Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8669, del 04-11-2019 (2019/9674)

RESOLUCIÓ de 7 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 35/18-AIA Camporrobles.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8669

Data del DOGV
:   04-11-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/9674

CVE


Data del document
:   07-10-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 35/18-AIA Camporrobles. [2019/9674]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 35/18-AIA Camporrobles.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 35/18-AIA.  
Títol: Ampliació d'explotació de bestiar porcí amb capacitat resultant de 3.513 porcs d'engreix.  
Promotor: José Manuel Moreno Pérez.  
Autoritat substantiva: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: parcel·la 104, del polígon 4, del terme municipal de Camporrobles (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
José Manuel Moreno Pérez és titular d'una explotació porcina d'engreix amb una capacitat autoritzada de 1.976 places. Aquesta explotació compta amb tres naus, una caseta/vestuari, un magatzem, un depòsit d'emmagatzematge d'aigua i gual de desinfecció i compleix les distàncies a altres explotacions i elements de l'entorn exigides per la normativa vigent.  
En l'actualitat, el promotor pretén ampliar la capacitat d'aquesta explotació fins a un total de 3.513 porcs d'engreix.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Situació i emplaçament.  
L'explotació ocuparà parcialment la parcel·la núm. 104 del polígon 4 del terme municipal de Camporrobles (València). La superfície total de la parcel·la és de 20.367 m², segons dades del cadastre. La situació de l'explotació compleix amb les distàncies exigides en el Reial decret 324/2000. Les distàncies existents a elements rellevants del terreny són les següents:  
- Al nucli urbà més pròxim (La Torre): 1.680 m.  
- A la carretera CV-468: 958 m.  
- Al camí més pròxim: 25 m.  
- No hi ha explotacions porcines del grup segon i tercer a menys d'1 km de l'explotació, ni explotacions del grup especial a menys de 2 km.  
  
  
Procés productiu  
Es tracta d'una explotació porcina d'engreix la capacitat productiva total de la qual, segons l'annex I del Reial decret 324/2000, serà de 421,56 UGM. Es classifica per tant dins del grup tercer.  
El procés productiu consistirà en l'ompliment d'una sola vegada de la granja amb garrins de 16 a 18 kg i l'alimentació serà ad libitum fins a aconseguir els 100 kg de pes. En cada mòdul s'introduiran lots com més homogenis millor, la superfície lliure per porc serà superior a 0,65 m².  
  
El temps d'engreixament sol ser d'uns 5 mesos i després de trets es procedeix a la neteja i desinfecció per mitjà de rentada, emblanquinat i utilització de diversos productes químics. De forma periòdica es procedirà a la desratització de la instal·lació.  
El producte final són porcs de 100 i 110 kg de pes. La producció anual calculada per al total de l'explotació és de 2,3-2,5 cries a l'any, és a dir, uns 8.783 porcs engreixats.  
  
  
Instal·lacions existents  
Nau 1: nau de dimensions exteriors 90,7 x 14,8 m (1.342,36 m² de superfície construïda). L'estructura està composta per pòrtics de quatre peces prefabricats de formigó cada 7 m. Els tancaments són de formigó prefabricat de 15 cm de grossària amb argila expandida com a aïllant. Coberta de dos vessants, de plaques de fibrociment, amb aïllament de poliuretà projectat.  
Nau 2: nau de dimensions exteriors 18,05 x 8,5 m (153,42 m² de superfície construïda). L'estructura està composta per pilars d'obra sobre els quals es donen suport als careners. Els tancaments són de Termoarcilla® de 20 cm de grossària. Coberta de dos vessants, de teula plana.  
Nau 3: nau de dimensions exteriors 31,10 x 7,70 m (239,47 m² de superfície construïda). L'estructura està composta per pilars d'obra sobre els quals es recolzen els careners. Els tancaments són de rajola ceràmica de 15 cm de grossària. Coberta de dos vessants, de teula corba.  
  
També hi ha una caseta auxiliar de dimensions 12 x 12 m que s'utilitza per a magatzem i una altra caseta de 5 x 3,5 m que s'utilitza com a condícia i oficina. Superfície construïda 161,5 m².  
Altres d'instal·lacions: depòsit d'aigua, clos perimetral de l'explotació amb malla de simple torsió de 2 m d'alçària subjecta a pals d'acer galvanitzat encastats en el terreny i gual sanitari de desinfecció en el punt d'accés.  
  
Ampliació  
L'ampliació de l'explotació estarà composta per una nau i per una bassa exterior d'emmagatzematge de purins.  
Nau: mesures interiors de 89,93 x 14 m (1.290,29 m² construïts). Estructura formada per pòrtics compostos de pilars i llindes prefabricades de formigó. Tancament de panells prefabricats de formigó de 15 cm de grossària, amb aïllament incorporat de poliestiré expandit. Fossa elevada de 50 cm d'altura amb murets de formigó en massa i sòl enreixat de formigó prefabricat. Coberta de dos vessants amb un 30 % de pendent de fibrociment amb aïllament de poliuretà projectat de 3 cm, recolzades sobre corretges prefabricades de formigó T-20. Finestres de policarbonat tipus guillotina amb torn automàtic accionat per sonda de temperatura. Reixetes de formigó prefabricat. Solera de formigó in situ en fons de fossa, descansos i corredors. Fumerals de ventilació natural en coberta. Portes per als vianants d'accés de PVC. Alimentació automàtica amb tremuges individuals de PVC i sitges instal·lades en l'exterior.  
Bassa d'emmagatzematge de purins: tindrà forma de tronc de piràmide i les seues dimensions superiors seran de 20 x 12 m, talús 1 i profunditat d'emmagatzematge de 3,5 m. El volum de la bassa serà de 502 m³. La bassa estarà barrada perimetralment.  
  
Descripció de les instal·lacions  
- Subministrament elèctric: per a les necessitats d'energia elèctrica de l'explotació porcina (il·luminació de les naus, sistema d'alimentació automàtic, sistema de control d'elevació de les finestres i elevació d'aigua) es disposa d'un grup electrogen de gasoil.  
- Subministrament d'aigua: l'aigua per a proveïment de l'explotació provindrà d'un pou existent que el promotor té legalitzat.  
- Alimentació: el pinso s'emmagatzemarà en les sitges instal·lades en l'extrem de les naus. L'explotació estarà habilitada per a fer les tasques de càrrega i descàrrega de pinsos i animals des de l'exterior del clos.  
- Sistema de ventilació: la ventilació de la granja serà natural, amb obertura i tancament automàtics.  
- L'explotació comptarà amb clos perimetral, llatzeret, depòsit de cadàvers, gual sanitari en l'accés a l'explotació i pediluvis en els accessos a les naus.  
  
Descripció del sistema d'emmagatzematge de purins  
Els purins produïts quedaran emmagatzemats en les fosses de dejeccions existents en cadascuna de les naus sota el paviment de reixetes. Les dimensions i capacitat de les fosses que posseeixen les naus existents són:  
- Nau 1: 1 x 0,8 x 90,4 x 14,36 m= 1.038,52 m³.  
- Nau 2: 2 x 0,8 x 17,85 x 1,86 m= 53,12 m³.  
- Nau 3: 1 x 0,8 x 30,8 x 7,26 m= 178,88 m³.  
La nova nau comptarà amb una única fossa de magatzematge, que tindrà les següents dimensions i capacitat:  
- Nau ampliació: 1 x 0,9 x 89,73 x 13,8= 1.114,45 m³.  
Aquesta fossa de dejeccions comptarà amb eixides formades per canonada de PAC SN 8 de 250 mm de diàmetre, que conduiran els purins per gravetat fins a la bassa de purins exterior.  
La bassa de purins estarà totalment impermeabilitzada mitjançant una capa de formigó, tant en talús com en fons, per a evitar possibles filtracions. Disposarà d'una zona de resguard sobre el nivell màxim de líquids per a evitar sobreeiximents. Tindrà una capacitat de 502 m³.  
  
La capacitat total d'emmagatzematge de purins de l'explotació serà de 2.886,98 m³.  
  
Pla de gestió dels purins  
L'explotació generarà un total de 7.552,95 m³ de purins a l'any (2,15 m³/plaça·any), la qual cosa representa una producció total de nitrogen de 25.469,25 kg de N a l'any (7,25 kg/N·plaça i any), que s'aplicarà com adob orgànic en parcel·les agrícoles de cultiu.  
Segons el pla de gestió dels purins presentat com a annex a l'estudi d'impacte ambiental de data octubre de 2018, es disposarà d'una superfície agrícola total, apta per a aplicació de purins, de 264,64 hectàrees. Les parcel·les se situen en els municipis d'Aliaguilla, Mira i Narboneta, pertanyents a la província de Conca, i en els municipis de Camporrobles, Sinarcas i Utiel, pertanyents a la província de València, i estan dedicades principalment al cultiu de cereal, ametlers, vinya, gira-sol, lleguminoses i olivar. Dels tres municipis de la província de València, el municipi d'Utiel està designat com a zona vulnerable, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. Respecte als municipis de la província de Conca, la Viceconselleria de Medi Ambient de la Junta de Comunitats de Castella-la Manxa informa, en data 25 d'octubre de 2018, que aquests municipis no es troben en zona vulnerable a la contaminació de les aigües produïdes per nitrats procedents de fonts agràries i indica la conveniència de la transmissió a aquest òrgan ambiental, de les dades sobre les dates d'aplicacions de fems, els dosatges efectuats, i les dades finals corresponents a aquestes aplicacions en les parcel·les dels termes municipals de la província de Conca (Aliaguilla, Narboneta i Mira) a través de la plataforma telemàtica INDA (intercanvi de dades ambientals), habilitada en la seu electrònica de la Junta de Comunitats de Castella-la Manxa.  
  
Posteriorment, en data 15 de febrer de 2019, es rep en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, un nou llistat de parcel·les que modifica el pla de gestió anterior, amb les seues corresponents autoritzacions. Segons aquest nou llistat es disposarà d'una superfície agrícola total, apta per a aplicació de purins, de 331,75 hectàrees, en els municipis d'Aliaguilla, Mira, Camporrobles, Requena, Sinarcas i Utiel. El nou municipi incorporat, Requena, no està designat com a zona vulnerable, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
D'acord amb el pla de gestió presentat, es compta amb superfície suficient de terrenys per a adobar complint amb les dosis d'adobament nitrogenat recomanades per a cultius de regadiu en l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el codi valencià de bones pràctiques agràries i per al cas dels cultius de secà, amb el criteri establit pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental. Per tant, es compleix amb la normativa sectorial vigent en el moment de l'inici de la tramitació de l'expedient. No obstant això, tenint en compte que el pla de gestió de purins no és un document tancat, el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a la seua adaptació al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que estiga vigent a cada moment. A més, com a part integrant del programa de vigilància ambiental, anualment i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV. En qualsevol cas, les dosis d'adob s'ajustaran a les necessitats de cadascun dels cultius.  
  
  
Gestió de cadàvers  
Els animals morts hauran de ser retirats de la resta de l'explotació i recollits sense demora per una empresa autoritzada de gestió de residus. Fins al moment de la seua recollida es mantindran aïllats en un contenidor adequat i homologat per a aquest ús, amb tancament hermètic. El titular de l'explotació haurà de mantindre els contenidors en adequades condicions higièniques i de conservació. Aquests contenidors estaran situats fora de l'explotació en un lloc que evite l'entrada dels vehicles de recollida a la zona d'activitat ramadera. S'adjunta còpia de l'assegurança de retirada i destrucció per a 1.900 animals. Aquesta assegurança haurà d'ampliar-se a la capacitat total de la granja (3.513 animals).  
  
  
Gestió de residus sanitaris  
El titular comptarà amb un gestor autoritzat per a la recollida i gestió dels residus zoosanitaris generats en l'explotació. Aquests residus s'emmagatzemaran en contenidors adequats, degudament homologats i etiquetats per a l'apilament dels residus. El temps màxim d'emmagatzematge serà de 6 mesos. El titular haurà d'acreditar en tot moment la possessió i vigència del contracte de recollida.  
S'adjunta contracte de recollida i transport de residus sanitaris fins al centre de tractament que corresponga, per part d'empresa autoritzada.  
  
  
Aigües residuals  
Les aigües de neteja s'evacuaran cap a les fosses de dejeccions. Aquestes, juntament amb els purins, seran conduïdes en circuit tancat cap a la bassa d'emmagatzematge, totalment impermeabilitzada. Les aigües del lavabo seran conduïdes igualment cap a la bassa de purins. L'entitat pública de sanejament d'aigües residuals de la Comunitat Valenciana informa en data 13 d'abril de 2018 el següent: «(?) La mercantil gestiona l'abocament de les seues aigües d'origen sanitari (wc, dutxes, lavabos) juntament amb els purins, i s'utilitza posteriorment com a adob orgànic, és per això que en conseqüència, no afecta la proposta, ni les MTD aplicades, i es dona conformitat a la documentació que s'aporta».  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 20 de març de 2018, té entrada en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental nota de règim intern del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, mitjançant la qual es remet la documentació tècnica i informes que formen part de l'expedient d'autorització ambiental integrada del projecte objecte d'estudi i se sol·licita el pronunciament sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació aportada, segons estableix l'article 28 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
  
Amb data 7 de setembre de 2018 el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet nova documentació i sol·licita el pronunciament sobre la suficiència i idoneïtat d'aquesta.  
Amb data 14 de setembre de 2018 es remet l'informe de suficiència al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació amb indicació de les deficiències oposades en la documentació aportada.  
  
Amb data 14 i 17 de gener de 2019, 15, 26 i 28 de febrer de 2019 i 15 de maig de 2019 el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet nova documentació i sol·licita el pronunciament sobre la suficiència i idoneïtat d'aquesta.  
Amb data 21 de maig de 2019, es remet al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació informe en el qual s'indica que la documentació aportada és suficient per a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i que la declaració d'impacte ambiental es formularà una vegada finalitzada la informació pública i consultes del projecte, d'acord amb el que s'estableix en l'article 39 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
Amb data 16 d'agost de 2019, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet el resultat de la informació pública del projecte.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per terme de trenta dies, mitjançant la inserció del corresponent anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8572, de data 17 de juny de 2019. Segons certifica la cap del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, en data 14 d'agost de 2019, durant la informació pública del projecte no s'han presentat al·legacions.  
  
  
Afeccions legals  
L'activitat se situa en la parcel·la 104, del polígon 4 del terme municipal de Camporrobles. Aquesta parcel·la, segons el visor de la Generalitat té la qualificació de sòl no urbanitzable comú. S'adjunta informe de compatibilitat urbanística favorable per a la parcel·la 104 del polígon 4, emés per l'arquitecta municipal en data 27 de gener de 2017.  
Segons el visor de la Generalitat, la distància de l'explotació al nucli urbà més pròxim (aldea de La Torre, Utiel) és d'uns 1.700 metres. S'adjunta l'informe preceptiu segons la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), emés per la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, en data 18 de juny de 2017. Aquest informe resulta favorable a l'ampliació de l'explotació, sempre que s'observe el que s'estableix en la LOTUP i en particular el que es disposa pel seu article 197 a): «(?) Almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies (...)».  
La granja se situa molt pròxima a sòl forestal, per la qual cosa en els treballs d'ampliació d'aquesta s'haurà de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
El municipi de Camporrobles no està designat com a zona vulnerable, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
D'acord amb el visor de la Generalitat, la localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecta terreny forestal ni vies pecuàries. En l'àmbit de l'explotació no existeixen hàbitats ni espècies protegides. Així mateix, la parcel·la on se situarà l'explotació tampoc presenta risc d'inundació.  
  
Consideracions ambientals  
1. José Manuel Moreno Pérez és titular d'una explotació porcina d'engreix amb una capacitat autoritzada de 1.976 places. Aquesta explotació compta amb declaració d'impacte ambiental de data 14 de maig de 2007 (expedient d'avaluació d'impacte ambiental 34/07-AIA) i amb llicència d'obertura d'establiments de data 18 d'agost de 2008.  
  
2. Respecte al grau de compliment dels condicionants establits en la declaració d'impacte ambiental de data 14 de maig de 2007 (expedient d'avaluació d'impacte ambiental 34/07-AIA), corresponent a l'activitat que s'està duent a terme en l'actualitat, s'aporta informe de l'enginyer tècnic agrícola de la Mancomunidad del interior Tierra del Vino, de data 5 de desembre de 2018, en el qual s'indica que sobre la base de la informació presentada pel promotor i a la visita efectuada a les instal·lacions es considera que el promotor compleix amb els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 34/07-AIA.  
  
3. Els principals impactes que l'activitat pot produir sobre el medi ambient són:  
- Emissió de contaminants a l'atmosfera.  
En la fase de construcció, l'augment del trànsit de vehicles i la maquinària de construcció produeix un augment de les emissions de gasos de combustió així com de pols i partícules en suspensió. La temporalitat de les obres fa aquest augment puntual i de poca importància. S'organitzarà l'entrada i eixida de vehicles, així com la circulació d'aquests durant la fase de construcció per a evitar embossaments i aglomeracions, evitant també un excessiu trànsit rodat en la zona. Encara que s'estima que l'impacte serà temporal i reversible, s'hauran de reduir en la mesura del possible les emissions de pols, es realitzaran per a això regs d'aigua periòdics i s'evitaran apilaments de terra innecessaris. Els apilaments de terres que s'efectuen, ho faran al resguard del vent. Els materials d'excavació, que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra, es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, en absència d'això, seran entregats a gestor autoritzat. Per a minimitzar l'emissió de gasos de combustió s'haurà de realitzar un manteniment adequat de la maquinària mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
Durant la fase de funcionament, les principals incidències en l'atmosfera d'una explotació porcina són les degudes a les emissions de gasos (monòxid de carboni, diòxid de carboni, metà, amoníac i òxid nitrós) i olors dels purins produïts. Aquests gasos poden alliberar-se a l'interior de la granja, durant l'emmagatzematge en la bassa i durant i després de l'aplicació en el camp com a adob orgànic. Les olors es deuen principalment als gasos produïts en els processos de degradació biològica de les substàncies contingudes en els excrements, entre aquests gasos estan l'amoníac i el sulfur d'hidrogen. La població més pròxima és La Torre, situada a 1.680 metres de l'explotació, distància que fa que les olors siguen imperceptibles o quasi imperceptibles. En l'estudi d'impacte ambiental es recullen les següents mesures preventives i correctores: es durà a terme una correcta gestió nutricional dels animals, amb dietes baixes en proteïnes i fòsfor, a fi de disminuir la quantitat de nitrogen i fòsfor dels excrements; es realitzarà una neteja freqüent de les dejeccions amb equips d'aigua a pressió per a disminuir la concentració d'amoníac i olors; no es remouran els purins de la bassa exterior; el transport dels purins es realitzarà amb cisterna de càrrega automàtica amb el que s'evitarà l'emissió de gasos durant el transport; les aportacions de purins en els camps es faran escampant-los i enterrant-los immediatament, si pot ser en les següents 24 hores, procurant triar un dia humit i amb poc vent, de temperatures moderades i amb poca insolació. Una correcta i periòdica neteja de les instal·lacions amb equips d'aigua a pressió afavorirà l'eliminació, en part, de les olors produïdes. La situació aïllada de l'explotació i la direcció dels vents dominants (de component NW i ES) afavorirà que la generació d'aquestes olors no afecte els nuclis urbans més pròxims a l'emplaçament. Es proposa el cobriment de la bassa d'emmagatzematge de purins amb una capa de boles d'argila expandida amb el que les emissions d'amoníac es reduiran fins a un 90 %.  
  
L'activitat està inclosa en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, classificada dins del grup B amb el codi 10 04 04 01, per la qual cosa està sotmesa a l'autorització administrativa prevista en l'article 13.2 de la Llei 34/2007 de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
- Emissió de sorolls i vibracions.  
Durant la fase de construcció es produeix un augment considerable del trànsit de vehicles, aquests i la maquinària utilitzada en les obres donen lloc a un augment dels sorolls en la zona. Això produeix un impacte negatiu, de caràcter reversible i irregular, que es veu atenuat per la llunyania de nuclis urbans, a més d'1 km, i pel caràcter temporal de les obres.  
Durant la fase de funcionament, el soroll d'una explotació porcina és produït bàsicament pels mateixos animals, sobretot en moments previs a l'alimentació. En l'explotació que ens ocupa l'alimentació és automàtica, la qual cosa disminueix considerablement la causa principal de producció de sorolls, ja que els animals mengen tots al mateix temps i no s'exciten esperant. A més, la situació aïllada respecte a poblacions i l'aïllament incorporat en els materials constructius contribueix a atenuar considerablement els efectes del soroll produït. Es garantirà un nivell de soroll a l'interior de les naus inferior a 85 dBA.  
  
- Contaminació de sòls i aigües.  
Durant la fase de construcció, el trànsit de vehicles i maquinària així com el manteniment d'aquests podria ocasionar la contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies a causa de possibles vessaments d'hidrocarburs. A fi de reduir el risc de vessaments accidentals, no s'haurà de realitzar cap mena d'activitat de manteniment de maquinària mòbil en la parcel·la.  
En la fase de funcionament la producció i emmagatzematge de purins pot generar filtracions de purins en les aigües d'escorriment i aqüífers potencials, i donar lloc a una contaminació important d'aquestes per excés de nitrats. Es disposa d'emmagatzematge de purins amb capacitat superior a 3 mesos d'activitat per a la seua posterior utilització com a fertilitzant agrícola. Els depòsits han d'estar impermeabilitzats per a evitar possibles filtracions al terreny. Ona vegada executada l'obra, i amb caràcter previ a la concessió de l'autorització ambiental integrada, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu un certificat signat per tècnic competent, en el qual se certifique la total estanquitat i impermeabilitat de les foses i bassa d'emmagatzematge de purins.  
Encara que les terres on es pretén aportar els purins es caracteritzen per un contingut en matèria orgànica baix o molt baix, un excés puntual en les aportacions dels purins per damunt d'una quantitat crítica podria derivar en una contaminació dels aqüífers del subsòl així com un augment en les emissions d'amoni a l'atmosfera.  
Les parcel·les agrícoles on s'aplicarà l'adobament amb purins, estan destinades principalment al cultiu de cereal, ametlers, vinya, gira-sol, lleguminoses i olivar. S'aporta un pla d'adobament adaptat a les necessitats de nitrogen de cada cultiu, per la qual cosa, en principi, l'adobament no suposarà un risc de contaminació de sòls i aigües. En qualsevol cas, l'aplicació dels purins al camp s'ajustarà al que s'estableix en el pla d'adobament específic presentat com a part del projecte, respectant en tot moment el que s'estableix en el codi valencià de bones pràctiques agràries, així com tota la legislació sectorial aplicable. Les foses d'emmagatzematge dels purins i la bassa exterior seran estanques i impermeables, segons queda recollit en la documentació tècnica aportada. No obstant això, una vegada executada l'obra, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu un certificat signat per tècnic competent, en el qual se certifique la total estanquitat i impermeabilitat d'aquestes. En l'extracció, càrrega i transport dels purins s'haurà de parar atenció al procés d'extracció per a evitar vessaments de purins i es procedirà al seu trasllat immediat als camps de cultiu. Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, la gestió de les aigües residuals generades en granja a causa de la neteja de les instal·lacions, així com les aigües assimilables a domèstiques generades en lavabos i vestuaris seran abocades a la bassa de purins. En el cas que siga procedent, l'organisme de conca autoritzarà la mescla de les aigües residuals procedents de la neteja de les instal·lacions i dels vestuaris i lavabos amb els excrements dels animals, tenint en compte que aquestes seran gestionades de la mateixa manera que les dejeccions dels animals, és a dir, mitjançant la seua aplicació directa als camps de cultiu.  
  
- Impacte sobre la vegetació.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els treballs d'esplanació i desbrossament necessaris per a la construcció de les edificacions suposarà la destrucció de la vegetació existent en l'emplaçament. Aquests treballs només afectaran erms o zones de cultiu agrícola. No s'esbrossarà ni esplanarà més enllà de la superfície necessària per a les construccions. L'afecció a l'activitat fisiològica de la vegetació circumdant, per obstrucció dels estomes a causa de la pols es veurà reduïda amb la realització de regs periòdics.  
- Impacte sobre la fauna.  
L'execució de l'obra implica una pèrdua molt puntual d'hàbitat per a espècies associades a zones de cultius i erms. No es considera significativa l'afecció per a la fauna com a conseqüència dels treballs d'execució de l'explotació. No obstant això, durant les fases de construcció i desmantellament, les obres es programaran de tal manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies més vulnerables. Pel que fa al clos perimetral de l'explotació, aquest mancarà de filferro espinós. Durant la fase de funcionament, en cas de ser necessari desenvolupar algun tipus de control de la vegetació, aquest es farà amb mitjans mecànics.  
- Impacte sobre el paisatge.  
L'explotació ocuparà terrenys d'escàs valor paisatgístic dedicats al cultiu, allunyats de zones residencials i vies de comunicació. La presència de l'obra de construcció suposa un impacte negatiu en el paisatge de difícil quantificació. El caràcter temporal de les obres atenuarà aquest impacte. El moviment de terres necessari per a l'execució de l'obra produeix una alteració del paisatge respecte de l'inicial. Aquest impacte serà de baixa importància per no haver-hi desmunts ni terraplens importants, únicament anivellaments, desbrossaments i excavacions superficials. L'impacte paisatgístic es veurà atenuat en situar-se l'explotació allunyada de nuclis urbans.  
Els materials de construcció contribuiran a pal·liar l'impacte visual, colors suaus i clars, etc. D'aquesta forma la instal·lació quedarà integrada tot el possible en l'entorn.  
D'altra banda, les excavacions i moviments de terra es limitaran a l'estrictament necessari segons les característiques del projecte de construcció, utilitzant per als rebliments la terra extreta per a evitar usar terres d'altres emplaçaments.  
- Impacte sobre el patrimoni.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha zones d'interés històric, cultural o social en la zona d'afecció del projecte. La Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 10 d'octubre de 2018 informa favorablement sobre el projecte d'ampliació de l'explotació porcina als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
- Consum d'aigua.  
S'estima un consum d'aigua en l'explotació de 10.257,9 m³ anuals, incloent-hi l'aigua consumida pels animals, l'aigua de neteja de les instal·lacions i lavabo dels treballadors.  
L'aigua per a proveïment de l'explotació provindrà d'un pou existent que el promotor té legalitzat. S'aporta còpia de la notificació per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de la resolució de l'expedient de concessió de l'aprofitament d'aigua subterrània per a ús ramader, de data 3 d'abril de 2019, en la qual s'atorga al promotor l'aprofitament d'un volum màxim anual de 17.951 m³ anuals.  
  
4. Programa de vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental aportat haurà de completar-se amb els punts següents:  
a) Es farà l'adequat manteniment de les fosses i basses de purins de manera que quede assegurada la seua impermeabilitat i estanquitat al llarg del temps. Després de la neteja en cada buit sanitari es procedirà a una acurada inspecció dels canals de dejeccions localitzant i reparant, si escau, les possibles clivelles i fissures.  
b) Es portarà al dia un llibre d'explotació on queden registrades les quantitats i parcel·les on s'apliquen els purins, la data d'aplicació i la conformitat dels propietaris d'aquestes. El llibre d'explotació estarà actualitzat en tot moment i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
c) S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
d) Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 1.a, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'ampliació d'una explotació de bestiar porcí amb capacitat resultant de 3.513 porcs d'engreix, a situar en la parcel·la 104, del polígon 4, del terme municipal de Camporrobles (València), promogut per José Manuel Moreno Pérez, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
  
1. Atesa la proximitat de la granja a terreny forestal, en els treballs d'ampliació o en qualsevol de les accions en fase de funcionament, es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
2. Durant la fase de construcció de les noves instal·lacions:  
a) Es realitzaran regs d'aigua periòdics i els apilaments de terres s'efectuaran al resguard del vent.  
b) Els materials d'excavació, que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra, es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, en absència d'això, seran entregats a gestor autoritzat.  
c) Es realitzarà un manteniment adequat de la maquinària mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
d) No es realitzarà cap mena d'activitat de manteniment de maquinària mòbil en la parcel·la.  
e) Les obres es programaran de tal manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies faunístiques més vulnerables.  
f) El clos perimetral de l'explotació mancarà de filferro espinós.  
  
3. D'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
4. L'ampliació de la granja estarà sotmesa a l'autorització administrativa prevista en l'article 13.2 de la Llei 34/2007 de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, en atenció a la classificació de l'activitat com a grup B segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
  
5. Una vegada executada l'obra, i amb caràcter previ a la comunicació d'inici de l'activitat, el promotor presentarà davant l'òrgan substantiu:  
a) Un certificat signat per tècnic competent, en el qual se certifique la total estanquitat i impermeabilitat de les foses i bassa d'emmagatzematge de purins.  
b) Una assegurança de retirada de cadàvers actualitzada i subscrita per a la totalitat d'animals (3.513 animals), de manera que estiga assegurada la seua retirada per empresa autoritzada a aquest efecte.  
6. Respecte a la gestió dels purins:  
a) En l'extracció, càrrega i transport dels purins s'haurà de parar atenció al procés d'extracció per a evitar vessaments de purins i es procedirà al seu trasllat immediat als camps de cultiu.  
b) L'aplicació dels purins al camp s'ajustarà al que s'estableix en el pla d'adobament específic presentat com a part del projecte, modificat segons les indicacions realitzades en les consideracions ambientals, respectant en tot moment el codi valencià de bones pràctiques agràries, així com les ordenances dels ajuntaments dels municipis on se situen les parcel·les a adobar i la resta de normativa sectorial aplicable.  
  
c) El pla de gestió del fem es modificarà progressivament per a la seua adaptació al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana que estiga vigent a cada moment.  
d) Es comptarà en tot moment amb les autoritzacions actualitzades dels titulars de les parcel·les.  
e) Qualsevol variació en parcel·les i dosis d'aplicació haurà de ser comunicada a l'òrgan substantiu, i se'n remetrà còpia a aquest servei.  
f) Les dades sobre les dates d'aplicacions de fems, els dosatges efectuats, i les dades finals corresponents a aquestes aplicacions en les parcel·les dels termes municipals de la província de Conca (Aliaguilla, Narboneta i Mira) seran transmesos a la Viceconselleria de Medi Ambient de la Junta de Comunitats de Castella-la Manxa a través de la plataforma telemàtica INDA (intercanvi de dades ambientals) habilitada en la seu electrònica de la Junta de Comunitats de Castella-la Manxa.  
  
7. En el cas que siga procedent, l'organisme de conca autoritzarà la mescla de les aigües residuals procedents de la neteja de les instal·lacions i dels vestuaris i lavabos amb els excrements dels animals, tenint en compte que aquestes seran gestionades de la mateixa manera que les dejeccions dels animals, és a dir, mitjançant la seua aplicació directa als camps de cultiu.  
8. El programa de vigilància ambiental proposat es completarà amb els punts següents:  
a) Es portarà l'adequat manteniment de les fosses i basses de purins de manera que quede assegurada la seua impermeabilitat i estanquitat al llarg del temps. Després de la neteja en cada buit sanitari es procedirà a una acurada inspecció dels canals de dejeccions localitzant i reparant, si escau, les possibles clivelles i fissures.  
b) Es portarà al dia un llibre d'explotació on queden registrades les quantitats i parcel·les on s'apliquen els purins, la data d'aplicació i conformitat dels propietaris d'aquestes. El llibre d'explotació estarà actualitzat en tot moment i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
c) S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
d) Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
9. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre d'avaluació ambiental.  
10. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 esmentada.  
  
València, 3 d'octubre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8669, del 04-11-2019 (2019/9674)

RESOLUCIÓN de 7 de octubre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 35/18-AIA Camporrobles.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8669

Fecha DOGV
:   04-11-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/9674

CVE


Fecha del documento
:   07-10-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de octubre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 35/18-AIA Camporrobles. [2019/9674]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 35/18-AIA Camporrobles.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 35/18-AIA.  
Título: Ampliación de explotación de ganado porcino con capacidad resultante de 3.513 cerdos de cebo.  
Promotor: José Manuel Moreno Pérez.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: parcela 104, del polígono 4, del término municipal de Camporrobles (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.  
José Manuel Moreno Pérez es titular de una explotación porcina de cebo con una capacidad autorizada de 1.976 plazas. Esta explotación cuenta con tres naves, una caseta/vestuario, un almacén, un depósito de almacenamiento de agua y vado de desinfección y cumple las distancias a otras explotaciones y elementos del entorno exigidas por la normativa vigente.  
En la actualidad, el promotor pretende ampliar la capacidad de dicha explotación hasta un total de 3.513 cerdos de engorde.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Situación y emplazamiento  
La explotación ocupará parcialmente la parcela núm. 104 del polígono 4 del término municipal de Camporrobles (Valencia). La superficie total de la parcela es de 20.367 m², según datos del catastro. La situación de la explotación cumple con las distancias exigidas en el Real decreto 324/2000. Las distancias existentes a elementos relevantes del terreno son las siguientes:  
- Al núcleo urbano más próximo (la Torre): 1.680 m.  
- A la carretera CV-468: 958 m.  
- Al camino más cercano: 25 m.  
- No existen explotaciones porcinas del grupo segundo y tercero a menos de 1 km de la explotación, ni explotaciones del grupo especial a menos de 2 km.  
  
Proceso productivo  
Se trata de una explotación porcina de cebo cuya capacidad productiva total, según el anexo I del Real decreto 324/2000, será de 421,56 UGM. Se clasifica por tanto dentro del grupo tercero.  
El proceso productivo consistirá en el llenado de una sola vez de la granja con lechones de 16 a 18 kg y la alimentación será ad libitum hasta alcanzar los 100 kg de peso. En cada módulo se introducirán lotes lo más homogéneos posibles, la superficie libre por cerdo será superior a 0,65 m².  
El tiempo de engorde suele ser de unos 5 meses y después de sacados se procede a la limpieza y desinfección por medio de lavado, encalado y utilización de diversos productos químicos. De forma periódica se procederá a la desratización de la instalación.  
El producto final son cerdos de entre 100 y 110 kg de peso. La producción anual calculada para el total de la explotación es de 2,3-2,5 crías al año, es decir, unos 8.783 cerdos cebados.  
  
  
Instalaciones existentes  
Nave 1: nave de dimensiones exteriores 90,7 x 14,8 m (1.342,36 m² de superficie construida). La estructura está compuesta por pórticos de cuatro piezas prefabricados de hormigón cada 7 m. Los cerramientos son de hormigón prefabricado de 15 cm de espesor con arlita como aislante. Cubierta a dos aguas, de placas de fibrocemento, con aislamiento de poliuretano proyectado.  
Nave 2: nave de dimensiones exteriores 18,05 x 8,5 m (153,42 m² de superficie construida). La estructura está compuesta por pilares de obra sobre los que se apoyan las cumbreras. Los cerramientos son de termoarcilla de 20 cm de espesor. Cubierta a dos aguas, de teja plana.  
  
Nave 3: nave de dimensiones exteriores 31,10 x 7,70 m (239,47 m² de superficie construida). La estructura está compuesta por pilares de obra sobre los que se apoyan las cumbreras. Los cerramientos son de ladrillo cerámico de 15 cm de espesor. Cubierta a dos aguas, de teja curva.  
También existe una caseta auxiliar de dimensiones 12 x 12 m que se utiliza para almacén y otra caseta de 5 x 3,5 m que se utiliza como aseo y oficina. Superficie construida 161,5 m².  
Otras instalaciones: depósito de agua, vallado perimetral de la explotación con malla de simple torsión de 2 m de altura sujeta a postes de acero galvanizado empotrados en el terreno y vado sanitario de desinfección en el punto de acceso.  
  
Ampliación  
La ampliación de la explotación estará compuesta por una nave y por una balsa exterior de almacenamiento de purines.  
Nave: medidas interiores de 89,93 x 14 m (1.290,29 m² construidos). Estructura formada por pórticos compuestos de pilares y dinteles prefabricados de hormigón. Cerramiento de paneles prefabricados de hormigón de 15 cm de espesor, con aislamiento incorporado de poliestireno expandido. Fosa elevada de 50 cm de altura con muretes de hormigón en masa y suelo enrejillado de hormigón prefabricado. Cubierta a dos aguas con un 30 % de pendiente de fibrocemento con aislamiento de poliuretano proyectado de 3 cm, apoyadas sobre correas prefabricadas de hormigón T-20. Ventanas de policarbonato tipo guillotina con torno automático accionado por sonda de temperatura. Rejillas de hormigón prefabricado. Solera de hormigón in situ en fondo de fosa, descansos y pasillos. Chimeneas de ventilación natural en cubierta. Puertas peatonales de acceso de PVC. Alimentación automática con tolvas individuales de PVC y silos instalados en el exterior.  
Balsa de almacenamiento de purines: tendrá forma de tronco de pirámide y sus dimensiones superiores serán de 20 x 12 m, talud 1 y profundidad de almacenamiento de 3,5 m. El volumen de la balsa será de 502 m³. La balsa estará vallada perimetralmente.  
  
Descripción de las instalaciones  
- Suministro eléctrico: para las necesidades de energía eléctrica de la explotación porcina (iluminación de las naves, sistema de alimentación automático, sistema de control de elevación de las ventanas y elevación de agua) se dispone de un grupo electrógeno de gasoil.  
- Suministro de agua: el agua para abastecimiento de la explotación provendrá de un pozo existente que el promotor tiene legalizado.  
- Alimentación: el pienso se almacenará en los silos instalados en el extremo de las naves. La explotación estará habilitada para realizar las tareas de carga y descarga de piensos y animales desde el exterior del vallado.  
- Sistema de ventilación: La ventilación de la granja será natural, con apertura y cierre automáticos.  
- La explotación contará con vallado perimetral, lazareto, depósito de cadáveres, vado sanitario en el acceso a la explotación y pediluvios en los accesos a las naves.  
  
Descripción del sistema de almacenamiento de purines  
Los purines producidos quedarán almacenados en las fosas de deyecciones existentes en cada una de las naves bajo el pavimento de rejillas. Las dimensiones y capacidad de las fosas que poseen las naves existentes son:  
- Nave 1: 1 x 0,8 x 90,4 x 14,36 m= 1.038,52 m³.  
- Nave 2: 2 x 0,8 x 17,85 x 1,86 m= 53,12 m³.  
- Nave 3: 1 x 0,8 x 30,8 x 7,26 m= 178,88 m³.  
La nueva nave contará con una única fosa de almacenaje, que tendrá las siguientes dimensiones y capacidad:  
- Nave ampliación: 1 x 0,9 x 89,73 x 13,8= 1.114,45 m³.  
Esta fosa de deyecciones contará con salidas formadas por tubería de PEC SN 8 de 250 mm de diámetro, que conducirán el purín por gravedad hasta la balsa de purines exterior.  
La balsa de purines estará totalmente impermeabilizada mediante una capa de hormigón, tanto en talud como en fondo, para evitar posibles filtraciones. Dispondrá de una zona de resguardo sobre el nivel máximo de líquidos para evitar desbordes. Tendrá una capacidad de 502 m³.  
La capacidad total de almacenamiento de purines de la explotación será de 2.886,98 m³.  
  
Plan de gestión de los purines.  
La explotación generará un total de 7.552,95 m³ de purines al año (2,15 m³/plaza·año), lo que representa una producción total de nitrógeno de 25.469,25 kg de N al año (7,25 kg/N·plaza y año), que se aplicará como abono orgánico en parcelas agrícolas de cultivo.  
Según el plan de gestión de los purines presentado como anexo al estudio de impacto ambiental de fecha octubre de 2018, se dispondrá de una superficie agrícola total, apta para aplicación de purín, de 264,64 hectáreas. Las parcelas se ubican en los municipios de Aliaguilla, Mira y Narboneta, pertenecientes a la provincia de Cuenca, y en los municipios de Camporrobles, Sinarcas y Utiel, pertenecientes a la provincia de Valencia, y están dedicadas principalmente al cultivo de cereal, almendros, viña, girasol, leguminosas y olivar. De los tres municipios de la provincia de Valencia, el municipio de Utiel está designado como zona vulnerable, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias. Respecto a los municipios de la provincia de Cuenca, la Viceconsejería de Medio Ambiente de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha informa, en fecha 25 de octubre de 2018, que dichos municipios no se encuentran en zona vulnerable a la contaminación de las aguas producidas por nitratos procedentes de fuentes agrarias e indica la conveniencia de la transmisión a dicho órgano ambiental, de los datos sobre las fechas de aplicaciones de estiércoles, las dosificaciones efectuadas, y los datos finales correspondientes a dichas aplicaciones en las parcelas de los términos municipales de la provincia de Cuenca (Aliaguilla, Narboneta y Mira) a través de la plataforma telemática INDA (intercambio de datos ambientales) habilitada en la sede electrónica de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha.  
Posteriormente, en fecha 15 de febrero de 2019, se recibe en la Subdirección General de Evaluación Ambiental, un nuevo listado de parcelas que modifica el plan de gestión anterior, con sus correspondientes autorizaciones. Según este nuevo listado se dispondrá de una superficie agrícola total, apta para aplicación de purín, de 331,75 hectáreas, en los municipios de Aliaguilla, Mira, Camporrobles, Requena, Sinarcas y Utiel. El nuevo municipio incorporado, Requena, no está designado como zona vulnerable, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
De acuerdo con el plan de gestión presentado, se cuenta con superficie suficiente de terrenos para abonar cumpliendo con las dosis de abonado nitrogenado recomendadas para cultivos de regadío en la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el código valenciano de buenas prácticas agrarias y para el caso de los cultivos de secano, con el criterio establecido por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental. Por lo tanto, se cumple con la normativa sectorial vigente en el momento del inicio de la tramitación del expediente. No obstante, teniendo en cuenta que el plan de gestión de purines no es un documento cerrado, el promotor procederá a modificarlo progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que esté vigente en cada momento. Además, como parte integrante del programa de vigilancia ambiental, anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV. En cualquier caso, las dosis de abonado se ajustarán a las necesidades de cada uno de los cultivos.  
  
Gestión de cadáveres  
Los animales muertos deberán ser retirados del resto de la explotación y recogidos sin demora por una empresa autorizada de gestión de residuos. Hasta el momento de su recogida se mantendrán aislados en un contenedor adecuado y homologado para tal uso, con cierre hermético. El titular de la explotación deberá mantener los contenedores en adecuadas condiciones higiénicas y de conservación. Estos contenedores estarán ubicados fuera de la explotación en un lugar que evite la entrada de los vehículos de recogida a la zona de actividad ganadera. Se adjunta copia del seguro de retirada y destrucción para 1.900 animales. Este seguro deberá ampliarse a la capacidad total de la granja (3.513 animales).  
  
Gestión de residuos sanitarios  
El titular contará con un gestor autorizado para la recogida y gestión de los residuos zoosanitarios generados en la explotación. Estos residuos se almacenarán en contenedores adecuados, debidamente homologados y etiquetados para el acopio de los residuos. El tiempo máximo de almacenamiento será de 6 meses. El titular deberá acreditar en todo momento la posesión y vigencia del contrato de recogida.  
Se adjunta contrato de recogida y transporte de residuos sanitarios hasta el centro de tratamiento que corresponda, por parte de empresa autorizada.  
  
Aguas residuales  
Las aguas de limpieza se evacuarán hacia las fosas de deyecciones. Estas, junto con los purines, serán conducidos en circuito cerrado hacia la balsa de almacenamiento, totalmente impermeabilizada. Las aguas del aseo serán conducidas igualmente hacia la balsa de purines. La entidad pública de saneamiento de aguas residuales de la Comunitat Valenciana informa en fecha 13 de abril de 2018 lo siguiente: «(?) La mercantil gestiona el vertido de sus aguas de origen sanitario (wc, duchas, aseos) junto con los purines, utilizándose posteriormente como abono orgánico, es por ello que en consecuencia, no afecta la propuesta, ni las MTD's aplicadas, y se da conformidad a la documentación que se aporta».  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 20 de marzo de 2018, tiene entrada en la Subdirección General de Evaluación Ambiental nota de régimen interno del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, mediante la cual se remite la documentación técnica e informes que forman parte del expediente de autorización ambiental integrada del proyecto objeto de estudio y se solicita el pronunciamiento sobre la suficiencia e idoneidad de la documentación aportada, según establece el artículo 28 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.  
Con fecha 7 de septiembre de 2018 el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación remite nueva documentación y solicita el pronunciamiento sobre la suficiencia e idoneidad de la misma.  
Con fecha 14 de septiembre de 2018 se remite el informe de suficiencia al Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación con indicación de las deficiencias encontradas en la documentación aportada.  
Con fechas 14 y 17 de enero de 2019, 15, 26 y 28 de febrero de 2019 y 15 de mayo de 2019 el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación remite nueva documentación y solicita el pronunciamiento sobre la suficiencia e idoneidad de la misma.  
Con fecha 21 de mayo de 2019, se remite al Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación informe en el que se indica que la documentación aportada es suficiente para la evaluación de impacto ambiental del proyecto y que la declaración de impacto ambiental se formulará una vez finalizada la información pública y consultas del proyecto, de acuerdo con lo establecido en el artículo 39 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental.  
Con fecha 16 de agosto de 2019, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación remite el resultado de la información pública del proyecto.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo por término de treinta días, mediante la inserción del correspondiente anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8572, de fecha 17 de junio de 2019. Según certifica la jefa del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, en fecha 14 de agosto de 2019, durante la información pública del proyecto no se han presentado alegaciones.  
  
Afecciones legales  
La actividad se ubica en la parcela 104, del polígono 4 del término municipal de Camporrobles. Esta parcela, según el visor de la Generalitat tiene la calificación de suelo no urbanizable común. Se adjunta informe de compatibilidad urbanística favorable para la parcela 104 del polígono 4, emitido por la arquitecta municipal en fecha 27 de enero de 2017.  
Según el visor de la Generalitat, la distancia de la explotación al núcleo urbano más próximo (aldea de la torre, Utiel) es de unos 1.700 metros. Se adjunta el informe preceptivo según la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), emitido por la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, en fecha 18 de junio de 2017. Dicho informe resulta favorable a la ampliación de la explotación, siempre y cuando se observe lo establecido en la LOTUP y en particular lo dispuesto por su artículo 197 a): «(?) Al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias (...)».  
La granja se ubica muy próxima a suelo forestal, por lo que en los trabajos de ampliación de la misma se deberá respetar el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
El municipio de Camporrobles no está designado como zona vulnerable, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
De acuerdo con el visor de la Generalitat, la localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana. Tampoco afecta a terreno forestal ni a vías pecuarias. En el ámbito de la explotación no existen hábitats ni especies protegidas. Asimismo, la parcela en la que se ubicará la explotación tampoco presenta riesgo de inundación.  
  
Consideraciones ambientales  
1. José Manuel Moreno Pérez es titular de una explotación porcina de cebo con una capacidad autorizada de 1.976 plazas. Dicha explotación cuenta con declaración de impacto ambiental de fecha 14 de mayo de 2007 (expediente de evaluación de impacto ambiental 34/07-AIA) y con licencia de apertura de establecimientos de fecha 18 de agosto de 2008.  
2. Con respecto al grado de cumplimiento de los condicionantes establecidos en la declaración de impacto ambiental de fecha 14 de mayo de 2007 (expediente de evaluación de impacto ambiental 34/07-AIA), correspondiente a la actividad que se está llevando a cabo en la actualidad, se aporta informe del ingeniero técnico agrícola de la mancomunidad del interior tierra del vino, de fecha 5 de diciembre de 2018, en el que se indica que en base a la información presentada por el promotor y a la visita efectuada a las instalaciones se considera que el promotor cumple con los condicionantes de la declaración de impacto ambiental del expediente 34/07-AIA.  
3. Los principales impactos que la actividad puede producir sobre el medio ambiente son:  
- Emisión de contaminantes a la atmósfera.  
En la fase de construcción, el aumento del tráfico de vehículos y la maquinaria de construcción produce un aumento de las emisiones de gases de combustión así como de polvo y partículas en suspensión. La temporalidad de las obras hace este aumento puntual y de poca importancia. Se organizará la entrada y salida de vehículos, así como la circulación de los mimos durante la fase de construcción para evitar atascos y aglomeraciones, evitando también un excesivo tráfico rodado en la zona. Aunque se estima que el impacto será temporal y reversible, se deberán reducir en lo posible las emisiones de polvo, realizando para ello riegos de agua periódicos y evitando acopios de tierra innecesarios. Los acopios de tierras que se efectúen, lo harán al resguardo del viento. Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado. Para minimizar la emisión de gases de combustión se deberá realizar un mantenimiento adecuado de la maquinaria mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
Durante la fase de funcionamiento, las principales incidencias en la atmósfera de una explotación porcina son las debidas a las emisiones de gases (monóxido de carbono, dióxido de carbono, metano, amoniaco y óxido nitroso) y olores de los purines producidos. Estos gases pueden liberarse en el interior de la granja, durante el almacenamiento en la balsa y durante y después de la aplicación en el campo como abono orgánico. Los olores se deben principalmente a los gases producidos en los procesos de degradación biológica de las sustancias contenidas en los excrementos, entre estos gases están el amoniaco y el sulfuro de hidrógeno. La población más próxima es La Torre, situada a 1.680 metros de la explotación, distancia que hace que los olores sean imperceptibles o casi imperceptibles. En el estudio de impacto ambiental se recogen las siguientes medidas preventivas y correctoras: se llevará a cabo una correcta gestión nutricional de los animales, con dietas bajas en proteínas y fósforo, al objeto de disminuir la cantidad de nitrógeno y fósforo de los excrementos; se realizará una limpieza frecuente de las deyecciones con equipos de agua a presión para disminuir la concentración de amoniaco y olores; no se removerá el purín de la balsa exterior; el transporte de los purines se realizará con cisterna de carga automática con lo que se evitará la emisión de gases durante el transporte; las aportaciones de purines en los campos se harán escampando y enterrando inmediatamente, a ser posible en las siguientes 24 horas, procurando escoger un día húmedo y con poco viento, de temperaturas moderadas y con poca insolación. Una correcta y periódica limpieza de las instalaciones con equipos de agua a presión favorecerá la eliminación, en parte, de los olores producidos. La situación aislada de la explotación y la dirección de los vientos dominantes (de componente NW y SE) favorecerá que la generación de dichos olores no afecte a los núcleos urbanos más cercanos al emplazamiento. Se propone la cubrición de la balsa de almacenamiento de purines con una capa de bolas de arlita con lo que las emisiones de amoniaco se reducirán hasta en un 90 %.  
La actividad está incluida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, clasificada dentro del grupo B con el código 10 04 04 01, por lo que está sometida a la autorización administrativa prevista en el artículo 13.2 de la Ley 34/2007 de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
- Emisión de ruidos y vibraciones.  
Durante la fase de construcción se produce un aumento considerable del tráfico de vehículos, estos y la maquinaria utilizada en las obras dan lugar a un aumento de los ruidos en la zona. Esto produce un impacto negativo, de carácter reversible e irregular, que se ve atenuado por la lejanía de núcleos urbanos, a más de 1 km, y por el carácter temporal de las obras.  
Durante la fase de funcionamiento, el ruido de una explotación porcina es producido básicamente por los propios animales, sobre todo en momentos previos a la alimentación. En la explotación que nos ocupa la alimentación es automática, lo que disminuye considerablemente la causa principal de producción de ruidos ya que los animales comen todos al mismo tiempo y no se excitan esperando. Además, la situación aislada con respecto a poblaciones y el aislamiento incorporado en los materiales constructivos contribuye a atenuar considerablemente los efectos del ruido producido. Se garantizará un nivel de ruido en el interior de las naves inferior a 85 dBA.  
- Contaminación de suelos y aguas.  
Durante la fase de construcción, el tráfico de vehículos y maquinaria así como el mantenimiento de los mismos podría ocasionar la contaminación del suelo y de las aguas superficiales y subterráneas debido a posibles derrames de hidrocarburos. Al objeto de reducir el riesgo de derrames accidentales, no se deberá realizar ningún tipo de actividad de mantenimiento de maquinaria móvil en la parcela.  
En la fase de funcionamiento la producción y almacenamiento de purines puede generar filtraciones de purín en las aguas de escorrentía y acuíferos potenciales, dando lugar a una contaminación importante de las mismas por exceso de nitratos. Se dispone de almacenamiento de purines con capacidad superior a 3 meses de actividad para su posterior utilización como fertilizante agrícola. Los depósitos deben estar impermeabilizados para evitar posibles filtraciones al terreno. Una vez ejecutada la obra, y con carácter previo a la concesión de la autorización ambiental integrada, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se certifique la total estanqueidad e impermeabilidad de las fosas y balsa de almacenamiento de purines.  
Aunque las tierras donde se pretende aportar el purín se caracterizan por un contenido en materia orgánica bajo o muy bajo, un exceso puntual en las aportaciones del purín por encima de una cantidad crítica podría derivar en una contaminación de los acuíferos del subsuelo así como un aumento en las emisiones de amonio a la atmósfera.  
Las parcelas agrícolas en las que se aplicará el abonado con purines, están destinadas principalmente al cultivo de cereal, almendros, viña, girasol, leguminosas y olivar. Se aporta un plan de abonado adaptado a las necesidades de nitrógeno de cada cultivo, por lo que, en principio, el abonado no supondrá un riesgo de contaminación de suelos y aguas. En cualquier caso, la aplicación de los purines al campo se ajustará a lo establecido en el plan de abonado específico presentado como parte del proyecto, respetando en todo momento lo establecido en el código valenciano de buenas prácticas agrarias, así como toda la legislación sectorial aplicable. Las fosas de almacenamiento de los purines y la balsa exterior serán estancas e impermeables, según queda recogido en la documentación técnica aportada. No obstante, una vez ejecutada la obra, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se certifique la total estanqueidad e impermeabilidad de las mismas. En la extracción, carga y transporte de los purines se deberá prestar atención al proceso de extracción para evitar derrames de purines y se procederá a su traslado inmediato a los campos de cultivo. Según se indica en el estudio de impacto ambiental, la gestión de las aguas residuales generadas en granja debido a la limpieza de las instalaciones, así como las aguas asimilables a domésticas generadas en aseos y vestuarios serán vertidas a la balsa de purines. En el caso que proceda, el organismo de cuenca autorizará la mezcla de las aguas residuales procedentes de la limpieza de las instalaciones y de los vestuarios y aseos con los excrementos de los animales, habida cuenta de que las mismas serán gestionadas del mismo modo que las deyecciones de los animales, es decir, mediante su aplicación directa a los campos de cultivo.  
- Impacto sobre la vegetación  
En el estudio de impacto ambiental se indica que los trabajos de explanación y desbroce necesarios para la construcción de las edificaciones supondrá la destrucción de la vegetación existente en el emplazamiento. Estos trabajos solo afectarán a eriales o zonas de cultivo agrícola. No se desbrozará ni explanará más allá de la superficie necesaria para las construcciones. La afección a la actividad fisiológica de la vegetación circundante, por obstrucción de los estomas debido al polvo se verá reducida con la realización de riegos periódicos.  
- Impacto sobre la fauna.  
La ejecución de la obra implica una pérdida muy puntual de hábitat para especies asociadas a zonas de cultivos y eriales. No se considera significativa la afección para la fauna como consecuencia de los trabajos de ejecución de la explotación. No obstante, durante las fases de construcción y desmantelamiento, las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies más vulnerables. En lo que respecta al vallado perimetral de la explotación, este carecerá de alambre de espino. Durante la fase de funcionamiento, en caso de ser necesario desarrollar algún tipo de control de la vegetación, este se hará mediante medios mecánicos.  
- Impacto sobre el paisaje.  
La explotación ocupará terrenos de escaso valor paisajístico dedicados al cultivo, alejados de zonas residenciales y vías de comunicación. La presencia de la obra de construcción supone un impacto negativo en el paisaje de difícil cuantificación. El carácter temporal de las obras atenuará este impacto. El movimiento de tierras necesario para la ejecución de la obra produce una alteración del paisaje respecto del inicial. Este impacto será de baja importancia al no existir desmontes ni terraplenes importantes, únicamente nivelaciones, desbroces y excavaciones superficiales. El impacto paisajístico se verá atenuado al ubicarse la explotación alejada de núcleos urbanos.  
Los materiales de construcción contribuirán a paliar el impacto visual, colores suaves y claros, etc. De esta forma la instalación quedará integrada todo lo posible en el entorno.  
Por otra parte, las excavaciones y movimientos de tierra se limitarán a lo estrictamente necesario según las características del proyecto de construcción, utilizando para los rellenos la tierra extraída para evitar usar tierras de otros emplazamientos.  
- Impacto sobre el patrimonio.  
Según se indica en el estudio de impacto ambiental, no existen zonas de interés histórico-cultural o social en la zona de afección del proyecto. La Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 10 de octubre de 2018 informa favorablemente el proyecto de ampliación de la explotación porcina a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Consumo de agua.  
Se estima un consumo de agua en la explotación de 10.257,9 m³ anuales, incluyendo el agua consumida por los animales, el agua de limpieza de las instalaciones y aseo de los trabajadores.  
El agua para abastecimiento de la explotación provendrá de un pozo existente que el promotor tiene legalizado. Se aporta copia de la notificación por la Confederación Hidrográfica del Júcar de la resolución del expediente de concesión del aprovechamiento de aguas subterráneas para uso ganadero, de fecha 3 de abril de 2019, en la que se otorga al promotor el aprovechamiento de un volumen máximo anual de 17.951 m³ anuales.  
4. Programa de vigilancia ambiental.  
El plan de vigilancia ambiental aportado deberá completarse con los siguientes puntos:  
a) Se llevará el adecuado mantenimiento de las fosas y balsas de purines de forma que quede asegurada su impermeabilidad y estanqueidad a lo largo del tiempo. Tras la limpieza en cada vacío sanitario se procederá a una cuidadosa inspección de los canales de deyecciones localizando y reparando, en su caso, las posibles grietas y fisuras.  
b) Se llevará al día un libro de explotación en el que queden registradas las cantidades y parcelas donde se aplique el purín, fecha de aplicación y conformidad de los propietarios de las mismas. El libro de explotación estará actualizado en todo momento y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
c) Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
d) Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 1.a, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de una explotación de ganado porcino con capacidad resultante de 3.513 cerdos de cebo, a ubicar en la parcela 104, del polígono 4, del término municipal de Camporrobles (Valencia), promovido por José Manuel Moreno Pérez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Dada la proximidad de la granja a terreno forestal, en los trabajos de ampliación o en cualquiera de las acciones en fase de funcionamiento, se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
2. Durante la fase de construcción de las nuevas instalaciones:  
a) Se realizarán riegos de agua periódicos y los acopios de tierras se efectuarán al resguardo del viento.  
b) Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
c) Se realizará un mantenimiento adecuado de la maquinaria mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
d) No se realizará ningún tipo de actividad de mantenimiento de maquinaria móvil en la parcela.  
e) Las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies faunísticas más vulnerables.  
  
f) El vallado perimetral de la explotación carecerá de alambre de espino.  
3. De acuerdo con lo establecido en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.  
4. La ampliación de la granja estará sometida a la autorización administrativa prevista en el artículo 13.2 de la Ley 34/2007 de calidad del aire y protección de la atmósfera, en atención a la clasificación de la actividad como grupo B según el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el Real decreto 100/2011.  
5. Una vez ejecutada la obra, y con carácter previo a la comunicación de inicio de la actividad, el promotor presentará ante el órgano sustantivo:  
a) Un certificado firmado por técnico competente, en el que se certifique la total estanqueidad e impermeabilidad de las fosas y balsa de almacenamiento de purines.  
b) Un seguro de retirada de cadáveres actualizado y suscrito para la totalidad de animales (3.513 animales), de forma que esté asegurada su retirada por empresa autorizada a tal efecto.  
6. Respecto a la gestión de los purines:  
a) En la extracción, carga y transporte de los purines se deberá prestar atención al proceso de extracción para evitar derrames de purines y se procederá a su traslado inmediato a los campos de cultivo.  
b) La aplicación de los purines al campo se ajustará a lo establecido en el plan de abonado específico presentado como parte del proyecto, modificado según las indicaciones realizadas en las consideraciones ambientales, respetando en todo momento el código valenciano de buenas prácticas agrarias, así como las ordenanzas de los ayuntamientos de los municipios en los que se ubiquen las parcelas a abonar y el resto de normativa sectorial aplicable.  
c) El plan de gestión del estiércol se modificará progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana que esté vigente en cada momento.  
d) Se contará en todo momento con las autorizaciones actualizadas de los titulares de las parcelas.  
e) Cualquier variación en parcelas y dosis de aplicación deberá ser comunicada al órgano sustantivo, remitiendo copia a este servicio.  
f) Los datos sobre las fechas de aplicaciones de estiércoles, las dosificaciones efectuadas, y los datos finales correspondientes a dichas aplicaciones en las parcelas de los términos municipales de la provincia de Cuenca (Aliaguilla, Narboneta y Mira) serán transmitidos a la Viceconsejería de Medio Ambiente de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha a través de la plataforma telemática INDA (intercambio de datos ambientales) habilitada en la sede electrónica de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha.  
7. En el caso que proceda, el organismo de cuenca autorizará la mezcla de las aguas residuales procedentes de la limpieza de las instalaciones y de los vestuarios y aseos con los excrementos de los animales, habida cuenta de que las mismas serán gestionadas del mismo modo que las deyecciones de los animales, es decir, mediante su aplicación directa a los campos de cultivo.  
8. El programa de vigilancia ambiental propuesto se completará con los siguientes puntos:  
a) Se llevará el adecuado mantenimiento de las fosas y balsas de purines de forma que quede asegurada su impermeabilidad y estanqueidad a lo largo del tiempo. Tras la limpieza en cada vacío sanitario se procederá a una cuidadosa inspección de los canales de deyecciones localizando y reparando, en su caso, las posibles grietas y fisuras.  
b) Se llevará al día un libro de explotación en el que queden registradas las cantidades y parcelas donde se aplique el purín, fecha de aplicación y conformidad de los propietarios de las mismas. El libro de explotación estará actualizado en todo momento y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
c) Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
d) Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
9. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
10. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 3 de octubre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 7 de octubre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML