Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4988, del 19-04-2005 (2005/4006)

RESOLUCIÓ de 31 de març de 2005, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Colorobbia España, SA, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de frites, esmalts i pigments ceràmics i la seua ampliació al terme municipal de Vilafamés (Castelló).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4988

Data del DOGV
:   19-04-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/4006

CVE


Data del document
:   31-03-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [ceràmica](javascript:void(0))
    * [edifici industrial](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 31 de març de 2005, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Colorobbia España, SA, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de frites, esmalts i pigments ceràmics i la seua ampliació al terme municipal de Vilafamés (Castelló). [2005/Q4006]
  
Vistos els documents que apareixen en l'expedient 24/2002 IPPC, instruït a instància de l'empresa Colorobbia España, SA, a fi d'obtindre l'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació de frites, esmalts i pigments ceràmics i la seua ampliació, al terme municipal de Vilafamés (Castelló), s'emet la present resolució de conformitat amb els següents,
  
Antecedents de fet
  
1. Amb data 18 de novembre de 2002, entra a la Conselleria de Medi Ambient, per trasllat de l'Ajuntament de Vilafamés, la còpia de l'expedient d'ampliació d'activitat de l'empresa Colorobbia España, SA, per a la seua pertinent tramitació, atés que el procediment per a l'atorgament de l'autorització ambiental integrada pot substituir si és el cas al procediment per a l'atorgament de la llicència municipal d'activitats classificades.
  
Amb data 21 de novembre de 2002, la directora general d'Educació i Qualitat Ambiental dicta l'acord pel qual es requereix a Colorobbia España, SA, la petició en què concrete si se sol·licita l'autorització ambiental integrada, o una modificació substancial o no substancial.
  
Amb data 8 de gener de 2003, l'empresa presenta escrit de sol·licitud de modificació no substancial.
  
Amb data 7 de febrer de 2003, l'empresa reconsidera la modificació plantejada com substancial i sol·licita que s'inicien els tràmits de l'autorització ambiental integrada.
  
Amb data 19 de febrer de 2003 es concedeix un termini de tres mesos per a la presentació de la totalitat de la documentació necessària per a la tramitació de l'autorització ambiental integrada.
  
2. Amb data 28 de maig de 2003, Antonio Nebot Aparici i Juan Ramón Calabria Zafra, en representació de Colorobbia España, SA, amb codi d'identificació fiscal A46557039 presenten a la Conselleria de Medi Ambient la sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de frites, esmalts i pigments ceràmics i la seua ampliació, ubicada a la carretera comarcal 814, km 16,3 de Vilafamés (Castelló) que es detalla en l'annex I.
  
A la sol·licitud s'acompanya l'informe urbanístic favorable emés per l'Ajuntament de Vilafamés amb data 23 de maig de 2003.
  
3. Amb data 16 de juny de 2003, la Conselleria de Medi Ambient, requereix nova documentació a l'empresa, que es presenta amb data 1 de juliol de 2003.
  
4. Posteriorment amb diverses dates, l'empresa presenta documentació complementària aclaridora, a requeriment d'aquesta conselleria.
  
5. Amb data 16 de setembre de 2003 se sotmet a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que establix l'article 16 de la Llei 16/2002, i es publica l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 4588).
  
Durant aquest no es presenten al·legacions al projecte, ni en aquesta conselleria ni a l'Ajuntament de Vilafamés, i consta en l'expedient, certificat de la informació pública.
  
6. Transcorregut el termini d'informació pública i segons el que disposa l'article 18 de la Llei 16/2002, l'expedient es remet a l'Ajuntament de Vilafamés, el qual emet un informe sobre els aspectes de la seua competència amb data 12 de desembre de 2003 i 17 de febrer de 2005.
  
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes emesos pels serveis de Gestió de Residus, Qualitat de les Aigües i Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
  
7. Segons el que disposa l'article 19 de la Llei 16/2002, l'expedient es remet a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que emet un informe amb data 5 de febrer de 2004 favorable amb el compliment d'una sèrie de condicions per a l'abocament zero d'aigües residuals industrials i l'abocament d'aigües residuals domèstiques a rasa que drena i es requerix nova documentació relativa a l'abocament d'aigües pluvials al barranc de la Pobla, que el titular esmena amb data 20 d'abril de 2004.
  
Amb data 15 de juny de 2004 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable i condicionat en relació amb l'abocament d'aigües pluvials.
  
8. Amb data 29 de juny de 2004 la Direcció General de Gestió del Medi Natural emet la declaració d'impacte ambiental, en la qual estima acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions que s'adjunten en l'annex II de la present autorització.
  
9. En l'expedient 24/2002 IPPC consta l'avaluació ambiental del projecte en el seu conjunt, tal com estableix l'article 20 de la Llei 16/2002, i que ha sigut incorporada a la proposta de resolució.
  
10. Amb data 10 de març de 2005 es realitza el tràmit d'audiència a l'interessat, que exposa l'observació que ha d'especificar-se que el control i registre en continu d'algun paràmetre de funcionament siga en els focus de processos amb transformació química.
  
Als anteriors fets s'apliquen els següents,
  
Fonaments de dret
  
1. D'acord amb l'article 9 de la Llei 16/2002, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, les activitats que apareixen en l'annex 1 d'aquesta llei, estan subjectes a autorització ambiental integrada.
  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 3.3 de l'annex 1 de la Llei 16/2002.
  
2. La tramitació de l'expedient s'ha realitzat segons el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
3. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Territori i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual s'assignen competències a les conselleries.
  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 15 del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, i la seua Ordre de Desplegament de 9 de setembre de 2003, correspon a la Direcció General de Qualitat Ambiental, exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.
  
Vist tot el que antecedeix, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap d'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, resolc:
  
Primer
  
Concedir a Colorobbia España, SA, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de frites, esmalts i pigments ceràmics i la seua ampliació, que s'ha de desenvolupar a la planta situada a la carretera comarcal 814, km 16,3 de Vilafamés, que fa referència al projecte bàsic de prevenció i control integrats de la contaminació per a l'ampliació d'activitat d'indústria de fabricació de frites, esmalts i pigments ceràmics de data 26 de maig de 2003 i en l'annex al projecte bàsic de prevenció i control integrats de la contaminació per a l'ampliació d'activitat d'indústria de fabricació de frites, esmalts i pigments ceràmics, que subscriu Luis Chillida Dols, i queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 018-05/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:
  
1. Valors límit d'emissió
  
1.1 Atmosfera.
  
1.1.1 Emissions canalitzades.
  
Els valors límit d'emissió de contaminants que provenen de forns de fusió seran els següents:
  
Contaminants Límits d'emissió
  
Partícules 40 mg/Nm³ (1)
  
NOx 1600 mg/Nm³
  
SO2 25 mg/Nm³
  
Clorurs (com HCl) 10 mg/Nm³ (1)
  
Fluorurs (com HF) 5 mg/Nm³ (1)
  
Metalls (classe 1+2) 5 mg/Nm³ (1)
  
Metalls (classe 1) 1 mg/Nm³ (1)
  
O2 referència per a gasos de combustió 15%
  
(1) Per als forns existents, aquest valor han de complir-lo el 65% dels forns abans de l'1 de gener de 2006 i el 100% dels forns abans de l'1 de gener de 2007.
  
Les concentracions mesurades sempre estaran referides a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa, 273 K), en base seca i per a un contingut de O2 del 15%.
  
Quant a valors límit d'emissió de contaminants que provenen d'altres focus, es complirà:
  
Contaminants Límits d'emissió
  
Partícules en instal·lacions noves 30 mg/Nm³
  
Partícules en instal·lacions existents 40 mg/Nm³
  
NOx en la instal·lació de cogeneració 800 mg/Nm³
  
1.1.2 Emissions sonores.
  
La instal·lació es protegirà acústicament de manera que no se superen els límits establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, i de conformitat amb el que establix el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica, en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.
  
D'acord amb la citada normativa, els nivells de recepció externs en zones d'ús industrial: 70 dB(A) durant el dia i 60 dB(A) durant la nit.
  
1.2 Abocaments.
  
1.2.1 Aigües residuals industrials.
  
S'actuarà segons el que ha especificat el projecte, de manera que es garantisca la inexistència d'abocament d'aigües residuals industrials a domini públic hidràulic (abocament zero).
  
A l'efecte de garantir la inexistència d'abocaments d'aigües residuals industrials el titular ha d'instal·lar un sistema d'emergència per a evitar la incidència en el domini públic hidràulic dels abocaments accidentals i presentar un certificat de la no-existència d'abocaments discontinus a llit, sòl o subsòl terreny, o embassament.
  
1.2.2. Aigües residuals sanitàries.
  
Les característiques de l'abocament seran:
  
Coordenades UTM: x=753.955 y=4.445.661
  
Cabal mitjà d'aigües residuals : 0,083 l/s
  
Volum màxim anual: 2.929 m³
  
La composició de les aigües de l'efluent residual que s'autoritza perquè aboque en el terreny mitjançant infiltració en la rasa que drena, en cap cas ha de superar els límits que a continuació s'exposen, i queda terminantment prohibit abocar aigües residuals els paràmetres de les quals superen els valors que mostra la taula següent:
  
Paràmetres Valor Unitats
  
Ph 5,5 - 9,5
  
Sòlids en suspensió 60 mg/l
  
Matèries sedimentables 0,5 mg/l
  
Sòlids grossos Absents
  
DBO5 25 mg/l O2
  
DQO 125 mg/l O2
  
Temperatura < 25º ºC
  
Color Incolor
  
Alumini NO mg/l Al
  
Arsènic NO mg/l As
  
Bari NO mg/l Ba
  
Bor 1 mg/l B
  
Crom TOTAL NO mg/l Cr
  
Ferro NO mg/l Fe
  
Manganés NO mg/l Mn
  
Níquel NO mg/l Ni
  
Plom NO mg/l Pb
  
Seleni NO mg/l Se
  
Estany NO mg/l Sn
  
Coure NO mg/l Cu
  
Zinc NO mg/l Zn
  
Cianurs NO mg/l CN
  
Clorurs 250 mg/l Cl
  
Sulfurs NO mg/l
  
Sulfits NO mg/l
  
Sulfats 250 mg/l SO4
  
Fluorurs NO mg/l F
  
Fòsfor total 2 mg/l P
  
Amoni 7 mg/l NH4
  
Nitrogen nítric 15 mg/l
  
Olis i greixos 10 mg/l
  
Fenols NO mg/l C6H5OH
  
Aldehids NO mg/l
  
Detergents 2 mg/l (laurilsulfat)
  
Pesticides NO mg/l
  
Sense perjudici dels límits establits en la taula precedent, queda terminantment prohibida l'existència en l'aigua d'abocament de continguts detectables de:
  
1,1,1,-Tricloretà HAP
  
1,2-Dicloroetà Isodrín
  
Alaclor Isoproturon
  
Aldrín Pentaclorofenol
  
Antracé Percloroetilé
  
Atrazina Simazina
  
Benzé Terbutilazina
  
Biocides Tetraclorur de carboni
  
C 10-13-Cloroalcans Tolué
  
Clorobenzé Triclorobenzens
  
Clorofenvinfs Tricloroetilé
  
Cloroform Trifluralina
  
Cloropirifs Xilé
  
Ctos. de tributilestany Metolachloro
  
DDT's i metabòlits Naftalé
  
Di (2-etilhexil)ftalat Nonilfenols
  
Diclorobenzens Octilfenols
  
Diclorometà Pentaclorobenzé
  
Dieldrín Antimoni
  
Difenilèter bromat Beril·li
  
Diuron Cobalt
  
Endolsulfà Molibdé
  
Endrín Plata
  
Etilbenzé Tal·li
  
Fluoranté Tel·luri
  
Hexaclorobenzé Titani
  
Hexaclorobutadié Urani
  
Hexaclorociclohexans Vanadi
  
Hidrocarburs Nitrit
  
Cadmi Mercuri
  
Així mateix, queda terminantment prohibit l'abocament d'aigües residuals sense ser sotmeses prèviament al tractament depurador previst en el projecte, i ha de procedir a l'esterilització de les aigües residuals, de forma tal que estiguen exemptes de gèrmens patògens, carboncle bacterià, carboncle simptomàtic, tuberculosi, tifus i paratifus.
  
1.2.3 Aigües pluvials.
  
Es canalitzaran en la indústria mitjançant canonades soterrades que creuen el solar i s'abocaran a través del seu llit natural al barranc de la Pobla.
  
L'abocament no ha de deteriorar la qualitat del medi receptor.
  
La velocitat de les aigües ha de ser inferior a 1 m³/s.
  
2. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies
  
No es realitzarà cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.
  
No es podran executar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar que el terreny absorbisca les aigües residuals.
  
Els depòsits d'emmagatzemament de l'aigua depurada seran completament impermeables i estancs.
  
3. Procediments i mètodes de gestió de residus.
  
L'activitat està subjecta als requisits establits en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, i en el Reial Decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'Execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial Decret 952/1997.
  
3.1. Producció de residus.
  
S'autoritza la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que a continuació es detalla i la producció de frites en les instal·lacions del centre productiu detallat en l'annex I siga de l'orde de 100.000 tones/any.
  
El mencionat centre productiu queda inscrit en el Registre General de Productors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana amb el número de referència 173/P/RTP/CV, conforme estableix l'article 46 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, i que ha de figurar en els documents de control i seguiment i la resta de documentació que el necessite.
  
Les operacions de reutilització de residus propis, com són pols ceràmiques, partícules sòlides retingudes en els filtres dels forns de frita, vessaments del transport de matèries primeres, residus procedents de la neteja de seccions, materials que no han superat els controls de qualitat, etc. mitjançant la seua reintroducció en el procés productiu, es duran a terme segons el que ha especificat el projecte.
  
De la mateixa forma s'actuarà amb el llavat dels recipients contaminats mitjançant aigua a pressió en instal·lació coberta i amb sòl pavimentat de formigó. Les aigües del llavat s'arreplegaran i canalitzaran a una bassa i posteriorment es dirigiran a la xarxa general d'aigües emprades en la resta de processos, i es portaran a la depuradora d'aigües industrials.
  
Les quantitats i codificació dels recipients llavats seran les següents:
  
Residu que s'ha de netejar Recipients contaminats
  
Codificació 5//R5//S36//C12/7//H5//A275//B4501
  
 150110\*
  
Nombre envasos diaris netejats 40 unitats
  
4. Sistemes i procediments per al tractament d'emissions i residus, amb especificació de la metodologia de mesurament, la seua freqüència i els procediments per a avaluar els mesuraments
  
4.1 Control d'emissions atmosfèriques.
  
A fi d'evitar l'emissió difusa de partícules, es duran a terme els mesuraments següents:
  
Aspirar i llevar la pols d'instal·lacions d'emmagatzemament, transport, punts de transferència i de càrrega i descàrrega de materials pulverulents.
  
Condicionament, pavimentació i neteja d'instal·lacions, de les vies de circulació i de les àrees d'estacionament de vehicles.
  
Han de disposar de sistemes correctors de depuració de l'emissió a l'atmosfera, com a mínim, els focus que evacuen corrents de gasos provinents d'aspiracions de material pulverulent, forns de fusió de frites i forns de calcinació de pigments.
  
S'assegurarà el funcionament correcte dels sistemes correctors dels focus que evacuen corrents de gasos provinents de processos amb transformació química mitjançant el control i el registre en continu d'almenys, un paràmetre d'operació del sistema a opció de l'empresa entre els tècnicament reconeguts o fonamentats, com la pèrdua de càrrega del sistema de depuració, la concentració de partícules en el corrent gasós, o qualsevol altre degudament justificat. La representativitat i el calibratge d'aquest paràmetre ha de ser verificat per entitats col·laboradores de l'administració en matèria de qualitat ambiental i estar a disposició de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
La periodicitat mínima de control de les emissions per entitats col·laboradores de l'administració serà la següent:
  
Anual: focus el cabal del qual supere 30.000 Nm³/h.
  
Biennal: focus el cabal del qual es trobe entre 10.000 i 30.000 Nm³/h.
  
Triennal: la resta de focus canalitzats.
  
Es durà a terme un autocontrol de les emissions de partícules, NOx, SO2, clorurs, fluorurs i metalls, amb una freqüència almenys anual, en els focus provinents dels forns de fusió de frites.
  
Els punts de mostratge en les ximeneres han de complir amb els requisits de l'Ordre 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera. L'orifici de presa de mostres s'ubicarà després de l'actuació dels sistemes correctors. Aquests, així mateix, han d'actuar després de la fase d'aprofitament energètic (o refredament, si és el cas).
  
En particular, les característiques i distribució dels focus emissors a l'atmosfera serà tal que garantisca una correcta dispersió dels contaminants emesos, evitant en la mesura que siga possible que es produïsquen apantallaments que dificulten la dispersió.
  
La temperatura dels gasos en el punt de mostratge serà preferiblement menor de 200ºC i s'ha de garantir que, en cap cas supere els 300ºC.
  
Ha de notificar a la Direcció General de Qualitat Ambiental, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, mitjançant el Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000.
  
Es portarà actualitzat el llibre de registres d'emissions, en el qual ha de constar:
  
Resultats dels mesuraments i anàlisis de contaminants amb emissió d'informe oficial per OCA segons la freqüència establida.
  
Resultats dels mesuraments i anàlisis de contaminants que es realitzen amb caràcter intern, amb periodicitat mínima d'1 any, reduint la seua freqüència en els focus conflictius.
  
Les dates de neteja i revisions de les instal·lacions de depuració, per a establir un sistema de manteniment preventiu.
  
Les parades per avaria, comprovacions o incidències de qualsevol tipus.
  
4.2 Control d'abocaments.
  
S'ha de notificar a la Direcció General de Qualitat Ambiental, una vegada a l'any, les dades sobre els abocaments a l'aigua de la instal·lació, mitjançant el Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000.
  
Es mesurarà el volum total d'aigües depurades a l'any, com també el volum que és necessari reposar en les basses d'emmagatzemament d'aigua per al circuit de cristal·lització de frites, segons la capacitat d'aquestes basses, per a justificar la total reutilització de les aigües residuals.
  
4.2.1 Control d'aigües residuals sanitàries.
  
El punt d'abocament disposarà de fàcil accessibilitat i estarà disposat de manera que, tant les inspeccions com les preses de mostres es puguen efectuar en qualsevol moment, independentment de la presència o disponibilitat del titular.
  
A fi de realitzar controls i prendre mostres, quan es considere procedent, de les aigües residuals tractades, es disposarà de mesurador de cabal en continu amb funció totalitzadora de volum d'abocament anual i arqueta de presa.
  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer es reserva el dret a realitzar totes les anàlisis de control que considere oportunes, les despeses inherents són a compte d'aquesta, quan les característiques de l'efluent residual complisquen les condicions de la present autorització, seran a càrrec del beneficiari els costos, en cas contrari.
  
A l'efecte de comprovació del compliment del punt anterior, el titular ha de presentar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el termini d'un mes, un programa d'autocontrol de qualitat de l'abocament, en el qual es contemple, almenys, la realització de quatre anàlisis durant el primer any, i quatre mostres els següents anys, sempre que puga demostrar-se que l'aigua del primer any compleix les prescripcions del Reial Decret 509/1996, de 15 de març, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes; si una de les mostres no resultara conforme, es prendran 12 mostres l'any següent, tal com disposa l'article 251.c del Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, Reglament del Domini Públic Hidràulic, i el ja citat Reial Decret 509/1996 de 15 de març. Les anàlisis hauran de ser realitzades per laboratori inscrit en el Registre Especial d'Empreses Col·laboradores del Ministeri de Medi Ambient, conforme a l'Ordre de 16 de juliol de 1987, seran a càrrec del beneficiari de la present autorització les despeses derivades de l'exercici de tal autocontrol de qualitat.
  
A l'efecte ha de presentar davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer:
  
Declaració periòdica en terminis màxims de tres mesos, de les anàlisis de l'abocament en el que concerneix al cabal i composició de l'efluent.
  
Declaració anual de les incidències de l'explotació del sistema de tractament i resultats obtinguts per a la millora de l'abocament, volum anual d'aquest i resum dels resultats analítics remesos. Aquesta declaració anual ha de presentar-se dins del primer trimestre de cada any, i estarà subscrita per tècnic competent i visada per col·legi oficial corresponent.
  
Les modificacions de detall que es pretenguen introduir i tendisquen a millorar el projecte, tant en el tractament de l'efluent residual, com en les obres i instal·lacions descrites en el projecte, han de ser sotmeses a l'aprovació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; amb aquest fi, han de remetre a aqueix organisme, certificat de la direcció de les obres en què es reculla la data d'inici i terminació d'aquestes, posada en servei i possibles modificacions efectuades en el projecte que apareix en l'expedient; això en el termini màxim d'un mes comptador a partir dels dies següents al seu inici i terminació.
  
S'ha de disposar de les llicències que per a l'execució de les obres i l'obertura de la instal·lació hagen d'atorgar les autoritats locals.
  
Es consideraran casos especialment greus d'incompliment del condicionat, tal com determina l'article 263 del Reglament del Domini Públic Hidràulic, aquells en què es produïsquen danys importants a cultius, flora, fauna, o puguen afectar sensiblement la salut pública.
  
Així mateix, s'adverteix expressament a l'autoritzat que està obligat a adequar la qualitat de l'abocament a les exigències que es deriven de la revisió del Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer o a les disposicions legals que es desenvolupen com a conseqüència de l'aplicació de les directives de la Unió Europea sobre la matèria, en els terminis corresponents.
  
4.3 Control de torres de refrigeració.
  
Han de registrar les torres de refrigeració en la Conselleria de Sanitat i en l'ajuntament, i complir amb el que establix el Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, com també el que establix el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, i l'Ordre de 22 de febrer de 2001, de les conselleries de Medi Ambient i Sanitat
  
4.4 Control de residus.
  
Els residus podran ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos, i inferior a dos anys en el cas de no perillosos, després del qual han de ser entregats a gestor autoritzat. Aquest emmagatzemament temporal de residus perillosos es realitzarà segregat per tipus de residu, ha d'estar convenientment senyalitzat i es realitzarà en un lloc amb teulada, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix la zona d'emmagatzemament ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.
  
Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, es comptarà amb cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tindre com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, supose augment de la seua perillositat o dificulte la seua gestió.
  
Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals durant la manipulació dels diversos residus líquids. L'absorbent contaminat es gestionarà com a residu perillós.
  
L'envasament i etiquetatge dels residus serà conforme al que han exposat els articles 13 i 14 del Reial Decret 833/1988, Reglament de Residus Tòxics i Perillosos. Així mateix disposarà d'un registre on conste la quantitat, naturalesa, identificació, origen i data de generació i entrega a gestor autoritzat, com també el número de document de control i seguiment utilitzat, si és el cas, i el gestor a qui s'entrega el residu.
  
Entregarà els residus perillosos a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a la gestió d'aquests residus.
  
Cada quatre anys s'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos que es presentarà en la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Anualment emplenarà la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, que serà remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'1 de març de cada any. En aquesta declaració s'especificarà l'origen i la quantitat dels residus produïts, la destinació donada a cada un d'ells i la relació que es troben emmagatzemats temporalment, com també les incidències rellevants que s'han pogut produir, tot això relatiu a l'any objecte de la declaració.
  
4.4 Control de soroll.
  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior ha de complir-se el que establix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
En aquest sentit, es realitzarà un mesurament del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat per un organisme acreditat en el termini d'un any des de la concessió de l'AAI i posteriorment es realitzaran mesuraments almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la dita llei.
  
5. Mesures que s'han d'adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient.
  
Es duran a terme tots els mesuraments necessaris perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat quant al funcionament de les instal·lacions.
  
El depòsit de combustible per a gasoil de subministrament als grups electrògens disposarà de cubeta de seguretat per a la recollida de vessaments.
  
Les naus de fabricació de pigments estaran dotades de canaletes de recollida de vessaments que mitjançant xarxa separativa, els conduiran a la depuradora d'aigües de colors ubicada en la pròpia nau de pigments.
  
En cas d'avaria simultània de les dues depuradores, les aigües residuals industrials seran bombades al depòsit regulador d'aigües, on es retindran fins que es reparen les depuradores.
  
En els casos de fugues o danys procedents d'abocaments el titular de l'autorització queda obligat a posar en pràctica, immediatament, les actuacions i mesures necessàries perquè els danys que es produïsquen siguen mínims, preservant en tot cas la vida i la integritat de les persones, com també els béns de tercers i l'entorn natural.
  
En casos d'emergència el titular de l'autorització estarà igualment obligat a informar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per iniciativa pròpia, de la situació creada per aquesta, com també les mesures adoptades per a pal·liar els seus efectes, tot això sense perjudici de la imputació de danys al domini públic hidràulic que procedisca.
  
L'incompliment del que establix el paràgraf anterior donarà lloc, i sense perjudici de la corresponent indemnització per danys causats al domini públic hidràulic, a incoar procediment sancionador per infracció tipificada en l'article 108.a del Text Refós de la Llei d'Aigües (Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol) i en l'article 316.a del Reglament del Domini Públic Hidràulic sancionable amb la multa corresponent, prevista en l'article 318 de l'esmentat reglament.
  
Així mateix, quan es determine el cessament d'alguna de les unitats, es procedirà al desmantellament de les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar la dita activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.
  
6. Declaració d'impacte ambiental.
  
Es compliran les condicions establides en la declaració d'impacte ambiental emesa per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de data 29 de juny de 2004, que s'adjunta en l'annex II de la present resolució.
  
7. Altres condicions.
  
El beneficiari de la present autorització estarà obligat a pagar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el cànon de control d'abocament que estableix l'article 113 del Text Refós de la Llei d'Aigües (Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), desenvolupat reglamentàriament en el Reial Decret 606/2003, de 23 de maig.
  
L'import del cànon de control d'abocaments és el producte del volum d'abocament autoritzat pel preu unitari de control d'abocament. Aquest preu unitari es calcula multiplicant el preu bàsic per metre cúbic per un coeficient de majoració o minoració segons la naturalesa, característiques i grau de contaminació de l'abocament, així com per la major qualitat ambiental del medi físic en què s'aboca.
  
El preu bàsic per metre cúbic es fixa en 0,01202 euros per a l'aigua residual urbana i en 0,03005 euros per a l'aigua residual industrial. Aquests preus bàsics podran revisar-se periòdicament en les lleis de pressupostos generals de l'estat.
  
D'acord amb el que anteriorment s'ha exposat s'ha calculat l'import anual del cànon de control d'abocament que ha de pagar l'empresa Colorobbia España, SA, per abocar les aigües residuals procedents de la neteja i condicionament d'operaris de la fàbrica d'esmalts ceràmics a rasa que drena, que ascendeix a cinquanta-nou euros i noranta-sis cèntims (59,96 €) atesos els factors següents:
  
Volum anual d'abocament = 2.929 m³.
  
Preu bàsic = 0,03005 € (aigua residual industrial).
  
K2 (coeficient que depén de la naturalesa de l'abocament) = 1,09 (aigua residual industrial classe II).
  
K3 (coeficient que depén del grau de contaminació de l'abocament) = 0,5 (industrial amb tractament adequat).
  
K4 (coeficient que depén de la qualitat ambiental del medi físic en què s'aboca) = 1,25 (categoria I: abocament a aigües subterrànies).
  
Cànon = volum x preu bàsic x K2 x K3 x K4
  
Cànon = 2.929 x 0,03005 x 1,09 x 0,5 x 1,25= 59,96 €
  
Abans del 30 d'octubre de 2007 ha d'aconseguir els objectius de prevenció, reducció i control de la contaminació establits en l'annex 3 del conveni de col·laboració, de 4 de setembre de 2003, entre la Generalitat Valenciana a través de la Conselleria de Territori i Habitatge i l'Associació Nacional de Fabricants de Frites, Esmalts i Colors Ceràmics per a la prevenció i el control integrat de la contaminació de la indústria de fabricació de frites.
  
Ha de complir amb el que disposa la Llei 11/1997, d'Envasos i Residus d'Envasos, i el Reial Decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual es desenvolupa el reglament per al desenvolupament de l'esmentada llei.
  
La indústria i les seues instal·lacions s'ajustaran a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes no fixats en aquesta resolució.
  
Es compliran totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.
  
Es comprovarà en el control inicial que s'han realitzat les mesures previstes en el projecte.
  
Segon
  
L'autorització ambiental integrada es renovarà, en els aspectes mediambientals, en el termini màxim de huit anys, llevat que es produïsquen abans d'aquest termini modificacions substancials que obliguen la tramitació d'una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici recollits en l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.
  
La renovació ha de sol·licitar-se amb una antelació mínima de 10 mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.
  
Tercer
  
En relació amb el certificat d'adequació del projecte i la seua ampliació, el titular donarà compte de l'adaptació i les ampliacions de l'activitat i de les instal·lacions a la Direcció General de Qualitat Ambiental a l'efecte del reconeixement corresponent, i es presenta prèviament un certificat, emés per tècnic competent i visat, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat o als seus reformats posteriors també autoritzats, i que s'han efectuat tots els controls, mesuraments, anàlisis i comprovacions amb resultat satisfactoris, que es determinen en l'esmentat projecte, els seus reformats o en les normatives que siguen aplicables, així com aquells altres certificats previstos en les disposicions que s'hagen integrat.
  
Quart
  
Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits establits en la present resolució. Es realitzarà a la posada en marxa de les instal·lacions i per personal de la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Cinqué
  
L'administració deixarà sense efecte la present resolució en el moment en què observe qualsevol incompliment de les condicions imposades en aquesta, amb audiència prèvia de l'interessat.
  
Sisé
  
El titular de les instal·lacions objecte de la present resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:
  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació previstes per la legislació sectorial aplicable i per la mateixa autorització ambiental integrada.
  
2. Comunicar a la Direcció General de Qualitat Ambiental qualsevol modificació, substancial o no, que es propose realitzar en la instal·lació, la transmissió de la seua titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.
  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries als que realitzen les actuacions de vigilància, inspecció i control.
  
Seté
  
En tot el no especificat en aquesta resolució, cal ajustar-se a totes i cada una de les condicions estipulades per la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.
  
Contra la present resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot presentar recurs d'alçada davant de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge en el termini d'un mes des del següent al de la recepció de la present notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
  
València, 31 de març de 2005.- El director general de Qualitat Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro.
  
ANNEX I
  
Descripció del projecte
  
Colorobbia España, SA, es dedica a la fabricació de frites, esmalts i pigments ceràmics.
  
Amb l'ampliació projectada, l'empresa produirà 120.000 t de frita a l'any, 25.000 t d'esmalts i 4.025 t de pigments.
  
Les instal·lacions principals consisteixen en 28 forns de fusió de frites, 6 línies de calcinació de pigments i 4 assecadors d'esmalts i entre les instal·lacions auxiliars es disposa de 6 torres de refrigeració.
  
El procés productiu de fabricació de frites s'inicia amb la recepció de la matèria primera, que es rep a granel i s'emmagatzema en sitges, big-bags o sacs, des d'on és transportada mitjançant impulsió pneumàtica als forns de fusió de frites.
  
La mescla degudament dosificada és abocada en els forns a fi que es fundisca davall la flama del cremador de gas natural a 1.500 ºC de manera que es forme un fluid homogeni que aboque sobre un depòsit d'aigua on es forme una làmina vítria que quartera i trenca en xicotets trossos. La frita produïda s'emmagatzema en sitges, des d'on es transporta a un sistema de paletització automàtica.
  
La producció de pigments consisteix en la mescla de matèries primeres (òxids metàl·lics en la seua majoria) i la seua cocció en forns de mufla a temperatures entre 900 i 1.300 ºC. Després es realitza la molturació i ensacat.
  
Per a la producció d'esmalts ceràmics es realitza una dosificació i homogeneïtzació de les frites i els pigments en pols que es preparen en les altres seccions de la indústria, es mesclen a 75 ºC i s'envasen per a la seua distribució.
  
L'empresa compta amb un sistema d'autogeneració d'energia elèctrica aprofitant la calor dels fums de combustió dels forns de frites.
  
Per al control de les emissions atmosfèriques, les ximeneres dels forns de fusió de frites estan dotades d'un equip individual per a la filtració dels fums, mitjançant un intercanviador de calor que redueix la temperatura dels fums de tal manera que a baixa temperatura puguen ser depurats per un filtre de mànegues que retinga les partícules sòlides. Les partícules recollides, juntament amb la frita, poden ser utilitzades en una nova fusió.
  
Així mateix, en el procés de transport de les matèries primeres també es disposa de filtres de mànegues que recuperen els vessaments de pols per a tornar a reintroduir-los en el forn corresponent.
  
Aquest sistema de captació i reutilització patentat per l'empresa, és una millor tècnica disponible (MTD) publicada en el Bref de la indústria del vidre.
  
A fi de reutilitzar l'aigua calfada en el procés de cristal·lització de les frites, es disposa d'una bassa d'aigua amb tres compartiments i s'establix un circuit tancat de reutilització d'aigües residuals industrials (abocament zero).
  
En el primer compartiment de la bassa l'aigua es refreda per contacte amb l'aire ambient produint-se una evaporació, en el segon compartiment l'aigua és aspirada per unes torres de refrigeració per a ser refredada i una vegada freda es torna al tercer compartiment on es reposen les pèrdues per evaporació i es torna a utilitzar en el circuit de cristal·lització de la frita en els forns.
  
Les aigües residuals d'ús industrial, de neteja i de laboratoris són depurades i emmagatzemades en l'aljub regulador d'aigües i incorporades per a reposar les pèrdues per evaporació en el circuit de reutilització d'aigües.
  
Es disposa de dues depuradores a fi que quan una d'elles es troba amb operacions de manteniment o de neteja puga funcionar l'altra depuradora i en moments punta s'utilitzen les dos.
  
L'empresa realitza la gestió dels residus produïts a través de gestors autoritzats.
  
ANNEX II
  
Condicionat de la declaració d'impacte ambiental
  
1. Per la seua ubicació, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, serà suficient amb el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
2. Altres condicionants de caràcter ambiental derivats del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi, com pot ser que en l'estudi d'impacte ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana de Vilafamés es preveia la construcció de diverses depuradores pròximes als sectors que s'han de desenvolupar, tant residencials com industrials, entre els quals s'inclou la parcel·la de Colorobbia España, SA. Basant-se en això, la parcel·la objecte de projecte ha de comptar amb xarxa de sanejament municipal de tipus separatiu, estant en funcionament l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) aigües avall.s



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4988, del 19-04-2005 (2005/4006)

RESOLUCIÓN de 31 de marzo de 2005, de la Dirección General de Calidad Ambiental, por la que se otorga a la empresa Colorobbia España, SA, la autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de fritas, esmaltes y pigmentos cerámicos y su ampliación en el término municipal de Vilafamés (Castellón).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4988

Fecha DOGV
:   19-04-2005

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2005/4006

CVE


Fecha del documento
:   31-03-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [cerámica](javascript:void(0))
    * [edificio industrial](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 31 de marzo de 2005, de la Dirección General de Calidad Ambiental, por la que se otorga a la empresa Colorobbia España, SA, la autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de fritas, esmaltes y pigmentos cerámicos y su ampliación en el término municipal de Vilafamés (Castellón). [2005/Q4006]
  
Vistos los documentos obrantes en el expediente 24/2002 IPPC, instruido a instancia de la empresa Colorobbia España, SA, con el fin de obtener la autorización ambiental integrada de una industria de fabricación de fritas, esmaltes y pigmentos cerámicos y su ampliación, en el término municipal de Vilafamés (Castellón), se emite la presente resolución de conformidad con los siguientes,
  
Antecedentes de hecho
  
1. Con fecha 18 de noviembre de 2002, tiene entrada en la Conselleria de Medio Ambiente, por traslado del Ayuntamiento de Vilafamés, copia del expediente de ampliación de actividad de la empresa Colorobbia España, SA, para su pertinente tramitación, dado que el procedimiento para el otorgamiento de la autorización ambiental integrada puede sustituir en su caso al procedimiento para el otorgamiento de la licencia municipal de actividades clasificadas.
  
Con fecha 21 de noviembre de 2002, la directora general de Educación y Calidad Ambiental dicta acuerdo por el que se requiere a Colorobbia España, SA, petición en la que concrete si se solicita la autorización ambiental integrada, o una modificación sustancial o no sustancial.
  
Con fecha 8 de enero de 2003, la empresa presenta escrito de solicitud de modificación no sustancial.
  
Con fecha 7 de febrero de 2003, la empresa reconsidera la modificación planteada como sustancial y solicita que se inicien los trámites de la autorización ambiental integrada.
  
Con fecha 19 de febrero de 2003 se concede un plazo de tres meses para la presentación de la totalidad de la documentación necesaria para la tramitación de la autorización ambiental integrada.
  
2. Con fecha 28 de mayo de 2003, Antonio Nebot Aparici y Juan Ramón Calabria Zafra, en representación de Colorobbia España, SA, con código de identificación fiscal A46557039, presentan en la Conselleria de Medio Ambiente solicitud de autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de fritas, esmaltes y pigmentos cerámicos y su ampliación, ubicada en la carretera comarcal 814, km 16,3 de Vilafamés (Castellón) que se detalla en el anexo I.
  
A la solicitud se acompaña el informe urbanístico favorable emitido por el Ayuntamiento de Vilafamés con fecha 23 de mayo de 2003.
  
3. Con fecha 16 de junio de 2003, la Conselleria de Medio Ambiente requiere nueva documentación a la empresa, presentándose con fecha 1 de julio de 2003.
  
4. Posteriormente con diversas fechas, se presenta por parte de la empresa documentación complementaria aclaratoria, a requerimiento de esta conselleria.
  
5. Con fecha 16 de septiembre de 2003 se somete a información pública el expediente de referencia, durante un período de 30 días hábiles, de acuerdo con lo establecido en el artículo 16 de la Ley 16/2002, publicando anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 4.588).
  
Durante el mismo no se presentan alegaciones al proyecto, ni en esta conselleria ni en el Ayuntamiento de Vilafamés, constando en el expediente, certificado de la información pública.
  
6. Transcurrido el plazo de información pública y según lo dispuesto en el artículo 18 de la Ley 16/2002, el expediente se remite al Ayuntamiento de Vilafamés, el cual emite informe sobre los aspectos de su competencia con fecha 12 de diciembre de 2003 y 17 de febrero de 2005.
  
Asimismo, se han incorporado al expediente los informes emitidos por los Servicios de Gestión de Residuos, Calidad de las Aguas y Protección del Ambiente Atmosférico.
  
7. Según lo dispuesto en el artículo 19 de la Ley 16/2002, el expediente se remite a la Confederación Hidrográfica del Júcar que emite informe con fecha 5 de febrero de 2004 favorable con el cumplimiento de una serie de condiciones para el vertido cero de aguas residuales industriales y el vertido de aguas residuales domésticas a zanja drenante y requiriendo nueva documentación relativa al vertido de aguas pluviales al barranco de La Puebla, que es subsanada por el titular con fecha 20 de abril de 2004.
  
Con fecha 15 de junio de 2004 la Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe favorable y condicionado en relación con el vertido de aguas pluviales.
  
8. Con fecha 29 de junio de 2004 la Dirección General de Gestión del Medio Natural emite la declaración de impacto ambiental, en la que estima aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la obtención de la autorización ambiental integrada y el estudio de impacto ambiental, siempre y cuando se cumplan las condiciones que se adjuntan en el anexo II de la presente autorización.
  
9. En el expediente 24/2002 IPPC consta la evaluación ambiental del proyecto en su conjunto, tal y como establece el artículo 20 de la Ley 16/2002, y que ha sido incorporada a la propuesta de resolución.
  
10. Con fecha 10 de marzo de 2005 se realiza el trámite de audiencia al interesado, que expone la observación de que debería especificarse que el control y registro en continuo de algún parámetro de funcionamiento sea en los focos de procesos con transformación química.
  
A los anteriores hechos son de aplicación los siguientes,
  
Fundamentos de derecho
  
1. De acuerdo con el artículo 9 de la Ley 16/2002, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, las actividades que aparecen en el anejo 1 de dicha ley, están sujetas a autorización ambiental integrada.
  
La instalación de referencia está incluida en el epígrafe 3.3 del anejo 1 de la Ley 16/2002.
  
2. La tramitación del expediente se ha realizado según lo previsto en los artículos 14 y siguientes de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, desarrollada por el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
3. En la Comunidad Valenciana el órgano competente para otorgar la autorización ambiental integrada es la Conselleria de Territorio y Vivienda, de acuerdo con el artículo 3.h de la Ley 16/2002 y el Decreto 8/2004, de 3 de septiembre, del presidente de la Generalitat Valenciana, por el que se asignan competencias a las consellerias.
  
Por otro lado, de conformidad con el artículo 15 del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, y su Orden de Desarrollo de 9 de septiembre de 2003, corresponde a la Dirección General de Calidad Ambiental, ejercer las competencias en materia de control integrado de la contaminación.
  
Visto cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, con el visto bueno del jefe de Área de Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que me confiere el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, resuelvo:
  
Primero
  
Conceder a Colorobbia España, SA, la autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de fritas, esmaltes y pigmentos cerámicos y su ampliación, a desarrollar en la planta situada en la carretera comarcal 814, km 16,3 de Vilafamés, referente al "Proyecto Básico de Prevención y Control Integrados de la Contaminación para Ampliación de Actividad de Industria de Fabricación de Fritas, Esmaltes y Pigmentos Cerámicos", de fecha 26 de mayo de 2003, y al "Anexo al Proyecto Básico de Prevención y Control Integrados de la Contaminación para Ampliación de Actividad de Industria de Fabricación de Fritas, Esmaltes y Pigmentos Cerámicos", suscrito por Luis Chillida Dols, quedando inscrita en el Registro General de Instalaciones IPPC de la Comunidad Valenciana con el número 018-05/AAI/CV, condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:
  
1. Valores límite de emisión.
  
1.1 Atmósfera.
  
1.1.1 Emisiones canalizadas.
  
Los valores límite de emisión de contaminantes provenientes de hornos de fusión serán los siguientes:
  
Contaminantes Límites de emisión
  
Partículas 40 mg/Nm³ (1)
  
NOx 1600 mg/Nm³
  
SO2 25 mg/Nm³
  
Cloruros (como HCl) 10 mg/Nm³ (1)
  
Fluoruros (como HF) 5 mg/Nm³ (1)
  
Metales (Clase 1+2) 5 mg/Nm³ (1)
  
Metales (Clase 1) 1 mg/Nm³ (1)
  
O2 referencia para gases de combustión 15%
  
(1) Para los hornos existentes, este valor deben cumplirlo el 65% de los hornos antes del 1 de enero de 2006 y el 100% de los hornos antes del 1 de enero de 2007.
  
Las concentraciones medidas siempre estarán referidas a condiciones normales de presión y temperatura (101,3 kPa, 273 K), en base seca y para un contenido de O2 del 15%.
  
En cuanto a valores límite de emisión de contaminantes provenientes de otros focos, se cumplirá:
  
Contaminantes Límites de emisión
  
Partículas en instalaciones nuevas 30 mg/Nm³
  
Partículas en instalaciones existentes 40 mg/Nm³
  
NOX en la instalación de cogeneración 800 mg/Nm³
  
1.1.2 Emisiones sonoras.
  
La instalación se protegerá acústicamente de manera que no se superen los límites establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, y de conformidad con lo establecido en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica, en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.
  
De acuerdo con la citada normativa, los niveles de recepción externos en zonas de uso industrial: 70 dB(A) durante el día y 60 dB(A) durante la noche.
  
1.2 Vertidos.
  
1.2.1 Aguas residuales industriales.
  
Se actuará según lo especificado en proyecto, de forma que se garantice la inexistencia de vertido de aguas residuales industriales a dominio público hidráulico (vertido cero).
  
A efectos de garantizar la inexistencia de vertidos de aguas residuales industriales el titular deberá instalar un sistema de emergencia para evitar la incidencia en el dominio público hidráulico de los vertidos accidentales y presentar una certificación de la no existencia de vertidos discontinuos a cauce, suelo o subsuelo terreno, o embalse.
  
1.2.2. Aguas residuales sanitarias.
  
Las características del vertido serán:
  
Coordenadas U.T.M.: x=753.955 y=4.445.661
  
Caudal medio de aguas residuales : 0,083 l/s
  
Volumen máximo anual: 2.929 m³
  
La composición de las aguas del efluente residual que se autoriza a verter en el terreno mediante infiltración en zanja drenante, no deberá en ningún caso superar los límites que a continuación se exponen, quedando terminantemente prohibido verter aguas residuales cuyos parámetros superen los valores reflejados en la tabla siguiente:
  
Parámetros Valor Unidades
  
Ph 5,5 - 9,5
  
Sólidos en suspensión 60 mg/l
  
Materias sedimentables 0,5 mg/l
  
Sólidos gruesos Ausentes
  
D.B.O.5 25 mg/l O2
  
DQO 125 mg/l O2
  
Temperatura < 25º ºC
  
Color Incoloro
  
Aluminio NO mg/l Al
  
Arsénico NO mg/l As
  
Bario NO mg/l Ba
  
Boro 1 mg/l B
  
Cromo TOTAL NO mg/l Cr
  
Hierro NO mg/l Fe
  
Manganeso NO mg/l Mn
  
Níquel NO mg/l Ni
  
Plomo NO mg/l Pb
  
Selenio NO mg/l Se
  
Estaño NO mg/l Sn
  
Cobre NO mg/l Cu
  
Cinc NO mg/l Zn
  
Cianuros NO mg/l CN
  
Cloruros 250 mg/l Cl
  
Sulfuros NO mg/l
  
Sulfitos NO mg/l
  
Sulfatos 250 mg/l SO4
  
Fluoruros NO mg/l F
  
Fósforo total 2 mg/l P
  
Amonio 7 mg/l NH4
  
Nitrógeno Nítrico 15 mg/l
  
Aceites y grasas 10 mg/l
  
Fenoles NO mg/l C6H5OH
  
Aldehidos NO mg/l
  
Detergentes 2 mg/l (laurilsulfato)
  
Pesticidas NO mg/l
  
Sin perjuicio de los límites establecidos en la tabla precedente, queda terminantemente prohibida la existencia en el agua de vertido de contenidos detectables de:
  
1,1,1,-Tricloretano PAHs
  
1,2-Dicloroetano Isodrín
  
Alacloro Isoproturón
  
Aldrín Pentaclorofenol
  
Antraceno Percloroetileno
  
Atrazina Simazina
  
Benceno Terbutilazina
  
Biocidas Tetracloruro de carbono
  
C 10-13-Cloroalcanos Tolueno
  
Clorobenceno Triclorobencenos
  
Clorofenvinfos Tricloroetileno
  
Cloroformo Trifluralina
  
Cloropirifos Xileno
  
Ctos. de tributilestaño Metolachloro
  
DDT's y metabolitos Naftaleno
  
Di(2-etilhexil)ftalato Nonilfenoles
  
Diclorobencenos Octilfenoles
  
Diclorometano Pentaclorobenceno
  
Dieldrín Antimonio
  
Difeniléter bromados Berilio
  
Diurón Cobalto
  
Endolsulfán Molibdeno
  
Endrín Plata
  
Etilbenceno Talio
  
Fluoranteno Telurio
  
Hexaclorobenceno Titanio
  
Hexaclorobutadieno Uranio
  
Hexaclorociclohexanos Vanadio
  
Hidrocarburos Nitrito
  
Cadmio Mercurio
  
Asimismo, queda terminantemente prohibido el vertido de aguas residuales sin ser sometidas previamente al tratamiento depurador contemplado en el proyecto, y deberá proceder a la esterilización de las aguas residuales, de forma tal que estén exentas de gérmenes patógenos, carbunco bacteriano, carbunco sintomático, tuberculosis, tifus y paratifus.
  
1.2.3 Aguas pluviales.
  
Se canalizarán en la industria mediante tuberías enterradas que cruzan el solar y se verterán a través de su cauce natural al barranco de La Puebla.
  
El vertido no deberá deteriorar la calidad del medio receptor.
  
La velocidad de las aguas deberá ser inferior a 1 m³/s.
  
2. Protección del suelo y de las aguas subterráneas.
  
No se realizará ningún vertido que pueda afectar al suelo o a las aguas subterráneas.
  
No se podrán ejecutar pozos, zanjas, galerías o cualquier otro dispositivo destinado a facilitar la absorción de las aguas residuales por el terreno.
  
Los depósitos de almacenamiento del agua depurada serán completamente impermeables y estancos.
  
3. Procedimientos y métodos de gestión de residuos.
  
La actividad está sujeta a los requisitos establecidos en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos,y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, y al Real Decreto 833/1988,de 20 de julio, sobre el Reglamento para la Ejecución de la Ley 20/1986, modificado por el Real Decreto 952/1997.
  
3.1 Producción de residuos.
  
Se autoriza la producción de los residuos peligrosos siguientes, siempre que su capacidad de generación anual sea del orden de magnitud de la que a continuación se detalla y la producción de fritas en las instalaciones del centro productivo detallado en el anexo I sea del orden de 100.000 toneladas/año.
  
El mencionado centro productivo queda inscrito en el Registro General de Productores Autorizados de Residuos de la Comunidad Valenciana con el número de referencia 173/P/RTP/CV, conforme establece el artículo 46 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, y que deberá figurar en los documentos de control y seguimiento y demás documentación que lo precise.
  
Las operaciones de reutilización de residuos propios, como son polvos cerámicos, partículas sólidas retenidas en los filtros de los hornos de frita, derrames del transporte de materias primas, residuos procedentes de la limpieza de secciones, materiales que no han superado los controles de calidad, etcétera,mediante su reintroducción en el proceso productivo, se llevarán a cabo según lo especificado en proyecto.
  
De igual forma se actuará con el lavado de cocios contaminados mediante agua a presión en instalación cubierta y con suelo pavimentado de hormigón. Las aguas del lavado se recogerán y canalizarán a una balsa y posteriormente se dirigirán a la red general de aguas empleadas en el resto de procesos, llevándose a la depuradora de aguas industriales.
  
Las cantidades y codificación de los cocios lavados serán las siguientes:
  
Residuo a limpiar Cocios contaminados
  
Codificación 5//R5//S36//C12/7//H5//A275//B4501
  
 150110\*
  
Número envases diarios limpiados 40 unidades
  
4. Sistemas y procedimientos para el tratamiento de emisiones y residuos, con especificación de la metodología de medición, su frecuencia y los procedimientos para evaluar las mediciones.
  
4.1 Control de emisiones atmosféricas.
  
A fin de evitar la emisión difusa de partículas, se llevarán a cabo las siguientes medidas:
  
Aspiración y desempolvamiento de instalaciones de almacenamiento, transporte, puntos de transferencia y de carga y descarga de materiales pulverulentos.
  
Acondicionamiento, pavimentación y limpieza de instalaciones, de las vías de circulación y de las áreas de estacionamiento de vehículos.
  
Deberán disponer de sistemas correctores de depuración de la emisión a la atmósfera, como mínimo, los focos que evacuen corrientes de gases provenientes de aspiraciones de material pulverulento, hornos de fusión de fritas y hornos de calcinación de pigmentos.
  
Se asegurará el correcto funcionamiento de los sistemas correctores de los focos que evacuen corrientes de gases provenientes de procesos con transformación química mediante el control y registro en continuo de, al menos, un parámetro de operación del sistema a opción de la empresa entre los técnicamente reconocidos o fundamentados, como la pérdida de carga del sistema de depuración, la concentración de partículas en la corriente gaseosa, o cualquier otro debidamente justificado. La representatividad y calibración de dicho parámetro deberá ser verificado por entidades colaboradoras de la administración en materia de calidad ambiental y estar a disposición de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
La periodicidad mínima de control de las emisiones por entidades colaboradoras de la administración será la siguiente:
  
Anual: focos cuyo caudal supere 30.000 Nm³/h.
  
Bienal: focos cuyo caudal se encuentre entre 10.000 y 30.000 Nm³/h.
  
Trienal: el resto de focos canalizados.
  
Se llevará a cabo un autocontrol de las emisiones de partículas, NOx, SO2, cloruros, fluoruros y metales, con una frecuencia al menos anual, en los focos provenientes de los hornos de fusión de fritas.
  
Los puntos de muestreo en las chimeneas deben cumplir con los requisitos de la Orden 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera. El orificio de toma de muestras se ubicará tras la actuación de los sistemas correctores. Éstos, asimismo, deberán actuar tras la fase de aprovechamiento energético (o enfriamiento, en su caso).
  
En particular, las características y distribución de los focos emisores a la atmósfera será tal que garantice una correcta dispersión de los contaminantes emitidos, evitando en la medida de lo posible que se produzcan apantallamientos que dificulten la dispersión.
  
La temperatura de los gases en el punto de muestreo será preferiblemente menor de 200ºC y se deberá garantizar que, en ningún caso supere los 300ºC.
  
Deberá notificar a la Dirección General de Calidad Ambiental, una vez al año, los datos sobre las emisiones al aire de la instalación, mediante el Registro de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER), de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002 y de la Decisión 2000/479/CE, de 17 de julio de 2000.
  
Se llevará actualizado el libro de registros de emisiones, en el que deberá constar:
  
Resultados de las mediciones y análisis de contaminantes con emisión de informe oficial por OCA según la frecuencia establecida.
  
Resultados de las mediciones y análisis de contaminantes que se realicen con carácter interno, con periodicidad mínima de 1 año, reduciendo su frecuencia en los focos conflictivos.
  
Las fechas de limpieza y revisiones de las instalaciones de depuración, para establecer un sistema de mantenimiento preventivo.
  
Las paradas por avería, comprobaciones o incidencias de cualquier tipo.
  
4.2 Control de vertidos.
  
Deberá notificar a la Dirección General de Calidad Ambiental, una vez al año, los datos sobre los vertidos al agua de la instalación, mediante el Registro de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER), de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002 y de la Decisión 2000/479/CE, de 17 de julio de 2000.
  
Se medirá el volumen total de aguas depuradas al año, así como el volumen que es necesario reponer en las balsas de almacenamiento de agua para el circuito de cristalización de fritas, según la capacidad de dichas balsas, para justificar la total reutilización de las aguas residuales.
  
4.2.1 Control de aguas residuales sanitarias.
  
El punto de vertido dispondrá de fácil accesibilidad y estará dispuesto de forma que, tanto las inspecciones como las tomas de muestras se puedan efectuar en cualquier momento, independientemente de la presencia o disponibilidad del titular.
  
Con el fin de realizar controles y tomar muestras, cuando se considere procedente, de las aguas residuales tratadas, se dispondrá de medidor de caudal en continuo con función totalizadora de volumen de vertido anual y arqueta de toma.
  
La Confederación Hidrográfica del Júcar se reserva el derecho a realizar cuantos análisis de control considere oportunos, siendo los gastos inherentes por cuenta de la misma, cuando las características del efluente residual cumplan las condiciones de la presente autorización, corriendo a cargo del beneficiario los costes, en caso contrario.
  
A los efectos de comprobación del cumplimiento del punto anterior, el titular deberá presentar a la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el plazo de un mes, de un programa de autocontrol de calidad del vertido, en el que se contemple, al menos, la realización de cuatro análisis durante el primer año, y cuatro muestras los siguientes años, siempre que pueda demostrarse que el agua del primer año cumple las prescripciones del Real Decreto 509/1996, de 15 de marzo, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas; si una de las muestras no resultara conforme, se tomarán 12 muestras el año siguiente, tal y como dispone el artículo 251.c del Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, Reglamento del Dominio Público Hidráulico, y el ya citado Real Decreto 509/1996, de 15 de marzo. Los análisis deberán ser realizados por laboratorio inscrito en el Registro Especial de Empresas Colaboradoras del Ministerio de Medio Ambiente, conforme a la Orden de 16 de Julio de 1987, corriendo a cargo del beneficiario de la presente autorización los gastos derivados del ejercicio de dicho autocontrol de calidad.
  
A estos efectos deberá presentar ante la Confederación Hidrográfica del Júcar:
  
Declaración periódica en plazos máximos de tres meses, de los análisis del vertido en lo que concierne al caudal y composición del efluente.
  
Declaración anual de las incidencias de la explotación del sistema de tratamiento y resultados obtenidos para la mejora del vertido, volumen anual del mismo y resumen de los resultados analíticos remitidos. Dicha declaración anual deberá presentarse dentro del primer trimestre de cada año, y estará suscrita por técnico competente y visada por colegio oficial correspondiente.
  
Las modificaciones de detalle que se pretendan introducir y tiendan a mejorar el proyecto, tanto en el tratamiento del efluente residual, como en las obras e instalaciones descritas en el proyecto, deberán ser sometidas a la aprobación de la Confederación Hidrográfica del Júcar; a tal fin, deberán remitir a ese organismo, certificado de la dirección de las obras en el que se recojan fecha de inicio y terminación de las mismas, puesta en servicio y posibles modificaciones efectuadas en el proyecto que obra en el expediente; ello en el plazo máximo de un mes contado a partir de los días siguientes a su inicio y terminación.
  
Se deberá disponer de las licencias que para la ejecución de las obras y la apertura de la instalación hayan de otorgar las autoridades locales.
  
Se considerarán casos especialmente graves de incumplimiento del condicionado, tal y como determina el artículo 263 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico, aquellos en los que se produzcan daños importantes a cultivos, flora, fauna, o puedan afectar sensiblemente a la salud pública.
  
Asimismo, se advierte expresamente al autorizado que vendrá obligado a adecuar la calidad del vertido a las exigencias que se deriven de la revisión del Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar o a las disposiciones legales que se desarrollen como consecuencia de la aplicación de las directivas de la Unión Europea sobre la materia, en los plazos correspondientes.
  
4.3 Control de torres de refrigeración.
  
Deberán registrar las torres de refrigeración en la Conselleria de Sanidad y en el Ayuntamiento, y cumplir con lo establecido en el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis, así como lo establecido en el Decreto 173/2000, de 5 de diciembre, del Gobierno Valenciano, y la Orden de 22 de febrero de 2001, de las consellerias de Medio Ambiente y Sanidad.
  
4.4 Control de residuos.
  
Los residuos podrán ser almacenados durante un periodo igual o inferior a seis meses, en el caso de peligrosos, e inferior a dos años en al caso de no peligrosos, tras el cual deben ser entregados a gestor autorizado. Este almacenamiento temporal de residuos peligrosos se realizará segregado por tipo de residuo, deberá estar convenientemente señalizado y se realizará en lugar techado, con suelo impermeable y sistemas de recogida de derrames accidentales, tales como arqueta ciega no conectada a la red de alcantarillado y bandejas de recogida. Asimismo la zona de almacenamiento deberá estar incluida en el sistema general de protección contra incendios de la industria.
  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos, se contará con cubetos o recipientes de recogida de posibles derrames, que deben tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga aumento de su peligrosidad o dificulte su gestión.
  
Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales durante la manipulación de los diversos residuos líquidos. El absorbente contaminado se gestionará como residuo peligroso.
  
El envasado y etiquetado de los residuos será conforme a lo expuesto en los artículos 13 y 14 del Real Decreto 833/1988, Reglamento de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Asimismo dispondrá de un registro donde conste la cantidad, naturaleza, identificación, origen y fecha de generación y entrega a gestor autorizado, así como el número de documento de control y seguimiento utilizado, en su caso, y el gestor al que se entrega el residuo.
  
Entregará los residuos peligrosos a gestores que dispongan de la correspondiente autorización administrativa para la gestión de estos residuos.
  
Cada cuatro años se deberá elaborar un plan de prevención y reducción de residuos peligrosos que se presentará en la Dirección General de Calidad Ambiental.
  
Anualmente cumplimentará la declaración anual de productor de residuos peligrosos y no peligrosos, que será remitida a la Dirección General de Calidad Ambiental antes del 1 de marzo de cada año. En dicha declaración se especificará el origen y cantidad de los residuos producidos, el destino dado a cada uno de ellos y la relación de los que se encuentran almacenados temporalmente, así como las incidencias relevantes que se hayan podido producir, todo ello relativo al año objeto de la declaración.
  
4.4 Control de ruido.
  
Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior deberá cumplirse lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
En este sentido, se realizará una medición del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad por un organismo acreditado en el plazo de un año desde la concesión de la AAI y posteriormente se realizarán mediciones al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de dicha ley.
  
5. Medidas a adoptar en situaciones distintas de las normales que puedan afectar al medio ambiente.
  
Se llevarán a cabo todas las medidas necesarias para que quede garantizada la protección del medio ambiente y salud de las personas ante cualquier situación fuera de la normalidad en cuanto al funcionamiento de las instalaciones.
  
El depósito de combustible para gasóleo de suministro a los grupos electrógenos dispondrá de cubeto de seguridad para la recogida de derrames.
  
Las naves de fabricación de pigmentos estarán dotadas de canaletas de recogida de derrames que mediante red separativa, los conducirán a la depuradora de aguas de colores ubicada en la propia nave de pigmentos.
  
En caso de avería simultánea de las dos depuradoras, las aguas residuales industriales serán bombeadas al depósito regulador de aguas, donde se retendrán hasta que se reparen las depuradoras.
  
En los casos de fugas o daños procedentes de vertidos el titular de la autorización queda obligado a poner en práctica, de inmediato, las actuaciones y medidas necesarias para que los daños que se produzcan sean mínimos, preservando en todo caso la vida e integridad de las personas, así como los bienes de terceros y el entorno natural.
  
En casos de emergencia el titular de la autorización vendrá igualmente obligado a poner en conocimiento de la Confederación Hidrográfica del Júcar, por iniciativa propia, la situación creada por la misma, así como las medidas adoptadas para paliar sus efectos, todo ello sin perjuicio de la imputación de daños al dominio público hidráulico que proceda.
  
El incumplimiento de lo establecido en el párrafo anterior dará lugar, y sin perjuicio de la correspondiente indemnización por daños causados al dominio público hidráulico, a incoar procedimiento sancionador por infracción tipificada en el artículo 108.a del Texto Refundido de la Ley de Aguas (Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio) y en el artículo 316.a del Reglamento del Dominio Público Hidráulico sancionable con la multa correspondiente, prevista en el artículo 318 del antedicho reglamento.
  
Asimismo, cuando se determine el cese de alguna de las unidades, se procederá al desmantelamiento de las instalaciones, de acuerdo a la normativa vigente, de forma que el terreno quede en las mismas condiciones que antes de iniciar dicha actividad y no se produzca ningún daño sobre el suelo y su entorno.
  
6. Declaración de impacto ambiental.
  
Se cumplirán las condiciones establecidas en la declaración de impacto ambiental emitida por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, de fecha 29 de junio de 2004, que se adjunta en el anexo II de la presente resolución.
  
7. Otras condiciones.
  
El beneficiario de la presente autorización vendrá obligado a abonar a la Confederación Hidrográfica del Júcar el canon de control de vertido que establece el artículo 113 del Texto Refundido de la Ley de Aguas (Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio), desarrollado reglamentariamente en el Real Decreto 606/2003, de 23 de mayo.
  
El importe del canon de control de vertidos es el producto del volumen de vertido autorizado por el precio unitario de control de vertido. Este precio unitario se calcula multiplicando el precio básico por metro cúbico por un coeficiente de mayoración o minoración en función de la naturaleza, características y grado de contaminación del vertido, así como por la mayor calidad ambiental del medio físico en el que se vierte.
  
El precio básico por metro cúbico se fija en 0,01202 euros para el agua residual urbana y en 0,03005 euros para el agua residual industrial. Estos precios básicos podrán revisarse periódicamente en las leyes de presupuestos generales del estado.
  
Con arreglo a lo anteriormente expuesto se ha calculado el importe anual del canon de control de vertido que deberá abonar la empresa Colorobbia España, SA, por verter las aguas residuales procedentes de la limpieza y aseo de operarios de la fábrica de esmaltes cerámicos a zanja drenante, que asciende a cincuenta y nueve euros con noventa y seis céntimos de euro (59,96 €.) atendiendo a los siguientes factores:
  
Volumen anual de vertido = 2.929 m³.
  
Precio básico = 0,03005 € (agua residual industrial).
  
K2 (coeficiente que depende de la naturaleza del vertido) = 1,09 (agua residual industrial clase II).
  
K3 (coeficiente que depende del grado de contaminación del vertido) = 0,5 (industrial con tratamiento adecuado).
  
K4 (coeficiente que depende de la calidad ambiental del medio físico en que se vierte) = 1,25 (categoría I: vertido a aguas subterráneas).
  
Canon = volumen x precio básico x K2 x K3 x K4
  
Canon = 2.929 x 0,03005 x 1,09 x 0,5 x 1,25= 59,96 €
  
Antes del 30 de octubre de 2007 deberá alcanzar los objetivos de prevención, reducción y control de la contaminación establecidos en el anexo 3 del Convenio de Colaboración, de 4 de septiembre de 2003, entre la Generalitat Valenciana a través de la Conselleria de Territorio y Vivienda y la Asociación Nacional de Fabricantes de Fritas, Esmaltes y Colores Cerámicos para la prevención y el control integrado de la contaminación de la industria de fabricación de fritas.
  
Deberá cumplir con lo dispuesto en la Ley 11/1997, de Envases y Residuos de Envases y el Real Decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se desarrolla el Reglamento para el desarrollo de la citada ley.
  
La industria y sus instalaciones se ajustarán a las condiciones indicadas en el proyecto técnico en los aspectos no fijados en esta resolución.
  
Se cumplirán todas las disposiciones aplicables para garantizar la seguridad, la salud de las personas y el medio ambiente.
  
Se comprobará en el control inicial que se han realizado las medidas previstas en el proyecto.
  
Segundo
  
La autorización ambiental integrada se renovará, en los aspectos medioambientales, en el plazo máximo de ocho años, salvo que se produzcan antes de dicho plazo modificaciones sustanciales que obliguen a la tramitación de una nueva autorización o que se incurra en alguno de los supuestos de modificación de oficio recogidos en el artículo 26 de la Ley 16/2002, de 1 de julio.
  
La renovación deberá solicitarse con una antelación mínima de 10 meses antes del vencimiento del plazo de vigencia de la autorización ambiental integrada.
  
Tercero
  
En relación con el certificado de adecuación del proyecto y su ampliación, el titular dará cuenta de la adaptación y las ampliaciones de la actividad y de las instalaciones a la Dirección General de Calidad Ambiental a efectos del reconocimiento correspondiente, presentándose previamente una certificación, emitida por técnico competente y visada, en la que se acredite que las instalaciones y la actividad se ajustan al proyecto presentado y autorizado o a sus reformados posteriores también autorizados, y que se han efectuado todos los controles, mediciones, análisis y comprobaciones con resultado satisfactorio, que se determinen en el citado proyecto, sus reformados ó en las normativas que le sean aplicables, así como aquellos otros certificados previstos en las disposiciones que se hayan integrado.
  
Cuarto
  
Esta autorización queda condicionada a la visita de comprobación y a la obtención del informe favorable correspondiente al cumplimiento de los requisitos establecidos en la presente resolución. Se realizará a la puesta en marcha de las instalaciones y por personal de la Dirección General de Calidad Ambiental.
  
Quinto
  
La administración dejará sin efecto la presente resolución en el momento en que observe cualquier incumplimiento de las condiciones impuestas en la misma, previa audiencia del interesado.
  
Sexto
  
El titular de las instalaciones objeto de la presente resolución, además de las obligaciones que con carácter general establece la Ley 16/2002, deberá:
  
1. Cumplir las obligaciones de control y suministro de información previstas por la legislación sectorial aplicable y por la propia autorización ambiental integrada.
  
2. Comunicar a la Dirección General de Calidad Ambiental cualquier modificación, sustancial o no, que se proponga realizar en la instalación, la transmisión de su titularidad o cualquier incidente o accidente que pueda afectar al medio ambiente.
  
3. Prestar la asistencia y colaboración necesarias a quienes realicen las actuaciones de vigilancia, inspección y control.
  
Séptimo
  
En todo lo no especificado en esta resolución, se estará a todas y cada una de las condiciones estipuladas por la normativa vigente en materia de residuos, vertidos, contaminación atmosférica, acústica, impacto ambiental y accidentes graves, así como cualquier otra que pueda dictar la administración en el desarrollo de la actividad en materia de protección ambiental.
  
Contra la presente resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá presentar recurso de alzada ante la secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda en el plazo de un mes desde el siguiente al de la recepción de la presente notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.
  
Valencia, 31 de marzo de 2005.- El director general de Calidad Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro.
  
ANEXO I
  
Descripción del proyecto
  
Colorobbia España, SA, se dedica a la fabricación de fritas, esmaltes y pigmentos cerámicos.
  
Con la ampliación proyectada, la empresa producirá 120.000 Tm de frita al año, 25.000 Tm de esmaltes y 4.025 Tm de pigmentos.
  
Las instalaciones principales consisten en 28 hornos de fusión de fritas, 6 líneas de calcinación de pigmentos y 4 secaderos de esmaltes y entre las instalaciones auxiliares se dispone de 6 torres de refrigeración.
  
El proceso productivo de fabricación de fritas se inicia con la recepción de la materia prima, que se recibe a granel y se almacena en silos, big-bags o sacos, desde donde es transportada mediante impulsión neumática a los hornos de fusión de fritas.
  
La mezcla debidamente dosificada es vertida en los hornos a fin de que funda bajo la llama del quemador de gas natural a 1.500 ºC de manera que se forme un fluido homogéneo que vierta sobre un depósito de agua donde se forma una lámina vítrea que cuartea y rompe en pequeños trozos. La frita producida se almacena en silos, desde donde se transporta a un sistema de paletización automática.
  
La producción de pigmentos consiste en la mezcla de materias primas (óxidos metálicos en su mayoría) y su cocción en hornos mufla a temperaturas entre 900 y 1.300 ºC. Después se realiza la molturación y ensacado.
  
Para la producción de esmaltes cerámicos se realiza una dosificación y homogeneización de las fritas y los pigmentos en polvo que se preparan en las otras secciones de la industria, se mezclan a 75 ºC y se envasan para su distribución.
  
La empresa cuenta con un sistema de autogeneración de energía eléctrica aprovechando el calor de los humos de combustión de los hornos de fritas.
  
Para el control de las emisiones atmosféricas, las chimeneas de los hornos de fusión de fritas están dotadas de un equipo individual para la filtración de los humos, mediante un intercambiador de calor que reduce la temperatura de los humos de tal modo que a baja temperatura puedan ser depurados por un filtro de mangas que retenga las partículas sólidas. Las partículas recogidas, junto con la frita, pueden ser utilizadas en una nueva fusión.
  
Asimismo, en el proceso de transporte de las materias primas también se dispone de filtros de mangas que recuperan los derrames de polvo para volver a reintroducirlos en el horno correspondiente.
  
Este sistema de captación y reutilización patentado por la empresa, es una mejor técnica disponible (MTD) publicada en el Bref de la industria del vidrio.
  
Con el fin de reutilizar el agua calentada en el proceso de cristalización de las fritas, se dispone de una balsa de agua con tres compartimentos estableciéndose un circuito cerrado de reutilización de aguas residuales industriales (vertido cero).
  
En el primer compartimento de la balsa el agua se enfria por contacto con el aire ambiente produciéndose una evaporación, en el segundo compartimento el agua es aspirada por unas torres de refrigeración para ser enfriada y una vez fría se vuelve al tercer compartimento donde se reponen las pérdidas por evaporación y se vuelve a utilizar en el circuito de cristalización de la frita en los hornos.
  
Las aguas residuales de uso industrial, de limpieza y de laboratorios son depuradas y almacenadas en el aljibe regulador de aguas e incorporadas para reponer las pérdidas por evaporación en el circuito de reutilización de aguas.
  
Se dispone de dos depuradoras a fin de que cuando una de ellas se encuentra con operaciones de mantenimiento o de limpieza pueda funcionar la otra depuradora y en momentos punta se utilicen las dos.
  
La empresa realiza la gestión de los residuos producidos a través de gestores autorizados.
  
ANEXO II
  
Condicionado de la declaración de impacto ambiental
  
1. Por su ubicación, se considera que en materia de emisiones atmosféricas, ruido, vertido de aguas residuales y generación de residuos, será suficiente con el cumplimiento de la legalidad vigente o, en su caso, con la adopción de las mejores tecnologías disponibles y los valores límite de emisión especificados en el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana.
  
2. Otros condicionantes de carácter ambiental derivados del Plan General de Ordenación Urbana del municipio, como puede ser que en el estudio de impacto ambiental del Plan General de Ordenación Urbana de Vilafamés se preveía la construcción de varias depuradoras próximas a los sectores a desarrollar, tanto residenciales como industriales, entre los que se incluye la parcela de Colorobbia España, SA. En base a ello, la parcela objeto de proyecto deberá contar con red de saneamiento municipal de tipo separativo, estando en funcionamiento la estación depuradora de aguas residuales (EDAR) aguas abajo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML