Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8667, del 30-10-2019 (2019/9540)

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 60/18-AIA Bellreguard.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8667

Data del DOGV
:   30-10-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/9540

CVE


Data del document
:   04-10-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Bellreguard](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 60/18-AIA Bellreguard. [2019/9540]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 60/18-AIA Bellreguard.  
  
  
«Informe d'impacte ambiental.  
Expedient: 60/18-AIA.  
Títol: Ampliació de plataforma, millora del drenatge, la funcionalitat i la seguretat viària de la carretera CV-673, de Bellreguard a la CV-670. Tram: PK 0+400 a PK 1+200.  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: terme municipal de Bellreguard.  
  
En data 4 de juny de 201 8, l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte d?«ampliació de plataforma, millora del drenatge, la funcionalitat i la seguretat viària de la carretera CV-673, de Bellreguard a la CV-670. Tram: PK 0+400 a PK 1+200», en el terme municipal de Bellreguard. Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental l'òrgan substantiu remet, juntament amb la sol·licitud, un document ambiental.  
  
Objecte  
La carretera CV-673 forma part de la xarxa local de carreteres de la Comunitat Valenciana, la titularitat de la qual és de la Diputació de València. Connecta el nucli urbà de Bellreguard amb el seu front costaner i amb la carretera CV-670.  
El tram, objecte del projecte, té una longitud aproximada de 800 metres i consta d'una secció de calçada única, de 6 metres d'amplària, sense vorals, amb un carril per sentit de circulació. És una secció insuficient per al trànsit que suporta la carretera: 10.223 vehicles/dia amb un 2,37 % de pesants, segons dades de 2015. La secció es troba permanentment encaixada entre murs.  
A l'altura del PK 0+650 es troba l'estructura del pas superior de la via ciclista Gandia-Oliva, que coincideix amb un punt baix en la rasant. S'aprecia que en aquest punt la rasant de la calçada discorre fins a 3 m sota el nivell de les parcel·les agrícoles confrontants, la qual cosa fa que en l'entorn de l'estructura s'acumulen quantitats importants d'aigua en situacions de precipitació, que eventualment obliguen a tallar la carretera.  
El projecte comporta bàsicament les següents actuacions:  
- Ampliació de la secció transversal actual de la carretera a 3,5 m de carril, 1 m de voral i bermes de 0,75 m. Això implica passar d'una secció transversal de la carretera de 6 m a 11,5 m.  
- Addició de via ciclista a la nova secció transversal.  
- Millora del perfil longitudinal, eliminant el desnivell que existeix amb els terrenys confrontants.  
- Conducció dels escorrentius mitjançant cunetes fins a connectar amb les cunetes que apareixen a partir del PK 1+200.  
- Construcció d'un nou pas superior per a la via ciclista que reemplace l'actual, amb el gàlib vertical de 5,50 m adaptat a la nova rasant de la calçada i amb el gàlib horitzontal d'acord amb la nova secció transversal.  
  
Antecedents i marc normatiu.  
En data 10 d'octubre de 2017, l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental consulta sobre la tramitació ambiental corresponent al projecte d?«ampliació de plataforma, millora del drenatge, la funcionalitat i la seguretat viària de la carretera CV-673, de Bellreguard a la CV-670. Tram: PK 0+400 a PK 1+200» (exp. 166/2017-AMB).  
En data 9 de novembre de 2017 es conclou que, atés que l'actuació implica un increment significatiu de la generació de residus i la utilització de recursos, es considera que el condicionament de carretera pot tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient i, en conseqüència, el projecte ha de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Tramitació  
Després de la sol·licitud d'inici, l'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectades, segons el que s'indica en l'article 46 de la LEA. Únicament s'ha identificat com a administració pública afectada l'Ajuntament de Bellreguard, a qui en data el 6 d'agost de 2018 ha realitzat consulta. No s'ha rebut fins hui resposta per part de l'ajuntament.  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
Característiques del projecte.  
L'actuació s'estén entre es PK 0+383 i 1+423 de la CV-673, i la seua longitud exacta és de 1.040,51 metres.  
  
L'actuació es planteja ampliant la plataforma actual cap al costat sud d'aquesta, i deixant intacta la línia de murets de maçoneria existents al costat de la banda nord de la calçada. Al costat del nou límit de la plataforma originat en el sud es reproduirà íntegra la línia de murets de maçoneria afectada per l'ampliació, contribuint amb això a mantindre la imatge i la percepció que la carretera actualment proporciona en relació al seu entorn i al paisatge que la circumda.  
Es projecta una secció transversal 6/8, amb carrils de 3,00 metres d'amplària, vorals d'1,0 metres, i bermes d'ample mínim 0,75 metres. Es projecta també una via de ciclistes i vianants al costat de la calçada, de 3,00 metres d'amplària, separada de la calçada mitjançant plint prefabricat i barana de protecció.  
La longitud d'aquesta via és de 1.037,64 km i es connectarà amb la CV-6731, que actualment és un camí agrícola que comunica amb Miramar, sense un altre accés a la CV-673.  
El projecte preveu la connexió de la via de ciclistes i vianants amb la via ciclista Gandia-Oliva mitjançant un ramal de ciclistes i vianants de 122,54 metres de longitud.  
  
  
  
  
L'actuació comporta la construcció d'una nova passarel·la per a la via ciclista Gandia-Oliva, ja que l'actual ha de demolir-se per insuficiència de gàlib vertical i horitzontal en relació amb la nova solució plantejada. La nova estructura tindrà una obertura única, de 18,00 metres de llum, i una amplària total de tauler de 4,00 metres. Tindrà un gàlib vertical superior a 5,50 metres en relació amb la calçada de la CV-673. La nova passarel·la es troba a major cota que l'anterior, per això comporta l'habilitació de rampes per a accedir-hi; això dona lloc a la construcció de 263,15 metres de nova via ciclista, per a reposar el tram que queda invalidat per la nova passarel·la. En aquest tram es reprodueix la secció tipus preexistent: plataforma de 4,00 metres d'amplària total, amb 3,00 metres nets entre línies blanques de delimitació. El pendent màxim utilitzat en el perfil longitudinal del tram de via ciclista recanvi és del 6,00 %.  
Per a la resolució del drenatge s'habiliten sengles cunetes rectangulars, a banda i banda de la secció completa projectada, d'amplària 1,05 metres i altura variable, que canalitzen els escorrentius pluvials, fins al cunetó existent al costat del costat sud de la CV-6731, que els trasllada, al seu torn, fins al barranc de Sotaia.  
En l'àmbit de l'actuació hi ha conduccions d'energia elèctrica, telefonia, aigua potable i reg que, en la seua majoria, no resulten afectades per l'actuació. L'afecció més important es produeix sobre una conducció d'aigua potable, gestionada per EGEVASA, per a la qual es projecta la preceptiva reposició. Així mateix, resulten afectats entroncaments amb viari i accessos, que també són objecte de la corresponent reposició en el projecte.  
  
Ubicació dels projectes  
La carretera objecte d'estudi se situa de forma íntegra en el municipi de Bellreguard, municipi de la comarca de la Safor, format per dos nuclis de població importants: el poble pròpiament dit i la platja de Bellreguard, façana marítima del terme municipal, hui totalment urbanitzada, que en època estiuenca fa que es duplique la població del municipi.  
  
L'instrument de planejament vigent a Bellreguard és el pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Comunitat Valenciana amb data 1 de juliol de 1999. La classificació urbanística de l'àmbit d'actuació és sòl no urbanitzable, protecció per reserva viària. En l'entorn de les franges de reserva viària el sòl es troba classificat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
  
La vegetació actual present en l'àrea d'estudi, es compon fonamentalment de vegetació associada a les zones de cultiu, ja que tota l'àrea es troba entapissada per fruiters de cítrics. El cultiu de tarongers ofereix una baixa diversitat de les comunitats faunístiques.  
Entre els mamífers destaquen, la mostela (Mustela nivalis), que es refugia en els buits dels murs de pedra, entre la vegetació, o en les branques altes dels tarongers. És una gran depredadora de rosegadors nocius per a l'agricultura. El ratolí morú (Mus spretus) o el ratolí de camp (Apodemos sylvaticus) són alguns dels rosegadors presents.  
En aquesta zona del litoral mediterrani conviuen dues espècies d'eriçons, l'eriçó europeu occidental (Erinaceus europaeus) i l'eriçó morú o africà (Erinaceus algirus).  
Entre els ocells es localitza, el verdum o verderol (Carduelis chloris), que apareix associat sovint amb les bandades de gafarrons (Serinus serinus).  
En els tarongers limítrofs a la part baixa de les muntanyes, és fàcil trobar exemplars del fardatxo ocel·lat (Lacerta lepida); també destacar la presència de diverses espècies de gripaus i granotes.  
Especial esment mereixen espècies com la merla (Turdus merula) o el conill comú (Oryctolagus cuniculus) els quals, tant per la seua abundància com per l'impacte negatiu que provoquen en els cultius es constitueixen en moltes ocasions com a plaga dins de l'àmbit del cultiu de cítrics.  
La zona que ens ocupa no s'inclou dins de cap ZEPA i no presenta cap figura nacional ni europea de protecció a escala de fauna. Així mateix, la zona d'estudi no afecta cap hàbitat natural, ni hàbitat prioritari, ni Xarxa Natura 2000, ni espai natural protegit.  
Consultat el banc de dades de biodiversitat del visor intern cartogràfic de la GVA no s'afecta cap espècie prioritària.  
Segons l'inventari de la xarxa de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana a escala 1.10.000 de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, en l'àmbit d'estudi hi ha un total de 4 vies pecuàries (3 carrerasses i 1 vereda). No obstant això, l'actuació no intercepta cap d'elles.  
El barranc de Barranquetes es troba a uns 160 metres aproximadament de l'àrea de les obres d'ampliació.  
Després de consultar la pàgina web de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, es determina que no existeixen jaciments pròxims a l'actuació ni que puguen estar afectats per aquesta. Consultat l'inventari general del patrimoni cultural valencià, no es troba cap afecció a béns d'interés cultural, béns de rellevància local, béns de rellevància patrimonials ni béns immaterials de rellevància.  
  
  
Característiques del potencial impacte  
El document ambiental aporta una valoració d'impactes, qualifica de compatibles els principals impactes (emissions de soroll, emissions de pols i gasos, afecció a les aigües superficials i subterrànies, modificació del relleu, contaminació química, efectes sobre la vegetació, fauna i paisatge, així com sobre el medi socioeconòmic).  
Per a evitar o minimitzar l'efecte de l'emissió de pols s'hauran d'efectuar regs preventius en totes aquelles zones en les quals siga previsible un important moviment de maquinària pesant i en aquelles en què, per haver-se efectuat moviments de terres o estar en execució, puga alçar-se pols per efecte del vent.  
Es procedirà al reg permanent dels accessos que s'habiliten per a comunicar l'obra amb la xarxa viària exterior.  
En el cas que s'habiliten instal·lacions auxiliars que emeten pols s'haurà de preveure un mecanisme d'aspiració que minimitze l'impacte produït per les partícules de pols.  
Els camions que transporten àrids hauran d'anar necessàriament coberts, amb la finalitat d'evitar que exercisquen de focus emissor i distribuïdor de partícules de pols.  
El formigó i l'aglomerat asfàltic procediran d'instal·lacions preexistents i situades en les proximitats de l'obra. S'evitarà la instal·lació de plantes específiques de fabricació per a l'obra.  
S'emprarà maquinària que complisca les directives quant a nivells d'emissió de soroll, s'emprarà de forma correcta amb la finalitat de minimitzar els nivells d'emissió sonora i es realitzaran mesures de manteniment i revisions periòdiques.  
Es col·locarà un jalonament o clos temporal de protecció de l'obra, així com dels terrenys destinats a albergar-hi instal·lacions auxiliars i altres ocupacions temporals.  
L'accés a les obres es realitzarà pel viari existent, de manera que es minimitze l'afecció a sòls.  
Per a la restauració d'espais d'ocupació temporal de l'obra i en l'enjardinament, sempre que siga possible, s'aprofitarà la terra vegetal a retirar abans de la realització d'esplanacions.  
Durant el període de construcció s'haurà d'evitar que els moviments de maquinària pesant originen compactacions de sòls en l'entorn de l'obra.  
Per a protegir les aigües superficials i subterrànies, s'habilitaran passos provisionals que garantisquen el pas de les aigües mitjançant canalitzacions, canonades, cunetes, etc. A més, s'haurà de tindre cura en la col·locació d'apilaments, graveres, etc., pel perill d'intercepció d'un escorrentiu superficial, la qual cosa provocaria una contaminació a causa d'arrossegament de partícules per les aigües pluvials. Les labors de manteniment dels vehicles de l'obra s'hauran de realitzar en llocs habilitats per a aquest ús, evitant l'abocament de productes als cursos fluvials o xarxa de séquies.  
Per a la protecció de la vegetació i fauna:  
- S'abalisaran els exemplars rellevants que puguen ser afectats per l'actuació.  
- S'haurà de realitzar una neteja final d'obra.  
- S'evitarà, en la mesura que siga possible, que les activitats sorolloses es realitzen durant les hores de major activitat: primeres hores del matí i últimes de la vesprada (entre les 7-9 h del matí i les 18-20 h de la vesprada).  
La traça de la carretera que es pretén ampliar es veurà des de pocs punts de vista, això es deu fonamentalment al fet que la infraestructura es troba encaixada, en la major part del seu recorregut, entre murs de formigó i maçoneria a diferents altures. Analitzant els punts d'observació i recorreguts paisatgístics principals, únicament serà visible des del pas superior de la via verda que travessa el tram objecte d'estudi i des de la mateixa CV-673. En els primers 500-600 metres l'eix del traçat es troba a 2 metres per davall de la cota mitjana del terreny i protegida a més visualment per cultius de tarongers. En l'últim tram, la secció de la plataforma canvia, no està encaixada entre murs i, per tant, el seu camp visual s'obri, ja que la diferència de cota amb els camps de cultius confrontants és menor, a més que alguns d'ells es troben sense cultivar, la qual cosa redueix l'apantallament que generen els arbres.  
  
En relació amb la integració ambiental i paisatgística de les obres:  
- Es mantindran intactes tots els murets de maçoneria del costat esquerre de la carretera (segons el sentit Bellreguard-Platja), i es reposaran de manera íntegra els murets del costat dret, també amb maçoneria, a fi de mantindre la tipologia tradicional de l'àmbit del projecte i propiciar-ne la integració.  
- Es procedirà a revegetar mitjançant hidrosembra el talús del terraplé originat pel nou pas superior de la via ciclista Gandia-Oliva. La superfície total d'hidrosembra serà de 3.076,37 m².  
- En aquest talús s'inseriran també espècies arbòries disperses, com ara pi blanc (Pinus halepensis) i xiprer comú (Cupressus semprevirens), en número total de 40 exemplars per a cadascuna de les espècies esmentades.  
- En els espais intersticials que la secció viària deixa a l'altura dels PK 0+080 (costat esquerre), 0+260 (costat dret) i en la confluència de vies ciclistes, es plantaran bosquets informals de lledoner (Celtis australis) en una proporció mitjana d'un exemplar cada 10 m² i amb una xifra total de 25 exemplars, corresponent 10, 12 i 3 exemplars respectivament a cadascun dels espais esmentats. Atés que es tracta d'una espècie de fulla caduca, s'aconsella separar prou de la calçada, o emprar arbust com el llentiscle, Pistacia lentiscum.  
Les sembres i plantacions hauran de ser mantingudes pel contractista de l'obra durant el període de garantia d'aquesta.  
En l'àmbit de l'actuació existeixen conduccions d'energia elèctrica, telefonia, aigua potable i reg que, en la seua majoria, no resulten afectades per l'actuació. L'afecció més important es produeix sobre una conducció d'aigua potable per a la qual es projecta la preceptiva reposició.  
Pel que fa a residus generats per l'actuació, els volums resultants són els següents:  
- Residu vegetal procedent del rebuig i el desbrossament: 688,99 m³.  
- Residu de formigó procedent de l'utilitzat en obra i del desmantellament de zones d'emmagatzematge i instal·lacions auxiliars: 255,60 m³.  
- Volum de formigó procedent de demolició de fàbriques: 331,80 m³.  
S'inclou com a annex al projecte el pla de gestió de residus de la construcció i demolició en estricte compliment del Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
Després de consultar la pàgina web de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, el document ambiental determina que no existeixen jaciments pròxims a l'actuació ni que puguen ser afectats per aquesta. Consultat l'inventari general del patrimoni cultural valencià, no es troba cap afecció a béns d'interés cultural, béns de rellevància local, béns de rellevància patrimonials ni béns immaterials de rellevància. L'òrgan substantiu ha remés a l'administració competent en matèria de patrimoni un document en el qual es considera que no és necessari sotmetre el projecte a informe previ i vinculant atés que l'actuació no afecta béns inscrits en l'inventari general del patrimoni cultural valencià o béns de naturalesa arqueològica o paleontològica. No obstant això, la troballa de béns arqueològics o altres incidències hauran de comunicar-se immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural.  
Del projecte es deriva un efecte positiu, atés que es fomenten els desplaçaments no motoritzats, contribuint a una mobilitat més sostenible.  
El document ambiental preveu un programa de seguiment ambiental. Per a portar a terme les operacions proposades, s'estableix la necessitat d'incorporar un equip de vigilància ambiental a peu d'obra, integrat almenys per un titulat superior. Aquest equip ha d'estar present durant la fase de construcció i fer un seguiment posterior de l'evolució de les mesures correctores i dels problemes plantejats en la fase de funcionament.  
Les funcions de l'equip de vigilància ambiental són:  
1. Elaborar un programa de treball que concrete en l'espai i el temps les operacions de vigilància previstes en aquest programa de vigilància ambiental, així com els sistemes i freqüències de control i els nivells de referència. El programa s'elaborarà tenint en compte la declaració d'impacte ambiental.  
2. Informar la direcció facultativa del desenvolupament de les fases del programa ambiental.  
3. Executar els sistemes de control proposats amb la freqüència i mètodes previstos.  
4. Recollir, tractar i analitzar dades amb l'objectiu de contrastar l'efectivitat de les mesures correctores i comprovar que s'aconsegueixen els resultats desitjats.  
5. Redactar els informes corresponents.  
6. Fixar criteris d'acceptació dels controls executats.  
7. Comprovar tots els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental i l'efectivitat de les mesures correctores.  
8. Identificar possibles impactes no previstos i determinar les mesures correctores adequades.  
9. Proposar modificacions de les mesures correctores en cas de variacions en els impactes previstos.  
10. Assessorar i orientar la direcció facultativa i el titular en temes ambientals.  
11. Elaborar un sistema de recollida de dades sobre els impactes, mesures correctores, incidents, etc.  
Es plantegen una sèrie d'indicadors de seguiment:  
- Longitud correctament senyalitzada en relació a la longitud total del perímetre corresponent a la zona d'ocupació, elements auxiliars i camins d'accés en el seu entroncament amb la traça, expressat en percentatge.  
- Superfície afectada segons les categories definides per a les àrees excloses.  
- Presència de pols.  
- Presència ostensible de pols en els cultius pròxims a les obres.  
- Presència de lones o tendals en la maquinària de transport de terres i materials. Tapat d'apilaments.  
- Verificació de la mínima incidència de les emissions contaminants a causa del funcionament de maquinària d'obra.  
- Manteniment de la maquinària d'obres públiques complint la legislació vigent en la matèria d'emissió de sorolls.  
- Grossària de terra vegetal retirada en relació a la profunditat que pot considerar-se amb característiques de terra vegetal segons el parer de la direcció ambiental d'obra.  
- Alçària dels apilaments, presència d'altres materials, circulació de maquinària sobre la terra vegetal, temps de permanència dels apilaments (sembra, adobaments i regs periòdics quan la permanència siga superior a sis mesos).  
- Aparició de regalls, presència de materials solts, erosió, etc.  
  
- Presència de materials en les proximitats dels llits amb el risc de ser arrossegats.  
- Presència d'olis, combustibles, ciments i altres sòlids en suspensió no gestionats.  
- Presència de depòsits de maquinària i materials en llocs no impermeabilitzats correctament.  
? % de vegetació afectada per les obres en els 10 metres exteriors i confrontants a la senyalització.  
- Grossària de la capa de terra vegetal incorporada a la superfície.  
- Identificació de llavors o individus pertanyents a espècies exòtiques.  
- Nre. d'individus instal·lats en relació amb els previstos en termes d'espècie, grandària forma de preparació (arrel nua, mota o contenidor) i forma de plantació.  
- Seguiment de les plantacions (% de falles).  
- Superfície tractada en relació amb sembres i hidrosembres.  
- Grau de cobertura de les espècies sembrades.  
- Presència de solcs o regalls d'erosió en els talussos i de sediments en la base.  
- Control i seguiment que les activitats sorolloses es realitzen fora dels períodes de cria, zel i nidificació de les espècies sensibles.  
- Morfologia, cromatisme i escala de les superfícies generades pel projecte en la totalitat de les superfícies generades pel projecte i que seran objecte de restauració.  
- Rebuig de la vegetació i labors de manteniment de la infraestructura.  
- Reposició d'accessos i serveis afectats.  
El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i demanar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental o de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
Conclusió  
Considerant les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que, recollides en l'epígraf d'anàlisi «del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària», es destaquen en la resolució d'informe d'impacte ambiental.  
Por tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació ordinària d'impacte ambiental, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
Es considera que el projecte d?«ampliació de plataforma, millora del drenatge, la funcionalitat i la seguretat viària de la carretera CV-673, de Bellreguard a la CV-670. Tram: PK 0+400 a PK 1+200» no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en l'article 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i que no és necessari realitzar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinari, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
  
- En els espais intersticials que la secció viària deixa a l'altura del PK 0+080 (costat esquerre), 0+260 (costat dret) i en la confluència de vies ciclistes, es plantaran bosquets informals de lledoner (Celtis australis) en una proporció mitjana d'un exemplar cada 10 m² i amb una xifra total de 25 exemplars, corresponent 10, 12 i 3 exemplars respectivament a cadascun dels espais esmentats. Atés que es tracta d'una espècie de fulla caduca, s'aconsella separar prou de la calçada, o emprar arbusts com el llentiscle, Pistacia lentiscum.  
- La troballa de béns arqueològics o altres incidències hauran de comunicar-se immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural.  
- El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i demanar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental o de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
- El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i ha d'entendre's que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles així com del compliment de tots els preceptes legals que resulten aplicables.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.4 de l a Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la seua publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en què es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 30 de setembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 4 d'octubre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8667, del 30-10-2019 (2019/9540)

RESOLUCIÓN de 4 de octubre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 60/18-AIA Bellreguard.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8667

Fecha DOGV
:   30-10-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/9540

CVE


Fecha del documento
:   04-10-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Bellreguard](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de octubre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 60/18-AIA Bellreguard. [2019/9540]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 60/18-AIA Bellreguard.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 60/18-AIA.  
Título: Ampliación de plataforma, mejora del drenaje, la funcionalidad y la seguridad vial de la carretera CV-673, de Bellreguard a la CV-670. Tramo: PK 0+400 a PK 1+200.  
Órgano sustantivo: Diputación de Valencia.  
Localización: término municipal de Bellreguard.  
  
En fecha 4 de junio de 2018, el Área de Carreteras e Infraestructuras de la Diputación de Valencia remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solicitud de inicio de evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto de «ampliación de plataforma, mejora del drenaje, la funcionalidad y la seguridad vial de la carretera CV-673, de Bellreguard a la CV-670. Tramo: PK 0+400 a PK 1+200», en el término municipal de Bellreguard. Para la emisión de este informe de impacto ambiental el órgano sustantivo remite, junto a la solicitud, un documento ambiental.  
  
Objeto  
La carretera CV-673 forma parte de la red local de carreteras de la Comunitat Valenciana, cuya titularidad ostenta la Diputación de Valencia. Conecta el núcleo urbano de Bellreguard con su frente costero y con la carretera CV-670.  
El tramo objeto del proyecto tiene una longitud aproximada de 800 metros y consta de una sección de calzada única, de 6 metros de anchura, sin arcenes, con un carril por sentido de circulación. Es una sección insuficiente para el tráfico que soporta la carretera: 10.223 vehículos/día con un 2,37 % de pesados, según datos de 2015. La sección se encuentra permanentemente encajada entre muros.  
A la altura del PK 0+650 se encuentra la estructura del paso superior de la vía ciclista Gandia-Oliva, coincidiendo con un punto bajo en la rasante. Se aprecia que en este punto la rasante de la calzada discurre hasta 3 m bajo el nivel de las parcelas agrícolas colindantes, lo que hace que en el entorno de la estructura se acumulen cantidades importantes de agua en situaciones de precipitación, que eventualmente obligan a cortar la carretera.  
El proyecto comporta básicamente las siguientes actuaciones:  
- Ampliación de la sección transversal actual de la carretera a 3,5 m de carril, 1 m de arcén y bermas de 0,75 m. Ello implica pasar de una sección transversal de la carretera de 6 m a 11,5 m.  
- Adición de ciclovía a la nueva sección transversal.  
- Mejora del perfil longitudinal, eliminando el desnivel que existe con los terrenos colindantes.  
- Conducción de las escorrentías mediante cunetas hasta conectar con las cunetas que aparecen a partir del PK 1+200.  
- Construcción de un nuevo paso superior para la vía ciclista que reemplace la actual, con el gálibo vertical de 5,50 m adaptado a la nueva rasante de la calzada y con el gálibo horizontal acorde con la nueva sección transversal.  
  
Antecedentes y marco normativo  
En fecha 10 de octubre de 2017, el Área de Carreteras e Infraestructuras de la Diputación de Valencia remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consulta sobre la tramitación ambiental correspondiente al proyecto de «ampliación de plataforma, mejora del drenaje, la funcionalidad y la seguridad vial de la carretera CV-673, de Bellreguard a la CV-670. Tramo: PK 0+400 a PK 1+200» (expte 166/2017-CON).  
En fecha 9 de noviembre de 2017 se concluye que, dado que la actuación implica un incremento significativo de la generación de residuos y la utilización de recursos, se considera que el acondicionamiento de carretera puede tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y, en consecuencia, el proyecto debe someterse a evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Tramitación  
Tras la solicitud de inicio, el órgano ambiental ha identificado a las administraciones públicas afectadas, según lo indicado en el artículo 46 de la LEA. Únicamente se ha identificado como administración pública afectada al Ayuntamiento de Bellreguard, a quien en fecha el 6 de agosto de 2018 ha realizado consulta. No se ha recibido hasta la fecha respuesta por parte del ayuntamiento.  
  
Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El análisis se realiza teniendo en cuenta los criterios del anexo III de la LEA.  
Características del proyecto.  
La actuación se extiende entre los PK 0+383 y 1+423 de la CV-673, y su longitud exacta es de 1.040,51 metros.  
  
La actuación se plantea ampliando la plataforma actual hacia el lado sur de la misma, quedando intacta la línea de muretes de mampostería existentes junto al lado norte de la calzada. Junto al nuevo límite de la plataforma originado en el sur se reproducirá íntegra la línea de muretes de mampostería afectada por la ampliación, contribuyendo con ello a mantener la imagen y la percepción que la carretera actualmente proporciona en relación con su entorno y al paisaje que la circunda.  
Se proyecta una sección transversal 6/8, con carriles de 3,00 metros de anchura, arcenes de 1,00 metro, y bermas de ancho mínimo 0,75 metros. Se proyecta también una vía ciclopeatonal junto a la calzada, de 3,00 metros de anchura, separada de la calzada mediante plinto prefabricado y barandilla de protección.  
La longitud de esta vía es de 1.037,64 km y se conectará con la CV-6731, que actualmente es un camino agrícola que comunica con Miramar, sin otro acceso a la CV-673.  
El proyecto prevé la conexión de la vía ciclopeatonal con la vía ciclista Gandia-Oliva mediante un ramal ciclopeatonal de 122,54 metros de longitud.  
  
  
  
  
La actuación comporta la construcción de una nueva pasarela para la vía ciclista Gandia-Oliva, ya que la actual debe demolerse por insuficiencia de gálibo vertical y horizontal en relación con la nueva solución planteada. La nueva estructura tendrá un vano único, de 18,00 metros de luz, y una anchura total de tablero de 4,00 metros. Tendrá un gálibo vertical superior a 5,50 metros en relación con la calzada de la CV-673. La nueva pasarela se encuentra a mayor cota que la anterior, por ello conlleva la habilitación de rampas para el acceso a la misma; esto da lugar a la construcción de 263,15 metros de nueva vía ciclista, para reponer el tramo que queda invalidado por la nueva pasarela. En este tramo se reproduce la sección tipo preexistente: plataforma de 4,00 metros de anchura total, con 3,00 metros netos entre líneas blancas de delimitación. La pendiente máxima utilizada en el perfil longitudinal del tramo de vía ciclista repuesto es del 6,00 %.  
Para la resolución del drenaje se habilitan sendas cunetas rectangulares, a ambos lados de la sección completa proyectada, de anchura 1,05 metros y altura variable, que canalizan las escorrentías pluviales, hasta el cunetón existente junto al lado sur de la CV-6731, que las traslada, a su vez, hasta el barranco de Sotaia.  
En el ámbito de la actuación existen conducciones de energía eléctrica, telefonía, agua potable y riego que, en su mayoría, no resultan afectadas por la actuación. La afección más importante se produce sobre una conducción de agua potable, gestionada por EGEVASA, para la cual se proyecta la preceptiva reposición. Asímismo resultan afectados entronques con viario y accesos, que también son objeto de la correspondiente reposición en el proyecto.  
  
Ubicación de los proyectos  
La carretera objeto de estudio se ubica de forma íntegra en el municipio de Bellreguard, municipio de la Comarca de la Safor, formado por dos núcleos de población importantes: el pueblo propiamente dicho y la playa de Bellreguard, fachada marítima del término municipal, hoy totalmente urbanizada, que en época veraniega hace que se duplique la población del municipio.  
El instrumento de planeamiento vigente en Bellreguard es el plan general de ordenación urbana, aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo de la Comunitat Valenciana con fecha 1 de julio de 1999. La clasificación urbanística del ámbito de actuación es suelo no urbanizable, protección por reserva viaria. En el entorno de las franjas de reserva viaria el suelo se encuentra clasificado como suelo no urbanizable de protección agrícola.  
La vegetación actual presente en el área de estudio, se compone fundamentalmente de vegetación asociada a las zonas de cultivo, ya que toda el área se encuentra tapizada por frutales de cítricos. El cultivo de naranjos ofrece una baja diversidad de las comunidades faunísticas.  
Entre los mamíferos destacan, la comadreja (Mustela nivalis), que se refugia en los huecos de los muros de piedra, entre la vegetación, o en las ramas altas de los naranjos. Es una gran depredadora de roedores nocivos para la agricultura. El ratón moruno (Mus spretus) o el ratón de campo (Apodemos sylvaticus) son algunos de los roedores presentes.  
En esta zona del litoral mediterráneo conviven dos especies de erizos, el erizo europeo occidental (Erinaceus europaeus) y el erizo moruno o africano (Erinaceus algirus).  
Entre las aves se localiza, el Verderón o Verderol (Carduelis chloris), que aparece asociado frecuentemente con las bandadas de Verdecillos (Serinus serinus).  
En los naranjos limítrofes a la parte baja de las montañas, es fácil encontrar ejemplares del lagarto ocelado (Lacerta lepida); también destacar la presencia de diversas especies de sapos y ranas.  
Especial mención merecen especies como el mirlo (Turdus merula) o el conejo común (Oryctolagus cuniculus) los cuales, tanto por su abundancia como por el impacto negativo que provocan en los cultivos se constituyen en muchas ocasiones como plaga dentro del ámbito del cultivo de cítricos.  
La zona que nos ocupa no se incluye dentro de ninguna ZEPA y no presenta ninguna figura nacional ni europea de protección a nivel de fauna. Asimismo, la zona de estudio no afecta a ningún hábitat natural, ni hábitat prioritario, ni Red Natura 2000, ni espacio natural protegido.  
Consultado el banco de datos de biodiversidad del visor interno cartográfico de la GVA no se afecta a ninguna especie prioritaria.  
Según el inventario de la red de vías pecuarias de la Comunidad Valencia a escala 1:10.000 de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, en el ámbito de estudio existen un total de 4 vías pecuarias (3 coladas y 1 vereda). No obstante, la actuación no intercepta ninguna de ellas.  
El Barranc de Barranquetes se encuentra a unos 160 metros aproximadamente del área de las obras de ampliación.  
Tras consultar la página web de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, se determina que no existen yacimientos próximos a la actuación ni que pudieran ser afectados por esta. Consultado el inventario general del patrimonio cultural valenciano, no se encuentra afección alguna a bienes de interés cultural, bienes de relevancia local, bienes de relevancia patrimoniales ni bienes inmateriales de relevancia.  
  
Características del potencial impacto.  
El documento ambiental aporta una valoración de impactos, calificando como compatible los principales impactos (emisiones de ruido, emisiones de polvo y gases, afección a las aguas superficiales y subterráneas, modificación del relieve, contaminación química, efectos sobre la vegetación, fauna y paisaje, así como sobre medio socioeconómico).  
Para evitar o minimizar el efecto de la emisión de polvo se deberán efectuar riegos preventivos en todas aquellas zonas en las que sea previsible un importante movimiento de maquinaria pesada y en aquellas en las que, por haberse efectuado movimientos de tierras o estar en ejecución pueda levantarse polvo por efecto del viento.  
Se procederá al riego permanente de los accesos que se habiliten para comunicar la obra con la red viaria exterior.  
En el caso de que se habiliten instalaciones auxiliares que emitan polvo se deberá prever un mecanismo de aspiración que minimice el impacto producido por las partículas de polvo.  
Los camiones que transporten áridos deberán ir necesariamente entoldados, con el fin de evitar que ejerzan de foco emisor y distribuidor de partículas de polvo.  
El hormigón y el aglomerado asfáltico procederán de instalaciones preexistentes y ubicadas en las proximidades de la obra. Se evitará la instalación de plantas específicas de fabricación para la obra.  
Se empleará maquinaria que cumpla las directivas en cuanto a niveles de emisión de ruido, se empleará de forma correcta con el fin de minimizar los niveles de emisión sonora y se realizarán medidas de mantenimiento y revisiones periódicas.  
Se colocará un jalonamiento o vallado temporal de protección de la obra, así como de los terrenos destinados a albergar instalaciones auxiliares y otras ocupaciones temporales.  
El acceso a las obras se realizará por el viario existente, de forma que se minimice la afección a suelos.  
Para la restauración de espacios de ocupación temporal de la obra y en el ajardinamiento, siempre que sea posible, se aprovechará la tierra vegetal a retirar con anterioridad a la realización de explanaciones.  
Durante el periodo de construcción se deberá evitar que los movimientos de maquinaria pesada originen compactaciones de suelos en el entorno de la obra.  
Para proteger las aguas superficiales y subterráneas, se habilitarán pasos provisionales que garanticen el paso de las aguas mediante canalizaciones, entubamientos, cunetones, etc. Además, se deberá poner cuidado en la colocación de acopios, graveras, etc. por el peligro de intercepción de una escorrentía superficial, lo que provocaría una contaminación de la misma debido a arrastre de partículas por las aguas pluviales. Las labores de mantenimiento de los vehículos de la obra se deberán realizar en lugares habilitados para tal uso, evitando el vertido de productos a los cursos fluviales o red de acequias.  
Para la protección de la vegetación y fauna:  
- Se balizarán los ejemplares relevantes que puedan ser afectados por la actuación.  
- Se deberá realizar una limpieza final de obra.  
- Se evitará, en la medida de lo posible, que las actividades ruidosas se realicen durante las horas de mayor actividad: primeras horas de la mañana y últimas de la tarde (entre las 7-9 h de la mañana y las 18-20 h de la tarde).  
La traza de la carretera que se pretende ampliar se verá desde pocos puntos de vista, esto se debe fundamentalmente a que la infraestructura se encuentra encajada, en la mayor parte de su recorrido, entre muros de hormigón y mampostería a distintas alturas. Analizando los puntos de observación y recorridos paisajísticos principales, únicamente será visible desde el paso superior de la vía verde que atraviesa el tramo objeto de estudio y desde la propia CV-673. En los primeros 500-600 metros el eje del trazado se encuentra a 2 metros por debajo de la cota media del terreno y protegida además visualmente por cultivos de naranjos. En su último tramo, la sección de la plataforma cambia, no estando encajada entre muros y, por lo tanto, su campo visual se abre, ya que la diferencia de cota con los campos de cultivos colindantes es menor, además de que algunos de ellos se hallan sin cultivar, lo que reduce el apantallamiento que generan los árboles.  
En relación con la integración ambiental y paisajística de las obras:  
- Se mantendrán intactos todos los muretes de mampostería del lado izquierdo de la carretera (según el sentido Bellreguard-Platja), y se repondrán de manera íntegra los muretes del lado derecho, también con mampostería, con el objeto de mantener la tipología tradicional del ámbito del proyecto y propiciar su integración.  
- Se procederá a revegetar mediante hidrosiembra el talud del terraplén originado por el nuevo paso superior de la vía ciclista Gandia-Oliva. La superficie total de hidrosiembra será de 3.076,37 m².  
- En dicho talud se insertarán también especies arbóreas dispersas, tales como pino carrasco (Pinus halepensis) y ciprés común (Cupressus semprevirens), en número total de 40 ejemplares para cada una de las especies citadas.  
- En los espacios intersticiales que la sección viaria deja a la altura de los PK 0+080 (lado izquierdo), 0+260 (lado derecho) y en la confluencia de vías ciclistas, se plantarán bosquetes informales de almez (Celtis australis) en una proporción media de un ejemplar cada 10 m² y con una cifra total de 25 ejemplares, correspondiendo 10, 12 y 3 ejemplares respectivamente a cada uno de los espacios citados. Dado que se trata de una especie de hoja caduca, se aconseja separar de la calzada lo suficiente, o emplear arbusto como el lentisco, Pistacia lentiscum.  
Las siembras y plantaciones deberán ser mantenidas por el contratista de la obra durante el periodo de garantía de la misma.  
En el ámbito de la actuación existen conducciones de energía eléctrica, telefonía, agua potable y riego que, en su mayoría, no resultan afectadas por la actuación. La afección más importante se produce sobre una conducción de agua potable para la cual se proyecta la preceptiva reposición.  
En lo que se refiere a residuos generados por la actuación, los volúmenes resultantes son los siguientes:  
- Residuo vegetal procedente del despeje y el desbroce: 688,99 m³.  
- Residuo de hormigón procedente del utilizado en obra y del desmantelamiento de zonas de almacenamiento e inst. Auxiliares: 255,60 m³.  
- Volumen de hormigón procedente de demolición de fábricas: 331,80 m³.  
Se incluye como anejo al proyecto el plan de gestión de residuos de la construcción y demolición en estricto cumplimiento del Real decreto 105/2008, de 1 de febrero, por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición.  
Tras consultar la página web de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, el documento ambiental determina que no existen yacimientos próximos a la actuación ni que pudieran ser afectados por esta. Consultado el inventario general del patrimonio cultural valenciano, no se encuentra afección alguna a bienes de interés cultural, bienes de relevancia local, bienes de relevancia patrimoniales ni bienes inmateriales de relevancia. El órgano sustantivo ha remitido a la administración competente en materia de patrimonio un documento en el que se considera que no es necesario someter el proyecto a informe previo y vinculante dado que la actuación no afecta a bienes inscritos en el inventario general del patrimonio cultural valenciano o bienes de naturaleza arqueológica o paleontológica. No obstante, el hallazgo de bienes arqueológicos u otras incidencias deberán comunicarse inmediatamente al órgano competente en materia de patrimonio cultural.  
  
Del proyecto se deriva un efecto positivo, dado que se fomentan los desplazamientos no motorizados, contribuyendo a una movilidad más sostenible.  
El documento ambiental contempla un programa de seguimiento ambiental. Para llevar a término las operaciones propuestas, se establece la necesidad de incorporar un equipo de vigilancia ambiental a pie de obra, integrado al menos por un titulado superior. Este equipo ha de estar presente durante la fase de construcción y hacer un seguimiento posterior de la evolución de las medidas correctoras y de los problemas planteados en la fase de funcionamiento.  
Las funciones del equipo de vigilancia ambiental son:  
1. Elaborar un programa de trabajo que concrete en el espacio y el tiempo las operaciones de vigilancia previstas en este programa de vigilancia ambiental, así como los sistemas y frecuencias de control y los niveles de referencia. El programa se elaborará teniendo en cuenta la declaración de impacto ambiental.  
2. Informar a la dirección facultativa del desarrollo de las fases del programa ambiental.  
3. Ejecutar los sistemas de control propuestos con la frecuencia y métodos previstos.  
4. Recoger, tratar y analizar datos con el objetivo de contrastar la efectividad de las medidas correctoras y comprobar que se consiguen los resultados deseados.  
5. Redactar los informes correspondientes.  
6. Fijar criterios de aceptación de los controles ejecutados.  
7. Comprobar todos los impactos identificados en el estudio de impacto ambiental y la efectividad de las medidas correctoras.  
8. Identificar posibles impactos no previstos y determinar las medidas correctoras adecuadas.  
9. Proponer modificaciones de las medidas correctoras en caso de variaciones en los impactos previstos.  
10. Asesorar y orientar a la dirección facultativa y al titular en temas ambientales.  
11. Elaborar un sistema de recogida de datos sobre los impactos, medidas correctoras, incidentes, etc.  
Se plantean una serie de indicadores de seguimiento:  
- Longitud correctamente señalizada en relación a la longitud total del perímetro correspondiente a la zona de ocupación, elementos auxiliares y caminos de acceso en su entronque con la traza, expresado en porcentaje.  
- Superficie afectada según las categorías definidas para las áreas excluidas.  
- Presencia de polvo.  
- Presencia ostensible de polvo en los cultivos próximos a las obras.  
- Presencia de lonas o toldos en la maquinaria de transporte de tierras y materiales. Tapado de acopios.  
- Verificación de la mínima incidencia de las emisiones contaminantes debido al funcionamiento de maquinaria de obra.  
- Mantenimiento de la maquinaria de obras públicas cumpliendo la legislación vigente en la materia de emisión de ruidos.  
- Espesor de tierra vegetal retirada en relación con la profundidad que puede considerarse con características de tierra vegetal a juicio de la dirección ambiental de obra.  
- Altura de los acopios, presencia de otros materiales, circulación de maquinaria sobre la tierra vegetal, tiempo de permanencia de los acopios (siembra, abonados y riegos periódicos cuando la permanencia sea superior a seis meses).  
- Aparición de cárcavas, presencia de materiales sueltos, erosión, etc.  
- Presencia de materiales en las proximidades de los cauces con riesgo de ser arrastrados.  
- Presencia de aceites, combustibles, cementos y otros sólidos en suspensión no gestionados.  
- Presencia de depósitos de maquinaria y materiales en lugares no impermeabilizados correctamente.  
? % de vegetación afectada por las obras en los 10 metros exteriores y colindantes a la señalización.  
- Espesor de la capa de tierra vegetal incorporada a la superficie.  
- Identificación de semillas o individuos pertenecientes a especies exóticas.  
- Núm. de individuos instalados en relación con los previstos en términos de especie, tamaño forma de preparación (raíz desnuda, cepellón o contenedor) y forma de plantación.  
- Seguimiento de las plantaciones (% de marras).  
- Superficie tratada en relación con siembras e hidrosiembras.  
- Grado de cobertura de las especies sembradas.  
- Presencia de surcos o cárcavas de erosión en los taludes y de sedimentos en la base.  
- Control y seguimiento de que las actividades ruidosas se realizan fuera de los periodos de cría, celo y nidificación de las especies sensibles.  
- Morfología, cromatismo y escala de las superficies generadas por el proyecto en la totalidad de las superficies generadas por el proyecto y que serán objeto de restauración.  
- Despeje de la vegetación y labores de mantenimiento de la infraestructura.  
- Reposición de accesos y servicios afectados.  
El seguimiento del cumplimiento del informe de impacto ambiental corresponde al Área de Carreteras e Infraestructuras de la Diputación de Valencia. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado de la declaración de impacto ambiental o del informe de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica.  
  
Conclusión  
Considerando las características del proyecto y su ubicación, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que, recogidas en el epígrafe de «análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria», se destacan en la resolución de informe de impacto ambiental.  
Por tanto, no es necesario tramitar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria, sin perjuicio del cumplimiento de la normativa y la legislación ambiental y sectorial aplicable.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambiental simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.2.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Informe de impacto ambiental  
  
Primero  
Se considera que el proyecto de «ampliación de plataforma, mejora del drenaje, la funcionalidad y la seguridad vial de la carretera CV-673, de Bellreguard a la CV-670. Tramo: PK 0+400 a PK 1+200» no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 y 47 y los criterios establecidos en el anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y que no es necesario realizar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinario, siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
- En los espacios intersticiales que la sección viaria deja a la altura de los PK 0+080 (lado izquierdo), 0+260 (lado derecho) y en la confluencia de vías ciclistas, se plantarán bosquetes informales de almez (Celtis australis) en una proporción media de un ejemplar cada 10 m² y con una cifra total de 25 ejemplares, correspondiendo 10, 12 y 3 ejemplares respectivamente a cada uno de los espacios citados. Dado que se trata de una especie de hoja caduca, se aconseja separar de la calzada lo suficiente, o emplear arbustos como el lentisco, Pistacia lentiscum.  
- El hallazgo de bienes arqueológicos u otras incidencias deberán comunicarse inmediatamente al órgano competente en materia de patrimonio cultural.  
- El seguimiento del cumplimiento del informe de impacto ambiental corresponde al Área de Carreteras e Infraestructuras de la Diputación de Valencia. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado de la declaración de impacto ambiental o del informe de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
- El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica.  
  
Segundo  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana debiendo entenderse que ello no exime al promotor de la obtención de las autorizaciones que resulten legalmente exigibles así como del cumplimiento de todos los preceptos legales que resulten de aplicación.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Quinto  
De acuerdo con el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el órgano sustantivo, en el plazo de quince días desde que adopte la decisión de autorizar o denegar el proyecto, remitirá al diario oficial correspondiente, para su publicación, un extracto del contenido de dicha decisión. Asimismo publicará en su sede electrónica la decisión sobre la autorización o denegación del proyecto y una referencia al diario oficial correspondiente en el que se publicó el informe de impacto ambiental.  
  
València, 30 de septiembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 4 de octubre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML