utilizan los servicios a terceros de monta natural de paradas o depósitos de sementales y centros de reproducción públicos o privados.  
8.2. Enfermedades sujetas al programa de vigilancia epizootiológica  
Se realizará una vigilancia pasiva con declaración de los casos que pudieran aparecer, salvo en los casos particulares en los cuales se establezca una vigilancia activa en las siguientes enfermedades:  
· Peste equina africana.  
· Encefalitis del oeste del Nilo. Se estará a lo dispuesto en el programa de vigilancia.  
· Durina (Trypanosoma equiperdum).  
· Encefalomielitis equina (todas las variedades, incluida la encefalomielitis equina venezolana).  
· Anemia infecciosa equina.  
· Muermo (infección por Burkholderia mallei).  
· Gripe equina.  
· Piroplasmosis equina.  
· Rinoneumonitis equina.  
· Surra (Trypanosoma evansi).  
  
9. Especies cinegéticas, núcleos zoológicos, centros de reproducción y establecimientos de confinamiento  
a) Para las explotaciones cinegéticas inscritas en el Registro de Explotaciones Ganaderas (REGA) en el tipo reproducción y producción será obligatorio el cumplimiento del presente Plan Anual Zoosanitario en las siguientes equivalencias:  
- Jabalíes: Ganado porcino  
- Conejos silvestres: Ganado cunícola  
- Cérvidos: Ganado bovino carne  
- Cápridos silvestres: Ganado caprinos  
- Óvidos silvestres: Ganado ovino  
- Aves cinegéticas o silvestres, solo a efectos del movimiento  
- Peces: Acuícola  
b) Los titulares de núcleos zoológicos u otras explotaciones de ocio o explotaciones de autoconsumo, con animales de producción de las especies citadas al inicio del presente anexo II o sus equivalentes del punto anterior estarán sujetos a las obligaciones de los programas específicos por enfermedades del presente Plan Anual Zoosanitario para dichas especies.  
c) Controles y toma de muestras previas al movimiento de animales del ámbito de actuación del Real decreto 1082/2009, de 3 de julio:  
1. Se llevarán a cabo en especies cinegéticas los controles y toma de muestras previos al movimiento de animales en explotaciones cinegéticas y núcleos zoológicos según se establece en el artículo 4 del Real decreto 1082/2009, de 3 de julio, por el que se establecen los requisitos de sanidad animal para el movimiento de animales de explotaciones cinegéticas, de acuicultura continental y de núcleos zoológicos, así como de animales de fauna silvestre.  
2. Estarán eximidas de los controles a que hace referencia el párrafo anterior si la explotación cinegética o núcleo zoológico cuenta con un programa de vigilancia sanitaria permanente aprobado por la Sección de Producción y Sanidad Animal de cada provincia con base en lo establecido al artículo 4.2. a) del Real decreto 1082/2009. Este programa en el apartado sanitario recogerá al menos las siguientes actuaciones:  
2.1. Actuaciones de control de las enfermedades referidas en el anexo I del Real decreto 1082/2009 según especie que se trate.  
2.2. En aves: Galliformes, columbiformes y anseriformes (patos y gansos):  
2.2.1. Enfermedad de Newcastle será de aplicación Real decreto 1988/1993, de 12 de noviembre, por el que se establecen medidas para la lucha contra la enfermedad de Newcastle.  
2.2.2. Influenza aviar: Será de aplicación el Real decreto 445/2007, de 3 de abril, por el que se establecen medidas de lucha contra la influenza aviar. Todas las explotaciones realizarán un chequeo anual de 10 muestras serológicas en el periodo de octubre a marzo. Este chequeo no será necesario en caso de que la explotación haya sido seleccionada dentro del programa nacional de control de la Influenza Aviar, pudiendo sustituirse el autocontrol por dicho control oficial.  
2.2.3. Salmonella: Realizarán un autocontrol anual en todas las explotaciones, tomando muestras de heces en el plazo no superior a un mes anterior a la fecha prevista de salida del primer lote de aves para caza o repoblación.  
d) Los establecimientos autorizados de productos reproductivos bovino, porcinos, ovinos, caprinos y equinos desde donde se desplazan productos reproductivos a otros estados miembros deberán cumplir los requisitos zoosanitarios establecidos en la parte III del Reglamento Delegado (UE) 2020/686 de la Comisión, sobre requisitos zoosanitarios aplicables a los desplazamientos de productos reproductivos.  
e) Los establecimientos de confinamiento autorizados deberán mantener las medidas de vigilancia y control señaladas en el anexo I-Parte 9-2 del Reglamento Delegado (UE) 2019/2035, donde se establecen las normas sobre los establecimientos que tengan animales terrestres y las plantas de incubación, y a la trazabilidad de determinados animales terrestres en cautividad y de los huevos para incubar.  
  
10. DISTRIBUCIÓN DE EJECUCIÓN DE ACTUACIONES.  
a) De las actuaciones recogidas en este anexo II, serán ejecutadas por la Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca a través del servicio de Producción y Sanidad Animal, con medios propios:  
1. Las encaminadas a la calificación, mantenimiento y recuperación del estatus sanitario de las explotaciones de bovino, en el marco de los programas nacionales de erradicación de brucelosis, tuberculosis, leucosis y perineumonía bovina.  
2. Las encaminadas a la calificación, mantenimiento y recuperación del estatus sanitario de las explotaciones de caprino, en el marco de los programas nacionales de erradicación de tuberculosis bovina, y el programa de control y erradicación de la tuberculosis caprina en la Comunitat Valenciana.  
3. La vigilancia entomológica y serológica de la lengua azul según programa nacional de vigilancia, control y erradicación de la lengua azul.  
4. Las encaminadas a la confirmación de analíticas positivas, y recuperación del estatus sanitario de las explotaciones de ovino-caprino, en el marco de los programas nacionales de erradicación de brucelosis ovino-caprino.  
5. La vigilancia activa del Programa nacional de vigilancia, control y erradicación de la EEB.  
6. Los chequeos serológicos encaminados a la confirmación de animales positivos aislados o falsos positivos en A3 y A4, frente a la enfermedad de Aujeszky de todas explotaciones de porcino, los chequeos requeridos dentro del plan de control de vacunación de Aujeszky, la confirmación de falsos positivos gB en explotaciones A4.  
7. Los chequeos serológicos y vigilancia activa de movimientos intracomunitarios de entrada de animales en explotaciones de la Comunidad Valenciana que contempla el programa nacional de Vigilancia sanitaria de ganado porcino.  
8. Las incluidas en el programa de vigilancia activa de la influenza aviar y de Newcastle en España.  
9. Las que se pudiesen programar acorde al protocolo nacional de fiebre del Nilo occidental.  
10. En todo caso las que se determinen por el servicio de Producción y Sanidad Animal para la investigación y determinación de enfermedades de declaración obligatoria y aquellas sujetas a programas nacionales o autonómicos de erradicación control o vigilancia.  
11. Controles establecidos en el punto 1.2.3.c) respecto de tuberculosis bovina en explotaciones de reproducción del anexo II.  
b) Quedarán en el ámbito de ejecución de los servicios veterinarios de las ADSG o de los veterinario/as de explotación, en aquellas que no estén integradas en una ADSG, todos los programas con carácter voluntario del punto 11 del presente anexo, y también los siguientes:  
  
1. Ovino-caprino.  
- Las encaminadas a la calificación, mantenimiento del estatus sanitario de las explotaciones de ovino y caprino en el marco de los programas nacionales de erradicación de Brucelosis ovina y caprina.  
- La vigilancia pasiva clínica y la profilaxis vacunal, en su caso, del Programa nacional de lengua azul.  
- Los chequeos del 5 % de entradas a cebaderos procedentes zonas de riesgo por Lengua Azul, según apartado 2.3.d  
- La vigilancia activa y pasiva del Programa Nacional de Vigilancia, Control y Erradicación de la tembladera o scrapie.  
- Todos aquellos chequeos necesarios para poder efectuar movimientos, tanto para vida como, en su caso, para sacrificio, incluidos los movimientos de trashumancia.  
- Vigilancia pasiva de abortos.  
- Control de la tuberculosis caprina para movimientos, previa autorización y con la supervisión de los servicios veterinarios oficiales.  
- Controles Enfermedad Hemorrágica Epizoótica para movimiento establecidos en el punto 2.10 del anexo II.  
  
2. Bovino.  
- Todos aquellos chequeos necesarios para poder efectuar movimientos, tanto para vida como, en su caso, para sacrificio, incluidos los movimientos de trashumancia.  
- Control serológico frente a Brucelosis, para movimientos.  
- Control de tuberculosis para movimientos, previa autorización y con la supervisión de los SVO.  
- Profilaxis vacunal frente a lengua azul, de acuerdo con la legislación vigente en cada momento.  
- La vigilancia pasiva del Programa nacional de vigilancia, control y erradicación de la EEB.  
- Vigilancia pasiva de abortos  
- Controles establecidos en el punto 1.2.3.d) respecto de tuberculosis bovina en cebaderos del anexo II.  
- Controles establecidos en el punto 1.3.d) respecto de lengua azul del anexo II  
- Controles establecidos en el punto 1.8 respecto de enfermedad hemorrágica epizoótica del anexo II.  
  
3. Porcino.  
- Los chequeos serológicos frente a la enfermedad de Aujeszky en todas las explotaciones y centros de inseminación artificial para el mantenimiento de calificación sanitario y para la las que estén en vías de obtención de calificación.  
- La profilaxis vacunal frente a la enfermedad de Aujeszky, en todo tipo de explotaciones sujetas a vacunación.  
- Todos aquellos chequeos necesarios para poder efectuar los movimientos, tanto para vida como, en su caso, para sacrificio.  
  
4. Avicultura.  
- Aquellas actuaciones que así esté establecido en el programa nacional para la vigilancia y control de determinados tipos de salmonella en ponedoras, broilers, reproductoras de gallinas y pavos.  
- Los chequeos requeridos frente a micoplasmosis aviar, pullorosis y tifosis aviar en explotaciones que realicen movimientos intracomunitarios.  
- Las actuaciones en aves de explotaciones cinegéticas del apartado 9.c.  
  
5. Resto de especies  
La ejecución de aquellas actuaciones recogidas en el presente anexo para especies acuícolas, cunícolas, apícolas, equino o sus equivalentes en núcleos zoológicos y granjas cinegéticas, o aquellos programas sanitarios oficialmente autorizados por la Sección de Producción y Sanidad Animal provincial o el Servicio de Producción y Sanidad Animal que así lo expresen recaerán en los servicios veterinarios de las ADSG o de los veterinario/as de explotación, en el caso que no estén integradas las explotaciones en una ADSG.  
  
11. Programas voluntarios  
11.1. Tuberculosis caprina carne. Conforme a las bases establecidas en la Orden 4/2019, de 26 de septiembre, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se establece el programa de control y erradicación de la tuberculosis caprina en la Comunitat Valenciana. Este programa quedará supeditado a autorización expresa para cada explotación tras valorar su situación sanitaria.  
11.2. Agalaxia contagiosa. Conforme a las bases establecidas en Programa nacional voluntario de vigilancia, control y erradicación de la agalaxia contagiosa ovina y caprina 2021-2023.  
11.3. Rinotraqueítis infecciosa bovina. Conforme a las bases establecidas en Real decreto 554/2019, de 27 de septiembre, por el que se establecen las bases de las actuaciones de prevención, control y erradicación de la rinotraqueítis infecciosa bovina y se establece un programa nacional voluntario de lucha contra dicha enfermedad.  
11.4 Podrán ser presentados por las ADSG para su aprobación bajo criterios técnicos, sanitarios y de bienestar animal por el Servicio de Producción y Sanidad Animal a propuesta de la Sección de Producción y Sanidad Animal de cada provincia, los programas para el control de las enfermedades que se relacionan, con el contenido mínimo que se indica a continuación:  
a. Paratuberculosis ovino caprino  
b. Paratuberculosis bovina  
c. Diarrea vírica bovina (BVD)  
d. Neosporosis bovina  
e. Síndrome respiratorio y reproductivo porcino (PRRS)  
Estos programas voluntarios deberán contemplar al menos:  
· Objeto del programa, duración y animales afectados de las explotaciones ganaderas Dirección técnica del programa, que incluirá al menos a un veterinario.  
· Pautas generales de actuación y manejo.  
· Pruebas diagnósticas, técnicas empleadas, número de muestras y periodicidad de muestreo.  
· Vacunación en su caso.  
· Evaluación periódica de resultados, actuaciones y compromisos tras obtención de estos.  
· Descripción general de costes y beneficios, con presupuesto económico anual.  
  
  
Anexo III  
Condiciones de la toma de muestras para pruebas diagnósticas   
y su remisión a la UASA y/o laboratorios autorizados  
  
Los veterinarios encargados de la realización de las tomas de muestras y pruebas diagnósticas en el marco de ejecución del Plan anual zoosanitario cumplirán lo siguiente:  
a) En sus actuaciones en las explotaciones ganaderas observarán las normas de bioseguridad necesarias.  
b) Cumplimentarán en su totalidad la hoja de toma de muestras preceptiva, haciendo uso de las etiquetas de código de barras que proporcione la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica cuando se destinen a la UASA, haciendo entrega de un ejemplar a cada uno de los destinatarios que se indican en cada una de las copias del impreso. Para la correcta cumplimentación de la Hoja de toma de muestras, se estará a lo dispuesto en el anexo XV.  
c) Comunicarán al Servicio Veterinario Oficial comarcal las dificultades o incidencias que hallen en el cumplimiento del Plan anual zoosanitario, en especial la ausencia de identificación individual en un plazo inferior a tres días naturales.  
d) Se asegurarán de la identificación individual de aquellos animales en que sea preceptivo.  
e) En el caso de ovino-caprino, de cada animal que se identifique, se indicará en la hoja de campo si se trata de una nueva identificación por sustitución de un microchip deteriorado o ausente, en este caso debe anotarse «RC» e indicar el número de microchip que se ha sustituido si fuera el caso. Los veterinarios actuantes cotejarán los animales presentes en la base de datos oficial de ganado ovino caprino con los animales presentes en la explotación y se comunicará la diferencia a la Sección de Producción y Sanidad Animal de los servicios territoriales en el plazo máximo de 7 días naturales y de 3 días naturales si se observaran irregularidades en la identificación  
f) Las hojas de campo se enviarán en un plazo no superior a 7 días naturales a los servicios veterinarios comarcales.  
g) En el caso de porcino, se indicará en la hoja de campo, para las reproductoras la identificación individual y el número de partos. Para el cebo la edad en semanas y se enviarán en un plazo no superior a 7 días naturales a los servicios veterinarios comarcales.  
h) En el caso de bovino, los veterinarios actuantes cotejarán los animales presentes en la base de datos oficial de ganado vacuno con los animales presentes en la explotación y se comunicará la diferencia a la Sección de Producción y Sanidad Animal de los servicios territoriales en el plazo máximo de 7 días naturales y de 3 días naturales si se observaran irregularidades en la identificación.  
i) Los veterinarios actuantes en las pruebas de intradermotuberculinización remitirán las hojas de campo en un plazo no mayor de 7 días naturales, y si hay animales positivos o sospechosos en un plazo no mayor de 3 días naturales a la Sección de Producción y Sanidad Animal de las direcciones territoriales. Los bovinos diagnosticados como positivos o dudosos se marcarán mediante transpondedor electrónico y se fotografiarán en formato digital, la fotografía comprenderá como mínimo la cabeza del animal positivo o dudoso de manera que se puedan leer las marcas auriculares y, en su caso, una lateral donde se pueda apreciar la marca a fuego o cualquier otra particularidad que sea destacable en el animal. Los archivos de las fotografías se remitirán al servicio veterinario oficial comarcal por correo electrónico. En el anexo XIII figura el listado de correos electrónicos de las oficinas comarcales agrarias. En el caso de los caprinos positivos o dudosos si no dispusieran de identificación electrónica se identificarán con microchips aplicados en las tablas del cuello y se les colocará un crotal auricular de color diferente al de la marca oficial, para poder diferenciarlo de ella.  
  
j) Identificarán mediante numeración cada uno de los tubos de sangrado, en el caso de diagnóstico individual.  
k) Manejarán las muestras de forma que se produzca un desuerado correcto, en su caso.  
l) Mantendrán las muestras en adecuadas condiciones de conservación.  
m) Remitirán las muestras, manteniendo la cadena de frío, a la UASA, en el caso de Valencia y a las Direcciones Territoriales en el caso de Castellón y Alicante, o a laboratorios autorizados por la autoridad competente o a los laboratorios nacionales de referencia según las instrucciones recibidas en su caso. En el caso de los laboratorios autorizados remitirán en fichero electrónico los resultados de los análisis para su carga en la aplicación ASA.  
n) El tiempo de entrega a la UASA o direcciones territoriales desde la toma de muestras, será de 2 días naturales, ampliables a 4 naturales si las condiciones de conservación son óptimas. La recepción de muestras de la UASA controlará el periodo de tiempo transcurrido entre la toma de muestras y la entrada en sus dependencias y comunicará al Servicio de Producción y Sanidad Animal las irregularidades observadas. Cuando la UASA detecte un índice de hemólisis superior al 5 % sin causa achacable al material de toma de muestra, podrá rechazar el envío, notificando este hecho con carácter inmediato al veterinario y a las direcciones correspondientes.  
o) Si en el proceso de extracción de muestras el veterinario actuante observase la presencia de animales con sintomatología clínica de enfermedad de declaración obligatoria, anotará el número de identificación del animal afectado y lo pondrá en conocimiento inmediato del servicio veterinario oficial comarcal correspondiente.  
p) En el caso de las muestras para diagnóstico de encefalopatías espongiformes transmisibles que han de ser tomadas por los veterinarios de explotación o de agrupación de defensa sanitaria en la propia explotación, serán remitidas en recipientes estancos, en el plazo más breve posible a la UASA, respetando la cadena de frío. La toma de muestras deberá seguir el protocolo establecido por el Plan de control de encefalopatías espongiformes transmisibles y la muestra consistirá en el tronco encefálico incluyendo cerebelo, procedente de animales con edad superior a 18 meses correctamente identificados, rechazándose en caso contrario.  
q) Las muestras tomadas por veterinarios oficiales y habilitados en el contexto de los programas nacionales de salmonella se utilizarán los modelos de hojas de tomas de muestras especificados en los respectivos programas nacionales. En el caso de que las analíticas y la grabación de los datos en soporte oficial se realice en laboratorios autorizados, podrán utilizarse otros modelos de hojas de toma de muestras siempre que recojan la misma información obligatoria que incluyen las específicas del correspondiente programa nacional.  
r) Las muestras y la documentación adjunta que se presente en la UASA o laboratorios autorizados que no cumplan los requisitos del presente anexo no serán consideradas validas a efectos del cumplimiento del presente plan anual zoosanitario y se podrán rechazar con aviso fehaciente a la persona que realice la entrada de estas al laboratorio.  
  
  
Anexo IV  
Remisión de información epidemiológica  
  
a) Los servicios veterinarios encargados de la dirección técnica de la explotación o de la ADSG comunicarán, durante la primera quincena de los meses de enero, abril, julio y octubre, para cada una de las explotaciones, los datos de vacunaciones, visitas y actuaciones obligatorias para la especie, en formato de fichero informático, referidos al trimestre anterior. Para la especie porcina la comunicación se efectuará cuatrimestralmente, en la primera quincena de febrero, junio y octubre. Para la especie avícola la comunicación se efectuará durante los meses de enero, abril, julio y la primera quincena de octubre.  
b) Los veterinarios que actúen en el marco de una o varias agrupaciones de defensa sanitaria además de comunicar los números de registro de las explotaciones indicarán la ADSG de pertenencia de estas. En el caso de veterinarios de explotación al margen de agrupación de defensa sanitaria solo comunicarán el número de registro de la explotación.  
En el caso de la especie apícola, la comunicación del tratamiento obligatorio anual considerado como válido, se efectuará durante el mes de enero y hará referencia a los 12 meses anteriores, incluyendo los tratamientos hechos, si es el caso excepcional, en el mes de enero, para los ficheros de otras actuaciones PAZ y mortalidad, sin menoscabo de las posibles comunicaciones por actuaciones realizadas para justificar ayudas a las agrupaciones de defensa sanitaria.  
Para todas las especies, a excepción de las especies avícolas, los campos y formato en que se producirá esta comunicación son los que se indican en los anexos VI, VII, VIII de la presente resolución.  
c) En el caso de explotaciones avícolas la información podrá gestionarse a través de la Asociación Avícola Valenciana y el Centro de Calidad Avícola y Alimentación Animal de la Comunitat Valenciana mediante el envío de ficheros electrónicos que contengan la información contenida en los anexos VI bis, IX, X y XI.  
d) La comunicación se efectuará mediante fichero adjunto a correo electrónico, enviado a la dirección plan\_zoosanitario@gva.es, desde donde se enviará un mensaje de confirmación de la recepción del correo. Si el fichero está correcto se cargará en la base de datos REGA, y en caso contrario será rechazado. El fichero rechazado y el mensaje de error serán devueltos al veterinario emisor para que corrija el fichero y lo vuelva a enviar. Solo el fichero correcto tendrá validez a efectos del cumplimiento de estas obligaciones.  
e) Se cumplimentarán todos los campos de los ficheros salvo para el caso de explotaciones que permanezcan sin censo durante un trimestre completo. En tal caso se indicará remitiendo un fichero de mortalidad donde se especificará además del número de explotación el trimestre del que se trata con el primer día de cada trimestre como fecha ficticia (01/01/20xx para el primer trimestre, 01/04/20xx para el segundo, 01/07/20xx para el tercero y 01/10/20xx para el cuarto) y el código 999 como porcentaje de mortalidad para reconocerla como sin censo ese trimestre.  
  
  
  
Anexo V  
Remisión de información de laboratorio  
  
a) Los laboratorios autorizados para el procesado de muestras relativas a las enfermedades contenidas en este PAZ, deberán remitir la información especificada en el anexo XIV con el formato que se concreta en ese mismo anexo, al menos con periodicidad mensual. La comunicación se efectuará mediante fichero adjunto a correo electrónico, enviado a la dirección plan\_zoosanitario@gva.es, desde donde se enviará un mensaje de confirmación de la recepción del correo. Si el fichero está correcto se cargará en la base de datos REGA, y en caso contrario será rechazado. El fichero rechazado y el mensaje de error serán devueltos al laboratorio emisor para que corrija el fichero y lo vuelva a enviar. Solo el fichero correcto tendrá validez a efectos del cumplimiento de estas obligaciones.  
b) El plazo para la remisión de la información será como máximo de 72 horas después de la validación de la analítica en el caso de resultados positivos. En la especie avícola y dentro del marco de los programas nacionales de control de Salmonella, con carácter previo a la entrada de los animales en la explotación, deberán de remitirse los resultados de las pruebas de verificación de la eficacia de la limpieza y desinfección, por correo electrónico a la dirección de la oficina comarcal correspondiente de acuerdo con el anexo XIII solo en los casos con antecedentes positivos en los últimos seis meses. A estos efectos deberán estar grabados y actualizados en el REMO avícola todos los movimientos.  
c) Cuando la muestra se envíe a un laboratorio autorizado ubicado en otra comunidad autónoma, el veterinario clínico que haya realizado la toma de muestra informará al laboratorio de la obligación del cumplimiento del envío del fichero electrónico referido en el punto a) del presente anexo.  
  
  
Anexo VI  
Descripción fichero vacunaciones realizadas según PAZ  
  
El formato del fichero a enviar, por los servicios veterinarios encargados de la dirección técnica de la explotación o de la ADSG, a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica con la información de las vacunaciones efectuadas se ajustará a la siguiente descripción.  
El fichero en formato CSV lo remitirán periódicamente, y el nombre del mismo deberá contener las letras VAC, el NIF del veterinario de explotación o el CIF de la ADSG que comunica las vacunaciones, el número de trimestre (en dos dígitos) y año de ejecución (en cuatro dígitos). El nombre del fichero quedaría como sigue: VAC\_nif/cif\_tt\_aaaa.csv (siendo tt el número de trimestre y aaaa el año de ejecución)  
El fichero contendrá los siguientes campos, en cada línea, separados por punto y coma.  
1. Explotación [obligatorio]: El formato de la explotación consta de 14 posiciones que se estructuran  
como sigue:  
· Posiciones 1-2: Corresponden al país (para España: ES)  
· Posiciones 3-4: Código INE de provincia (ejemplo: 46)  
· Posiciones 5-7: Código INE del municipio (ejemplo: 001)  
· Posiciones 8-14: Número asignado a la explotación dentro del municipio  
2. Especie [obligatorio]: según la tabla de códigos tabla SP del anexo XII.  
3. Categoría de animales vacunados [obligatorio]: codificada según la tabla CAT\_VAC del anexo XII.  
4. Enfermedad/vacuna [obligatorio]: codificada según la tabla de códigos ENF\_VAC del anexo XII.  
5. Fecha de la vacunación [obligatorio]: formato dd/mm/aaaa.  
6. Núm. de animales vacunados [obligatorio]: número entero de animales vacunados en la categoría indicada.  
7. Tipo de vacuna [obligatorio]: codificado según la tabla TIPO\_VAC del anexo XII.  
8. Lote [obligatorio]: texto libre de un máximo de 14. Este campo no puede ser Nulo.  
9. Marca comercial [obligatorio]: codificada según la tabla MARCA\_VAC del anexo XII.  
  
Anexo VI Bis  
Descripción fichero vacunaciones individuales  
  
El formato del fichero a enviar a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica con la información de las vacunaciones individuales efectuadas se ajustará a lo detallado en este anexo.  
El nombre del fichero constará de 25 posiciones que se estructuran como sigue:  
- Posiciones 1-6: Código del fichero, es un valor fijo «RIIVAC»  
- Posición 7: Separador «\_»  
- Posiciones 8-16: NIF o CIF de la ADSG o del veterinario de explotación.  
- Posición 17: Separador «\_»  
- Posiciones 18-25: Fecha de generación del fichero comenzando por el año con 4 dígitos, seguido del mes y por último el día.  
El nombre del fichero quedaría de la siguiente manera: RIIVAC\_00000000T\_AAAAMMDD.csv (siendo AAAA el año de ejecución, MM el mes y DD el día).  
El fichero contendrá una línea por cada animal vacunado, siendo posible, en los casos necesarios, comunicar hasta dos vacunaciones para el mismo animal en la misma línea.  
Cada campo debe ir separado del anterior con un punto y coma (;). Entre ellos, no debe haber espacios en blanco, y el orden de los mismos debe ser exactamente el indicado en este anexo.  
Si el contenido de un dato es nulo y no es obligatorio, se dejará vacío, de esta forma en el fichero aparecerán dos punto y coma (;) seguidos.  
En el caso de que solo se quiera comunicar una vacunación en un animal, se rellenarán los campos del 1 al 7 ambos incluidos, los campos 8 a 11 se enviarán nulos.  
En caso de que se quieran comunicar dos vacunaciones para el mismo animal, se rellenarán los campos del 1 al 11 ambos incluidos.  
El fichero contendrá los siguientes campos:  
1. Explotación [obligatorio]: El formato de la explotación consta de 14 posiciones que se estructuran como sigue:  
- Posiciones 1-2: Corresponden al país (para España: ES)  
- Posiciones 3-4: Código INE de provincia (ejemplo: 03)  
- Posiciones 5-7: Código INE del municipio (ejemplo: 001)  
- Posiciones 8-14: Número asignado a la explotación dentro del municipio (ejemplo: 0000001)  
2. Especie [obligatorio]: según la tabla de códigos tabla SP del anexo XII.  
3. Código RIIA del animal vacunado [Obligatorio]: tamaño exacto de 14 dígitos.  
En el caso del bovino, se ha de comunicar el código de las marcas auriculares de identificación tal y como se describen en el artículo 5 del Real decreto 1980/1998, de 18 de septiembre, por el que se establece un sistema de identificación y registro de los animales de la especie bovina. Ejemplo «ES001700000001».  
En el caso del ovino-caprino, se ha de comunicar el código de las marcas auriculares tal y como se describen en el artículo 4, punto 4 del Real decreto 685/2013, de 16 de septiembre, por el que se establece un sistema de identificación y registro de los animales de las especies ovina y caprina. Ejemplo «ES170000000001».  
4. Fecha de la primera vacunación [obligatorio]: formato dd/mm/aaaa.  
5. Lote de la primera vacunación [obligatorio]: lote de la primera vacuna.  
6. Enfermedad objeto de primera vacunación [obligatorio]: campo de 2 dígitos cuyos valores permitidos son los siguientes: 30, rinotraqueítis infecciosa bovina y 98, paratuberculosis.  
7. Marca de vacuna utilizada [obligatorio]: codificada según la tabla marca\_vac del anexo XII.  
8. Fecha de la revacunación [obligatorio]: formato dd/mm/aaaa.  
9. Lote de la revacunación [obligatorio]: Campo de texto libre.  
10. Enfermedad objeto de revacunación [obligatorio]: campo de 2 dígitos cuyos valores permitidos son los siguientes: 30, rinotraqueítis infecciosa bovina y 98, paratuberculosis.  
11. Marca de vacuna utilizada [obligatorio]: codificada según la tabla marca\_vac del anexo XII.  
  
Anexo VII  
Descripción fichero otras actuaciones PAZ (especies no avícolas)  
  
El formato del fichero a enviar por los servicios veterinarios encargados de la dirección técnica de la explotación o de la ADSG a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, con la información de las tomas de muestras efectuadas en las explotaciones de todas las especies, a excepción de las avícolas, se ajustará a la siguiente descripción:  
El fichero en formato CSV, lo remitirán periódicamente, y el nombre del mismo deberá contener las letras PAZ, el NIF del veterinario de explotación o el CIF de la ADSG que comunica las actuaciones, el número de trimestre (en dos dígitos) y año de ejecución (en cuatro dígitos). El nombre del fichero quedaría como sigue: PAZ\_nif/cif\_tt\_aaaa.csv (siendo tt el número de trimestre y aaaa el año de ejecución)  
El fichero contendrá los siguientes campos, en cada línea, separados por punto y coma.  
La primera línea debe incluir el NIF/CIF; nombre del veterinario responsable; núm. teléfono; e-mail; y fax. Separados por punto y coma.  
  
A continuación, las líneas de datos como siguen:  
1. Explotación [obligatorio]: El formato de la explotación consta de 14 posiciones que se estructuran como sigue:  
· Posiciones 1-2: Corresponden al país (para España: ES)  
· Posiciones 3-4: Código INE de provincia (ejemplo: 46)  
· Posiciones 5-7: Código INE del municipio (ejemplo: 001)  
· Posiciones 8-14: Número asignado a la explotación dentro del municipio  
2. Especie [obligatorio]: según la tabla de códigos tabla sp del anexo XII.  
3. Fecha de la toma de muestras [obligatorio], formato dd/mm/aaaa.  
4. Tipo de animales muestreados [obligatorio], referente a los rangos establecidos en el PAZ, en el anexo XII tabla de códigos tipo\_paz  
5. Tipo de muestra [obligatorio], según la tabla de códigos muestra\_paz del anexo XII.  
6. Grupo de enfermedades [obligatorio], enfermedades para las que se toman las muestras, codificadas según la tabla de códigos enf\_paz del anexo XII.  
7. Núm. de animales muestreados [obligatorio], número entero con el total de animales muestreados de la categoría indicada.  
  
  
  
Anexo VIII  
Descripción fichero visitas PAZ y mortalidad (especies no avícolas)  
  
El formato del fichero a enviar por los servicios veterinarios encargados de la dirección técnica de la explotación o de la ADSG a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica con la información de las fechas de visita realizadas y el porcentaje de mortalidad global desde la última visita en explotaciones no avícolas, se ajustará a la siguiente descripción:  
El fichero, en formato CSV, lo remitirán trimestralmente (a excepción de la apicultura que será anual), y el nombre del mismo deberá contener las letras MOR, el NIF del veterinario de explotación o el CIF de la ADSG, el número de trimestre (dos dígitos) y año de ejecución (cuatro dígitos). El nombre del fichero quedaría como sigue: MOR\_nif/cif\_tt\_aaaa.csv. (siendo tt el número de trimestre y aaaa el año de ejecución)  
El fichero contendrá los siguientes campos, en cada línea, separados por punto y coma.  
1. Explotación [obligatorio]: El formato de la explotación consta de 14 posiciones que se estructuran como sigue:  
· Posiciones 1-2: Corresponden al país (para España: ES)  
· Posiciones 3-4: Código INE de provincia (ejemplo: 46)  
· Posiciones 5-7: Código INE del municipio (ejemplo: 001)  
· Posiciones 8-14: Número asignado a la explotación dentro del municipio  
2. Especie [obligatorio]: según la tabla de códigos tabla sp del anexo XII.  
3. Fecha de la visita [obligatorio], formato dd/mm/aaaa.  
4. Mortalidad [obligatorio]: campo numérico entero, expresado en porcentaje de animales muertos en la explotación respecto al censo total medio cada tres meses.  
  
  
Anexo IX  
Descripción fichero otras actuaciones PAZ (especies avícolas)  
  
El formato del fichero a enviar por los servicios veterinarios encargados de la dirección técnica de la explotación a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, con la información de las tomas de muestras por nave efectuadas en las explotaciones avícolas, se ajustará a la siguiente descripción:  
El fichero en formato CSV, lo remitirán periódicamente, y el nombre del mismo deberá contener las letras PAZAV, el NIF del veterinario de explotación o el CIF de la ADSG que comunica las actuaciones, el número de trimestre (en dos dígitos) y año de ejecución (en cuatro dígitos). El nombre del fichero quedaría como sigue: PAZAV\_nif/cif\_tt\_aaaa.csv (siendo tt el número de trimestre y aaaa el año de ejecución)  
El fichero contendrá los siguientes campos, en cada línea, separados por punto y coma.  
La primera línea debe incluir el NIF/CIF; NOMBRE del veterinario responsable; Núm. TELEFONO; E-MAIL; y FAX. Separados por punto y coma.  
A continuación, las líneas de datos como siguen:  
1. Explotación [obligatorio]: El formato de la explotación consta de 14 posiciones que se estructuran como sigue:  
· Posiciones 1-2: Corresponden al país (para España: ES)  
· Posiciones 3-4: Código INE de provincia (ejemplo: 46)  
· Posiciones 5-7: Código INE del municipio (ejemplo: 001)  
· Posiciones 8-14: Número asignado a la explotación dentro del municipio  
2. Especie [obligatorio]: según la tabla de códigos tabla sp del anexo XII.  
3. Fecha de la toma de muestras [obligatorio], formato dd/mm/aaaa.  
4. Tipo de animales muestreados [obligatorio], referente a los rangos establecidos en el PAZ, en el anexo XII tabla de códigos tipo\_paz  
5. Tipo de muestra [obligatorio], según la tabla de códigos muestra\_paz del anexo XII.  
6. Grupo de enfermedades [obligatorio], enfermedades para las que se toman las muestras, codificadas según la tabla de códigos enf\_paz del anexo XII.  
7. Nave [obligatorio]: campo de texto de longitud fija (1): letra mayúscula de la nave/manada muestreada (ejemplo: A, B, C,...).  
8. Núm. de animales muestreados [obligatorio], número entero con el total de animales muestreados de la categoría indicada.  
  
  
Anexo X  
Descripción fichero visitas PAZ y mortalidad (especies avícolas)  
  
El formato del fichero a enviar por los servicios veterinarios encargados de la dirección técnica de la explotación a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, con la información de las fechas de visita realizadas y el porcentaje de mortalidad por nave en explotaciones avícolas, se ajustará a la siguiente descripción:  
El fichero en formato CSV, lo remitirán trimestralmente, y el nombre del mismo deberá contener las letras MORAV, el NIF del veterinario de explotación o el CIF de la ADSG, el número de trimestre (dos dígitos) y año de ejecución (cuatro dígitos). El nombre del fichero quedaría como sigue: MORAV\_nif/cif\_tt\_aaaa.csv (siendo tt el número de trimestre y aaaa el año de ejecución)  
El fichero contendrá los siguientes campos, en cada línea, separados por punto y coma:  
1. Explotación [obligatorio]: El formato de la explotación consta de 14 posiciones que se estructuran  
como sigue:  
· Posiciones 1-2: Corresponden al país (para España: ES)  
· Posiciones 3-4: Código INE de provincia (ejemplo: 46)  
· Posiciones 5-7: Código INE del municipio (ejemplo: 001)  
· Posiciones 8-14: Número asignado a la explotación dentro del municipio  
2. Especie [obligatorio]: según la tabla de códigos tabla SP del anexo XII.  
3. Fecha de la visita [obligatorio], formato dd/mm/aaaa.  
4. Nave [obligatorio]: campo de texto de longitud fija (1): letra mayúscula de la nave/manada muestreada (ejemplo: A, B, C,...).  
5. Mortalidad [obligatorio]: campo numérico, con hasta 2 decimales (el separador de decimales será una coma (,), expresado en porcentaje de animales muertos respecto al censo total medio cada tres meses, en todas las explotaciones excepto las de avicultura de carne, donde expresará:  
a) Pollos de engorde: porcentaje de animales muertos en la explotación de la manada finalizada en alguno de los tres meses que comprende el trimestre.  
b) Pavos de engorde: porcentaje de animales muertos en la explotación de la manada finalizada en alguno de los tres meses que comprende el trimestre.  
En caso de que en ese trimestre no se haya finalizado ninguna manada se reflejará como 888.  
  
  
Anexo XI  
Descripción fichero vacunaciones realizadas en explotaciones  
 de otras comunidades autónomas (especies avícolas)  
  
El formato del fichero a enviar por los servicios veterinarios encargados de la dirección técnica de la explotación a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica con la información de las vacunaciones efectuadas en explotaciones de otras CCAA en aves cuyo destino sea la Comunitat Valenciana, se ajustará a la siguiente descripción:  
El fichero en formato CSV, lo remitirán trimestralmente, y el nombre del mismo deberá contener las letras VACFC, el NIF del veterinario de explotación (podrá sustituirse por el CIF de la asociación para proceder a la carga de todas estas vacunas trimestrales en un fichero único), el número de trimestre (dos dígitos) y año de ejecución (cuatro dígitos). El nombre del fichero quedaría como sigue: VACFC\_nif/cif\_tt\_aaaa.csv (siendo tt el número de trimestre y aaaa el año de ejecución)  
El fichero contendrá los siguientes campos, en cada línea, separados por punto y coma.  
1. Explotación de recepción de los animales en la Comunidat Valenciana [obligatorio]: El formato de la explotación consta de 14 posiciones que se estructuran como sigue:  
- Posiciones 1-2: Corresponden al país (para España: ES)  
- Posiciones 3-4: Código INE de provincia (ejemplo: 46)  
- Posiciones 5-7: Código INE del municipio (ejemplo: 001)  
- Posiciones 8-14: Número asignado a la explotación dentro del municipio.  
2. Especie [obligatorio]: según la tabla de códigos tabla sp del anexo XII.  
3. Categoría de animales vacunados [obligatorio]: codificada según la tabla cat\_vac del anexo XII.  
4. Enfermedad/vacuna [obligatorio]: codificada según la tabla de códigos enf\_vac del anexo XII.  
5. Fecha de la vacunación [obligatorio]: formato dd/mm/aaaa.  
6. Núm. de animales vacunados [obligatorio]: número entero de animales vacunados en la categoría indicada.  
7. Tipo de vacuna [obligatorio]: codificado según la tabla tipo\_vac del anexo XII.  
8. Lote [obligatorio]: texto libre de un máximo de 14. Este campo no puede ser Nulo.  
9. Marca comercial [obligatorio]: codificada según la tabla marca\_vac del anexo XII.  
10. Explotación de vacunación de los animales en otra CCAA [obligatorio]: El formato de la explotación consta de 14 posiciones que se estructuran como sigue:  
- Posiciones 1-2: Corresponden al país (para España: ES)  
- Posiciones 3-4: Código INE de provincia (ejemplo: 46)  
- Posiciones 5-7: Código INE del municipio (ejemplo: 001)  
- Posiciones 8-14: Número asignado a la explotación dentro del municipio.  
Anexo XII  
Tablas de codificación para ficheros de carga  
  
Tabla sp  
  
Cód. especie Especie  
01 Bóvidos  
02 Cerdos  
03 Ovino  
04 Caprino  
05 Équidos  
06 Gallinas  
07 Pavos  
08 Pintadas  
09 Patos  
10 Ocas  
11 Codornices  
12 Palomas  
13 Faisanes  
14 Perdices  
15 Avestruz  
16 Conejos  
17 Liebres  
18 Abejas  
19 Visón  
20 Zorro rojo  
21 Nutria  
22 Chinchilla  
23 Ciervos  
24 Corzos  
25 Gamos  
26 Jabalíes  
27 Caracoles  
28 Ranas  
62 Cabra montés  
71 Llamas  
82 Muflones  
88 Dromedarios  
94 Camellos  
147 Abejorros (bombus terrestris)  
  
  
  
Tabla sp acuicultura  
  
Cód. especie Especie  
29 Dorada (sparus aurata)  
30 Lubina o robalo (dicentrarchus labrax)  
31 Rodaballo (scophtalmus maximus)  
32 Salmón del atlántico (salmo salar)  
33 Atunes (thunnus spp.)  
34 Anguila (anguilla anguilla)  
35 Tilapias (oreochromis spp.)  
36 Camarón (palaemon serratus)  
37 Langostino tigre (penaeus japonicus)  
38 Cangrejo de las marismas (procambarus clarkii)  
39 Cangrejo de california (pacifastacus leniusculus)  
40 Trucha común (salmo trutta)  
41 Tenca (tinca tinca)  
42 Esturión (acipenser sturio)  
43 Carpa común (cyprinus carpio carpio)  
44 Mejillón atlántico (mytilus edulis)  
45 Almeja fina (ruditapes decussatus)  
46 Ostra (ostrea edulis)  
47 Berberecho (cerastoderma edule)  
54 Pez de limón (seriola dumerili)  
55 Zamburiña (chlamys varia)  
56 Baila (dicentrarchus punctatus)  
57 Corvina (argyrosomus regius)  
58 Sargo (diplodus sargus)  
59 Vieira o venera (pecten maximus)  
61 Almeja japonesa (ruditapes philippinarum)  
64 Breca (pagellus erythrinus)  
65 Burro o roncador (plectorhinchus mediterraneus)  
83 Lenguado europeo (solea solea, s. Vulgaris)  
84 Coquina (donax trunculus)  
85 Chirla (chamelea gallina)  
86 Pulpo (octopus vulgaris)  
89 Mugil (mugil cephalus)  
90 Clóchina/mejillón del mediterráneo  
91 Abadejo (pollachius pollachius)  
92 Besugo (pagellus bogaraveo)  
100 Dentón o dentón europeo (dentex dentex)  
101 Especies de estero  
102 Langostino mediterráneo (penaeus kerathurus)  
103 Lenguado senegalés (solea senegalensis)  
104 Mújoles (mugil spp.)  
105 Mero (epinephelus marginatus)  
106 Mojarra (diplodus vulgaris)  
107 Morragute (liza ramada)  
108 Ostión u ostra japonesa (crassostrea gigas)  
109 Pargo (pagrus pagrus)  
110 Salema (sarpa salpa)  
111 Salmón real (oncorhychus tshawytscha)  
112 Sargo picudo (diplodus puntazzo)  
113 Urta (pagrus auriga)  
114 Escupiña grabada (venus verrucosa)  
115 Navaja (ensis arcuatus)  
116 Pectínidos (peines spp.)  
117 Volandeira (aequipecten opercularis)  
118 Cangrejo autóctono (austropotamobius pallipes)  
119 Crustáceos ornamentales  
120 Moluscos ornamentales  
121 Camarón (palaemonetes varians)  
122 Cherna (polyprion americanus)  
123 Esturión del adriático (acipenser naccarii)  
124 Esturión siberiano (acipenser baerii)  
125 Trucha arco iris (oncorhynchus mykiss)  
126 Carpa real (cyprinus carpio royal)  
127 Acedía (dicologlossa cuneata)  
128 Medregal limón (seriola rivoliana)  
129 Medregal listado (seriola fasciata)  
130 Medregal de guinea (seriola carpenteri)  
131 Mejillón canario (perna perna)  
132 Salmón del danubio (hucho hucho)  
133 Langostino blanco (litopenaeus vannamei)  
134 Cangrejo verde o coñeta (carcinus maenas)  
135 Pejerrey mediterráneo (atherina boyeri)  
136 Fúndulus (fundulus heteroclitus)  
137 Esturión estrellado (acipenser stellatus)   
138 Esturión ruso (acipenser gueldenstaedti)  
139 Beluga (huso huso)  
140 Sardina (sardina pilchardus)  
141 Choco o sepia (sepia officinalis)  
142 Cobia (rachycentron canadum)  
143 Lamprea (petromyzun marinus)  
144 Oreja de mar o abalón (haliotis spp)  
145 Camarón báltico (palaemon adspersus)  
146 Camarón o esquila (palaemon elegans)  
147 Abejorros (bombus terrestris)  
148 Garra rufa (pez doctor)  
150 Erizo de mar (paracentrotus lividus)  
151 Ortiguillas (anemonia sulcata)  
152 Vargula hilgendorfii  
153 Centolla (maja squinado)  
154 Nécora (necora púber)  
155 Caballito de mar (hippocampus guttulatus)  
156 Pez espinoso (gasterosteus aculeatus)  
157 Esturión esterlete (acipenser ruthenus)  
158 Ubrigante (homarus gammarus)  
159 Santiaguiño (scyllarus arctus)  
160 Cyprinodon variegatus  
161 Berberecho birollo (cerastoderma glaucum)  
162 Medusas  
167 Estrellas de mar (marthasterias glacialis)  
172 Galupe o lisa (liza aurata)  
173 Lisa (chelon labrosus)  
174 Galua (liza saliens)  
  
  
  
Tabla cat\_vac  
  
Cód. Especie Especie Cód. Categoría Categoría  
01 Bóvidos 12 Total de animales  
23 Ciervos 99 Sin categoría  
24 Corzos 99 Sin categoría  
25 Gamos 99 Sin categoría  
02 Cerdos 00 Cebo  
02 Cerdos 01 Lechones  
02 Cerdos 02 Recría/transición  
02 Cerdos 03 Cerdas  
02 Cerdos 04 Reposición  
02 Cerdos 05 Verracos  
26 Jabalíes 99 Sin categoría  
03 Ovino 00 Cebo  
03 Ovino 08 No reproductores menores de 4 meses  
03 Ovino 09 No reproductores de 4 a 12 meses  
03 Ovino 10 Reproductores macho  
03 Ovino 11 Reproductoras hembra  
82 Muflones 99 Sin categoría  
04 Caprino 00 Cebo  
04 Caprino 08 No reproductores menores de 4 meses  
04 Caprino 09 No reproductores de 4 a 12 meses  
04 Caprino 10 Reproductores macho  
04 Caprino 11 Reproductoras hembra  
62 Cabra montés 99 Sin categoría  
05 Équidos 13 Animales con menos de 6 meses  
05 Équidos 14 Animales mayores de 6 meses y menores de 12 meses  
05 Équidos 15 Animales mayores de 12 meses y menores de 36 meses  
05 Équidos 16 Núm. de anim. Mayores de 36 meses: núm. sementales  
05 Équidos 17 Núm. de anim. Mayores de 36 meses: núm. hembras vientre  
05 Équidos 18 Núm. de anim. Mayores de 36 meses: núm. no reproduct.  
06 Gallinas 22 Granjas de multiplicación para carne  
06 Gallinas 27 Granjas de producción para huevos en jaula  
06 Gallinas 28 Granjas de producción para huevos campera  
06 Gallinas 29 Granjas de producción para huevos en suelo  
06 Gallinas 30 Granjas de producción para huevos ecológica  
06 Gallinas 32 Granjas de cría para carne  
06 Gallinas 33 Granjas de cría para huevos  
06 Gallinas 38 Granjas de cría para carne (aves de explotación)  
11 Codornices 27 Granjas de producción para huevos en jaula  
11 Codornices 28 Granjas de producción para huevos campera  
11 Codornices 29 Granjas de producción para huevos en suelo  
11 Codornices 30 Granjas de producción para huevos ecológica  
11 Codornices 32 Granjas de cría para carne  
11 Codornices 33 Granjas de cría para huevos  
11 Codornices 38 Granjas de cría para carne (aves de explotación)  
16 Conejos 00 Cebo  
16 Conejos 36 Otros animales  
16 Conejos 04 Reposición  
16 Conejos 10 Reproductores macho  
16 Conejos 11 Reproductores hembra  
17 Liebres 00 Cebo  
17 Liebres 36 Otros animales  
  
  
  
Tabla enf\_vac  
  
Cód. Especie Especie Cód. Enfermedad Enfermedad  
01 Bóvidos 03 Brucelosis b-19  
01 Bóvidos 15 Lengua azul  
01 Bóvidos 22 Rinotraqueitis infecciosa bovina (ibr)  
01 Bóvidos 24 Fiebre q  
23 Ciervos 02 Brucelosis rb-51  
23 Ciervos 03 Brucelosis b-19  
23 Ciervos 15 Lengua azul  
23 Ciervos 24 Fiebre q  
24 Corzos 02 Brucelosis rb-51  
24 Corzos 03 Brucelosis b-19  
24 Corzos 15 Lengua azul  
24 Corzos 24 Fiebre q  
25 Gamos 02 Brucelosis rb-51  
25 Gamos 03 Brucelosis b-19  
25 Gamos 15 Lengua azul  
25 Gamos 24 Fiebre q  
02 Cerdos 04 Enfermedad Aujeszky  
26 Jabalíes 04 Enfermedad Aujeszky  
03 Ovino 01 Brucelosis rev-1  
03 Ovino 15 Lengua azul  
03 Ovino 21 Paratuberculosis  
03 Ovino 23 Agalaxia contagiosa  
03 Ovino 24 Fiebre q  
82 Muflones 01 Brucelosis rev-1  
82 Muflones 15 Lengua azul  
04 Caprino 01 Brucelosis rev-1  
04 Caprino 15 Lengua azul  
04 Caprino 21 Paratuberculosis  
04 Caprino 23 Agalaxia contagiosa  
04 Caprino 24 Fiebre q  
62 Cabra montés 01 Brucelosis rev-1  
62 Cabra montés 15 Lengua azul  
62 Cabra montés 24 Fiebre q  
05 Équidos 05 Arteritis viral equina  
05 Équidos 18 Gripe equina  
05 Équidos 19 Tétanos  
06 Gallinas 08 Salmonelosis  
11 Codornices 08 Salmonelosis  
16 Conejos 09 Mixomatosis  
16 Conejos 10 Enfermedad hemorrágica  
17 Liebres 09 Mixomatosis  
17 Liebres 10 Enfermedad hemorrágica  
  
  
  
Tabla tipo\_vac  
  
Cód.  
 Especie Especie Tipo  
01 Bóvidos Ocular  
01 Bóvidos Subcutánea  
01 Bóvidos Intramuscular  
02 Cerdos Acuoso  
02 Cerdos Oleoso  
03 Ovino Ocular  
03 Ovino Subcutánea  
04 Caprino Ocular  
04 Caprino Subcutánea  
05 Équidos Intramuscular  
05 Équidos Subcutánea  
06 Gallinas Intramuscular  
06 Gallinas Subcutánea  
06 Gallinas Oral  
11 Codornices Intramuscular  
11 Codornices Subcutánea  
11 Codornices Oral  
16 Conejos Intramuscular  
16 Conejos Subcutánea  
17 Liebres Intramuscular  
17 Liebres Subcutánea  
23 Ciervos Ocular  
23 Ciervos Subcutánea  
23 Ciervos Intramuscular  
24 Corzos Ocular  
24 Corzos Subcutánea  
24 Corzos Intramuscular  
25 Gamos Ocular  
25 Gamos Subcutánea  
25 Gamos Intramuscular  
26 Jabalíes Acuoso  
26 Jabalíes Oleoso  
62 Cabra montés Ocular  
62 Cabra montés Subcutánea  
82 Muflones Ocular  
82 Muflones Subcutánea  
  
  
  
Tabla marca\_vac  
  
Cód. Enfermedad Enfermedad Cód. Marca Marca Comercial  
01 Brucelosis rev-1 20 Brucelosis rev-1  
02 Brucelosis rb-51 21 Brucelosis rb-51  
03 Brucelosis b-19 22 Brucelosis b-19  
04 Enfermedad Aujeszky 01 Porcilis begonia df  
04 Enfermedad Aujeszky 02 Porcilis Aujeszky  
04 Enfermedad Aujeszky 03 Porcilis Aujeszky + coli  
04 Enfermedad Aujeszky 04 Akipor 6.3  
04 Enfermedad Aujeszky 05 Geskypur  
04 Enfermedad Aujeszky 06 Ingelvac Aujeszky mlv  
04 Enfermedad Aujeszky 07 Kultibiol Aujeszky  
04 Enfermedad Aujeszky 08 Suvaxyn Aujeszky nia-4  
04 Enfermedad Aujeszky 09 Suvaxyn Aujeszky  
04 Enfermedad Aujeszky 10 Panky-vac  
04 Enfermedad Aujeszky 11 Suvaxyn Aujeszky 783+o/w  
04 Enfermedad Aujeszky 12 Syvayesky-2  
04 Enfermedad Aujeszky 13 Auskipra bk  
04 Enfermedad Aujeszky 14 Auskipra gn  
04 Enfermedad Aujeszky 15 Parvosuin-mr/ad  
04 Enfermedad Aujeszky 16 Suipravac ad/coli/flu  
04 Enfermedad Aujeszky 17 Aujeszkiven  
04 Enfermedad Aujeszky 18 Ad live suivax  
04 Enfermedad Aujeszky 19 Neo-vaky  
04 Enfermedad Aujeszky 99 Otras  
05 Arteritis viral equina 92 Otras  
08 Salmonelosis 34 Nobilis salenvac  
08 Salmonelosis 35 Avipro salmonella vac e  
08 Salmonelosis 38 Avipro salmonella vac t  
08 Salmonelosis 40 Gallimune se+st  
08 Salmonelosis 41 Avisan secure  
08 Salmonelosis 59 Avipro salmonella duo  
08 Salmonelosis 62 Primun salmonella e  
08 Salmonelosis 63 Cevac salmovac  
08 Salmonelosis 77 Nobilis salenvac etc  
08 Salmonelosis 79 Nobilis se viva  
08 Salmonelosis 80 Primun salmonella  
08 Salmonelosis 96 Otras  
09 Mixomatosis 23 Dercunimix  
09 Mixomatosis 24 Der-vaximyxo  
09 Mixomatosis 25 Pox-lap  
09 Mixomatosis 26 Lio-mix  
09 Mixomatosis 27 Fibrolap  
09 Mixomatosis 28 Mixohipra-fsa  
09 Mixomatosis 29 Mixomiven ct  
09 Mixomatosis 30 Mixovac  
09 Mixomatosis 98 Otras  
10 Enfermedad hemorrágica 31 Dercunimix  
10 Enfermedad hemorrágica 32 Arvilap  
10 Enfermedad hemorrágica 33 Cylap hvd  
10 Enfermedad hemorrágica 60 Novarvilap  
10 Enfermedad hemorrágica 61 Cunipravac  
10 Enfermedad hemorrágica 91 Nueva variante  
10 Enfermedad hemorrágica 97 Otras  
15 Lengua azul 42 Primum s1 l.a.  
15 Lengua azul 43 Zulvac 1 ovino  
15 Lengua azul 44 Zulvac 8 ovis  
15 Lengua azul 45 Zulvac 1 vacuno  
15 Lengua azul 46 Zulvac 8 bovis  
15 Lengua azul 47 Bluevac 1  
15 Lengua azul 48 Bluevac 8  
15 Lengua azul 49 Bluevac ovino 1+8  
15 Lengua azul 50 Bluevac bovino 1+8  
15 Lengua azul 51 Fort dodge bovino 1+8  
15 Lengua azul 52 Syvazul bovino 1+8  
15 Lengua azul 53 Syvazul ovino 1+8  
15 Lengua azul 54 Fort dodge ovino 1+8  
15 Lengua azul 55 Btvpur alsap bi 1-8  
15 Lengua azul 56 Zulvac 1+8 one  
15 Lengua azul 57 Primum ovino lengua azul 1+8  
15 Lengua azul 58 Syvazul 1 ovino+bovino  
15 Lengua azul 94 Otras  
18 Gripe equina 95 Otras  
19 Tétanos 93 Otras  
20 Mixomatosis y enfermedad hemorrágica 90 Nobivac myxo-rhd  
21 Paratuberculosis 64 Gudair  
22 Rinotraqueítis infecciosa bovina (ibr) 65 Bovilis ibr marker inac  
22 Rinotraqueítis infecciosa bovina (ibr) 66 Bovilis ibr marker viva  
22 Rinotraqueítis infecciosa bovina (ibr) 67 Rispoval ibr-marker inactivatum  
22 Rinotraqueítis infecciosa bovina (ibr) 68 Rispoval ibr-marker vivum  
22 Rinotraqueítis infecciosa bovina (ibr) 69 Hiprabovis ibr marker live  
22 Rinotraqueítis infecciosa bovina (ibr) 78 Boprotec ibr marver viva  
23 Agalaxia contagiosa 70 Myo-galax  
23 Agalaxia contagiosa 71 Agala x uno  
23 Agalaxia contagiosa 72 Agalaxipra  
23 Agalaxia contagiosa 73 Galazel  
23 Agalaxia contagiosa 74 Agalax tres  
23 Agalaxia contagiosa 75 Algontex  
24 Fiebre q 76 Coxevac  
  
  
  
Tabla tipo\_paz  
  
Código Tipo de Animal Especies admitidas  
01 1 día 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
02 4 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
03 18 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
04 De 25 a 30 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
05 De 39 a 42 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
06 De 54 a 58 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
07 De 14 a 18 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
08 De 30 a 35 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
09 De 47 a 50 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
10 Más de 30 días 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
11 3 semanas antes  
 de la suelta 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
12 Cualquiera 01, 02, 03, 04, 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 61, 62, 71, 82, 83, 84, 85, 86, 88, 90, 91, 92, 94, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 150, 151, 152, 153, 154.155.156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 167, 172, 173, 174  
13 Cebo 01, 02, 03, 04, 05, 26  
14 Lechones 02, 26  
15 Recría/transición 02, 26  
16 Cerdas 02, 26  
17 Reposición 02, 26  
18 Verracos 02, 26  
19 Mayor de 18 meses 03, 04  
20 Mayor de 6 semanas 01  
21 Mayor de 12 meses 01, 03, 04  
22 Cabestro 01  
23 Mayor de 3 meses 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
24 2 semanas antes del traslado 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
25 Previo a la entrada de animales 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
26 Cada 15 días 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
27 Cada 15 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
28 Dentro de las 3 últimas semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
29 Cada 3 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
30 De 6 a 8 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
31 De 20 a 28 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
32 Mayor de 6 meses 01, 03, 04  
33 Sementales (équidos) 48, 51, 52, 53, 80  
34 Yeguas reproductoras 48, 51, 52, 53, 80  
35 Mayor de 24 meses 01  
36 Mayor de 17 meses (hembras) 01  
37 Dentro de las últimas 6 semanas 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
38 1 mes antes de la salida 06, 07, 08, 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15  
39 Menor de 6 meses 01, 03, 04  
40 Mayor de 48 meses 01  
  
  
  
Tabla muestra\_paz  
  
Código Tipo de Muestra  
01 Meconios  
02 Serología  
03 Heces  
04 Sangre entera y desuerada  
05 EET  
06 Intradermotuberculinización  
07 Desparasitación  
08 Desinfección  
09 Acuicultura  
10 Fondos de caja  
11 Vísceras  
12 Linfonodos  
13 Hisopo  
14 Párpados  
15 Leche  
16 Aborto sospechoso último tercio gestación  
17 Cañón de pluma  
99 Inspección sin muestra  
  
  
  
Tabla enf\_paz  
  
Código Grupo de Enfermedades  
01 Salmonella  
02 Mycoplasma gallisepticum  
03 Newcastle, influenza, mycoplasma gallisepticum  
04 Newcastle, congo-crimea  
05 Mycoplasma gallisepticum, salmonella, influenza, Newcastle  
06 Mycoplasma gallisepticum, salmonella, Newcastle  
07 Influenza aviar, Newcastle  
08 PPC, PPA, AVP y Aujeszky  
09 PPC, PPA, AVP  
10 Aujeszky  
11 Brucelosis  
12 EET  
13 Lengua azul  
14 Brucelosis, leucosis y perineumonía  
15 Tuberculosis  
16 Mixomatosis  
17 Parásitos  
18 Varroosis  
19 Enfermedad vírica hemorrágica  
20 Desinsectación  
21 Examen clínico  
22 Remisión muestras  
23 Newcastle, congo-crimea y salmonella  
24 Newcastle, mycoplasma gallisepticum  
25 Arteritis viral equina  
26 Metritis equina contagiosa  
27 Arteritis viral equina y metritis equina contagiosa  
28 Micomatosis y enfermedad vírica hemorrágica  
29 Influenza aviar  
30 Virus del Nilo occidental  
31 Paratuberculosis  
32 Agalaxia contagiosa  
33 Rinotraqueítis infecciosa bovina (ibr)  
34 Micosis  
35 Fiebre q  
36 Sarna  
37 Rinoneumonía equina  
38 Newcastle  
39 PPA, PPC  
40 PPA  
41 PPA, PPC y Aujeszky  
42 PPA. Aujeszky  
  
  
  
Tabla tipo muestreo tuberculosis  
  
Código Grupo de Enfermedades  
01 Campaña bovino  
02 Campaña caprino  
04 Venta  
05 Movimiento  
19 Análisis informativo  
  
  
  
Tabla tipo control tuberculosis  
  
Código Grupo de Enfermedades  
03 Obtención de calificación  
04 Mantenimiento de la calificación  
05 Movimiento  
  
  
  
Anexo XIII  
Listado de direcciones de correo electrónico  
 de las oficinas comarcales agrarias  
  
Oficina Correo electrónico  
OCA «Vinalopó Mitjà» agp\_novelda@gva.es  
OCA «El Comtat L'Alcoià» agp\_cocentaina@gva.es  
OCA «Bajo Segura» agp\_orihuela@gva.es  
OCA «Camp d'Elx» agp\_elx@gva.es  
OCA «La Marina Baixa» agp\_callosa@gva.es  
OCA «La Marina Alta» agp\_pego@gva.es  
OCA «L'Alacantí» agp\_santjoan@gva.es  
OCA «L'Alt Vinalopó» agp\_villena@gva.es  
OCA «L'Alcalatén» agp\_lucena@gva.es  
OCA «Alto Palancia» agp\_segorbe@gva.es  
OCA «La Plana de Vinaròs» agp\_vinaros@gva.es  
OCA «Els Ports» agp\_morella@gva.es   
OCA «El Maestrat» agp\_valldalba@gva.es   
OCA «La Plana Alta» agp\_villareal@gva.es   
OCA «Baix Maestrat- Sant Mateu» agp\_smateu@gva.es   
OCA «La Plana Baixa» agp\_vallduixo@gva.es   
OCA «Camp de Turia» agp\_lliria@gva.es   
OCA «La Vall d'Albaida-Castelló de Rugat» agp\_rugat@gva.es   
OCA «Valle de Ayora» agp\_ayora@gva.es   
OCA «Ribera Alta-Carlet» agp\_carlet@gva.es  
OCA «L'Horta Sud-Catarroja» agp\_catarroja@gva.es   
OCA «La Safor» agp\_gandia@gva.es   
OCA «La Ribera Baixa» agp\_cullera@gva.es   
OCA «L'Horta Sud-Aldaia» agp\_aldaia@gva.es   
OCA «La Ribera Alta-Alzira» agp\_alzira@gva.es   
OCA «La Vall d'Albaida-Ontinyent» agp\_ontinyent@gva.es   
OCA «Los Serranos» agp\_chelva@gva.es   
OCA «Hoya de Buñol» agp\_chiva@gva.es   
OCA «Enguera y La Canal» agp\_enguera@gva.es   
OCA «L'Horta Nord» agp\_foios@gva.es   
OCA «Requena» agp\_requena@gva.es   
OCA «Camp de Morvedre» agp\_sagunto@gva.es  
OCA «Rincón de Ademuz» agp\_torrebaja@gva.es  
OCA «Utiel» agp\_utiel@gva.es  
OCA «La Costera» agp\_xativa@gva.es  
  
  
  
Anexo XIV  
Formato de ficheros para los laboratorios autorizados  
  
Nombre de fichero:  
El nombre del fichero tiene la siguiente nomenclatura, crglab\_nn\_aaaammdd\_nnnnn.txt, el nn corresponde al código de dos dígitos del centro de grabación del fichero (laboratorio que realiza las entradas, el análisis de las mismas y genera el fichero), el código de centro de grabación es asignado por los servicios centrales. El aaaa es el año - con cuatro dígitos -, mm el mes - con dos dígitos -, dd el día - con dos dígitos -, nnnnn es una secuencia con 5 dígitos -,.txt extensión que especifica que el fichero es de texto.  
Nota: El CodCGE es el código asignado al laboratorio que realiza el análisis, viene especificado en la definición de valores para los campos con dominio asociado. Es el único para cada laboratorio que realiza y solo tiene asignado un código.  
  
Tipos de datos:  
Los tipos de datos que se pueden encontrar en cada campo serán los siguientes:  
N(n) Numérico sin decimales (n= núm. máximo de dígitos)  
N(n).D(n') Numérico con decimales (n= núm. máximo de dígitos en la parte entera, n'= Núm. máximo de decimales)  
C(n) Carácter (n= longitud obligatoria de caracteres)  
CV(n) Carácter, longitud variable hasta un máximo de n (longitud <= n)  
F Fecha (en formato SQL estándar universal aaaa/mm/dd donde aaaa es el año - con cuatro dígitos -, y dd el día - con dos dígitos-)  
FyH Fecha y Hora (en formato SQL estándar universal aaaa/mm/dd hh:mm:ss, donde aaaa es el año- con cuatro dígitos -, mm el mes - con dos dígitos -, dd el día - con dos dígitos -)  
Tipo de fichero:  
El tipo debe de ser un fichero.txt plano con codificación ANSI. La información de tipo y codificación del mismo se puede averiguar por ejemplo con la aplicación Notepad del sistema operativo Windows, abriendo el fichero y ejecutando la opción «guardar como...» en la ventana de guardar como abajo nos muestra el nombre del fichero, tipo y codificación.  
Composición del fichero:  
El fichero está compuesto por 4 tipos de líneas de datos y 2 líneas de control únicas en el fichero que delimitan el inicio y el final del mismo:  
Línea con los datos de la entrada  
a) Línea con los datos de las analíticas de cada entrada  
b) Línea con las técnicas aplicadas a las analíticas  
c) Línea con los datos de los resultados de las muestras de cada técnica  
d) Línea de control de inicio del fichero  
e) Línea de control de fin del fichero  
El tipo de línea está indicado con un carácter al inicio de la misma, que viene especificado en los dominios de campos.  
La secuencia de las líneas está definida por el siguiente esquema, el fichero comienza por la línea de control de inicio, y finaliza por una línea de control de fin.  
  
Esquema de secuencia de líneas  
Según este esquema para una entrada se le pueden realizar varias analíticas y a su vez unas analíticas pueden tener varias técnicas aplicadas y cada técnica sus resultados.  
Nota: en el caso que existen varias técnicas aplicadas a una analítica, ponerse en contacto con servicios centrales para determinar el criterio de los resultados válidos para la analítica para realizar los cálculos de prevalencia, etc.  
Importante: si se especifica que para una técnica se procesan 30 muestras, para esta técnica se debe especificar las 30 líneas de resultados que identifican a cada muestra procesada con su resultado. Si el estado de la muestra es hemolizada, insuficiente, contaminada, etc., el resultado para esta será «no aplica».  
No hay que omitir ninguna muestra procesada, se valida que cada técnica tenga los resultados de las muestras especificas en NumAnalizados.  
Composición de cada tipo de línea:  
La línea siempre empieza por el carácter que identifica el tipo de línea, los campos van separados con el carácter | «barra vertical» en inglés denominado «pipe» sin espacios entre los campos y el «pipe».  
El carácter «pipe» se encuentra en el teclado (AltGr + 1) y corresponde al carácter ASCII [Alt + 124].  
Nota: el carácter salto de carro no debe encontrarse en ningún campo de texto, esto ocurre a veces en los campos de observaciones en estos casos sustituir el salto de carro por un espacio. Si fuera relevante para los datos, deberá ponerse en contacto con el servicio para establecer una equivalencia de conversión.  
Descripción de los campos y tipos de los mismos que componen las diferentes líneas del fichero:  
  
Línea con los datos de la entrada  
Campo Tipo Obl Dom Descripción  
Car\_Inicio C(1) S S Carácter identificador de tipo de línea  
NumReg \*? S N Núm. de registro de la entrada  
F\_Extracción F S N Fecha de toma de las muestras  
F\_Entrada F S N Fecha de entrada de la muestra  
F\_Salida F S N Fecha de emisión del boletín de resultados  
NumMute N(6) S N Número de muestras que tiene la entrada  
IdTip C(2) S S Tipo de muestreo  
IdPro C(2) S S Tipo de producto  
IdEsp C(2) S S Especie de la entrada  
CodPro C(2) S S Código provincia del centro de grabación  
CodCGE C(2) S S Código del centro de grabación, asignado a cada centro por SSCC  
CodExp C(14) S N Código de la explotación  
Nave C(1) N N Letra de la Nave  
IdClasi C(2) N S Código de la clasificación zootécnica de la explotación  
DNI/CIF C(9) N N DIN o CIF del titular de la explotación  
Titular CV(100) N N Titular de la explotación  
VO\_NIF CV(10) S N NIF del veterinario que recoge la muestra  
Observ CV(255) N N Observaciones de la entrada  
  
  
  
\*NumReg el formato de servicios centrales es un C(8) NNNNN/YY donde NNNNN es un número secuencial y YY es el año  
  
Línea con los datos de las analíticas de cada entrada  
Campo Tipo Obl Dom Descripción  
Car\_Inicio C(1) S S Carácter identificador de tipo de línea  
NumReg \*? S N Núm. de registro de la entrada  
IdTan C(2) S S Identificación del tipo de analítica  
NumAnalizados N(6) S N Número de muestras analizadas para la analítica  
F\_Salida F S N Fecha de salida de la analítica  
Observ CV(255) N N Observaciones sobre la analítica  
  
  
  
Línea con los datos de las técnicas de cada analítica  
Campo Tipo Obl Dom Descripción  
Car\_Inicio C(1) S S Carácter identificador de tipo de línea  
NumReg \*? S N Núm. de registro de la entrada  
IdTan C(2) S S Identificación del tipo de analítica  
IdTte C(2) S S Identificación del tipo de técnica  
NumOrden N(2) N N Orden en el que se aplican las técnicas para la analítica  
NumAnalizados N(6) S N Número de muestras analizadas para la técnica  
F\_Salida F S N Fecha de salida de la técnica  
Observ CV(255) N N Observaciones sobre la técnica  
  
  
  
Línea con los datos de los resultados de las muestras de cada técnica  
Campo Tipo Obl Dom Descripción  
Car\_Inicio C(1) S S Carácter identificador de tipo de línea  
NumReg \*? S N Núm. de registro de la entrada  
IdTan C(2) S S Identificación del tipo de analítica  
IdTte C(2) S S Identificación del tipo de técnica  
IdMuestra N(6) S N Identificación de la muestra  
IdEstado C(2) S S Identificación del estado de la muestra  
IdResultado C(2) S S Identificación del resultado de la muestra para la técnica  
Observ CV(255) N N Observaciones sobre el análisis de la muestra  
  
  
  
Línea de control de inicio fichero  
Campo Tipo Obl Dom Descripción  
Car\_Inicio C(1) S S Carácter identificador de tipo de línea  
Id\_Carga CV(20) S S Identificación del proceso de carga  
Versión C(5) S S Versión definida para el fichero  
Criterio CV(100) S N Criterio que realiza la selección de registros  
Observ CV(255) N N Observaciones en la generación  
  
  
\*Criterio: es el criterio que se ha tomado para la selección de los registros, y además debe servir para volver a generar el fichero con la misma información en cualquier momento. También debe aportar información del contenido del fichero.  
Es este caso un buen criterio ya que el fichero va a constar de los registros finalizados puede ser la fecha de salida del registro establecido como criterio, el rango de fecha de inicio y fecha de fin: F\_Salida Inicio yyyymmdd- F\_Salida Fin yyyymmdd.  
46  
  
Línea de control de fin de fichero  
Campo Tipo Obl Dom Descripción  
Car\_Inicio C(1) S S Carácter identificador de tipo de línea  
Num\_lin N(10) S N Número de líneas que componen el fichero incluidas las de control de inicio y fin  
  
  
  
  
Ejemplo de fichero:  
I|CRGLAB|V2.202009/01/01 - 2009/01/30 | Analíticas solo P.A.Z.  
  
E|0900012009/01/142009/01/1820009/01/2051201061202ES460010000001A||||1268457H|  
A|0900012752009/01/25observaciones1  
T|0900012707152009/01/25observaciones2  
R|090001270710121observaciones3  
R|090001270720121  
R|090001270730121observaciones4  
R|090001270740121  
R|090001270750121observaciones5  
A|0900012852009/01/25observaciones1  
T|0900012809152009/01/25observaciones2  
R|090001280910121  
R|090001280920121  
R|090001280930121  
R|090001280940121  
R|090001280950121  
F|17  
  
  
Tablas de valores  
  
Car\_Inicio   
Valor Descripción  
I Línea que identifica el inicio del fichero  
F Línea que identifica el final del fichero  
E Línea de entrada  
A Línea de analítica  
T Línea de técnica  
R Línea de resultado  
  
  
  
IdPro   
Valor Descripción  
01 Suero  
02 Sangre+EDTA  
03 Sangre+heparina  
04 Pienso  
05 Grasa  
06 Polvo  
07 Tronco encefálico  
08 Cabeza  
09 Vísceras  
10 Riñón  
11 Hígado  
12 Pulmón  
13 Ganglios  
14 Corazón  
15 Calzas pie  
16 Heces  
17 Hisopo cloacal  
18 Meconios  
20 Fondos de caja  
21 Harinas  
22 Pollitos/pollitas  
23 Esponjas  
24 Muestras superficie  
25 Hisopo vaginal  
26 Materias primas alimentación  
27 Chicharro  
28 Hisopo traqueal  
29 Exudados nasales  
30 Mordedores masticables para mascotas  
31 Feto y materia perinatal  
32 Lengua  
33 Bazo  
34 Cultivo microbiológico  
35 Productos procedentes de panadería  
36 Agua de peptona  
37 Hisopos  
38 Liquido cefalorraquídeo  
39 Alevines  
40 Capturas insectos  
41 Procesado de tejidos  
42 Bazo  
43 Intestino delgado  
44 Intestino grueso  
45 Ganglio mesentérico  
46 Ganglio mediastínico  
47 Agua  
48 Miel  
49 Leche y productos derivados  
50 Huevo  
51 Suspensión de virus  
52 Producto de necropsia  
53 Tejido muscular  
54 Cepas salmonella  
55 Semillas vegetales  
56 Frutas  
57 Hortalizas  
58 Ensilado  
59 Cebada  
60 Trigo  
61 Maíz  
62 Avena  
63 Alfalfa  
64 Aditivos  
65 Productos para alimentación animal  
66 Abono  
67 Abejas  
68 Panales  
69 Paja  
70 Panel de miel y/o polen  
71 Cepa bacteriana  
72 Suspensión vírica inactivada  
73 Gamuzas estériles  
74 Antibióticos  
75 Ác. Nucleico (extraído)  
76 Ganglio retrofaríngeo  
77 Ganglio mamario  
78 Fosfato tricálcico  
79 Tejido epitelial  
80 Semen  
81 Ganglio hepático  
82 Ganglio traqueobronquial  
83 Ganglio submandibular  
84 Ganglio eparterial  
85 Ganglio cervical superficial  
86 ADN extraído  
87 Brotes. Agua riego bandejas  
88 Cebollas  
89 Hisopo uretral  
90 Hisopo fosa uretral  
91 Hisopo prepucio  
92 Suspensiones  
93 Tejidos animales  
94 Subproducto acabado  
95 Pienso compuesto (mezcla cereal)  
97 Hisopo rectal  
98 Habas  
99 Producto producción primaria agrícola  
100 Cultivo celular  
101 Harinas de pescado  
102 Párpado  
103 Compost  
104 Abejas vivas internas  
105 Abejas muertas  
106 Mixoma auricular  
108 Heces 25 gramos  
109 Pienso 25 gramos  
110 Agua 25 mililitros  
111 Suspensiones bacterianas  
112 Muestras ambientales  
113 Plumas  
114 Cerebro  
115 Orina  
116 Tejido mamario  
117 Yacija  
118 Mixoma ocular  
119 Mixoma perianal  
120 Fertilizante  
  
  
  
IdTip   
Valor Descripción  
01 Campaña bovino  
02 Campaña ovino-caprino  
03 Campaña porcino  
04 Venta  
05 Movimiento  
06 Reposición  
07 Confirmación  
08 Análisis contradictorio  
09 Ensayo interlaboratorial  
10 Control cebo  
11 Control reproductoras  
12 Control ponedoras  
13 Control broilers  
14 Control EETs  
15 Calificación explotación  
17 Exportación  
18 Control lechones  
19 Análisis informativo  
20 Centinelas  
22 Control salas de incubación  
23 Análisis inicial  
24 Plan de vigilancia  
25 Transición  
30 Estudio  
31 Blanco  
32 Control de calidad  
33 Autocontrol  
34 Verificación limpieza+desinfeccion  
35 Controles vectores  
36 Control cría caza/repoblación  
37 Engorde  
38 Programa vigilancia perdidas colonias abejas  
39 Programa nacional control salmonella reproductoras  
40 Programa nacional control salmonella ponedoras  
41 Programa nacional control salmonella broilers  
42 Programa nacional control salmonella en pavos  
43 Control oficial de autocontrol  
44 Control anátidas  
45 Confirmación programa nacional  
46 Análisis dirimente  
47 Control tuberculosis  
48 Control higiene de la producción primaria agraria  
49 Control fauna silvestre  
50 Plan voluntario control agalaxia CV  
51 Control vacunación Aujeszky  
52 Control verracos  
53 Xilella. Colaboración lab. Silla  
54 Material de referencia  
55 Programa de vigilancia de influenza aviar  
56 Programa de vigilancia y control fiebre q  
57 Programa prevención, vigilancia, control sars-cov-2  
58 Programa nacional control lengua azul  
  
  
  
CodPro   
Valor Descripción  
03 Alicante  
12 Castellón  
46 Valencia  
  
  
  
IdClasi   
Valor Descripción  
19 Granjas de selección para carne  
20 Granjas de selección para huevos  
21 Granjas de selección para caza para repoblación  
22 Granjas de multiplicación para carne  
23 Granjas de multiplicación para huevos  
24 Granjas de multiplicación para caza para repoblación  
25 Granjas de producción para carne  
26 Granjas de producción para huevos  
27 Granjas de producción para caza para repoblación  
28 Granjas de cría para carne (aves de cría)  
29 Granjas de cría para huevos  
30 Granjas de cría para caza para repoblación (aves de cría)  
31 Incubadora  
43 Granjas de cría para carne (aves de explotación)  
44 Granjas de cría para caza para repoblación (aves de explotación)  
51 Granjas de cría para huevos (aves de explotación)  
67 Granja escuela  
70 Parque zoológico  
75 Centros de recogida de animales abandonados o perdidos  
NP No procede  
89 Granjas de producción para otros fines  
92 Cebo de palmípedas grasas  
  
  
A través del correo «plan\_zoosanitario@gva.es», los laboratorios autorizados deberán contactar con la UASA para obtener las codificaciones de las siguientes tablas de valores: Id Tan, IdTte, IdMuestra, IdEstado, IdResultado, que les permitan completar los ficheros a remitir.  
  
  
  
Anexo XV  
Descripción fichero tuberculosis (explotaciones)  
  
El formato del fichero a enviar, por los servicios veterinarios encargados de la dirección técnica de la explotación, de la ADSG o de los medios propios, a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, con la información de las explotaciones chequeadas se ajustará a la siguiente descripción.  
El fichero en formato txt lo remitirán semanalmente, y el nombre del mismo deberá contener el identificador del fichero (será siempre la letra «E» de Explotación), el DNI del veterinario que comunica el control (tamaño máximo 9), el número de envío (numérico, tamaño máximo 3) y el año de ejecución (aaaa).  
Por ejemplo, si un veterinario, cuyo DNI es 12345678P, envía su primer control de 2016 el nombre del fichero sería: E\_12345678P\_001\_2016.txt  
Por cada fichero remitido es obligatorio acompañarlo del fichero del anexo XVI con el mismo número de envío, que contendrá el detalle de los animales de los controles comunicados.  
Cada fichero puede contener 1 o más explotaciones y especies. Y cada línea del fichero informará de un control finalizado por explotación y especie.  
Ejemplo del contenido del fichero:  
ES462480000017;01;01;V0115;02.01.2016;05.01.2015;100;12345678P;;01  
ES462130000120;01;20;V0115;06.01.2016;09.01.2015;200;12345678P;;01  
El fichero contendrá los siguientes 10 campos, en cada línea, separados por punto y coma:  
1. Explotación [obligatorio]: El formato de la explotación consta de 14 posiciones:  
1. Posiciones 1-2: Corresponden al país (para España: ES)  
2. Posiciones 3-4: Código INE de provincia (ejemplo: 46)  
3. Posiciones 5-7: Código INE del municipio (ejemplo: 001)  
4. Posiciones 8-14: Número asignado a la explotación dentro del municipio  
2. Especie [obligatorio]: según la tabla de códigos tabla sp del anexo XII.  
3. Código tipo muestreo [obligatorio]: codificado según la tabla TIPO MUESTREO TUBERCULOSIS del anexo XII.  
4. Código actuación sanitaria [obligatorio]: consta de 5 posiciones. Es el código que se asigna a cada actuación sanitaria que se realiza a una especie. Las 5 posiciones son las siguientes:  
- Colectivo: Posición 1, código del colectivo que realiza la actuación, formado por 1 letra (A:ADSG, O: Oficial, P: Privado, T: Tragsa, V: Vaersa).  
- Núm. Actuación: Posición 2 y 3, número secuencial de dos cifras que indica el número de actuaciones realizadas en la subexplotación, por un colectivo concreto, durante el año en curso. Se reinicia cada año.  
- Año: Posición 4 y 5, dos dígitos que indican el año de actuación. Ejemplo: A0116  
5. Fecha inicio control [obligatorio]: formato dd/mm/aaaa.  
6. Fecha fin control [obligatorio]: formato dd/mm/aaaa.  
7. Número de animales presentes en explotación a fecha de inicio del control [obligatorio]: número entero de animales presentes.  
8. NIF/CIF Veterinario actuante [obligatorio]: máximo 9 caracteres.  
9. Observaciones al control realizado [voluntario]: máximo 255 caracteres.  
10. Código tipo de control [Obligatorio]: codificada según la tabla de TIPO CONTROL TUBERCULOSIS del anexo XII.  
  
  
Anexo XVI  
Descripción fichero tuberculosis (animales)  
  
El formato del fichero a enviar, por los servicios veterinarios encargados de la dirección técnica de la explotación, de la ADSG o de los medios propios, a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, con la información de las explotaciones chequeadas se ajustará a la siguiente descripción.  
El fichero en formato TXT lo remitirán periódicamente, y el nombre del mismo deberá contener el identificador del fichero (será siempre la letra «A» de Animales), el DNI del veterinario que comunica el control (tamaño máximo 9), el número de envío (numérico, tamaño máximo 3) y el año de ejecución (aaaa).  
Por ejemplo, si un veterinario, cuyo DNI es 12345678P, envía su primer control de 2016 el nombre del fichero sería: A\_12345678P\_001\_2016.txt  
Por cada fichero remitido es obligatorio acompañarlo del fichero del anexo XV con el mismo número de envío. Solo se remitirán controles finalizados.  
Cada fichero puede contener animales de 1 o más explotaciones y especies. Y cada línea del fichero informará de un animal por explotación y especie.  
Los 4 primeros campos de este fichero servirán para enlazar los animales comunicados en este fichero con los controles comunicados en el fichero del anexo XV, por lo que la información en ambos ficheros debe coincidir exactamente para que se enlacen unos con otros.  
Ejemplo del contenido del fichero:  
ES120770000003;01;01;26.01.2015;ES030202520184;;N;3,5;6,5;;;N;01;MICROCHIP1;1;;HM000000040603;HM000000040604  
ES120770000003;01;01;26.01.2015;ES011702230577;;N;4;6;;;N;01;;1;;HM000000040603;HM000000040604  
ES121350000027;01;01;01.02.2015;ES050105410870;;N;1;1;2;5;N;01;;;;HM000000040603;HM000000040604  
ES121350000027;01;01;01.02.2015;ES051005532109;;N;2;3;4;6;N;01;;;;HM000000040603;HM000000040604  
El fichero contendrá los siguientes 18 campos, en cada línea, separados por punto y coma:  
1. Explotación controlada [obligatorio]: El formato de la explotación consta de 14 posiciones:  
5. Posiciones 1-2: Corresponden al país (para España: ES)  
6. Posiciones 3-4: Código INE de provincia (ejemplo: 46)  
7. Posiciones 5-7: Código INE del municipio (ejemplo: 001)  
8. Posiciones 8-14: Número asignado a la explotación dentro del municipio  
2. Especie del animal controlado [obligatorio]: según la tabla de códigos tabla sp del anexo XII.  
3. Código tipo muestreo del control [obligatorio]: codificado según la tabla tipo muestreo tuberculosis del anexo XII.  
4. Fecha inicio del control [obligatorio]: formato dd/mm/aaaa.  
5. Código RIIA animal chequeado [obligatorio si campo 6 vacío]: tamaño máximo 14 dígitos.  
6. Crotal temporal (solo en animales sin código RIIA) [Obligatorio si campo 5 vacío]: tamaño máximo 30 dígitos.  
7. Animal no chequeado [obligatorio]: tamaño máximo 1 carácter (S/N). Si el animal no está chequeado a la prueba de intradermotuberculinización o gamma interferón se informará «S», en caso de que haya sido chequeado a alguna de las pruebas se informará «N».  
8. Primera lectura bovina [obligatorio si se ha realizado prueba de la IDTB, vacío en caso contrario]: numérico de máximo dos dígitos con 1 decimal si procede. Ejemplo 3 ó 10,5.  
9. Segunda lectura bovina [obligatorio si se ha realizado prueba de la IDTB, vacío en caso contrario]: numérico de máximo dos dígitos con 1 decimal si procede. Ejemplo 3 ó 10,5.  
10. Primera lectura aviar [obligatorio si se ha realizado prueba de la IDTB, vacío en caso contrario]: numérico de máximo dos dígitos con 1 decimal si procede. Ejemplo 3 ó 10,5.  
11. Segunda lectura aviar [obligatorio si se ha realizado prueba de la IDTB, vacío en caso contrario]: numérico de máximo dos dígitos con 1 decimal si procede. Ejemplo 3 ó 10,5.  
12. Signos clínicos [obligatorio si se ha realizado prueba de la IDTB, vacío en caso contrario]: Si el animal tenía signos clínicos en la prueba de intradermotuberculinización se informará «S», en caso contrario se informará «N».  
13. Calificación intradermotuberculinización [obligatorio si se ha realizado prueba de la IDTB, vacío en caso contrario]: Los posibles valores serán «01» negativo, «02» dudoso y «03» positivo».  
14. Microchip [obligatorio si se ha implantado, vacío en caso contrario]: tamaño máximo 30 caracteres.  
15. Número de tubo IFN- [obligatorio si se ha realizado prueba de IFN-, vacío en caso contrario]: numérico entero de máximo 5 dígitos.  
16. Observaciones al animal [voluntario]: máximo 255 caracteres.  
17. Código de hoja campo IDTB [obligatorio si se ha realizado prueba de la IDTB, vacío en caso contrario]: deben ser 14 caracteres. Ejemplo: HM000000015241  
18. Código de hoja campo IFN- [obligatorio si se ha realizado prueba de IFN-, vacío en caso contrario]: deben ser 14 caracteres. Ejemplo: HM000000015241  
  
  
Anexo XVII  
Instrucciones para rellenar las hojas de toma de muestras  
  
A. Hoja de toma de muestras (modelo S-1a)  
La información solicitada en la hoja de toma de muestras se divide en tres apartados:  
1) Datos de la explotación  
En caso de disponer de la etiqueta de la explotación, se pegará en la zona de datos de la explotación, donde se indica «ETIQUETA». En caso de no tener la etiqueta se deben rellenar los datos correspondientes:  
Cód. REGA: Código de la explotación en formato REGA.  
Especie: Especie a la que se realiza el control, es única por hoja (Se deben usar hojas distintas para ovino y caprino, por ejemplo)  
Domicilio: Domicilio de la explotación.  
Población: Población de la explotación  
C.P.: Código Postal de la población  
Teléfono: Teléfono de la explotación  
ADSG: ADSG a la que pertenece la subexplotación.  
O. Productiva: Orientación productiva de la subexplotación.  
2) Datos del veterinario  
En el caso de disponer de la etiqueta del veterinario que realiza el control, se pegará en la zona de datos del veterinario, donde se indica «ETIQUETA». En caso de no tener la etiqueta se deben rellenar los datos correspondientes:  
NIF: NIF del veterinario.  
Nombre: Nombre del veterinario  
Apellidos: Primer apellido y segundo apellido del veterinario.  
Teléfono: Teléfono del veterinario.  
3) Datos de la toma de muestras  
Se deben rellenar los datos correspondientes, teniendo en cuenta lo descrito a continuación dentro del subapartado «Conceptos aclaratorios»:  
- Núm. total de muestras: Núm. de muestras que se envían al laboratorio.  
- Cód. actuación sanitaria: Código que identifica la actuación  
- Orden: Orden de la subactuación.   
- Tipo de muestreo: Tipo de muestreo de la actuación  
- F. extracción: Fecha en la que se realiza la toma de muestras.  
- Analíticas: Analíticas solicitadas para las muestras tomadas.  
Conceptos aclaratorios:  
- Actuación Sanitaria: La extracción de muestras de todo el rebaño de una única especie, desde que se empieza la extracción al primer animal hasta que se acaba con la extracción del último animal.  
- Toma de muestras: Cada una de las visitas que se realizan a la subexplotación necesarias para completar una actuación sanitaria. Pueden requerirse una o varias tomas de muestras por actuación sanitaria.  
- Código de actuación sanitaria: Código que se asigna a cada actuación sanitaria que se realiza a una especie y que puede incluir distintas categorías de animales. Consta de 3 campos (Colectivo | Núm. Actuación | Año):  
\* Colectivo: Código del colectivo que realiza la actuación, formado por 1 letra. (V: Veterinario de Vaersa, A: Veterinario de ADSG, P: Veterinario de explotación, T: Tragsatec)  
\* Núm. Actuación: Número secuencial de dos cifras que indica el número de actuaciones realizadas en la subexplotación, por un colectivo concreto, durante el año en curso. Se reinicia cada año.  
\* Año: Dos dígitos que indican el año de actuación.  
- Orden: Código de 2 caracteres (un número y una letra) que indica el número de orden de la toma de muestras dentro de la actuación sanitaria. Si el rebaño es muy grande y no se puede acabar la toma de muestras un día, habrá varias tomas de muestras, puesto que las hojas de toma de muestras tendrán fechas distintas pero que corresponderán con una única actuación sanitaria. En este caso, su valor será: el número de «toma de muestras» y una letra (P «parcial» o F «final») según si la actuación sanitaria finaliza o no con dicha toma de muestras. Para una actuación sanitaria que empieza y termina en una única toma de muestras, su valor será: 1F (primera, final).  
Ejemplo: Segunda actuación sanitaria de 2008 realizada por la ADSG en la explotación ES0300020000001 para la especie 02 (ovino): Si la actuación sanitaria se realiza en una única toma de muestras, el código de actuación será A|0208 y su orden será 1F. Sin embargo, si la actuación sanitaria se realiza en dos tomas de muestras, el código de actuación y el orden de cada una de ellas será A|0208 1P para la primera actuación, y A|0208 2F, para la segunda.  
- Tipo de muestreo:  
01 Campaña bovino  
02 Campaña ovino-caprino  
05 Control movimiento  
06 Control de reposición (futuros reproductores)  
10 Control cebo  
11 Control reproductores  
12 Control ponedoras  
13 Control broilers  
14 Control EETS  
15 Calificación de explotaciones  
17 Exportación  
18 Control lechones  
20 Centinelas  
22 Control salas incubación  
24 Importación  
25 Control de transición  
B. Hoja de toma de muestras suplementaria (modelo S-1b)  
La hoja suplementaria será necesaria cuando en una misma toma de muestras se extraigan más de 50 muestras.  
La información solicitada será, además de los datos de las muestras extraídas (descrito más arriba), la codificación de la toma de muestras:  
Código de la toma de muestras: Situado en la esquina superior derecha. Se corresponde al valor con el que está codificada la hoja de toma de muestras (modelo S-1a). Se trata de un código de 14 caracteres, los 2 primeros se corresponden al literal «HM», el cual va seguido de una secuencia de 12 números. Todas las hojas suplementarias que requiera una toma de muestras irán codificadas con el mismo código, y se corresponderá al que va impreso en el modelo S-1a correspondiente.  
Número de suplemento: Situado en la esquina superior derecha. Número secuencial que indica el número de suplemento.  
  
  
Anexo XVIII  
Cálculo tamaño muestra  
  
Cálculo del tamaño de muestra necesario para detectar la presencia de enfermedad para una prevalencia esperada del 5% con un grado de confianza del 95%  
  
Censo total Censo a controlar  
1-25 Todos  
26-30 26  
31-40 31  
41-50 35  
51-70 40  
71-100 45  
101-200 51  
201-1200 57  
> 1200 59  
  
  
  
Anexo XIX  
Base legal y normativa referente a los programas   
de erradicación y/o vigilancia de enfermedades animales  
  
Real decreto 2611/1996 de 20 de diciembre, por el que se regulan los programas nacionales de erradicación de enfermedades de los animales y sus modificaciones; Real decreto 186/2011, de 18 de febrero, por el que se regula la calificación sanitaria de las ganaderías y explotaciones de reses de lidia y el movimiento de los animales pertenecientes a las mismas.  
Real decreto 1716/2000, de 13 de octubre, sobre normas sanitarias para el intercambio intracomunitario de animales de las especies bovina y porcina.  
Real decreto 1941/2004, de 27 de septiembre, por el que se establecen las normas de policía sanitaria que regulan los intercambios intracomunitarios y las importaciones de terceros países de animales de las especies ovina y caprina.  
Programas nacionales vigentes:  
· De erradicación de tuberculosis bovina 2023  
· Vigilancia control y erradicación de la encefalopatía espongiforme bovina  
· Vigilancia control y erradicación de la encefalopatía espon>giforme de los pequeños rumiantes (scrapie)  
· Vigilancia y control de la brucelosis ovina y caprina 2023-2030  
· De vigilancia y control de la brucelosis bovina  
· Plan nacional de control de la vacunación de la enfermedad de Aujeszky 2023  
· Programa nacional de vigilancia sanitaria porcina 2023  
· Programas de vigilancia para el movimiento intracomunitario de animales y de productos reproductivos (semen).  
· Plan nacional de contingencia frente a triquina  
· Programas nacionales de control de determinados serotipos de salmonella en gallinas reproductoras, ponedoras, broilers y pavos 2023  
· Programa de vigilancia de influenza aviar en España 2023  
· Programa de vigilancia Newcastle.  
· Programa de vigilancia y control de mycolasma gallisepticum y cycoplasma meleagridis en establecimintos que tienen aves de corral.  
· Programa de vigilancia y control de salmonella pullorum y s. Gallinarum en establecimientos que tienen aves de corral.  
· Programa de vigilancia y control de la psitacosis en España.  
· Programa de vigilancia sobre pérdidas de colonias en abejas 2022-2023  
Reglamento CE 1266/07 de la Comisión, de 26 de octubre de 2007 por el que se establecen disposiciones de aplicación de la Directiva 2000/75/CE del Consejo en lo relativo al control, el seguimiento, la vigilancia y las restricciones al traslado de determinados animales de especies sensibles a la fiebre catarral ovina y sus modificaciones; Real decreto 1228/01, de 8 de noviembre, por el que se establecen medidas específicas de lucha y erradicación de la fiebre catarral ovina o lengua azul, Orden AAA/1424/2015, de 14 de julio, por la que se establecen medidas específicas de protección en relación con la lengua azul y Programa Nacional de vigilancia de lengua azul 2018.  
Reglamento (UE) 2016/429 del parlamento europeo y del consejo de 9 de marzo de 2016 relativo a las enfermedades transmisibles de los animales y por el que se modifican o derogan algunos actos en materia de sanidad animal.  
Reglamento delegado (UE) 2020/689 de la Comisión de 17 de diciembre de 2019 por el que se completa el Reglamento (UE) 2016/429 del Parlamento Europeo y del Consejo en lo referente a las normas de vigilancia, los programas de erradicación y el estatus de libre de enfermedad con respecto a determinadas enfermedades de la lista y enfermedades emergentes.  
Reglamento delegado (UE) 2019/2035, donde se establecen las normas sobre los establecimientos que tengan animales terrestres y las plantas de incubación, y a la trazabilidad de determinados animales terrestres en cautividad y de los huevos para incubar.  
Reglamento 2160/2003 del Parlamento y del Consejo sobre el control de la salmonella y otros agentes zoonósicos específicos transmitidos por los alimentos.  
Real decreto 637/2021, de 27 de julio, por el que se establecen las normas básicas de ordenación de las granjas avícolas.  
Real decreto 372/2003, de 28 de marzo, por el que se establece y regula el Registro general de establecimientos de gallinas ponedoras.  
Real decreto 823/2010, de 25 de junio, por el que se establecen los baremos de indemnización por el sacrificio obligatorio de los animales objeto de los Programas nacionales de control de Salmonella en manadas de aves reproductoras y ponedoras del género Gallus gallus y de manadas de pavos reproductores.  
Orden APA/2442/2006 de 27 de julio, por la que se establecen medidas específicas de protección en relación con la influenza aviar y modificaciones posteriores.  
Real decreto 445/2007, de 3 de abril, por la que se establecen medidas de lucha contra la influenza aviar.  
Real decreto 360/2020, de 11 de febrero, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las granjas porcinas intensivas, y se modifica la normativa básica de ordenación de las explotaciones de ganado porcino extensivo.  
Real decreto 360/2009, de 23 de marzo, por el que se establecen las bases del programa coordinado de lucha, control y erradicación de la enfermedad de Aujeszky.  
Real decreto 599/2011, de 29 de abril, por el que se establecen las bases del plan de vigilancia sanitaria del ganado porcino, que incluye la Peste Porcina Africana, la Peste Porcina Clásica y la Enfermedad Vesicular.  
Real decreto 1082/2009, de 3 de julio, por el que se establecen los requisitos de sanidad animal para el movimiento de animales de explotaciones cinegéticas, de acuicultura continental y de núcleos zoológicos, así como de animales de fauna silvestre.  
Real decreto 1547/2004, de 25 de junio, por el que se establecen normas de ordenación de las explotaciones cunícolas, modificado por el Real decreto 1221/2009, de 17 de julio.  
Real decreto 209/2002, de 22 de febrero, por el que se establecen normas de ordenación de las explotaciones apícolas, modificado por Real decreto 448/2005.  
Real decreto 608/2006, de 19 de mayo, por el que se establece y regula un programa nacional de lucha y control de las enfermedades de las abejas de la miel.  
Real decreto 906/2022, de 25 de octubre, por el que se regula la Intervención Sectorial Apícola en el marco del Plan Estratégico de la Política Agrícola Común.  
Real decreto 526/2014, de 20 de junio por el que se establece la lista de las enfermedades de los animales de declaración obligatoria y se regula su notificación.  
Real decreto 804/2011, de 10 de junio, por el que se regula la ordenación zootécnica, sanitaria y de bienestar animal de las explotaciones equinas y se establece el plan sanitario equino y Real decreto 841/2011, de 17 de junio, por el que se establece requisitos de caballo semental donante para la recogida de esperma.  
Real decreto 1053/2022, de 27 de diciembre, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las granjas bovinas.  
Real decreto 3454/2000, de 22 de diciembre, por el que se establece y regula el Programa Integral coordinado de vigilancia y control de las encefalopatías espongiformes transmisibles de los animales y Reglamento CE 999/2001 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 22 de mayo de 2001, por el que se establecen disposiciones para la prevención, el control y la erradicación de determinadas encefalopatías espongiformes transmisibles y sus modificaciones, Programa Nacional de vigilancia, control y erradicación de la encefalopatía espongiforme bovina y Programa Nacional de vigilancia, control y erradicación de la encefalopatía espongiforme de los pequeños rumiantes.  
Decreto 177/2004, de 24 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la sarna sarcóptica en ovino y caprino como enfermedad de declaración obligatoria en el ámbito de la Comunidad Valenciana.  
Orden de 28 de abril de 2005, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establece un plan de actuación en los rebaños domésticos para la prevención de sarna sarcóptica en la fauna salvaje.  
Orden 4/2019, de 26 de septiembre, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se establece el programa de control y erradicación de la tuberculosis caprina en la Comunitat Valenciana.  
Programa Nacional voluntario de vigilancia, control y erradicación de la Agalaxia Contagiosa ovina y caprina 2021-2023.  
Real decreto 554/2019, de 27 de septiembre, por el que se establecen las bases de las actuaciones de prevención, control y erradicación de la rinotraqueítis infecciosa bovina y se establece un programa nacional voluntario de lucha contra dicha enfermedad.  
Orden 24/2021, de 23 de diciembre, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se establece el Programa de vigilancia y control ante sospecha y confirmación de la fiebre Q en explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana.  
Orden APA/1251/2020, de 21 de diciembre, por la que se establecen medidas específicas de protección en relación con la lengua azul.  
Real decreto 989/2022, de 29 de noviembre, por el que se establecen normas básicas para el registro de los agentes del sector lácteo, movimientos de la leche y el control en el ámbito de la producción primaria y hasta la primera descarga.  
Real decreto 3/2023, de 10 de enero, por el que se establecen los criterios técnico-sanitarios de la calidad del agua de consumo, su control y suministro.  
Reglamento (UE) 2019/6 de medicamentos veterinarios el 28 de enero de 2022  
Reglamento (UE) 2019/4 del Parlamento Europeo y del Consejo de 11 de diciembre de 2018 relativo a la fabricación, la comercialización y el uso de piensos medicamentosos, por el que se modifica el Reglamento (CE) 183/2005 del Parlamento Europeo y del Consejo y se deroga la Directiva 90/167/CEE del Consejo  
Real decreto 370/2021, de 25 de mayo, por el que se establecen disposiciones específicas para la aplicación en España del Reglamento (UE) 2019/4 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 11 de diciembre de 2018, relativo a la fabricación, la comercialización y el uso de piensos medicamentosos, por el que se modifica el Reglamento (CE) núm. 183/2005 del Parlamento Europeo y del Consejo y se deroga la Directiva 90/167/CEE del Consejo, y de otras normas de la Unión Europea en materia de piensos y medicamentos, y se modifican diversos reales decretos en materia de ganadería



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML