Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5131, del 09-11-2005 (2005/11884)

RESOLUCIÓ de 18 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental dels expedients 184/04-AIA Fuenterrobles, 185/04-AIA Fuenterrobles, 192/04-AIA Fuenterrobles, 412/02-AIA Llanera de Ranes, 377/03-AIA Benisanó, 028/04-AIA Sinarcas, 003/04-AIA La Pobla de Benifassà i 043/03-AIA Picassent.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5131

Data del DOGV
:   09-11-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11884

CVE


Data del document
:   18-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Llanera de Ranes](javascript:void(0))
    * [Pobla de Benifassà, la](javascript:void(0))
    * [Picassent](javascript:void(0))
    * [Benissanó](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental dels expedients 184/04-AIA Fuenterrobles, 185/04-AIA Fuenterrobles, 192/04-AIA Fuenterrobles, 412/02-AIA Llanera de Ranes, 377/03-AIA Benisanó, 028/04-AIA Sinarcas, 003/04-AIA La Pobla de Benifassà i 043/03-AIA Picassent. [2005/F11884]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 184/04-AIA Fuenterrobles, 185/04-AIA Fuenterrobles, 192/04-AIA Fuenterrobles, 412/02-AIA Llanera de Ranes, 377/03-AIA Benisanó, 028/04-AIA Sinarcas, 003/04-AIA La Pobla de Benifassà i 043/03-AIA Picassent, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 18 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 184/04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola de broilers
  
Promotor: Rafael Mislata Giménez i Ana Mislata Giménez
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de broilers
  
Localització: Paratge La Parada, polígon 2, parcel·la 282, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una única nau d'1.957 m² de superfície, d'una sola planta rectangular i coberta a dues aigües, amb una capacitat total per a 40.000 broilers. Es realitzen 6 cicles/any.
  
Després de cada cicle d'engreixament, una empresa aliena a l'explotació retira la gallinassa (Conrado González Cañada, amb DIF 4604272-V). S'aporta contracte de retirada de gallinassa subscrit en data 20 de desembre de 2000 amb vigència per a cinc anys. Una vegada retirada la gallinassa, s'efectua el buit sanitari. No es disposa de femer en l'explotació.
  
Es genera un total de 735 t de gallinassa l'any.
  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral; entre les mesures que s'han d'adoptar, s'inclou la instal·lació de tela de galliner en les finestres de la nau, com també gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que hi accedeixen.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
L'explotació es localitza a 0,6 km. del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 207, de 31 d'agost de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix amb els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
?Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola (zona VIII), segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificat en l'estudi d'impacte ambiental és sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la descomposició de la gallinassa. Ja que no hi ha emmagatzemament exterior de la gallinassa, l'impacte es considera poc rellevant.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, proposant una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl i aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
- Haurà de dotar-se a l'explotació de femer i fossa de lixiviats, amb capacitat per a emmagatzemar la producció d'excretes d'un cicle productiu complet (125 t), en previsió de possibles demores de l'empresa encarregada de retirar la gallinassa.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2005. Haurà de disposar-se novament contracte en el moment que finalitze el subscrit actualment, de manera que assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobament orgànic o mineral.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Rafael i Ana Mislata Giménez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle d'engreixament. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats.
  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa a nom de Conrado González Cañada, amb NIF 4604272-V.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- S'haurà de disposar de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2005. Haurà de disposar-se de la renovació del contracte en el moment que l'actual expire, de manera que s'assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.
  
Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 185/04-AIA
  
Títol: Legalització de l'explotació avícola de broilers
  
Promotor: Rafael Mislata Giménez
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de broilers
  
Localització: Paratge El Calvario, polígon 12, parcel·les 84, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una antiga nau de 621 m² i un magatzem de 200 m² i una segona nau de recent construcció, de 1.042 m² de superfície, amb una capacitat total per a 30.000 broilers. Es realitzen 6 cicles/any.
  
Després de cada cicle d'engreixament, es procedeix a retirar la gallinassa de les naus per una empresa aliena a l'explotació (Conrado González Cañada, NIF: 460 42 72-V).
  
S'aporta contracte de retirada de gallinassa subscrit en data 20 de desembre de 2000 amb vigència per a 5 anys.
  
Es genera un total de 625 t de gallinassa l'any.
  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral; entre les mesures a adoptar, s'inclou la instal·lació de tela antiocells en les finestres de la nau, com també un gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedeixen a la mateixa.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
L'explotació es localitza a 0,3 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 206, de 30 d'agost de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificat en l'estudi d'impacte ambiental és sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la descomposició de la gallinassa. Ja que no hi ha emmagatzemament exterior de la gallinassa, l'impacte es considera poc rellevant.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, en proposar una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl i aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
- Haurà de dotar-se a l'explotació de femer i fossa de lixiviats, amb capacitat per a emmagatzemar la producció d'excretes d'un cicle productiu complet (58 t), en previsió de possibles demores de l'empresa encarregada de retirar la gallinassa.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2005. Haurà de disposar-se novament de contracte en el moment que finalitze el subscrit actualment, de manera que assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobament orgànic o mineral.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada al terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Rafael Mislata Giménez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle d'engreixament. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats.
  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems I purí, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la Llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa amb nom Conrado González Cañada, amb NIF 4604272-V.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2005. Haurà de disposar-se de la renovació del contracte en el moment que l'actual expire, de manera que s'assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.
  
Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 192/04-AIA
  
Títol: Legalització de l'explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Antonio Chaves Arroyo
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Paratge Hoya Quemada, polígon 4, parcel·la 47, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per tres naus de planta rectangular, que ocupen una superfície total de 896 m², amb capacitat per a 950 porcs d'encebament.
  
Es genera un total de 2.042 m³ de purí/any. El purí queda retingut en fosses de purí amb capacitat per a contenir 837,50 m³, se sotmetran a tractament microbiològic que facilite la fermentació del producte i la disminució d'olors. Així mateix, es proposa l'addició de productes desodorants quan s'estime convenient. Una vegada tractat, el purí generat en l'explotació serà destinat com a adob orgànic a camps de cultiu. Es necessita un total de 40,51 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (Reial Decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines), i es disposa d'un total de 36,07 ha., de les quals s'ha facilitat contracte d'acceptació subscrit pels propietaris que accepten purí en les seues parcel·les.
  
Entre les mesures higienicosanitàries instaurades en l'explotació, està la de disposar de tanca perimetral; entre les mesures proposades, s'inclou la de disposar en l'explotació de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que hi accedeixen, com també tela antiocells en les finestres i buits de les naus de manera que s'impedisca l'accés de vectors al seu interior.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
La superfície agrícola disponible on aplicar purí com a adob orgànic és inferior a la superfície agrícola necessària (segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, i el Reial decret 261/1996, sobre protecció contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries), per la qual cosa haurà d'ampliar-se fins a aconseguir la superfície agrícola exigible per la legislació vigent.
  
L'explotació es localitza a 0,8 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 207, de 31 d'agost de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix amb els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purí o durant la utilització d'aquest com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació de purí.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Sobre l'aire, per l'emissió d'olors. Aquest impacte es considera poc rellevant en disposar en l'explotació de ventilació natural, de manera que queda atenuat, i es considera fora de l'explotació d'escassa rellevància.
  
- Sobre la fauna i la vegetació, es considera molt lleu, ja que l'explotació es desenvolupa en una àrea agrícola i a més es tracta d'una explotació tancada i sense abocaments. Per a evitar l'afecció sobre la vegetació forçada de plantacions confrontants, s'han dimensionat les rases de purí de manera que puga cobrir-se una producció de purí superior a tres mesos.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, proposant una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl, aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i s'evitaran les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se podrà superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà d'injectar el purí en el terreny per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- Haurà d'ampliar-se la superfície agrícola disponible on aplicar el purí, de manera que no se sobrepasse la dosi de 170 kg de N/ha i any. Amb aquest fi, serà necessari ampliar la superfície disponible en 4,5 ha com a mínim.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purí, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobament orgànic o mineral.
  
El programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental, proposa la realització d'anàlisis periòdiques del purí per a corroborar la validesa i eficàcia del tractament, proposant la realització d'un anàlisi trimestral durant el primer any, en els quals s'incloga el control del pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, fòsfor, potassi, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals, com a mínim.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja porcina, situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Antonio Chaves Arroyo, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purí.
  
- S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- Haurà d'ampliar-se la superfície agrícola disponible on aplicar purí, de manera que no se sobrepasse la dosi de 170 kg de N/ha i any, tal com estableix el Reial decret 261/1996, sobre protecció contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries. Amb aquest fi, serà necessari ampliar la superfície disponible en 4,5 ha com a mínim.
  
- Tal com proposa en el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb a complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purí i es modificarà la manipulació d'aquest o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia del mateix amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, s'hauran de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'haurà de realitzar un balanç de nutrients en les parcel·les on s'aplica el purí com a adob orgànic, de manera que s'evite la contaminació de sòls o aqüífers.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 412/2002-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Llanera de Ranes
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Terme municipal de Llanera de Ranes (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es pretén adequar el vigent planejament del terme municipal de Llanera de Ranes, les normes subsidiàries de tipus A aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 29 de novembre de 1988, als canvis experimentats en les condicions socioeconòmiques i urbanístiques dels últims anys, i més quan en aquest document no es delimitava cap zona de sòl apte per a urbanitzar en entendre's en el seu moment que bastava el rebliment dels espais intersticials del sòl urbà no desenvolupat per a donar servei a la demanda i necessitats residencials i industrials.
  
A manera de resum, es persegueixen els objectius següents:
  
- L'ordenació detallada dels usos dels terrenys i edificacions en la ciutat, amb l'objectiu d'assegurar la racionalitat i coherència del desenvolupament urbanístic d'aquests.
  
- Definició dels elements fonamentals de l'estratègia d'evolució en el seu territori.
  
- Preservació i protecció del territori i paisatge.
  
El model territorial, és a dir, el model d'ocupació i gestió urbanística del territori que es projecta, no difereix substancialment del que figura en les normes anteriors, que es troba estructurat pels elements següents:
  
- Un nucli de població, format per diverses zones d'ordenació amb diferents usos i aprofitaments. La seua expansió es produeix per l'est i l'oest, ja que el sud ve limitat pel mateix nucli de població de Torrella i el nord pel polígon industrial existent, com també per l'ampliació d'aquest.
  
- Classificació com a sòl urbà dels terrenys recollits en les normes subsidiàries de planejament, ampliant-lo amb sòl urbà inclòs en unitats d'execució, que completa illes parcialment consolidades per l'edificació.
  
- Creació de sòls urbanitzables residencials, partint de les expectatives de creixement, per la proximitat i bona comunicació d'aquests amb Xàtiva, Rotglà i Corberà i amb la mateixa autovia.
  
- Previsió de sòl urbanitzable industrial, en l'extrem nord de la població, ja que tot l'existent està desenvolupat i amb demanda real i constatada, que afavorirà la consolidació d'aquest de forma ràpida i immediata.
  
- La infraestructura viària, formada per la xarxa de carreteres existent.
  
- El sòl no urbanitzable, que manté les seues zones de protecció encara que amb una delimitació actualitzada i normativa més ajustada als valors que s'han de protegir i a la legislació respecte d'això. Les proteccions establides són les següents:
  
- Agrícola en les zones d'horta, situada a l'est de la població.
  
- Natural i paisatgística en les parts més altes del terme, des de la cota 200 cap amunt, i comprén la zona oest, la vessant de l'alt de Carraposa i la zona situada al nord de la carretera VV-3075.
  
?D'infraestructura viària en la xarxa de carreteres.
  
- De camins ramaders, conforme a la legislació específica d'aquests.
  
- De reserva per a la implantació de dotacions, en part ja ordenades en el pla per a facilitar-ne el desenvolupament.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I- El nou document de planejament classifica les següents superfícies en el terme municipal:
  
- Sòl urbà: 24'70 ha
  
- Sòl urbanitzable: 40'68 ha
  
- Residencial: 15'90 ha
  
- Industrial: 24'78 ha
  
- Sòl no urbanitzable: 856'62 ha
  
- No protegit: 480'07 ha
  
- Protegit: 376'55 ha
  
II- Les normes subsidiàries de planejament, actualment vigents, van classificar les superfícies següents:
  
- Sòl urbà: 35'1277 ha
  
- Sòl no urbanitzable: 886'8723 ha
  
III- S'aprecia, per tant, una lleugera reducció del sòl urbà, estimada en 10'43 ha i l'aparició del sòl urbanitzable, que ascendeix a més de 40 ha, tot això a costa d'una reducció de 30 ha de sòl no urbanitzable.
  
IV- El sòl no urbanitzable d'especial protecció es redueix significativament (107'16 ha per a la protecció paisatgística i 81'10 ha per a l'agrícola) en favor del sòl no urbanitzable comú, amb les superfícies següents:
  
- Natural i paisatgística: 220'34 ha
  
- Agrícola: 127'57 ha
  
- Viària: 28'64 ha
  
V- S'estima un potencial de 311 nous habitatges, amb un horitzó poblacional que comportaria, en total, duplicar el nombre d'habitants que presenta l'últim cens.
  
VI- En relació amb el proveïment d'aigua potable a la població, s'indica l'existència d'una mancomunitat que dóna servei a diversos municipis a través de depòsits d'aigua situats a Llanera de Ranes i a Torrella, amb una dotació estimada en 180 litres per habitant i dia. No es disposa de dades més concretes per a l'anàlisi del planejament proposat.
  
VII- El nucli urbà disposa de xarxa de clavegueram públic que recull les aigües pluvials i fecals de la població. Les seccions de la xarxa s'han demostrat suficients per a les necessitats actuals, i no s'esperen problemes ni encara en el cas d'augment de cabals. La xarxa de sanejament estarà connectada a l'EDAR mancomunada emplaçada en el terme municipal de Rotglà i Corberà. L'Ajuntament haurà d'aprovar en un termini immediat una ordenança d'abocaments les especificacions de la qual hauran d'aplicar-se obligatòriament a les activitats a implantar en la zona industrial com a pas previ a la posada en funcionament.
  
VIII- La recollida i transport de residus sòlids urbans està contractada amb una empresa especialitzada que els trasllada a la planta de Guadassuar, en no existir en l'actualitat abocadors en el municipi.
  
3. Alternatives
  
No s'hi presenten.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 19 de novembre de 2002 el servei territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre projecte tècnic, relatiu al Pla general d'ordenació urbana, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 17 de juliol de 2002, i en el DOGV núm. 4298, de 23 de juliol de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària - interventora de l'Ajuntament de Llanera de Ranes, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 13 de març de 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació inicialment remesa a l'Ajuntament de Llanera de Ranes, tot això atenent a la impossibilitat d'establir elements de judici suficients a partir d'aquesta per a emetre la preceptiva declaració d'impacte ambiental, especialment en els temes relacionats amb l'inventari del medi natural, l'adequació a determinades disposicions i afeccions legals, la viabilitat del projecte respecte del proveïment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals i gestió de residus sòlids inerts.
  
L'Ajuntament de Llanera de Ranes va remetre contestació a l'esmentada sol·licitud en data 7 de juliol de 2004.
  
Afeccions legals
  
1. Segons la documentació consultada existeixen catalogats fins a sis jaciments arqueològics. S'ha detectat una falta de coordinació entre la informació continguda en l'estudi d'impacte ambiental, on s'indica que no hi ha referència documental respecte a l'existència de construccions, assentaments o restes que comporten l'adopció de mesures especials de protecció en aquest sentit, i el pla de classificació del sòl OE-1, on apareix una categoria específica de sòl no urbanitzable d'especial protecció arqueològica. Per la seua banda, la normativa urbanística no recull limitacions d'ús ni estableix condicions per al desenvolupament d'aquests en aquestes zones. Existeixen també sis elements de valor etnològic sense que s'hagen identificat adequadament.
  
S'observen, també, possibles errors en la localització de tres dels sis jaciments, concretament el del Camí Vell d'Enguera, el Fondo i l'Ermita.
  
No s'ha trobat l'informe preceptiu de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
2. A Llanera de Ranes es troben classificats tres camins ramaders, conegudes com a assagador de Torrent i assagador d'Enguera, de 5 metres d'amplada legal cada una, i assagador Reial de Castella, de 75'22 metres d'amplada legal.
  
Reconeguda la seua existència en el pla de classificació del sòl OE-1, l'article 3.2, apartat 6, de les normes urbanístiques recull al seu torn les característiques principals que des del punt de vista de la seua gestió posseeixen aquests béns de domini públic.
  
Només l'assagador d'Enguera interfereix puntualment amb un sòl urbanitzable, concretament amb el sector R-5, segons es desprén de l'informe d'ampliació remés per l'Ajuntament de Llanera de Ranes, on contràriament al que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, s'indica que en aquest punt el camí ramader s'adaptarà al traçat del vial públic resultant de l'ordenació d'aquest sector, tot això sense que hi haja informe de l'òrgan competent relacionat amb la viabilitat de l'esmentada proposta.
  
3. La xarxa de barrancs no presenta una singularitat especial, però després de la sol·licitud d'ampliació s'ha incorporat una nova categoria de protecció en què s'estableix una servitud de 5 metres mesurada des del marge exterior d'aquests.
  
No s'incorpora en la normativa urbanística un apartat específic per a aquest tipus de protecció, encara que sí que un genèric que remet al compliment dels règims específics de cadascun dels béns de domini públic que es localitzen al terme municipal. Tampoc s'ha considerat explícitament l'aplicació de les limitacions aplicables a la construcció d'edificacions derivades de la Llei d'ordenació del territori de 1989.
  
4. Segons es desprén de la informació cartogràfica disponible, i contràriament al que s'indica en l'informe d'ampliació remés per l'Ajuntament de Llanera de Ranes, en l'extrem occidental del terme municipal es trobaria part de la forest d'utilitat pública catalogada amb la referència V1041V159. La ubicació d'aquesta forest presenta determinats problemes atés que no hi ha coincidència entre els límits del terme municipal recollits en el pla de classificació i els límits municipals detectats en la resta de la cartografia consultada.
  
5. Revisats altres aspectes ambientals degudament reglats en les corresponents disposicions normatives d'aquests, s'estima que no hi ha afecció directa sobre aquests atesa la seua inexistència en l'àmbit municipal estudiat o en l'àmbit d'influència d'aquests, o bé l'esmentada afecció no es valora com a significativa.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'esquema geològic del terme municipal presenta afloraments de materials pertanyents als períodes triàsic, cretaci, terciari i quaternari.
  
Els nivells triàsics, els més antics, corresponen als contraforts finals de la serra d'Enguera que penetren en el terme municipal pel nord. Els materials identificats pertanyen al període superior del triàsic o Keuper i s'han assenyalat com a argiles i margues variolades guixenques.
  
El cretaci es manifesta de manera aïllada en les zones muntanyoses de l'alt de Carraposa, alt de Morant, Cueva de les Ratas, etc., que constitueixen la prolongació més septentrional de les serres Bètiques de la Comunitat Valenciana. Els materials cretacis s'han identificat com a dolomies i calcàries no diferenciades, dolomies grises, dolimicites i margues dolomítiques, calcàries massives i biomicrítiques amb intraclasts plens i calcarenites.
  
El terciari aflora tancat en la depressió formada entre les ressenyades zones de muntanya. Els materials terciaris s'han identificat com a arenes i arenoses poc compactes i calcarenites i calcàries d'algues.
  
El quaternari finalment és el resultat del depòsit de materials a la vall del Cànyoles, on es localitzen fonamentalment. Els materials identificats són d'origen continental i amb independència d'algunes xicotetes formacions en els peus de muntanya s'han assenyalat com a llims terrosos fluvials i llims arenosos amb cantells.
  
2. La vegetació actual del terme municipal dista molt de la potencial, quedant les espècies enteses com a naturals relegades a xicotetes zones aïllades en les zones de muntanya i vinent al llit del riu, barrancs i rambles, que per l'escarpada orografia d'aquests no han patit transformacions agrícoles i conserven algun grau de vegetació autòctona, i dominen en l'actualitat els matolls degradats. Tan sols roman una determinada massa forestal de pi blanc a la zona nord del terme municipal, confrontant amb els termes d'Anna, Estubeny, Sellent i Rotglà entre la massiva abundància de matoll degradat. La resta del terme municipal està ocupat per camps de cultiu, de regadiu en les zones més planes i pròximes als cursos fluvials, com també de secà en les de major pendent o allunyades d'aquests.
  
Després de descriure els tipus de vegetació que caracteritzen les grans àrees o divisions de la superfície municipal (vegetació de forest, de camps de cultiu i rambles i aiguamolls), es conclou que la totalitat de les comunitats pertanyen a etapes de substitució de les sèries climàtiques potencials, per la qual cosa el seu valor en aquest aspecte s'indica com a molt baix. No obstant això, la valoració sobre les esmentades divisions es concreta un poc més a continuació.
  
Les àrees muntanyoses es corresponen amb els enclavaments coneguts com Pollisà, Cova de les Rates, Alt de Moran i Alt de Carraposa, totes situades al nord i a l'oest, afrontant amb els termes municipals d'Anna, Estubeny, Sellent i Rotglà, respectivament. Conserva restes de vegetació natural de forest litoral. Encara que molt degradada, disposa de possibilitats de regeneració per a donar lloc a un bosc mediterrani. Des del punt de vista de la vegetació presenta algun valor per a la conservació. Aquesta zona apareix com de protecció forestal paisatgística, tant en les normes subsidiàries anteriors com en el nou Pla general d'ordenació urbana.
  
Les zones de cultiu presenten en general activitat agrícola, i hi ha algunes parcel·les en estat improductiu, i se situen en zones de relleu suau, sent comú el secà en la meitat nord-oest i el regadiu en l'est. La vegetació presenta un escàs valor per a la conservació.
  
Finalment, les àrees de rambles i barrancs, situades als voltants del riu Cànyoles principalment, també resulten interessants de cara a la conservació d'aquestes.
  
3. La valoració de la fauna s'adapta a una divisió territorial equivalent a la realitzada per al cas de la vegetació, i és interessant la seua conservació tant en els ambients forestals com en rambles i barrancs.
  
4. En relació amb els riscs ambientals s'estableixen fins a sis categories, és a dir:
  
- Risc d'inundació i avingudes; l'estudi d'impacte ambiental, i concretament l'ampliació d'aquest, distingeix dues zones en el terme municipal. La primera d'aquestes presentaria un risc mitjà en l'entorn del riu Cànyoles que afectaria tota la part est, des de les proximitats del riu fins al nucli urbà. Les inundacions es produirien en períodes de temps molt dilatats, però malgrat això no resultaria apropiada la instal·lació de grans estructures sense els pertinents estudis específics. D'altra banda, la segona zona, corresponent amb la resta del terme municipal, presentaria risc nul a aquest respecte. Havent-se consultat el PATRICOVA no s'ha constatat l'existència de cap risc associat al terme municipal de Llanera de Ranes, si bé no apareix cap menció als possibles riscs induïts aigües avall com a conseqüència del desenvolupament del planejament proposat.
  
- Risc de contaminació d'aqüífers; de nou cal remetre's a una divisió de la superfície municipal en dos grans zones. Aquelles que engloben els relleus carbonatats, adossats i travertins, amb elevada permeabilitat producte de la fissuració i karstificació, presentarien un risc alt. D'altra banda, la zona al·luvial - col·luvial entre la carretera de Llanera a Rotglà, que travessa el nucli urbà de Llanera, i la zona de relleus carbonatats situada a l'oest del terme, presentaria un risc mitjà.
  
- Riscs derivats de l'erosió; es considera que el risc és baix en la totalitat del terme municipal.
  
- Subsidència i col·lapse; Llanera de Ranes presenta un risc nul a aquest respecte.
  
- Riscs d'inestabilitat de vessants; igualment, es considera aquest risc nul.
  
- Riscs associats a processos sísmics; segons la informació facilitada, el terme municipal presentaria un risc mitjà - baix.
  
5. L'anàlisi del paisatge tira cinc grans àrees: el nucli urbà de Llanera de Ranes, la zona agrícola d'horta i tarongerar, els cultius de secà, el matoll i els llits, barrancs i rambles.
  
En general es valoren els diversos ambients amb graus baixos o molt baixos per diverses raons, amb l'excepció dels cultius de secà, que presenten algun interés a nivell comarcal i les fites visuals que corresponen a l'Alt de Carraposa, l'Alt de Morant, la Pollisà, el Boixar Blanc i la Cova de les Rates, elements amb alta significació paisatgística.
  
6. La informació relacionada amb els incendis forestals remesa en el document d'ampliació no conforme amb la documentació consultada. En tot cas, la superfície és lleugerament major a l'hectàrea i mitja que indica l'Ajuntament de Llanera de Ranes però en cap cas es proposa classificar com a urbà o urbanitzable tal sòl.
  
7. La Mancomunitat Costera de Ranes és l'encarregada de la conducció i proveïment d'aigua potable als municipis mancomunats de Llanera de Ranes, Torrella, Vallés, Cerdà i la Granja de la Costera. El municipi de Llanera de Ranes se subministra a través del depòsit de l'Alcúdia de Crespins, amb una capacitat de 1.000 m³ i cabal de 2.200 l/min (36'67 l/seg)
  
En l'actualitat la població de Llanera de Ranes és de 1.100 habitants, i és la previsió de desenvolupament dels sòls urbanitzables la de 364 habitatges i 24'78 ha de sòl industrial. Aquest desenvolupament comportarà, d'una manera estimativa, un consum total de 31'18 l/seg, per la qual cosa quedaria garantit, a priori, el subministrament d'aigua potable per a atendre les necessitats del nou Pla general d'ordenació urbana, tot això segons l'informe subscrit per l'arquitecte municipal de Llanera de Ranes.
  
8. Per la seua banda, l'EDAR de Llanera de Ranes dóna servei, entre altres, a aquest municipi i està dissenyada per a tractar 1.000 m³/dia. Actualment accedeixen durant tot l'any cabals inferiors als de disseny, amb una mitjana de 594 m³/dia. Segons les dades aportades per la memòria del PGOU de Llanera de Ranes, el cabal generat previst és de 518'32 m³/dia. Atés que en el màxim desenvolupament del PGOU s'esgota la capacitat de l'EDAR, haurà de preveure's en el seu moment l'ampliació d'aquesta, en cas de ser necessari.
  
9. La gestió dels residus sòlids inerts es preveu realitzar a través de l'empresa adjudicatària del servei municipal de recollida de residus sòlids urbans, amb posterior transport i tractament en la planta de Guadassuar o a la que l'empresa contracte en el seu moment.
  
10. Les mesures correctores es divideixen en generals i específiques per a les obres d'urbanització, la defensa enfront del risc d'inundació, l'impacte sobre el paisatge, l'impacte sobre el sòl edàfic i la qualitat de les aigües.
  
11. S'hi aporta programa de vigilància ambiental de caràcter general.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Llanera de Ranes (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport obtenint l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny. Llevat que la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià expresse la seua disconformitat, haurà de redactar-se una normativa urbanística específica per als sòls no urbanitzables d'especial protecció arqueològica que el Pla general d'ordenació urbana estableix en els plans de qualificació de sòls. S'inventariaran, a més, els béns etnològics existents i es modificaran els errors de localització dels jaciments arqueològics detectats.
  
II- Haurà de considerar-se com a condicionant d'execució del pla general d'ordenació urbana proposat l'informe elaborat per Sanejament d'Aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Llanera de Ranes per a admetre els cabals d'aigües residuals, que previsiblement comportarà la necessitat ampliar l'actual EDAR o bé construir una altra infraestructura de depuració de nova planta.
  
III- Els camins ramaders no computaran mai a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb béns de domini públic. En cap cas s'acceptaran, sense l'informe previ favorable elaborat per l'òrgan competent després de la deguda tramitació a l'empara de la vigent legislació, modificacions de traçat dels esmentats béns per a adaptar-los als desenvolupaments urbanístics, sinó exactament el contrari.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 377/2003-AIA
  
Títol: Homologació global a LRAU de les normes subsidiàries de Benisanó
  
Promotor: Ajuntament de Benisanó
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benisanó i CTU
  
Localització: Benisanó (València)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'adaptació a la normativa vigent en matèria d'ordenació (LRAU) de les normes subsidiàries del municipi de Benisanó, que van ser aprovades l'any 1987.
  
Es tracta d'una homologació modificativa, ja que es pretén introduir determinacions d'ordenació necessàries de la LRAU i a més introduir canvis en el planejament vigent, com també reflectir les modificacions de les normes subsidiàries hagudes fins a la data, respectant el model de planejament vigent.
  
Les característiques més importants del projecte són les modificacions que es realitzaran del planejament vigent, aquestes són:
  
1. Canvi de classificació de sòl urbanitzable a sòl urbà d'ús industrial en les zones Pedregals i La Cosa i a urbà residencial de l'àrea UHR-1 La Cañaeta.
  
2. Establiment de dos nous sectors de sòl urbanitzable.
  
3. Delimitació d'un àmbit de reforma interior en sòl urbà.
  
4. Canvis en el sòl urbà. Es realitzen alguns canvis de zonificació i de precisió en les alçàries.
  
5. Delimitació d'un parc públic. Es delimita una zona de 27.353 m².
  
6. Modificació de qualificació de sòl no urbanitzable protegit a sòl no urbanitzable genèric, en l'àrea denominada Rascaña.
  
A conseqüència de l'homologació modificativa el sòl urbà s'incrementa de les 37 hectàrees a 43, el sòl urbanitzable s'incrementa de 19 a 28 hectàrees i el sòl no urbanitzable disminueix des de 174 a 156 hectàrees. Per tant, de les 232 hectàrees que posseeix aquest terme municipal, aprovada l'homologació, un 68% serà no urbanitzable, un 13% serà urbanitzable i un 19% es classificarà com a urbà.
  
Tramitació administrativa. Informació pública i al·legacions.
  
En data 19 de desembre de 2003 la Secció de Planejament va remetre l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'homologació global a LRAU de les normes subsidiàries de Benisanó, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 11 d'agost de 2003 i en el DOGV núm. 4573, de 26 d'agost de 2003.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 9 al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari interventor de l'Ajuntament de Benisanó, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades. Com a resultat de l'esmentada informació pública s'hi han rebut un total de nou al·legacions, relatives a aspectes urbanístics.
  
D'aquesta manera l'Ajuntament de Benisanó sol·licita qualificar l'immoble identificat amb la RC 8278401, adquirit per l'Ajuntament, com a dotacional d'equipaments, elevar l'alçària màxima reguladora, per al solar en concret, en regularitzar-lo amb la resta de l'illa, a 13 m. Sense modificar el nombre d'alçàries permeses, Sr. José M. Navarro Vidal sol·licita, que s'amplie l'ús previst per a la UE-1 permetent també l'industrial atenent a l'existència d'indústries ja consolidades per raó de la vigència de les normes subsidiàries, Sr. José Navarro Gasent sol·licita: que es modifique la classificació i qualificació de sòl no urbà de protecció general prevista a l'oest del nucli urbà, considerant-lo sòl urbà o sòl urbanitzable, Sra. Amparo Zarzo Martí que sol·licita que es modifique la delimitació del sector 3 pel límit sud incloent terrenys compresos en el sector 5, Sra. María Librada Desco Ferrando sol·licita que es resolga motivadament sobre el canvi de classificació de sòl urbà de les parcel·les de la seua propietat atenent a l'estudi d'impacte ambiental que ha portat a reclassificar-les com a sòl no urbanitzable de protecció general per aquesta homologació. En defecte de l'anterior, que s'anul·le l'homologació per vici d'anul·labilitat, Sra. Isabel Carrera Llorca, sol·licita que se la tinga personada en l'expedient d'Homologació i Pla parcial del sector 1 de Benisanó. En concret, respecte a la reparcel·lació, formula diverses peticions atenent a les parcel·les afectades, metres aportats i metres futurs adjudicats, Sr. José Blay Turó, sol·licita: que en el seu moment se li atorgue una altra parcel·la amb els mateixos metres que la de la seua propietat en un lloc no molt llunyà de l'actual, Sr. Vicenta Castellano Bernat, sol·licita que està interessada que li adjudique parcel·la fins i tot en el cas que no arribe a parcel·la mínima i Sr. José Castellano Rioja i Sra. Amparo Castellano Rioja en la qual sol·licita: que se li informe sobre la propietat del camí que discorre entre les parcel·les 48 i 46, com també del camí que discorre entre les parcel·les 49 i 47.
  
L'informe sobre les al·legacions presentades a l'homologació global i Pla parcial del sector UHR-2 Llometa, de Benisanó estima les al·legacions 1 i 2 i en desestima la resta.
  
Des del punt de vista ambiental cal destacar que l'Ajuntament manté sota la qualificació de sòl no urbanitzable protegit l'àrea oest del nucli urbà situada en la colimitació del terme municipal de Llíria, qualificació qüestionada per sengles al·legacions, que en sol·licitaven la desprotecció.
  
Peticions d'informació o documentació complementària
  
Una vegada començat el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, en data 11 d'agost de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural va realitzar una sol·licitud d'informació a l'Ajuntament de Benisanó, a fi d'esmenar algunes deficiències detectades en l'estudi de la documentació aportada.
  
Els aspectes més importants d'aquest requeriment fan referència al càlcul de la població sostre a què s'espera arribar per a quantificar les futures necessitats d'aigua potable, els residus sòlids i aigües residuals generades, establiment de mesures protectores i correctores d'aquells impactes que resulten negatius i significatius, programa de vigilància ambiental, suficiència de l'estació depuradora d'aigües residuals de la Mancomunitat de Camp de Túria per a assumir les aigües residuals previstes i capacitat de gestió de residus generats.
  
Finalment s'informava sobre la necessitat d'obtenir l'informe favorable de Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en relació amb la necessitat d'obtenir informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
Amb data 17 de setembre de 2004 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge documentació presentada per l'Ajuntament de Benisanó consistent en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental requerida, la certificació de l'empresa gestora de residus GIRSA, en el qual se certifica que la planta de tractament de residus sòlids urbans de Guadassuar té capacitat suficient per a la gestió dels RSU que puga generar en un futur el municipi de Benisanó i l'informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració del Camp de Túria i per a admetre els cabals d'aigües residuals generats com a conseqüència del desenvolupament urbanístic recollit en l'homologació global a la LRAU de les normes subsidiàries de Benisanó.
  
Afeccions legals
  
El municipi de Benisanó no té espais naturals protegits, llocs d'interés comunitari o zones d'especial importància per a la fauna. Tampoc existeixen microreserves de flora, coves o avencs coneguts o inventariats, forests d'utilitat pública ni rambles o llits públics.
  
Respecte a camins ramaders s'ha identificat el camí ramader denominat assagador de Llíria a Bétera, en el qual la major part del seu traçat coincideix amb l'autovia a Llíria C-234.
  
Existeix en el municipi un jaciment arqueològic catalogat, que en la nova ordenació es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció especial.
  
Consideracions ambientals
  
El terme municipal de Benisanó, en general, no presenta valors ambientals singulars que impliquen l'adopció de restriccions d'ús del territori diferents d'aquelles que exigeixen una raonable i ordenada planificació urbanística.
  
A aquest efecte l'homologació projectada es considera equilibrada ja que l'increment dels sòls urbans i urbanitzable del terme municipal és de 15 hectàrees totals, la qual cosa comporta un 8% de la superfície del terme municipal.
  
Per a la determinació de valors ambientals s'han analitzat els factors següents:
  
- El municipi presenta un paisatge eminentment agrícola, el nucli de població es troba disposat en la part central del municipi el relleu de la qual és pla en la major part i amb algunes ondulacions, com la situada al sud del municipi on es troba situat el parc municipal.
  
- No hi ha en el municipi cap zona que es trobe protegida per cap de les figures existents per a la protecció de la flora i la fauna, no existeix doncs cap zona ZEPA, ni microreserves, ni LIC, ni cap altra zona protegida.
  
- Així mateix el municipi de Benisanó no disposa de cap forest catalogada d'utilitat pública
  
- En l'estudi de les àrees que han patit incendis forestals no se n'ha detectat cap en el municipi.
  
- Pel que fa a la hidrologia superficial no es troben catalogades zones humides ni cap curs d'aigua en el terme municipal. El risc d'inundació és inexistent.
  
- El terme de Benisanó es troba situat en el subsistema aqüífer 53.03.02 de Llíria Casinos, l'accessibilitat està catalogada com a mitjana en tot el terme municipal i la vulnerabilitat és baixa.
  
- El camí ramader assagador de Llíria a Bétera travessa el municipi de N a E, el seu traçat coincideix en la major part d'aquest amb el vial CV-35.
  
- No s'hi han detectat formacions geològiques d'interés.
  
Després de l'anàlisi de les dades conegudes s'observa que no hi ha riscos ambientals conseqüència del desenvolupament de l'homologació, (erosió, incendis forestals, destrucció d'hàbitats d'espècies protegides, destrucció de formacions geomorfològiques, alteració d'aiguamolls o contaminació d'aigües superficials o subterrànies).
  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans acredita la seua gestió a través de l'empresa GIRSA, i està previst el tractament d'aquests a través de la planta autoritzada existent a Guadassuar.
  
En conseqüència, tant els residus sòlids urbans com els abocaments fecals són exportats a l'exterior del terme municipal.
  
Cal realitzar menció especial sobre la modificació projectada relativa al canvi de qualificació d'un sòl no urbanitzable de protecció a sòl no urbanitzable d'ús comú. Aquesta variació introduïda per l'homologació modificativa ha sigut analitzada específicament amb vista a la necessitat protegir aquells suposats valors existents en el sòl protegit, i no s'ha observat una pèrdua significativa dels valors ambientals representatius de l'àmbit del projecte. L'àrea afectada per aquest canvi es troba al nord-oest del terme municipal, té caràcter agrícola i no hi ha representació de factors naturals concrets que puguen motivar una protecció determinada, (paisatge singular, vegetació, llits, aqüífers, àrees inundables, etc.).
  
Per la seua banda, l'àrea que l'Ajuntament proposa com a no urbanitzable protegida ho és per raó de compatibilitat del planejament urbanístic amb el terme municipal confrontant, concretament Llíria.
  
Consideracions legals
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre l'homologació global a la LRAU de les normes subsidiàries del municipi de Benisanó (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es tinguen en consideració els següents condicionants:
  
Primer: condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte
  
1. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
2. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per al proveïment a la població actual i futura.
  
Segon: Recursos
  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer: Publicació
  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 28/04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola de posta
  
Promotor : SAT Núm. 7572 Hermanos Salón
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat avícola
  
Localització: Paratge La Relamina, polígon 12, parcel·les 30, 31, 32, 33, polígon 14, parcel·les 171 i 172, del terme municipal de Sinarcas (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació avícola de posta, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació disposa actualment de tres naus de posta i un centre de classificació amb capacitat per a 131.000 gallines ponedores. La primera ampliació proposada, consisteix en la construcció d'una nova nau amb capacitat per a 84.600 aus, i segueix a aquesta una altra ampliació consistent en la construcció de dues naus més, amb capacitat per a 84.600 gallines cadascuna. La capacitat final de l'explotació és de 384.800 gallines ponedores.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (s'hi aporta contracte de retirada de cadàvers). Es disposarà d'un contenidor homologat situat fora de la zona d'activitat ramadera, on es depositaran els cadàvers fins a la retirada d'aquests de l'explotació.
  
Com a mesures higienicosanitàries adoptades, s'inclou el tancat perimetral de l'explotació, disposar de sistema de desinfecció en l'explotació, a base de motxilla amb desinfectant, la col·locació en les finestres de les naus de tela metàl·lica tipus antiocells que evite la possibilitat de l'accés de vectors, com també el projecte de construcció de femer.
  
La gallinassa generada és retirada cada tres dies de l'explotació, la qual serà utilitzada com a adob orgànic en camps de cultiu. Es generen 9.120 t de gallinassa/any, la qual és retirada per una empresa aliena a l'explotació (contracte subscrit amb el Sr. Ginés Antolinos Giménez, amb DNI 22.475.095, en data 15 de maig de 1995, renovable anualment, segons acord de les parts).
  
Es projecta construir un femer en l'explotació, amb una superfície de 800 m², estarà cobert, i proveït d'una solera estanca amb pendent orientat cap a una arqueta o fossa de recollida de lixiviats.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de perforació subterrània realitzada en la mateixa explotació (no s'hi aporta concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer).
  
L'explotació es localitza a 2,43 km del nucli de població.
  
En data 6 d'abril de 2004 es realitza visita de camp, i es comprova que:
  
- S'ha construït una de les tres naus que suposen l'ampliació de l'explotació, com també un femer.
  
- La gallinassa generada en l'explotació, s'acumula de manera incontrolada entre les parcel·les 171 i 172, part de les quals correspon a sòl forestal.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient s'inicia el 10 d'abril de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal, relatiu a l'ampliació de l'explotació avícola de posta. Posteriorment, el promotor comunica la intenció de presentar el projecte d'una altra ampliació, que complementaria a la primera, per la qual cosa s'anul·la el primer expedient presentat, el qual queda refós en un altre, que remet l'Ajuntament de Sinarcas en data 23 de març de 2004 i en el qual queden incloses les dues ampliacions.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 97, de 24 d'abril de 2004, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Resum d'al·legacions
  
L'al·legació presentada per un veí confrontant a l'activitat, posa de manifest els problemes causats per la presència de mosques en la seua finca.
  
Aquest problema haurà de mitigar-se amb l'adopció de mesures correctores en l'explotació.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer industrial.
  
- Informe favorable de l'inspector veterinari d'àrea, en el qual s'indica que les mesures correctores reflectides en el projecte d'activitat es consideren suficients, tot i que falta contracte de retirada de cadàvers (que s'hi adjunta posteriorment), com també compromís, amb terminis, de construcció de femer i fins a la construcció d'aquest ha de garantir una adequada manipulació i emmagatzemament (durant tres dies) de la gallinassa, de manera que es minimitze el desenvolupament d'insectes (en aquest cas, el promotor manifesta que el femer es construirà una vegada obtingut el permís d'obres sol·licitat).
  
- Informació pública amb la presentació d'una al·legació (inclosa en l'expedient municipal relatiu a la legalització de la primera ampliació sol·licitada).
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, aptitud ramadera, segons normes subsidiàries municipals.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, corresponents a una zona agrícola de secà, amb la presència d'explotacions ramaderes pròximes, entre la qual s'intercala sòl forestal, constituït per alzinars típics de la zona, vegetació inclosa en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, superfície aquesta que no haurà de ser alterada per l'explotació. Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per una empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
L'avaluació d'impactes ser ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, una vegada identificades les accions i els factors del medi que presumiblement seran impactats per aquelles. La valoració qualitativa d'impactes permeten valorar-ne la importància i proposar mesures correctores en cas de ser necessàries. L'avaluació d'impactes s'ha realitzat tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament.
  
Els impactes s'han considerat en general, de poca rellevància, i es menciona únicament l'impacte visual per la presència del conjunt de l'explotació.
  
L'acumulació de gallinassa que està realitzant-se en les parcel·les 171 i 172 de l'explotació, pràctica habitual (com pot constatar-se a partir de les ortofotos consultades), haurà de cessar i adoptar-se mesures correctores, de manera que s'elimine la zona d'acumulació de gallinassa i es gestione segons allò que s'ha declarat en l'estudi d'impacte ambiental.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i Programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat mesures correctores tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament. Entre les mesures recollides per a la fase de funcionament, s'inclou la construcció d'un femer en l'explotació, de 800 m², cobert i proveït d'una solera estanca amb pendent orientat cap a una arqueta o fossa de recollida de lixiviats, per a utilitzar-lo en el cas que no es puga retirar la gallinassa immediatament després de la retirada d'aquesta de les naus.
  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció de les següents:
  
- La gallinassa que està acumulant-se de manera incontrolada en les parcel·les 171 i 172 del polígon 14, haurà de retirar-se previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, gestionant-se tal com s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, acumulant-se en femer i retirant-se en camions per una empresa aliena a l'explotació. En cas de comprovar-se que el dimensionat del femer és insuficient per a la gallinassa generada, haurà d'ampliar-se perquè preste els serveis desitjats.
  
- Per a evitar la presència de vectors, haurà d'utilitzar-se un tractament que els combata, i evitar a més l'acumulació de gallinassa durant llargs períodes de temps.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada en el terme municipal de Sinarcas (València), promoguda per SAT 7.572 Hermanos Salón, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. En cas de comprovar-se que el dimensionat del femer actual és insuficient per a la gallinassa que es va extraient de les naus, haurà d'ampliar-se perquè complisca les funcions desitjades.
  
- Per a evitar la presència de vectors, haurà d'utilitzar-se tractament que els combata, i evitar a més l'acumulació de gallinassa durant llargs períodes de temps.
  
- La llicència d'activitat estarà condicionada a l'eliminació de la gallinassa acumulada en les parcel·les 171 i 172 del polígon 14, gestionant-se aquest residu tal com s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, acumulant-se en femer el menor temps possible i retirant-se per una empresa aliena a l'explotació.
  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purí, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa a nom de Ginés Antolinos Giménez, amb DNI 27.475.095.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació o sistema de desinfecció equivalent, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
- Haurà d'obtenir l'autorització ambiental integrada, tal com s'estableix en la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, dins dels terminis establerts en aquesta.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 27 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 3/04-AIA
  
Títol: Pedrera barranc del Pregó núm. 2767-A
  
Promotor: TEYGE SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia (Mines). Castelló
  
Objecte del projecte: Extracció d'argiles i arenes en secció C
  
Localització: Terme municipal de la Pobla de Benifassà (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte
  
El projecte té com a objecte l'extracció d'argiles de les fàcies Utrillas mitjançant el mètode d'explotació de tallada, consistent en l'excavació de l'estèril i mineral mitjançant escalonament en feixes descendent fins a la cota mínima proposada per a l'explotació.
  
L'extracció de material es planteja amb la utilització de pala retroexcavadora mitjançant ripat, d'aquesta manera s'hi aniran realitzant bancs escalonats l'alçària màxima dels qual serà de 5 metres amb les corresponents bermes de 10 metres. Una vegada extret, el material útil és apilat en els voltants per a ser carregat a un camió per al trasllat d'aquest fins als diversos centres de consum.
  
La present sol·licitud de pas a concessió directa del permís d'investigació, redueix a 2 quadrícules mineres la sol·licitud de les 7 que conformen el permís d'investigació. No obstant això, l'esmentada superfície corresponent a la concessió minera d'aquestes dues quadrícules s'enquadren dins d'una de les zones amb major valor ambiental de la comunitat valenciana.
  
De les 60 hectàrees que suposen la concessió minera, l'explotació que es presenta inicialment és de menor superfície, aproximadament 84.000 m² i amb un volum a extraure previst en 486.099 M3, dels quals el 25% aproximadament és estèril. La duració prevista de l'activitat extractiva és de 6 anys i mig, i es preveu que la restauració finalitze 2 anys després de l'explotació.
  
La zona d'explotació es troba junt amb la carretera d'accés a la població de Fredes, a 400 m d'aquest nucli i passada la urbanització Colonia Europa, en les parcel·les 3.B, 3.C i 4.A del polígon 16 de la Pobla de Benifassà.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi d'impacte ambiental no es presenta estudi d'alternatives, aquesta és la principal eina per a l'elaboració dels estudis d'impacte ambiental, la qual cosa demostra una falta d'objectivitat per part de l'equip redactor, perquè l'examen d'alternatives s'ha centrat exclusivament en les diverses opcions de restauració de les parcel·les afectades per l'explotació i no sobre les diverses alternatives al projecte que s'està avaluant.
  
Tramitació administrativa
  
1. Tramitació administrativa
  
En data de 2 de febrer de 2004 té lloc l'entrada de la documentació corresponent a estudi d'impacte ambiental sobre el pas a concessió derivada del permís d'investigació barranc del Pregó sítia en el terme municipal de la Pobla de Benifassà (Castelló) remesa per la Direcció Territorial d'Indústria de Castelló.
  
En data de 14 d'abril de 2004 es va rebre informe de l'àrea de Recursos forestals i conservació ambiental, mitjançant el qual s'informa dels valors ambientals de la zona de l'explotació proposada i els voltants.
  
Informació pública
  
No s'ha realitzat la informació pública.
  
Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient
  
En l'informe sol·licitat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat referent al projecte d'explotació derivat del permís d'investigació barranc del Pregó, s'informa, del següent:
  
La zona on es pretén situar l'explotació està situada en el lloc d'interés comunitari serres del Turmell, Vallivana i la Tinença, aprovat pel Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, a fi de complir el que disposa la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació d'hàbitats naturals de flora i fauna silvestre susceptible de formar part en la xarxa Natura 2000. Els hàbitats que han motivat la inclusió d'aquesta en la xarxa són, entre altres: pastius calcaris càrstics de l'Alysso-sedion albi (codi Natura 2000: 6110\*), pastius seminaturals del Festuco-Brometalia, rics en espècies d'orquídies (codi Natura 2000: 6210\*), pseudoestepes amb gramínies i espècies anuals de Thero-Brachypodietea (Codi Natura 2000: 6220\*), praderies amb Molinia (codi Natura 2000: 6410), brolladors carbonatats amb formació de tosques calcàries del crantoneurion (codi Natura 2000: 7220\*), vegetació casmofítica de pendents rocosos calcaris (codi Natura 2000: 8210), boscs de barrancs Tilio-Acerion (codi Natura 2000: 9180\*), boscs ibèrics de Quercus faginea (codi Natura 2000: 9240), carrascars i alzinars (codi Natura 2000: 9340), pinedes (sub) mediterranis amb pins negres endèmics, Pinus nigra spp salzmanii (codi Natura 2000: 9530\*), boscs mediterranis ibèrics amb Juniperus spp. (codi Natura 2000: 9560\*), boscs de teix, Taxus baccata (codi Natura 2000: 9580\*), dels quals, els marcats amb asterisc són prioritaris en la Directiva.
  
La zona on es pretén iniciar l'explotació es troba situada en la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), Tinença de Benifassà, aprovat en reunió del Consell del Govern Valencià de 9 de maig de 2000, amb l'objecte de complir amb la Directiva 79/409/CEE, de Consell, de 27 de desembre, relativa a la consideració d'aus silvestres com un patrimoni comú que necessita protecció.
  
Les espècies d'aus existents en aquesta zona que estan incloses en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE són voltor comú (Gyps fulvus), àguila serpera (Circaetus gallicus), àguila reial (Aquila chrysaetos), àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus), falcó pelegrí (Falco peregrinus), duc (Bubo bubo), còlit negre (Oenanthe leucura) i merla roquera (Monticola saxatilis).
  
L'esmentada legislació europea preveu que aquestes zones s'integren en la xarxa Natura 2000, a fi de constituir una xarxa ecològica europea coherent que garantisca la conservació de la biodiversitat de la Comunitat Europea.
  
Es té coneixement que la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge, s'han iniciat treballs per a l'elaboració del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Tinença de Benifassà.
  
No existeixen microreserves de flora declarades, presenyalitzades o en projecte en l'àrea d'actuació del projecte. En l'entorn immediat, hi ha declarades nou microreserves de flora, a causa de l'elevat interés florístic que presenta la zona.
  
La zona proposada afecta els camins ramaders núm. 3 denominat Sendera de Fredes, classificat amb una amplada legal necessària de 20 a 8 metres, i el núm. 33 denominat assagador de la Teuleria classificat amb una amplada legal de 4 metres, aprovats mitjançant una Ordre de 29 de setembre de 1995, publicada en el DOGV núm. 2617. Per tant, haurà de respectar i quedar situat fora del domini públic constituït per aquests camins ramaders, que en el polígon de referència vénen delimitats mitjançant murs de pedra en sec.
  
La vegetació de la zona d'actuació està constituïda per un mosaic de diverses etapes evolutives de la sèrie de vegetació dels alzinars maestracenses de l'Hedero helicis-Querceto rotundifoliae sigmentum, resultat de l'abandó d'antics bancals dedicats al cultiu de cereals.
  
En la moleta del Monjo, límit nord-occidental de l'explotació, la vegetació correspon majoritàriament a pinedes negrals i carrascars supramediterranis dominats respectivament en l'estrat arbori pel pi negral mesclat amb pi roig i carrasca, acompanyats per ginebre, sanguinyol, savina negral, arç i boix en les zones més rocoses. Corresponen, a més, als hàbitats naturals de l'interés comunitari per a la conservació dels quals és necessari designar zones especials de conservació, definides com a codis xarxa Natura: 9340 i 9530. I és aquest últim prioritari en la Directiva Europea per a la conservació i protecció d'hàbitats naturals, la flora i la fauna silvestres.
  
En els bancals abandonats, acompanyant la pineda en regeneració, el matoll es caracteritza per la presència d'eriçó (Erinacea anthyllis), i altres espècies que corresponen a diverses etapes serials de la transició entre les sèries de vegetació dels alzinars maestracenses de l'Hedero helicis-Querceto rotundifoliae sigmentum i les suredes del Violo wilkommii-Quereto fagineae sigmentum en les ombries, la ginesta, la fetgera blanca i el marxívol. En les zones mes solejades acompanyen a l'eriçó la sàlvia, l'espígol i l'argilaga. Les zones més obertes corresponen amb els hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació definits amb els codis de la xarxa Natura 2000: 6220 i 6210, en els quals cal destacar l'abundància d'espècies de pastius humits i orles de boscs caducifolis com la saxifraga corsa i la primavera.
  
En els límits dels antics bancals dedicats al cultiu del cereal, apareixen formacions corresponents a la vegetació d'orla de bosc caducifoli representades per exemplars de bon port d'arç blanc, auró, corner, aranyoner i exemplars de roure valencià.
  
Pel que fa a espècies protegides destaca la presència en la zona d'alzina i roure valencià, que apareix dispers entre els límits dels bancals i la zona de la moleta del Monjo; el boix, l'alzineta, el timó i la boixerola, espècies incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, per a les quals queda sotmesa a autorització prèvia l'arrancada o desarrelament d'aquestes.
  
Afeccions legals
  
Vist el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental haurà d'incloure l'informe vinculant de la Direcció General corresponent, referit al patrimoni arqueològic, etnològic, arquitectònic i paleontològic, el qual no ha sigut presentat amb l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
L'entorn on se situa l'explotació proposada presenta valors ambientals molt significatius i importants, entre ells, faunístics, florístics, forestals, paisatgístics, hidrològics, etnològics, turístics, culturals, rurals i un gran potencial com a zona natural, proposada per a ser protegida mitjançant un pla d'ordenació dels recursos naturals, la figura de protecció del qual s'està estudiant, i que forma juntament amb els Ports de Tortosa i Beseit, un dels millors exponents del bosc mediterrani, amb una òptim grau de conservació.
  
La localitat de Fredes és un xicotet nucli urbà pertanyent a la Pobla de Benifassà, és un poble privilegiat per la seua situació en plena natura a més de 1000 m d'altitud. És la porta que dóna pas als Ports de Beseit per les rutes de sendes. El poble de Fredes es troba assentat damunt d'una vall o foia, envoltat d'extenses pinedes. Prop de la població hi ha una zona urbanitzada coneguda com Colonia Europa. La Tinença de Benifassà és una antiga comunitat formada per xicotets nuclis al voltant del monestir de Santa Maria de Benifassà, és un monestir cistercenc. Unes 17 monges cartoixanes habiten des de 1967 el Reial Monestir de Santa Maria de Benifassà que el rei Jaume I va ordenar construir l'any 1233 amb la primera fundació cistercenca. Durant segles, el monestir va dominar la Tinença i els abats tenien seient en les Corts Valencianes.
  
Aquesta comarca, actualment ha vist un desenvolupament econòmic amb indicis de recuperació demogràfica i del patrimoni cultural, i són abundants els habitatges en restauració per a fins turístics amb una oferta d'allotjament per al turisme rural directament relacionada amb els valors naturals, gastronomia de la comarca i les peculiaritats de tranquil·litat i escassa densitat dels nuclis fugint del turisme de masses. D'aquests valors, els relacionats amb la flora i fauna, s'han posat de manifest en l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient, per la qual cosa no es reiteren en aquest apartat.
  
El fet que el mateix Consell del Govern Valencià, haja encarregat els estudis i informes per a la redacció del Pla general d'ordenació dels recursos naturals de la Tinença de Benifassà, a més d'estar inclosa en la proposta de la xarxa Natura 2000 i ser una zona d'especial protecció per a les aus, són motiu suficient per a no exposar mes raons en vistes a la conservació d'aquest espai.
  
No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental presentat, no s'aprecia l'estat real de la zona, s'han omés valors ambientals i s'ha falsejat la realitat existent. Entre altres aspectes, pel que fa a la vegetació actual, se cita textualment que: En la zona ha existit una intensa activitat humana, que s'ha traduït en importants alteracions; així, el cultiu, el sobrepasturatge i les tales per carboneig han reduït i modificat l'estructura de la vegetació... Encara que, paradoxalment, a continuació cita que la vegetació de l'entorn està constituïda per: carrascar-alzinar, pinedes, matoll i cultius (dins de la descripció d'aquests es diu que molts d'ells en abandó, i que la vegetació silvestre ha començat a colonitzar-los).
  
Pel que fa a la descripció de la fauna presentada en l'estudi d'impacte ambiental, posa de manifest la gran abundància faunística i existència d'espècies d'interés i protegides, i algunes amb escassa representació en la comunitat valenciana, amb diferents graus de protecció d'acord amb les normatives actuals.
  
Quant a l'estudi hidrogeològic, no s'ha fet referència a l'estudi local dels materials de la vall que es pretén explotar, i pot comportar un xicotet nivell aqüífer d'importància local per a l'agricultura, ramaderia i proveïment a la població de Fredes.
  
El paisatge no ha sigut tractat de forma correcta, en cap moment s'ha indicat en l'estudi el valor paisatgístic ni la qualitat del mateix, i s'ha limitat a fer una xicoteta descripció orogràfica i cromàtica. És aquest un dels valors ambientals de major importància de la zona d'estudi, junt amb els valors de flora i fauna. A més de la singularitat d'aquest, únic en tot el territori valencià, per la seua distribució de grans massissos calcaris abruptes i valls, que conformen la unitat geològica de connexió entre la serralada Ibèrica i la serralada Costanera Catalana.
  
Un altre dels aspectes que no s'han considerat en l'estudi d'impacte ambiental, de gran importància, és l'accés a l'explotació i el trànsit generat. Aquesta dificultat dels accessos, l'increment del trànsit, soroll, vibracions, pols i alteració de la carretera poden comportar un greu risc per a la població per no tenir vies alternatives d'accés, ja que es tracta d'una carretera de muntanya de xicotetes dimensions, en la qual difícilment podria accedir la maquinària per a l'explotació ni circular els camions amb el material cap a la zona de consum, els quals haurien d'haver sigut avaluats perquè fan pràcticament inviable l'explotació.
  
D'altra banda, no podem admetre que en l'estudi d'impacte ambiental, dins de la valoració de singularitats i espais d'interés ecològic, s'aferme que en la zona no hi ha cap d'aquests valors ambientals, i que es tracte d'una zona molt degradada. Ni de bon tros, que la comarca de la Tinença de Benifassà siga una comarca de tradició minera, com també s'ha descrit en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Pel que fa a la valoració d'impactes, no es pot analitzar l'estudi presentat, perquè la matriu d'impactes presentada no avalua tots els factors del medi, a més, l'esmentada matriu no té sentit sense les corresponents fitxes d'avaluació de cada un dels factors per a cada acció susceptible de produir algun impacte. D'altra banda, si l'estudi de medi i l'inventari ambiental no han sigut definits correctament, com ja s'ha dit prèviament, la valoració dels impactes ambientals no pot ser correcta.
  
Per tot això, considerem que l'estudi d'impacte ambiental presentat falseja la realitat. Els possibles impactes ambientals que puguen generar una explotació minera en la zona, serien molt greus per a la població, paisatge, fauna, flora i els valors socioculturals del municipi.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordant amb el Reglament d'aquesta. L'activitat extractiva de minerals no metàl·lics troba I apartat 3 C1 del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990 d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació, per a l'activitat d'explotació derivada del permís d'investigació barranc del Pregó, núm. 2767-A, localitzada en Fredes, la Pobla de Benifassà (Castelló).
  
3. Segons l'article 17 de l'Ordre, de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, s'atribueix l'avaluació d'impacte ambiental a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'explotació derivada del permís d'investigació denominat barranc del Pregó núm. 2767-A, promogut per TEYGE SA, corresponent a l'expedient 3/04-AIA, atés que els valors ambientals de l'entorn són molt elevats, de manera que l'activitat proposada genera impactes ambientals molt greus, segons s'ha posat de manifest en aquesta declaració.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un tràmit en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 43/03-AIA.
  
Promotor: Bouygues Ingeniería y Construcción, SA.
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial. Mines.
  
Objecte del projecte: Explotació de graves i arenes. Secció A). La Mareta.
  
Localització: Parcel·les núm. 2, 3, 4, 299, 62, 271, 382, 131, 397, 396, 127, 354 i 177 del polígon núm. 21.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de graves i arenes tramitada com a recurs de la Secció A) de la Llei de mines per a comercialitzar les arenes en el sector de l'obra pública i construcció.
  
S'accedeix a les parcel·les per la nacional N-340 en prendre l'eixida d'Alfarp, i des d'ací mitjançant camins veïnals s'arriba a l'explotació. El trajecte queda indicat clarament en els plànols adjunts.
  
La superfície total de les parcel·les és aproximadament 180.700 m², mentre que l'explotació ocuparà 123.085 m² aproximadament.
  
La superfície de les parcel·les i dels confrontants d'aquestes és pràcticament plana amb un pendent aproximat d'un 2,5% cap al NE. Les cotes entre les quals es troba la parcel·la són 55 i 47 m.s.n.m. Estan destinades a ús agrícola on predomina el cultiu de tarongers i ametlers tot i que algunes de les parcel·les es troben sense cultivar.
  
L'explotació pretén explotar les graves i arenes fins una profunditat mitjana de 7 m. Les arenes seran seleccionades i venudes per a la seua comercialització mentre que les graves seran reservades per a la seua utilització en la restauració de les parcel·les afectades, omplint parcialment el buit miner.
  
D'acord al projecte la restitució del buit serà parcial quedant 3 m. Per davall de la cota natural de les parcel·les confrontants.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
A l'agost de 2004, el Servei Territorial d'Indústria, va traslladar a l'expedient d'autorització d'explotació de recursos de la Secció A) en la partida Escopalls del terme municipal de Picassent.
  
Prèvia a la tramitació duta a terme per l'òrgan substantiu, l'Ajuntament de Picassent remet projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental juntament amb el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient on s'indica que després d'haver publicat l'expedient en el DOGV Núm. 4411, de 3 de gener de 2003, i exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament no van ser presentades al·legacions al projecte.
  
En data 17 de juny de 2004, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, remet informe vinculant favorable a l'efecte patrimonial.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
La zona objecte d'explotació se situa en una àrea eminentment agrícola on predominen les parcel·les de xicoteta superfície dedicades al cultiu de fruiters, principalment cítrics. Aquestes parcel·les es troben delimitades per séquies de regadiu i camins veïnals que permeten als agricultors l'accés a aquestes.
  
El paisatge que antigament era purament agrícola s'ha vist hui en dia modificat per la proliferació d'urbanitzacions de primera i segona residència. Hi ha diverses urbanitzacions en la contornada però que no es veuen afectades per la circulació dels camions en estar ubicades en sentit oposat a l'accés a l'explotació.
  
El terreny d'acord al PGOU de Picassent es troba qualificat i classificat com a sòl no urbanitzable, no protegit.
  
Els materials que s'han explotar es corresponen amb arenes i calcàries arenoses terciàries, cobertes per un depòsit de glacis quaternari.
  
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.
  
Els impactes que es deriven del projecte d'explotació tramitat són fonamentalment l'increment de trànsit rodat pels camins veïnals, el deteriorament d'aquests, possible deteriorament de séquies de reg, l'increment de pols que pot afectar els camps de cítrics confrontants, l'increment del soroll i la modificació de la topografia original de les parcel·les.
  
Com a mesures correctores el projecte proposa la construcció de cunetes perimetrals que eviten l'entrada d'aigües d'escorriment a l'explotació, retirada, recollida i manteniment del sòl fèrtil en condicions òptimes per a utilitzar-lo en les tasques de restauració, mantenir en condicions òptimes d'humitat les superfícies d'extracció de material, utilitzar un camió cisterna per a mantenir amb humitat el front de càrrega i els camins d'accés, cobrir els camions de transport amb una lona, explotació d'un únic banc de 7 m,m d'alçària amb un pendent de 45º, es col·locaran senyals indicatius del trànsit de camions, tancar tot el perímetre d'explotació i limitar l'accés a l'explotació a vehicles autoritzats.
  
A més es dissenya un pla de restauració basat en la restitució parcial del buit miner mitjançant l'aportació de material estèril procedent de la mateixa extracció. Una vegada restituït parcialment el buit s'estendrà una capa de terra vegetal i s'hi plantaran tarongers.
  
Restaurada l'àrea explotada, es dotarà del pendent adequat perquè les aigües d'escorriment drenen cap a la zona NE i no es produïsquen entollades.
  
Es dissenya un Pla de vigilància ambiental que té com a objecte garantir el compliment de les mesures correctores proposades en el projecte. Amb aquest fi, es proposa un seguiment del Pla d'explotació, un control de les aigües superficials, control de qualitat atmosfèrica, control dels efectes sobre el medi biòtic, els processos i riscs, i el seguiment i avaluació de les labors de restauració.
  
A priori les mesures correctores i el Pla de vigilància ambiental es consideren adequats, no obstant això, hauran d'incrementar-se determinades mesures correctores pel que fa a la contaminació atmosfèrica derivada de la mateixa activitat extractiva i del trànsit de camions a través de camins de terra per una zona eminentment agrícola.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció de graves i arenes situat en les parcel·les núm. 2,3,4,299,62,271,382,131,397,396,127,354 i 177 del polígon núm. 21 del terme municipal de Picassent (València), promogut per Bouygues Ingeniería y Construcción, SA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
1. Per a la restitució del buit miner s'utilitzaran únicament els estèrils generats en la mateixa explotació. En cas d'utilitzar un altre material (inert adequat) per al farciment del buit, l'empresa promotora haurà de disposar de l'autorització corresponent per part del Servei de Residus d'aquesta Conselleria.
  
2. En cap cas l'explotació aprofundirà més dels 7m dissenyats en el projecte d'explotació.
  
3. Els talussos que separen l'àrea restaurada de les parcel·les confrontants no superaran en cap cas els 3 m d'alçària i els 35º d'inclinació respecte a l'horitzontal.
  
4. Els camins d'accés hauran de mantenir-se en òptimes condicions per al trànsit de vehicles. En cas de danys, l'empresa promotora serà la responsable de la seua reparació. Aquests camins hauran de condicionar-se amb una capa de grava, perquè l'alçament de pols siga mínim.
  
5. Atés que els camions d'eixida de l'explotació travessen un barranc en el recorregut d'aquests, l'empresa promotora haurà de disposar de l'autorització corresponent per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5131, del 09-11-2005 (2005/11884)

RESOLUCIÓN de 18 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental de los expedientes 184/04-AIA Fuenterrobles, 185/04-AIA Fuenterrobles, 192/04-AIA Fuenterrobles, 412/02-AIA Llanera de Ranes, 377/03-AIA Benisanó, 028/04-AIA Sinarcas, 003/04-AIA La Pobla de Benifassà y 043/03-AIA Picassent.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5131

Fecha DOGV
:   09-11-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/11884

CVE


Fecha del documento
:   18-10-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Llanera de Ranes](javascript:void(0))
    * [Pobla de Benifassà, la](javascript:void(0))
    * [Picassent](javascript:void(0))
    * [Benissanó](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental de los expedientes 184/04-AIA Fuenterrobles, 185/04-AIA Fuenterrobles, 192/04-AIA Fuenterrobles, 412/02-AIA Llanera de Ranes, 377/03-AIA Benisanó, 028/04-AIA Sinarcas, 003/04-AIA La Pobla de Benifassà y 043/03-AIA Picassent. [2005/F11884]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 184/04-AIA Fuenterrobles, 185/04-AIA Fuenterrobles, 192/04-AIA Fuenterrobles, 412/02-AIA Llanera de Ranes, 377/03-AIA Benisanó, 028/04-AIA Sinarcas, 003/04-AIA La Pobla de Benifassà y 043/03-AIA Picassent, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 18 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 184/04-AIA
  
Título: Legalización de explotación avícola de broilers
  
Promotor: Rafael Mislata Giménez y Ana Mislata Giménez
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de broilers
  
Localización: Paraje La Parada, polígono 2, parcela 282, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por una única nave de 1.957 m² de superficie, de una sola planta rectangular y cubierta a dos aguas, con una capacidad total para 40.000 broilers. Se realiza 6 ciclos/año.
  
Tras cada ciclo de engorde, se procede a retirar la gallinaza de las naves por empresa ajena a la explotación (Conrado González Cañada, con DIF 4604272-V). Se aporta contrato de retirada de gallinaza suscrito en fecha 20 de diciembre de 2000 con vigencia para cinco años. Una vez retirada la gallinaza, se procederá al vacío sanitario. No se dispone de estercolero en la explotación.
  
Se genera un total de 735 Tm. de gallinaza al año.
  
Entre las medidas higiénico-sanitarias establecidas en la explotación, está la dotación de vallado perimetral; entre las medidas a adoptar, se incluye la instalación de tela pajarera en las ventanas de la nave, así como vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación de manera que permita la desinfección de los vehículos que acceden a la misma.
  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
El suministro de agua potable procede de la red municipal.
  
La explotación se localiza a 0,6 km. del núcleo de población.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 3 de marzo de 2003, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 207, de 31 de agosto de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 24 de abril de 2003 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, ya que el presentado inicialmente no cumple con los requisitos mínimos establecidos en el Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental.
  
El nuevo Estudio de Impacto Ambiental se recibe el 15 de julio de 2004.
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Ingeniero Agrónomo Municipal.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Agrícola (Zona VIII), según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Flora, Fauna y Medio Socioeconómico
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, con predominio de vid, cereales, olivos y almendros y explotaciones ganaderas.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales destacables, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una elevada vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, por lo que deberán extremarse las medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, identificado en el Estudio de Impacto Ambiental es sobre el Aire, por la emisión de olores, asociados a la descomposición de la gallinaza. Ya que no se existe almacenamiento exterior de la gallinaza, el impacto se considera poco relevante.
  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, proponiendo una serie de medidas correctoras sobre los impactos producidos sobre el Aire, Suelo y Agua.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto, como medidas correctoras, las siguientes:
  
- Se mejorará la integración paisajística de la explotación en el entorno, mediante la creación de barreras vegetales en forma de plantación de árboles ornamentales.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, o sistema de desinfección equivalente.
  
- Deberá dotarse a la explotación de estercolero y fosa de lixiviados, con capacidad para almacenar la producción de excretas de un ciclo productivo completo (125 Tm.), en previsión de posibles demoras de la empresa encargada de retirar la gallinaza.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con las recogidas a continuación:
  
- El contrato de retirada de gallinaza tiene vigencia hasta final de 2005. Deberá disponerse de nuevo contrato en el momento que finalice el suscrito actualmente, de manera que asegure la retirada periódica de la explotación de la gallinaza generada tras cada ciclo de engorde.
  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica la gallinaza, para no provocar problemas por contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la granja avícola, situada en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por Rafael y Ana Mislata Giménez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo de engorde. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados.
  
- Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, los establecimientos distintos a las explotaciones ganaderas que realicen actividades de recogida, concentración y tratamiento de estiércoles y purines, deberán efectuar la comunicación de sus actividades a la Conselleria competente, en un plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de la ley, comunicación que deberá realizar la empresa a nombre Conrado González Cañada, con NIF 4604272-V.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- El contrato de retirada de gallinaza tiene vigencia hasta final de 2005. Deberá disponerse de la renovación del contrato en el momento que el actual expire, de manera que se asegure la retirada periódica de la explotación de la gallinaza generada tras cada ciclo de engorde.
  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica la gallinaza, para no provocar problemas por contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 21 de septiembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 185/04-AIA
  
Título: Legalización de la explotación avícola de broilers
  
Promotor: Rafael Mislata Giménez
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de broilers
  
Localización: Paraje El Calvario, polígono 12, parcelas 84, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por una antigua nave de 621 m² y un almacén de 200 m² y una segunda nave de reciente construcción, de 1.042 m² de superficie, con una capacidad total para 30.000 broilers. Se realiza 6 ciclos/año.
  
Tras cada ciclo de engorde, se procede a retirar la gallinaza de las naves por empresa ajena a la explotación (Conrado González Cañada, NIF: 460 42 72-V).
  
Se aporta contrato de retirada de gallinaza suscrito en fecha 20 de diciembre de 2000 con vigencia para 5 años.
  
Se genera un total de 625 Tm. de gallinaza al año.
  
Entre las medidas higiénico-sanitarias establecidas en la explotación, está la dotación de vallado perimetral; entre las medidas a adoptar, se incluye la instalación de tela pajarera en las ventanas de la nave, así como vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación de manera que permita la desinfección de los vehículos que acceden a la misma.
  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
La explotación se localiza a 0,3 km. del núcleo de población.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 3 de marzo de 2003, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 206, de 30 de agosto de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 24 de abril de 2003 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, ya que el presentado inicialmente no cumple con los requisitos mínimos establecidos en el Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental.
  
El nuevo Estudio de Impacto Ambiental se recibe el 15 de julio de 2004.
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Ingeniero Agrónomo Municipal.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Agrícola, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Flora, Fauna y Medio Socioeconómico
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, con predominio de vid, cereales, olivos y almendros y explotaciones ganaderas.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales destacables, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una elevada vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, por lo que deberán extremarse las medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, identificado en el Estudio de Impacto Ambiental es sobre el Aire, por la emisión de olores, asociados a la descomposición de la gallinaza. Ya que no se existe almacenamiento exterior de la gallinaza, el impacto se considera poco relevante.
  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, proponiendo una serie de medidas correctoras sobre los impactos producidos sobre el Aire, Suelo y Agua.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto, como medidas correctoras, las siguientes:
  
- Se mejorará la integración paisajística de la explotación en el entorno, mediante la creación de barreras vegetales en forma de plantación de árboles ornamentales.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, o sistema de desinfección equivalente.
  
- Deberá dotarse a la explotación de estercolero y fosa de lixiviados, con capacidad para almacenar la producción de excretas de un ciclo productivo completo (58 Tm.), en previsión de posibles demoras de la empresa encargada de retirar la gallinaza.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con las recogidas a continuación:
  
- El contrato de retirada de gallinaza tiene vigencia hasta final de 2005. Deberá disponerse de nuevo contrato en el momento que finalice el suscrito actualmente, de manera que asegure la retirada periódica de la explotación de la gallinaza generada tras cada ciclo de engorde.
  
Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica la gallinaza, para no provocar problemas por contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la granja avícola, situada en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por Rafael Mislata Giménez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo de engorde. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados.
  
- Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, los establecimientos distintos a las explotaciones ganaderas que realicen actividades de recogida, concentración y tratamiento de estiércoles y purines, deberán efectuar la comunicación de sus actividades a la Conselleria competente, en un plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de la ley, comunicación que deberá realizar la empresa a nombre Conrado González Cañada, con NIF 4604272-V.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- El contrato de retirada de gallinaza tiene vigencia hasta final de 2005. Deberá disponerse de la renovación del contrato en el momento que el actual expire, de manera que se asegure la retirada periódica de la explotación de la gallinaza generada tras cada ciclo de engorde.
  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica la gallinaza, para no provocar problemas por contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 21 de septiembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 192/04-AIA
  
Título: Legalización de la explotación porcina de cebo
  
Promotor: Antonio Chaves Arroyo
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad porcina de cebo
  
Localización: Paraje Hoya Quemada, polígono 4, parcela 47, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por tres naves de planta rectangular, que ocupan una superficie total de 896 m², con capacidad para 950 cerdos de cebo.
  
Se genera un total de 2.042 m³ de purín/año. El purín queda retenido en fosas de purines con capacidad para contener 837,50 m³, se someterán a tratamiento microbiológico que facilite la fermentación del producto y la disminución de olores. Así mismo, se propone la adición de productos desodorantes cuando se estime conveniente. Una vez tratado, el purín generado en la explotación será destinado como abono orgánico a campos de cultivo. Se necesita un total de 40,51 ha de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico (Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones porcinas), disponiendo de un total de 36,07 ha., de las que se ha facilitado contrato de aceptación suscrito por los propietarios que aceptan purines en sus parcelas.
  
Entre las medidas higiénico-sanitarias instauradas en la explotación, está la de disponer de vallado perimetral; entre las medidas propuestas, se incluye la de disponer en la explotación de vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación de manera que permita la desinfección de los vehículos que acceden a la misma, así como tela pajarera en las ventanas y huecos de las naves de manera que se impida el acceso de vectores a su interior.
  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
El suministro de agua potable procede de la red municipal.
  
La superficie agrícola disponible donde aplicar purines como abono orgánico es inferior a la superficie agrícola necesaria (según el Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, y el Real Decreto 261/1996 sobre protección contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias), por lo que deberá ampliarse hasta conseguir la superficie agrícola exigible por la legislación vigente.
  
La explotación se localiza a 0,8 km. del núcleo de población.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 3 de marzo de 2003, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 207, de 31 de agosto de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 24 de abril de 2003 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, ya que el presentado inicialmente no cumple con los requisitos mínimos establecidos en el Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental.
  
El nuevo Estudio de Impacto Ambiental se recibe el 15 de julio de 2004.
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Ingeniero Agrónomo Municipal.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Flora, Fauna y Medio Socioeconómico
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, con predominio de vid, cereales, olivos y almendros y explotaciones ganaderas.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales destacables, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una elevada vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, por lo que deberán extremarse las medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación de purines.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, identificados en el Estudio de Impacto Ambiental son:
  
- Sobre el Aire, por la emisión de olores. Este impacto se considera poco relevante al disponer en la explotación de ventilación natural, de manera que queda atenuado, considerándose fuera de la explotación de escasa relevancia.
  
- Sobre la fauna y la vegetación, se considera muy leve, ya que la explotación se desarrolla en un área agrícola y además se trata de una explotación cerrada y sin vertidos. Para evitar la afección sobre la vegetación forzada de plantaciones colindantes, se han dimensionado las zanjas de purines de manera que pueda cubrirse una producción de purines superior a tres meses.
  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, proponiendo una serie de medidas correctoras sobre los impactos producidos sobre el Aire, Suelo, Agua.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto, como medidas correctoras, las siguientes:
  
- Se mejorará la integración paisajística de la explotación en el entorno, mediante la creación de barreras vegetales en forma de plantación de árboles ornamentales.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, o sistema de desinfección equivalente.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con las recogidas a continuación:
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá inyectar el purín en el terreno para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- Deberá ampliarse la superficie agrícola disponible donde aplicar purines, de manera que no se sobrepase la dosis de 170 kg de N/ha y año. Para ello, será necesario amplia la superficie disponible en 4,5 ha como mínimo.
  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.
  
El programa de Vigilancia Ambiental recogido en el Estudio de Impacto Ambiental, propone la realización de análisis periódicos del purín para corroborar la validez y eficacia del tratamiento, proponiendo la realización de un análisis trimestral durante el primer año, en los que se incluya el control del pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, Fósforo, Potasio, Coliformes totales, Coliformes fecales y Estreptococos fecales, como mínimo.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la granja porcina, situada en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por Antonio Chaves Arroyo, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Deberá ampliarse la superficie agrícola disponible donde aplicar purines, de manera que no se sobrepase la dosis de 170 kg de N/ha y año, tal y como establece el Real Decreto 261/1996 sobre protección contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias. Para ello, será necesario amplia la superficie disponible en 4,5 ha como mínimo.
  
- Tal y como se propone en el Programa de Vigilancia Ambiental del Estudio de Impacto Ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- Se deberá realizar un balance de nutrientes en las parcelas donde se aplica el purín como abono orgánico, de manera que se evite la contaminación de suelos y/o acuíferos.
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 21 de septiembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 412/2002-AIA
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana
  
Promotor: Ayuntamiento de Llanera de Ranes
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Término municipal de Llanera de Ranes (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Se pretende adecuar el vigente planeamiento del término municipal de Llanera de Ranes, las Normas Subsidiarias de tipo A aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 29 de noviembre de 1988, a los cambios experimentados en las condiciones socioeconómicas y urbanísticas de los últimos años, máxime cuando en dicho documento no se delimitaba ninguna zona de suelo apto para urbanizar al entenderse en su momento que bastaba la colmatación de los espacios intersticiales del suelo urbano no desarrollado para dar servicio a la demanda y necesidades residenciales e industriales.
  
A modo de resumen, se persiguen los siguientes objetivos:
  
- La ordenación detallada de los usos de los terrenos y edificaciones en la ciudad, con el objetivo de asegurar la racionalidad y coherencia de su desarrollo urbanístico.
  
- Definición de los elementos fundamentales de la estrategia de evolución en su territorio.
  
- Preservación y protección del territorio y paisaje.
  
El modelo territorial, es decir, el modelo de ocupación y gestión urbanística del territorio que se proyecta, no difiere sustancialmente del que figura en las Normas anteriores, que se encuentra estructurado por los siguientes elementos:
  
- Un núcleo de población, formado por varias zonas de ordenación con diferentes usos y aprovechamientos. Su expansión se produce por el este y el oeste, ya que el sur viene limitado por el propio núcleo de población de Torrella y el norte por el polígono industrial existente así como por su ampliación.
  
- Clasificación como suelo urbano de los terrenos recogidos en las Normas Subsidiarias de Planeamiento, ampliándolo con suelo urbano incluido en unidades de ejecución, que completa manzanas parcialmente consolidadas por la edificación.
  
- Creación de suelos urbanizables residenciales, partiendo de las expectativas de crecimiento, por su proximidad y buena comunicación con Xàtiva, Rotglà i Corberà y con la propia autovía.
  
- Previsión de suelo urbanizable industrial, en el extremo norte de la población, ya que todo el existente está desarrollado y con demanda real y constatada, que favorecerá su consolidación de forma rápida e inmediata.
  
- La infraestructura viaria, formada por la red de carreteras existente.
  
- El suelo no urbanizable, que mantiene sus zonas de protección aunque con una delimitación actualizada y normativa más ajustada a los valores a proteger y a la legislación al respecto. Las protecciones establecidas son las siguientes:
  
- Agrícola en las zonas de huerta, situada al este de la población.
  
- Natural y paisajística en las partes más altas del término, desde la cota 200 hacia arriba, y abarca la zona oeste, la ladera del alto de Carraposa y la zona situada al norte de la carretera VV-3075.
  
- De infraestructura viaria en la red de carreteras.
  
- De Vías Pecuarias, conforme a su legislación específica.
  
- De reserva para la implantación de dotaciones, en parte ya ordenados en el plan para facilitar su desarrollo.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I- El nuevo documento de planeamiento clasifica las siguientes superficies en el término municipal:
  
- Suelo urbano: 24'70 Ha.
  
- Suelo urbanizable: 40'68 Ha.
  
- Residencial: 15'90 Ha.
  
- Industrial: 24'78 Ha.
  
- Suelo no urbanizable: 856'62 Ha.
  
- No protegido: 480'07 Ha.
  
- Protegido: 376'55 Ha.
  
II- Las Normas Subsidiarias de Planeamiento, actualmente vigentes, clasificaron las siguientes superficies:
  
- Suelo urbano: 35'1277 Ha.
  
- Suelo no urbanizable: 886'8723 Ha.
  
III. Se aprecia, por tanto, una ligera reducción del suelo urbano, estimada en 10'43 Ha. y la aparición del suelo urbanizable, que asciende a más de 40 Ha., todo ello a costa de una reducción de 30 Ha. de suelo no urbanizable.
  
IV. El suelo no urbanizable de especial protección se reduce significativamente (107'16 Ha. para la protección paisajística y 81'10 Ha. para la agrícola) en favor del suelo no urbanizable común, con las siguientes superficies:
  
- Natural y paisajística: 220'34 Ha.
  
- Agrícola: 127'57 Ha.
  
- Viaria: 28'64 Ha.
  
V- Se estima un potencial de 311 nuevas viviendas, con un horizonte poblacional que supondría, en total, duplicar el número de habitantes que arroja el último censo.
  
VI- En relación con el abastecimiento de agua potable a la población, se indica la existencia de una mancomunidad que da servicio a diversos municipios a través de depósitos de agua ubicados en Llanera de Ranes y en Torrella, con una dotación estimada en 180 litros por habitante y día. No se cuenta con datos más concretos para el análisis del planeamiento propuesto.
  
VII. El casco urbano dispone de red de alcantarillado público que recoge las aguas pluviales y fecales de la población. Las secciones de la red se han demostrado suficientes para las necesidades actuales, no esperando problemas ni aún en el caso de aumento de caudales. La red de saneamiento estará conectada a la EDAR mancomunada emplazada en el término municipal de Rotglà i Corberà. El Ayuntamiento deberá aprobar en un plazo inmediato una ordenanza de vertidos cuyas especificaciones deberán aplicarse obligatoriamente a las actividades a implantar en la zona industrial como paso previo a la puesta en funcionamiento.
  
VIII. La recogida y transporte de residuos sólidos urbanos está contratada con empresa especializada que los traslada a la planta de Guadassuar, no existiendo en la actualidad vertederos en el municipio.
  
3. Alternativas
  
No se presentan.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 19 de noviembre de 2002 el servicio territorial de la dirección general de Urbanismo y Ordenación Territorial remitió proyecto técnico, relativo al Plan General de Ordenación Urbana, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Las Provincias, de fecha 17 de julio de 2002, y en el DOGV nº 4.298, de 23 de julio de 2002.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la secretaria - interventora del Ayuntamiento de Llanera de Ranes, en los cuales se incluía la aprobación provisional y el informe del trámite de información al público realizado.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 13 de marzo de 2003 se solicitó ampliación de la documentación inicialmente remitida al Ayuntamiento de Llanera de Ranes, todo ello atendiendo a la imposibilidad de establecer elementos de juicio suficientes a partir de la misma para emitir la preceptiva declaración de impacto ambiental, especialmente en los temas relacionados con el inventario del medio natural, la adecuación a determinadas disposiciones y afecciones legales, la viabilidad del proyecto respecto del abastecimiento de agua potable, depuración de aguas residuales y gestión de residuos sólidos inertes.
  
El Ayuntamiento de Llanera de Ranes remitió contestación a dicha solicitud en fecha 7 de julio de 2004.
  
Afecciones legales
  
1. Según la documentación consultada existen catalogados hasta seis yacimientos arqueológicos. Se ha detectado una falta de coordinación entre la información contenida en el estudio de impacto ambiental, donde se indica que no existe referencia documental respecto a la existencia de construcciones, asentamientos o restos que conlleven la adopción de medidas especiales de protección en este sentido, y el plano de clasificación del suelo OE-1, donde aparece una categoría específica de suelo no urbanizable de especial protección arqueológica. Por su parte, la normativa urbanística no recoge limitaciones de uso ni establece condiciones para el desarrollo de los mismos en estas zonas. Existen también seis elementos de valor etnológico sin que se hayan identificado adecuadamente.
  
Se observan, también, posibles errores en la localización de tres de los seis yacimientos, concretamente el del Camí Vell d'Enguera, el Fondó y la Ermita.
  
No se ha encontrado el informe preceptivo de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
2. En Llanera de Ranes se encuentran clasificadas tres vías pecuarias, conocidas como Colada de Torrente y Colada de Enguera, de 5 metros de anchura legal cada una, y Cañada Real de Castilla, de 75'22 metros de anchura legal.
  
Reconocida su existencia en el plano de clasificación del suelo OE-1, el artículo 3.2, apartado 6, de las Normas Urbanísticas recoge a su vez las características principales que desde el punto de vista de su gestión poseen estos bienes de dominio público.
  
Sólo la Colada de Enguera interfiere puntualmente con un suelo urbanizable, concretamente con el sector R-5, según se desprende del informe de ampliación remitido por el Ayuntamiento de Llanera de Ranes, donde contrariamente a lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, se indica que en ese punto la vía pecuaria se adaptará al trazado del vial público resultante de la ordenación de dicho sector, todo ello sin que medie informe del órgano competente relacionado con la viabilidad de dicha propuesta.
  
3. La red de barrancos no presenta una singularidad especial, pero tras la solicitud de ampliación se ha incorporado una nueva categoría de protección en la que se establece una servidumbre de 5 metros medida desde el margen exterior de los mismos.
  
No se incorpora en la normativa urbanística un apartado específico para este tipo de protección, aunque sí uno genérico que remite al cumplimiento de los regímenes específicos de cada uno de los bienes de dominio público que se localizan en el término municipal. Tampoco se ha considerado explícitamente la aplicación de las limitaciones aplicables a la construcción de edificaciones derivadas de la Ley de Ordenación del Territorio de 1989.
  
4. Según se desprende de la información cartográfica disponible, y contrariamente a lo que se indica en el informe de ampliación remitido por el Ayuntamiento de Llanera de Ranes, en el extremo occidental del término municipal se encontraría parte del monte de utilidad pública catalogado con la referencia V1041V159. La ubicación de dicho monte presenta ciertos problemas dado que no existe coincidencia entre los límites del término municipal recogidos en el plano de clasificación y los límites municipales detectados en el resto de la cartografía consultada.
  
5. Revisados otros aspectos ambientales debidamente reglados en sus correspondientes disposiciones normativas, se estima que no existe afección directa sobre los mismos dada su inexistencia en el ámbito municipal estudiado o en su ámbito de influencia, o bien dicha afección no se valora como significativa.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El esquema geológico del término municipal presenta afloramientos de materiales pertenecientes a los periodos Triásico, Cretácico, Terciario y Cuaternario.
  
Los niveles Triásicos, los más antiguos, corresponden a las estribaciones finales de la Sierra de Enguera que penetran en el término municipal por el norte. Los materiales identificados pertenecen al periodo superior del Triásico o Keuper y se han señalado como arcillas y margas varioladas yesíferas.
  
El Cretácico se manifiesta de manera aislada en las zonas montañosas del alto de Carraposa, alto de Morant, Cueva de las Ratas, etc., que constituyen la prolongación más septentrional de las Sierras Béticas de la Comunidad Valenciana. Los materiales Cretácicos se han identificado como dolomías y calizas no diferenciadas, dolomías grises, dolimicitas y margas dolomíticas, calizas masivas y biomicríticas con intraclastos llenos y calcarenitas.
  
El Terciario aflora encerrado en la depresión formada entre las reseñadas zonas de montaña. Los materiales terciarios se han identificado como arenas y areniscas poco compactas y calcarenitas y calizas de algas.
  
El Cuaternario finalmente es el resultado del depósito de materiales en el valle del Cànyoles, donde se localizan fundamentalmente. Los materiales identificados son de origen continental y con independencia de algunas pequeñas formaciones en los pies de monte se han señalado como limos pardos fluviales y limos arenosos con cantos.
  
2. La vegetación actual del término municipal dista mucho de la potencial, quedando las especies entendidas como naturales relegadas a pequeñas zonas aisladas en las zonas de monte y próximas al cauce del río, barrancos y ramblas, que por su escarpada orografía no han sufrido transformaciones agrícolas y conservan cierto grado de vegetación autóctona, dominando en la actualidad los matorrales degradados. Tan solo permanece cierta masa forestal de pino carrasco en la zona norte del término municipal, colindante con los términos de Anna, Estubeny, Sellent y Rotglà entre la masiva abundancia de matorral degradado. El resto del término municipal está ocupado por campos de cultivo, de regadío en las zonas más llanas y próximas a los cursos fluviales, así como de secano en las de mayor pendiente o alejadas de éstos.
  
Tras describir los tipos de vegetación que caracterizan las grandes áreas o divisiones de la superficie municipal (vegetación de monte, de campos de cultivo y ramblas y humedales), se concluye que la totalidad de las comunidades pertenecen a etapas de sustitución de las series climáticas potenciales, por lo que su valor en este aspecto se indica como muy bajo. No obstante, la valoración sobre dichas divisiones se concreta un poco más a continuación.
  
Las áreas montañosas se corresponden con los enclaves conocidos como Pollisà, Cueva de las Ratas, Alto de Moran y Alto de Carraposa, todas ellas situadas al norte y al oeste, lindando con los términos municipales de Anna, Estubeny, Sellent y Rotglà, respectivamente. Conserva restos de vegetación natural de monte litoral. Aunque muy degradada, cuenta con posibilidades de regeneración para dar lugar a un bosque mediterráneo. Desde el punto de vista de la vegetación presenta cierto valor para la conservación. Esta zona aparece como de protección forestal paisajística, tanto en las Normas Subsidiarias anteriores como en el nuevo Plan General de Ordenación Urbana.
  
Las zonas de cultivo presentan en general actividad agrícola, apareciendo algunas parcelas en estado improductivo, y se sitúan en zonas de relieve suave, siendo común el secano en la mitad noroeste y el regadío en el este. La vegetación presenta un escaso valor para la conservación.
  
Por último, las áreas de ramblas y barrancos, situadas en el entorno del río Cànyoles principalmente, también resultan interesantes de cara a su conservación.
  
3. La valoración de la fauna se adapta a una división territorial equivalente a la realizada para el caso de la vegetación, siendo interesante su conservación tanto en los ambientes forestales como en ramblas y barrancos.
  
4. En relación con los riesgos ambientales se establecen hasta seis categorías, a saber:
  
- Riesgo de inundación y avenidas; el estudio de impacto ambiental, y concretamente su ampliación, distingue dos zonas en el término municipal. La primera de ellas presentaría un riesgo medio en el entorno del río Cànyoles que afectaría a toda la parte este, desde las proximidades del río hasta el casco urbano. Las inundaciones se producirían en periodos de tiempo muy dilatados, pero a pesar de ello no resultaría apropiada la instalación de grandes estructuras sin los pertinentes estudios específicos. Por otro lado, la segunda zona, correspondiente con el resto del término municipal, presentaría riesgo nulo a este respecto. Habiéndose consultado el PATRICOVA no se ha constatado la existencia de ningún riesgo asociado al término municipal de Llanera de Ranes, si bien no aparece mención alguna a los posibles riesgos inducidos aguas abajo como consecuencia del desarrollo del planeamiento propuesto.
  
- Riesgo de contaminación de acuíferos; De nuevo hay que remitirse a una división de la superficie municipal en dos grandes zonas. Aquellas que engloban los relieves carbonatados, adosados y travertinos, con elevada permeabilidad producto de la fisuración y karstificación, presentarían un riesgo alto. Por otro lado, la zona aluvial - coluvial entre la carretera de Llanera a Rotglà, que atraviesa el casco urbano de Llanera, y la zona de relieves carbonatados situada al oeste del término, presentaría un riesgo medio.
  
- Riesgos derivados de la erosión; Se considera que el riesgo es bajo en la totalidad del término municipal.
  
- Subsidencia y colapso; Llanera de Ranes presenta un riesgo nulo a este respecto.
  
- Riesgos de inestabilidad de laderas; Igualmente, se considera este riesgo nulo.
  
- Riesgos asociados a procesos sísmicos; Según la información facilitada, el término municipal presentaría un riesgo medio - bajo.
  
5. El análisis del paisaje arroja cinco grandes áreas: el casco urbano de Llanera de Ranes, la zona agrícola de huerta y naranjal, los cultivos de secano, el matorral y los cauces, barrancos y ramblas.
  
En general se valoran los distintos ambientes con grados bajos o muy bajos por distintas razones, con la salvedad de los cultivos de secano, que presentan cierto interés a nivel comarcal y los hitos visuales que corresponden al Alto de Carraposa, el Alto de Morant, la Pollisà, el Bojar Blanc y la Cueva de las Ratas, elementos con alta significación paisajística.
  
6. La información relacionada con los incendios forestales remitida en el documento de ampliación no concuerda con la documentación consultada. En cualquier caso, la superficie es ligeramente mayor a la hectárea y media que indica el Ayuntamiento de Llanera de Ranes pero en ningún caso se propone clasificar como urbano o urbanizable dicho suelo.
  
7. La Mancomunidad Costera de Ranes es la encargada de la conducción y abastecimiento de agua potable a los municipios mancomunados de Llanera de Ranes, Torrella, Vallés, Cerdà y a Granja de la Costera. El municipio de Llanera de Ranes se suministra a través del depósito de L'Alcúdia de Crespins, con una capacidad de 1000 m³ y caudal de 2200 l/min (36'67 l/seg)
  
En la actualidad la población de Llanera de Ranes es de 1100 habitantes, siendo la previsión de desarrollo de los suelos urbanizables la de 364 viviendas y 24'78 Ha. de suelo industrial. Dicho desarrollo supondrá, de una manera estimativa, un consumo total de 31'18 l/seg, por lo que quedaría garantizado, a priori, el suministro de agua potable para atender las necesidades del nuevo Plan General de Ordenación Urbana, todo ello según el informe suscrito por la arquitecto municipal de Llanera de Ranes.
  
8. Por su parte, la EDAR de Llanera de Ranes da servicio, entre otros, a dicho municipio y está diseñada para tratar 1000 m³/día. Actualmente acceden durante todo el año caudales inferiores a los de diseño, con una media de 594 m³/día. Según los datos aportados por la memoria del PGOU de Llanera de Ranes, el caudal generado previsto es de 518'32 m³/día. Dado que en el máximo desarrollo del PGOU se agota la capacidad de la EDAR, deberá contemplarse en su momento la ampliación de la misma, en caso de ser necesario.
  
9. La gestión de los residuos sólidos inertes se prevé realizar a través de la empresa adjudicataria del servicio municipal de recogida de residuos sólidos urbanos, con posterior transporte y tratamiento en la planta de Guadassuar o a la que la empresa contrate en su momento.
  
10. Las medidas correctoras se dividen en generales y específicas para las obras de urbanización, la defensa frente al riesgo de inundación, el impacto sobre el paisaje, el impacto sobre el suelo edáfico y la calidad de las aguas.
  
11. Se aporta programa de vigilancia ambiental de carácter general.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Llanera de Ranes (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I- Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte obteniendo el informe favorable en relación con el cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio. Salvo que la dirección general de Patrimonio Cultural Valenciano exprese su disconformidad, deberá redactarse una normativa urbanística específica para los suelos no urbanizables de especial protección arqueológica que el Plan General de Ordenación Urbana establece en los planos de calificación de suelos. Se inventariarán, además, los bienes etnológicos existentes y se modificarán los errores de localización de los yacimientos arqueológicos detectados.
  
II- Deberá considerarse como condicionante de ejecución del Plan General de Ordenación Urbana propuesto el informe elaborado por Saneamiento de Aguas sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Llanera de Ranes para admitir los caudales de aguas residuales, que previsiblemente conllevará la necesidad de ampliar la actual EDAR o bien construir otra infraestructura de depuración de nueva planta.
  
III- Las vías pecuarias no computarán nunca a efectos de aprovechamiento ni estándares urbanísticos al corresponderse con bienes de dominio público. En ningún caso se aceptarán, sin el informe previo favorable elaborado por el órgano competente tras la debida tramitación al amparo de la vigente legislación, modificaciones de trazado de dichos bienes para adaptarlos a los desarrollos urbanísticos, sino exactamente lo contrario.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de septiembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 377/2003-AIA
  
Título: Homologación global a LRAU de las normas subsidiarias de Benisanó
  
Promotor: Ayuntamiento de Benisanó
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benisanó y CTU
  
Localización: Benisanó (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la adaptación a la normativa vigente en materia de ordenación (LRAU) de las normas subsidiarias del municipio de Benisanó, que fueron aprobadas en el año 1.987.
  
Se trata de una homologación modificativa, ya que se pretende introducir determinaciones de ordenación necesarias de la LRAU y además introducir cambios en el planeamiento vigente, así como reflejar las modificaciones de las Normas Subsidiaras habidas hasta la fecha, respetando el modelo de planeamiento vigente.
  
Las características más importantes del proyecto son las modificaciones que se van a realizar del planeamiento vigente, estas son:
  
1. Cambio de clasificación de suelo urbanizable a suelo urbano de uso industrial en las zonas Pedregals y La Cosa y a urbano residencial del área UHR-1 La Cañaeta.
  
2. Establecimiento de dos nuevos sectores de suelo urbanizable.
  
3. Delimitación de un ámbito de reforma interior en suelo urbano.
  
4. Cambios en el suelo urbano. Se realizan algunos cambios de zonificación y de precisión en las alturas.
  
5. Delimitación de un parque público. Se delimita una zona de 27.353 m².
  
6. Modificación de calificación de suelo no urbanizable protegido a suelo no urbanizable genérico, en el área denominada Rascaña.
  
Consecuencia de la homologación modificativa el suelo urbano se incrementa desde las 37 hectáreas hasta 43, el suelo urbanizable se incrementa de 19 a 28 hectáreas y el suelo no urbanizable disminuye desde 174 a 156 hectáreas. Por tanto de las 232 hectáreas que posee este término municipal, aprobada a homologación, un 68% será no urbanizable, un 13% será urbanizable y un 19% se clasificará como urbano.
  
Tramitación administrativa. Información pública y alegaciones.
  
En fecha 19 de diciembre de 2003 la Sección de Planeamiento remitió Estudio de impacto ambiental relativo a la Homologación Global a LRAU de las Normas Subsidiarias de Benisanó, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario Levante, de fecha 11 de agosto de 2003 y en el DOGV nº4.573, de 26 de agosto de 2003.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron 9 alegaciones, según consta en los certificados emitidos por el Secretario Interventor del Ayuntamiento de Benisanó, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas. Como resultado de dicha información pública se han recibido un total de nueve alegaciones, relativas a aspectos urbanísticos.
  
De este modo el Ayuntamiento de Benisanó solicita calificar el inmueble identificado con la RC 8278401, adquirido por el Ayuntamiento, como dotacional de equipamientos, elevar la altura máxima reguladora, para el solar en concreto, regularizándolo con el resto de la manzana, a 13 m. sin modificar el número de alturas permitidas, . D. José M. Navarro Vidal solicita, se amplíe el uso previsto para la UE-1 permitiendo también el industrial atendiendo a la existencia de industrias ya consolidadas en virtud de la vigencia de las normas subsidiarias, D. José Navarro Gasent solicita: se modifique la clasificación y calificación de Suelo No Urbano de Protección general prevista al Oeste del casco urbano, considerándolo Suelo Urbano o Suelo Urbanizable, doña Amparo Zarzo Martí que solicita se modifique la delimitación del Sector 3 por el linde Sur incluyendo terrenos comprendidos en el Sector 5, Dª María Librada Desco Ferrando solicita se resuelva motivadamente acerca del cambio de clasificación de suelo urbano de las parcelas de su propiedad atendiendo al Estudio de Impacto Ambiental que ha llevado a reclasificarlas como Suelo No Urbanizable de Protección General por esta Homologación. En defecto de lo anterior, se anule la Homologación por vicio de anulabilidad, Dª Isabel Carrera Llorca, solicita se le tenga personada en el expediente de Homologación y Plan Parcial del Sector 1 de Benisanó. En concreto, respecto a la reparcelación, formula diversas peticiones atendiendo a las parcelas afectadas, metros aportados y metros futuros adjudicados, D. José Blay Turó, solicita: que en su momento se le otorgue otra parcela con los mismos metros que la de su propiedad en un lugar no muy lejano de la actual, Dª Vicenta Castellano Bernat, solicita que está interesada en que le adjudique parcela aun en el supuesto de que no llegue a parcela mínima y D. José Castellano Rioja y Dª Amparo Castellano Rioja en la que solicita: que se le informe sobre la propiedad del camino que discurre entre las parcelas 48 y 46 así como del camino que discurre entre las parcelas 49 y 47.
  
El informe sobre las alegaciones presentadas a la homologación global y Plan Parcial del Sector UHR-2 Llometa de Benisanó estima las alegaciones 1 y 2 y desestima el resto.
  
Desde el punto de vista ambiental es de destacar que el Ayuntamiento mantiene bajo la calificación de suelo no urbanizable protegido el área oeste del núcleo urbano situada en la colindancia del término municipal de Llíria, calificación cuestionado por sendas alegaciones, que solicitaban su desprotección.
  
Peticiones de información o documentación complementaria
  
Una vez comenzado el trámite de Evaluación de Impacto Ambiental, en fecha 11 de agosto de 2.004, el director general de Gestión del Medio Natural realizó una solicitud de información al Ayuntamiento de Benisanó, con el fin de subsanar algunas deficiencias detectadas en el estudio de la documentación aportada.
  
Los aspectos más importantes de dicho requerimiento hacen referencia al cálculo de la población techo a la que se espera llegar para cuantificar las futuras necesidades de agua potable los residuos sólidos y aguas residuales generadas, establecimiento de medidas protectoras y correctoras de aquellos impactos que resulten negativos y significativos, programa de vigilancia ambiental, suficiencia de la Estación Depuradora de Aguas Residuales de la Mancomunidad de Camp de Túria para asumir las aguas residuales previstas y capacidad de gestión de residuos generados.
  
Por último se informaba sobre la necesidad de obtener el informe favorable de dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, en relación con la necesidad de obtener informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Con fecha 17 de septiembre de 2.004 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda documentación presentada por el Ayuntamiento de Benisanó consistente en la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental requerida, la certificación de la empresa gestora de residuos GIRSA, en el que se certifica que la planta de Tratamiento de Residuos sólidos Urbanos de Guadassuar tiene capacidad suficiente para la gestión de los R.S.U. que pueda generar en un futuro el municipio de Benisanó y el informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Camp de Túria I para admitir los caudales de aguas residuales generados como consecuencia del desarrollo urbanístico recogido en la Homologación Global a la LRAU de las Normas Subsidiarias de Benisanó.
  
Afecciones legales
  
El municipio de Benisanó carece de Espacios Naturales Protegidas, Lugares de Interés Comunitario o Zonas de Especial Importancia para la fauna. Tampoco existen microrreservas de flora, cuvas o simas conocidas o inventariadas, montes de utilidad pública ni ramblas o cauces públicos.
  
Respecto a vías pecuarias se ha identificado la vía pecuaria denominada Cordel de Llíria a Bétera, en la cual la mayor parte de su trazado coincide con la Autovía a Llíria C-234.
  
Existe en el municipio un yacimiento arqueológico catalogado, que en la nueva ordenación se califica como suelo no urbanizable de protección especial.
  
Consideraciones ambientales
  
El término municipal de Benisanó, en general, no presenta valores ambientales singulares que impliquen la adopción de restricciones de uso del territorio distintas de aquellas que exigen una razonable y ordenada planificación urbanística.
  
A estos efectos la homologación proyectada se considera equilibrada ya que el incremento de los suelos urbanos y urbanizables del término municipal es de 15 hectáreas totales, lo que supone un 8% de la superficie del término municipal.
  
Para la determinación de valores ambientales se han analizado los siguientes factores:
  
- El municipio presenta un paisaje eminentemente agrícola, el núcleo de población se encuentra dispuesto en la parte central del municipio cuyo relieve es llano en la mayor parte y con algunas ondulaciones, como la situada al sur del municipio donde se encuentra ubicado el parque municipal.
  
- No existe en el municipio ninguna zona que se encuentre protegida por ninguna de las figuras existentes para la protección de la flora y la fauna, no existe pues ninguna zona ZEPA, ni microrreservas, ni LIC's, ni ninguna otra zona protegida.
  
- Asimismo el municipio de Benisanó no cuenta con ningún monte catalogada de utilidad pública
  
- En el estudio de las áreas que han sufrido incendios forestales no se ha detectado ninguno en el municipio.
  
- En cuanto a la hidrología superficial no se encuentran catalogadas zonas húmedas ni ningún curso de agua en el término municipal. El riesgo de inundación es inexistente.
  
- El término de Benisanó se encuentra ubicado en el subsistema acuífero 53.03.02.de Llíria Casinos, la accesibilidad está catalogada como media en todo el término municipal y la vulnerabilidad es baja.
  
- La vía pecuaria Cordel de Llíria a Bétera atraviesa el municipio de N a E, su trazado coincide en su mayor parte con el vial CV-35.
  
- No se han detectado formaciones geológicas de interés.
  
Tras el análisis de los datos conocidos se observa que no existen riesgos ambientales consecuencia del desarrollo de la homologación, (erosión, incendios forestales, destrucción de hábitats de especies protegidas, destrucción de formaciones geomorfológicas, alteración de humedales o contaminación de aguas superficiales o subterráneas).
  
Respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos acredita su gestión a través de le empresa GIRSA, estando previsto su tratamiento a través de la planta autorizada existente en Guadassuar.
  
En consecuencia tanto los residuos sólidos urbanos como los vertidos fecales son exportados al exterior del término municipal.
  
Mención especial hay que realizar sobre la modificación proyectada relativa al cambio de calificación de un suelo no urbanizable de protección a suelo no urbanizable de uso común. Esta variación introducida por la homologación modificativa ha sido analizada específicamente en orden a la necesidad de proteger aquellos supuestos valores existentes en el suelo protegido, no habiéndose observado una pérdida significativa de los valores ambientales representativos del ámbito del proyecto. El área afectada por este cambio se encuentra al Noroeste del Término municipal, tiene carácter agrícola y no existe representación de factores naturales concretos que puedan motivar una protección determinada, (paisaje singular, vegetación, cauces, acuíferos, áreas inundables, etc.).
  
Por su parte el área que el Ayuntamiento propone como no urbanizable protegida le es por razón de compatibilidad del planeamiento urbanístico con el término municipal colindante, concretamente Llíria.
  
Consideraciones legales
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación Global a la LRAU de las Normas Subsidiarias del municipio de Benisanó (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se tengan en consideración los siguientes condicionantes:
  
Primero : condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
1. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
2. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para el abastecimiento a la población actual y futura.
  
Segundo : Recursos
  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero: Publicación.
  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 23 de septiembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natura: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 28/04-AIA
  
Título: Legalización de explotación avícola de puesta
  
Promotor: SA.T. nº 7572 Hermanos Salón
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sinarcas (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de la actividad avícola
  
Localización: Paraje La Relamina, polígono 12, parcelas 30, 31, 32, 33, polígono 14, parcelas 171 y 172, del término municipal de Sinarcas (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de una explotación avícola de puesta, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación dispone actualmente de tres naves de puesta y un centro de clasificación con capacidad para 131.000 gallinas ponedoras. La primera ampliación propuesta, consiste en la construcción de una nueva nave con capacidad para 84.600 aves, siguiendo a esta otra ampliación consistente en la construcción de dos naves más, con capacidad para 84.600 gallinas cada una. La capacidad final de la explotación es de 384.800 gallinas ponedoras.
  
Los cadáveres que se generan en la explotación son retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (se aporta contrato de retirada de cadáveres). Se dispondrá de un contenedor homologado ubicado fuera de la zona de actividad ganadera, donde se depositarán los cadáveres hasta su retirada de la explotación.
  
Como medidas higiénico-sanitarias adoptadas, se incluye el vallado perimetral de la explotación, disponer de sistema de desinfección en la explotación, a base de mochila con desinfectante, la colocación en las ventanas de las naves de tela metálica tipo pajarea que evite la posibilidad del acceso de vectores, así como el proyecto de construcción de estercolero.
  
La gallinaza generada es retirada cada tres día de la explotación, la cual será utilizada como abono orgánico en campos de cultivo. Se genera 9.120 Tm de gallinaza/año, la cual es retirada por empresa ajena a al explotación (contrato suscrito con D. Gines Antolinos Giménez, con DNI 22.475.095, en fecha 15 de mayo de 1.995, renovable anualmente, según acuerdo de las partes).
  
Se proyecta construir estercolero en la explotación, con una superficie de 800 m², estará cubierto, y provisto de una solera estanca con pendiente orientada hacia una arqueta o fosa de recogida de lixiviados.
  
El suministro de agua potable procede de perforación subterránea realizada en la misma explotación (no se aporta concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar).
  
La explotación se localiza a 2,43 km. del núcleo de población.
  
En fecha 6 de abril de 2004 se realiza visita de campo, comprobando que:
  
- Se ha construido una de las tres naves que suponen la ampliación de la explotación, así como estercolero.
  
- La gallinaza generada en la explotación, se acumula de manera incontrolada entre las parcelas 171 y 172, parte de las cuales corresponde a suelo forestal.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente
  
El expediente se inicia el 10 de abril de 2003, con la remisión por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, del proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal, relativo a la ampliación de la explotación avícola de puesta. Posteriormente, el promotor comunica la intención de presentar el proyecto de otra ampliación, que complementaría a la primera, por lo que se anula el primer expediente presentado, el cual queda refundido en otro, que remite el Ayuntamiento de Sinarcas en fecha 23 de marzo de 2004 y en el que quedan incluidas las dos ampliaciones.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 97, de 24 de abril de 2004, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
2. Resumen de alegaciones
  
La alegación presentada por un vecino colindante a la actividad, pone de manifiesto los problemas causados por la presencia de moscas en su finca.
  
Dicho problema deberá mitigarse con la adopción de medidas correctoras en la explotación.
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable del Arquitecto Técnico Municipal.
  
- Informe favorable del Ingeniero Industrial.
  
- Informe favorable del Inspector Veterinario de Área, en el que se indica que las medidas correctoras plasmadas en el Proyecto de Actividad se consideran suficientes, aunque falta contrato de retirada de cadáveres (que se adjunta posteriormente), así como compromiso, con plazos, de construcción de estercolero y hasta su construcción debe garantizar una adecuada manipulación y almacenamiento (durante tres días) de la gallinaza, de modo que se minimice el desarrollo de insectos (en este caso, el promotor manifiesta que el estercolero se construirá una vez obtenido el permiso de obras solicitado).
  
- Información pública con la presentación de una alegación (incluida en el expediente municipal relativo a la legalización de la primera ampliación solicitada).
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, Aptitud Ganadera, según Normas Subsidiarias municipales.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, correspondiendo a una zona agrícola de secano, con la presencia de explotaciones ganaderas próximas, entre la que se intercala suelo forestal, constituido por encinares típicos de la zona, vegetación incluida en el Anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas, superficie esta que no deberá ser alterada por la explotación. Los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
La evaluación de impactos ser ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, una vez identificadas las acciones y los factores del medio que presumiblemente serán impactados por aquellas. La valoración cualitativa de impactos permiten valorar su importancia y proponer medidas correctoras en caso de ser necesarias. La evaluación de impactos se ha realizado tanto para la fase de construcción como para la de funcionamiento.
  
Los impactos se han considerado en general, de poca relevancia, mencionando únicamente el impacto visual por la presencia del conjunto de la explotación.
  
La acumulación de gallinaza que está realizándose en las parcelas 171 y 172 de la explotación, práctica habitual (como puede constatarse a partir de las ortofotos consultadas), deberá cesar y adoptarse medidas correctoras, de manera que se elimine la zona de acumulación de gallinaza y se gestione según lo declarado en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto medidas correctoras tanto para la fase de construcción como para la de funcionamiento. Entre las medidas recogidas para la fase de funcionamiento, se incluye la construcción de un estercolero en la explotación, de 800 m², cubierto y provisto de una solera estanca con pendiente orientada hacia una arqueta o fosa de recogida de lixiviados, para utilizarlo en el caso de que no se pudiera retirar la gallinaza inmediatamente tras su retirada de las naves.
  
Las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con la adopción de las siguientes:
  
- La gallinaza que está acumulándose de manera incontrolada en las parcelas 171 y 172 del polígono 14, deberá retirase previo a la obtención de la licencia de actividad, gestionándose tal y como se establece en el Estudio de Impacto Ambiental, acumulándose en estercolero y retirándose en camiones por empresa ajena a la explotación. En caso de comprobarse que el dimensionado del estercolero es insuficiente para la gallinaza generada, deberá ampliarse para que preste los servicios deseados.
  
- Para evitar la presencia de vectores, deberá utilizarse tratamiento que los combata, evitándose además la acumulación de gallinaza durante largos periodos de tiempo.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la granja avícola, situada en el término municipal de Sinarcas (Valencia), promovida por SA.T. 7.572 Hermanos Salón, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana. En caso de comprobarse que el dimensionado del estercolero actual es insuficiente para la gallinaza que se va extrayendo de las naves, deberá ampliarse para que cumpla las funciones deseadas.
  
- Para evitar la presencia de vectores, deberá utilizarse tratamiento que los combata, evitándose además la acumulación de gallinaza durante largos periodos de tiempo.
  
- La licencia de actividad estará condicionada a la eliminación de la gallinaza acumulada en las parcelas 171 y 172 del polígono 14, gestionándose dicho residuo tal y como se establece en el Estudio de Impacto Ambiental, acumulándose en estercolero el menor tiempo posible y retirándose por empresa ajena a la explotación.
  
- Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, los establecimientos distintos a las explotaciones ganaderas que realicen actividades de recogida, concentración y tratamiento de estiércoles y purines, deberán efectuar la comunicación de sus actividades a la Conselleria competente, en un plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de la ley, comunicación que deberá realizar la empresa a nombre de Jginez Antolinos Giménez, con DNI 27.475.095.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación o sistema de desinfección equivalente, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
- Deberá obtener la Autorización Ambiental Integrada, tal y como se establece en la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, dentro de los plazos establecidos en la misma.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 27 de septiembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 3/04-AIA
  
Título: Cantera Barranc del Pregó Nº 2767-A
  
Promotor: TEYGE SA.
  
Autoridad sustantiva: Servei Territ. d'Indústria i Energia (Mines). Castelló.
  
Objeto del proyecto: Extracción de arcillas y arenas en sección ?C-
  
Localización: Término municipal de La Pobla de Benifassà (Castelló)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características del proyecto
  
El proyecto tiene por objeto la extracción de Arcillas de las Facies Utrillas mediante el método de explotación de Corta, consistente en la excavación del estéril y mineral mediante banqueo descendente hasta la cota mínima propuesta para la explotación.
  
El arranque de material se plantea mediante pala retroexcavadora mediante ripado, de esta forma se irán realizando bancos escalonados cuya altura máxima será de 5 metros con sus correspondientes bermas de 10 metros. Una vez arrancado, el material útil es apilado en las inmediaciones para ser cargado a un camión para su traslado hasta los distintos centros de consumo.
  
La presente solicitud de Pase a Concesión Directa del Permiso de Investigación, reduce a 2 cuadrículas mineras la solicitud de las 7 que conforman el Permiso de investigación. Sin embargo, dicha superficie correspondiente a la concesión minera de estas dos cuadrículas se encuadran dentro de una de las zonas con mayor valor ambiental de la comunidad valenciana.
  
De las 60 hectáreas que suponen la concesión minera, la explotación que se presenta inicialmente es de menor superficie, aproximadamente 84.000 m² y con un volumen a extraer previsto en 486.099 m³, de los cuales el 25% aproximadamente es estéril. La duración prevista de la actividad extractiva es de 6 años y medio, previendo que la restauración finalice 2 años después de la explotación.
  
La zona de explotación se encuentra junto a la carretera de acceso a la población de Fredes, a 400 m de este núcleo y pasada la urbanización Colonia Europa, en las parcelas 3.b, 3.c y 4.a del polígono 16 de La Pobla de Benifassà.
  
2. Alternativas
  
En el estudio de impacto ambiental no se presenta estudio de alternativas, lo cual es la principal herramienta para la elaboración de los estudios de impacto ambiental, lo que demuestra una falta de objetividad por parte del equipo redactor, pues el examen de alternativas se ha centrado exclusivamente en las diferentes opciones de restauración de las parcelas afectadas por la explotación y no sobre las diferentes alternativas al proyecto que se está evaluando.
  
Tramitación administrativa
  
1. Tramitación administrativa
  
En fecha de 2 de febrero de 2004 tiene lugar la entrada de la documentación correspondiente a Estudio de Impacto Ambiental sobre el Pase a Concesión Derivada del Permiso de Investigación Barranco del Pregó sita en el T.M. de La Pobla de Benifassà (Castellón) remitida por la Dirección Territorial de Industria de Castellón.
  
En fecha de 14 de abril de 2004 se recibió informe del área de Recursos Forestales y Conservación ambiental, mediante el cual se informa de los valores ambientales de la zona de la explotación propuesta y su entorno.
  
2. Información pública
  
No se ha realizado la información pública.
  
Informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente
  
En el informe solicitado por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad referente al proyecto de explotación derivado del Permiso de Investigación Barranco del Pregó, se informa, de lo siguiente:
  
La zona donde se pretende ubicar la explotación está situada en el Lugar de Interés Comunitario Serres del Turmell, Vallivana i la Tinença, aprobado por el Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001, con objeto de dar cumplimiento a lo Dispuesto en la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la conservación de hábitats naturales de flora y fauna silvestre susceptible de formar parte en la Red Natura 2000. Los hábitats que han motivado su inclusión en la Red son, entre otros: Pastizales calcáreos cársticos del Alysso-sedion albi (Código Natura 2000: 6110\*), pastizales semi-naturales del Festuco-Brometalia, ricos en especies de orquídeas (Código Natura 2000: 6210\*), Pseudoestepas con gramíneas y especies anuales de Thero-Brachypodietea (Código Natura 2000: 6220\*), Praderas con Molinia (Código Natura 2000: 6410), Manantiales carbonatados con formación de tobas calizas del Crantoneurion (Código Natura 2000: 7220\*), Vegetación casmofítica de pendientes rocosas calcáreas (Código Natura 2000: 8210), Bosques de barrancos Tilio-Acerion (Código Natura 2000: 9180\*), Bosques ibéricos de Quercus faginea (Código Natura 2000: 9240), Carrascales y Encinares (Código Natura 2000: 9340), Pinares (sub) mediterráneos con pinos negros endémicos, Pinus nigra spp salzmanii (Código Natura 2000: 9530\*), bosques mediterráneos ibéricos con Juniperus spp. (Código Natura 2000: 9560\*), bosques de Tejo, Taxus baccata (Código Natura 2000: 9580\*). De los cuales, los marcados con asterisco son prioritarios en la Directiva.
  
La zona donde se pretende iniciar la explotación se encuentra situada en la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA), Tinença de Benifassà, aprobado en Reunión del Consell del Gobierno Valenciano de 9 de mayo de 2000, con el objeto de dar cumplimiento a la Directiva 79/409/CEE, de Consejo, de 27 de diciembre, relativa a la consideración de aves silvestres como un patrimonio común que precisa protección.
  
Las especies de aves existentes en esta zona que están incluidas en el Anexo I de la Directiva 92/43/CEE son Buitre leonado (Gyps fulvus), Águila Culebrera (Circaetus Gallicus), Águila Real (Aquila Chrysaetos), Águila perdicera (Hieraetus fascinatus), Halcón peregrino (Falco peregrinus), Búho Real (Bubo bubo), Collaba negra (Oenanthe lecura) y roquero rojo (Monticola saxatilis).
  
Dicha legislación europea prevé que estas zonas se integren en la Red Natura 2000, con el fin de constituir una red Ecológica Europea coherente que garantice la conservación de la Biodiversidad de la Comunidad Europea.
  
Se tiene conocimiento de que la Dirección General de Planificación y Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda, se han iniciado trabajos para la elaboración del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Tinença de Benifassà.
  
No existen microrreservas de flora declaradas, preseñalizadas o en proyecto en el área de actuación del proyecto. En el entorno inmediato, hay declaradas nueve microrreservas de flora, debido al elevado interés florístico que presenta la zona.
  
La zona propuesta afecta a las Vías Pecuarias nº 3 denominada Vereda de Fredes, clasificada con una anchura legal necesaria de 20 a 8 metros, y a la nº 33 denominada Colada de la Teulería clasificada con una anchura legal de 4 metros, aprobadas mediante Orden de 29 de septiembre de 1995, publicada en el DOGV núm. 2617. Por tanto, deberá respetar y quedar situado fuera del dominio público constituido por estas vías pecuarias, que en el polígono de referencia vienen delimitadas mediante muros de piedra en seco.
  
La vegetación de la zona de actuación está constituida por un mosaico de diversas etapas evolutivas de la serie de vegetación de los encinares maestracenses del Hedero helicis-Querceto rotundifoliae sigmentum, resultado del abandono de antiguos bancales dedicados al cultivo de cereales.
  
En la moleta del Monjo, límite noroccidental de la explotación, la vegetación corresponde mayoritariamente a pinares negrales y carrascales supramediterráneos dominados respectivamente en el estrato arbóreo por el Pino negral mezclado con pino rojo y carrasca, acompañados por enebro, guillomo, sabina negral, espino y boj en las zonas más rocosas. Corresponden, además, a los Hábitats Naturales del Interés Comunitario para cuya conservación es necesario designar zonas especiales de conservación, definidos como Códigos Red Natura: 9340 y 9530. Siendo este último prioritario en la Directiva Europea para la conservación y protección de Hábitats naturales, la flora y la fauna silvestres.
  
En los bancales abandonados, acompañando al pinar en regeneración, el matorral se caracteriza por la presencia de Erizón (Erinacea anthyllis), y otras especies que corresponden a diversas etapas seriales de la transición entre las series de vegetación de los encinares maestracenses del Hedero helicis-Querceto rotundifoliae sigmentum y los quejigares del Violo wilkommii-Quereto fagineae sigmentum en las umbrías, la genista, la hepática y el Eléboro. En las zonas mas soleadas acompañan al erizón la Salvia, la lavanda y la aliaga. Las zonas más abiertas corresponden con los hábitats naturales de Interés Comunitario para la conservación definidos con los códigos de la Red Natura 2000: 6220 y 6210, en los que cabe destacar la abundancia de especies de pastizales húmedos y orlas de bosques caducifolios como la Consuela menor y la Primavera.
  
En los lindes de los antiguos bancales dedicados al cultivo del cereal, aparecen formaciones correspondientes a la vegetación de orla de bosque caducifolio representadas por ejemplares de buen porte de espino blanco, arce, guillomo, endrino y ejemplares de quejigo.
  
En cuanto a especies protegidas destaca la presencia en la zona de Encina y Quejigo, que aparece disperso entre los lindes de los bancales y la zona de la Moleta del Monjo; el Boj, la encinilla, el tomillo y la Gayuba, especies incluidas en el Anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985 de la Conselleria de Agricultura y Pesca sobre protección de especies endémicas o amenazadas, para las cuales queda sometida a autorización previa su arranque o desarraigo.
  
Afecciones legales
  
Visto lo que dispone el art. 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el estudio de impacto ambiental deberá incluir informe vinculante de la Dirección General correspondiente, referido al patrimonio arqueológico, etnológico, arquitectónico y paleontológico, el cual no ha sido presentado con el estudio de impacto ambiental.
  
Consideraciones ambientales
  
El entorno donde se ubica la explotación propuesta presenta valores ambientales muy significativos e importantes, entre ellos, faunísticos, florísticos, forestales, paisajísticos, hidrológicos, etnológicos, turísticos, culturales, rurales y un gran potencial como zona natural, propuesta para ser protegida mediante un Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, cuya figura de protección se está estudiando, y que forma junto con Els Ports de Tortosa y Beseit, uno de los mejores exponentes del bosque mediterráneo, con una óptimo grado de conservación.
  
La localidad de Fredes, es un pequeño núcleo urbano perteneciente a La Pobla de Benifassà, es un pueblo privilegiado por su situación en plena naturaleza a más de 1000 m de altitud. Es la puerta que da paso a los puertos de Beceite por las rutas de senderos. El pueblo de Fredes se encuentra asentado encima de una valle o foia, rodeado de extensos pinares. Cerca de la población hay una zona urbanizada conocida como Colonia Europa. La Tinença de Benifassà es una antigua comunidad formada por pequeños núcleos alrededor del Monasterio de Santa María de Benifassà, es un monasterio Cistercense. Unas 17 monjas cartujanas habitan desde 1967 el Real Monasterio de Santa María de Benifassà que el rey Jaume I ordenó construir en el año 1233 con la primera fundación cisterciense. Durante siglos, el monasterio dominó la Tinença y los abades tenían asiento en Cortes Valencianas.
  
Esta comarca, actualmente ha visto un desarrollo económico con indicios de recuperación demográfica y del patrimonio cultural, siendo abundantes las viviendas en restauración para fines turísticos con una oferta de alojamiento para el turismo rural directamente relacionada con los valores naturales, gastronomía de la comarca y las peculiaridades de tranquilidad y escasa densidad de los núcleos huyendo del turismo de masas. De estos valores, los relacionados con la flora y fauna, se han puesto de manifiesto en el informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, por lo que no se van a reiterar en este apartado.
  
El hecho de que el propio Consell del Gobierno Valenciano, haya encargado los estudios e informes para la redacción del Plan General de Ordenación de los Recursos Naturales de la Tinença de Benifassà, además de estar incluida en la propuesta de la Red Natura 2000 y ser una Zona de Especial Protección para las Aves, son motivo suficiente para no exponer mas razones en vistas a la conservación de dicho espacio.
  
Sin embargo, en el estudio de impacto ambiental presentado, no se aprecia el estado real de la zona, se han omitido valores ambientales y se ha falseado la realidad existente. Entre otros aspectos, en lo referente a la vegetación actual, se cita textualmente que: ?En la zona ha existido una intensa actividad humana, que se ha traducido en importantes alteraciones; así, el cultivo, el sobrepastoreo y las talas por carboneo han reducido y modificado la estructura de la vegetación....- Aunque, paradójicamente, a continuación cita que la vegetación del entorno está constituida por: Carrascar-Encinar, Pinares, matorral y cultivos (dentro de la descripción de los mismos se dice que muchos de ellos en abandono, y que la vegetación silvestre ha empezado a colonizarlos).
  
En cuanto a la descripción de la fauna presentada en el estudio de impacto ambiental, pone de manifiesto la gran abundancia faunística y existencia de especies de interés y protegidas, y algunas con escasa representación en la comunidad valenciana, con diferentes grados de protección de acuerdo con las normativas actuales.
  
En cuanto al estudio hidrogeológico, no se ha hecho referencia al estudio local de los materiales del valle que se pretende explotar, pudiendo suponer un pequeño nivel acuífero de importancia local para la agricultura, ganadería y abastecimiento a la población de Fredes.
  
El paisaje no ha sido tratado de forma correcta, en ningún momento se ha indicado en el estudio el valor paisajístico ni la calidad del mismo, y se ha limitado a hacer una pequeña descripción orográfica y cromática. Siendo este uno de los valores ambientales de mayor importancia de la zona de estudio, junto con los valores de flora y fauna. Además de la singularidad del mismo, único en todo el territorio Valenciano, por su distribución de grandes macizos calizos abruptos y valles, que conforman la unidad geológica de conexión entre la Cordillera Ibérica y la Cordillera Costero Catalana.
  
Otro de los aspectos que no se han considerado en el estudio de impacto ambiental, de gran importancia, es el acceso a la explotación y el tráfico generado. Esta dificultad de los accesos, el incremento del tráfico, ruido, vibraciones, polvo y alteración de la carretera pueden suponer un grave riesgo para la población por carecer de vías alternativas de acceso, ya que se trata de una carretera de montaña de pequeñas dimensiones, en la cual difícilmente podría acceder la maquinaria para la explotación ni circular los camiones con el material hacia la zona de consumo, los cuales deberían haber sido evaluados pues hacen prácticamente inviable la explotación.
  
Por otro lado, no podemos admitir que en el estudio de impacto ambiental, dentro de la valoración de singularidades y espacios de interés ecológico, se afirme que en la zona no existen ninguno de estos valores ambientales, y que se trate de una zona muy degradada. Ni mucho menos, que la comarca de la Tinença de Benifassà sea una comarca de tradición minera, como también se ha descrito en el estudio de impacto ambiental.
  
En cuanto a la valoración de impactos, no se puede analizar el estudio presentado, pues la matriz de impactos presentada no evalúa todos los factores del medio, además, dicha matriz carece de sentido sin las correspondientes fichas de evaluación de cada uno de los factores para cada acción susceptible de producir algún impacto. Por otro lado, si el estudio de medio y el inventario ambiental no han sido definidos correctamente, como ya se ha dicho previamente, la valoración de los impactos ambientales no puede ser correcta.
  
Por todo ello, consideramos que el estudio de impacto ambiental presentado falsea la realidad. Los posibles impactos ambientales que pudieran generar una explotación minera en la zona, serían muy graves para la población, paisaje, fauna, flora y los valores socioculturales del municipio.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Estimación de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordante con su Reglamento. La actividad extractiva de minerales no metálicos encuentra I apartado 3 C1 del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación, para la actividad de explotación derivada del Permiso de Investigación Barranco del Pregó, nº 2767-A, localizada en Fredes, La Pobla de Benifassà (Castellón).
  
3. Según el Artículo 17 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, se atribuye la Evaluación de Impacto Ambiental a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar no Aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de explotación derivada del permiso de Investigación denominado Barranc del Pregó nº 2767-A, promovido por TEYGE SA., correspondiente al expediente 3/04-AIA, dado que los valores ambientales del entorno son muy elevados, de modo que la actividad propuesta genera impactos ambientales muy graves, según se ha puesto de manifiesto en la presente declaración.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un trámite en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 30 de septiembre de 2004.- El director General de Gestión del Medio Ambiental: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 43/03-AIA
  
Promotor: Bouygues Ingeniería y Construcción, SA.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial. Minas
  
Objeto del proyecto: Explotación de gravas y arenas. Sección A) La Mareta
  
Localización: Parcelas nº 2, 3, 4, 299, 62, 271, 382, 131, 397, 396, 127, 354 y 177 del polígono nº 21.
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la apertura de una extracción de gravas y arenas tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas para comercializar las arenas en el sector de la obra pública y construcción.
  
Se accede a las parcelas por la nacional N-340 tomando la salida de Alfarp, y desde ahí mediante caminos vecinales se llega a la explotación. El trayecto queda indicado claramente en los planos adjuntos.
  
La superficie total de las parcelas es aproximadamente 180.700 m², mientras que la explotación ocupará 123.085 m² aproximadamente.
  
La superficie de las parcelas y de sus colindantes es prácticamente plana con una pendiente aproximada de un 2,5% hacia el NE. Las cotas entre las que se encuentra la parcela son 55 y 47 m.s.n.m. Están destinadas a uso agrícola predominando el cultivo de naranjos y almendros aunque algunas de las parcelas se encuentran sin cultivar.
  
La explotación pretende explotar las gravas y arenas hasta una profundidad media de 7 m. Las arenas serán seleccionadas y vendidas para su comercialización mientras que las gravas serán reservadas para su utilización en la restauración de las parcelas afectadas, rellenando parcialmente el hueco minero.
  
De acuerdo al proyecto la restitución del hueco será parcial quedando 3 m. por debajo de la cota natural de las parcelas colindantes.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En agosto de 2004, el Servicio Territorial de Industria, dio traslado al expediente de autorización de explotación de recursos de la Sección A) en la partida Escopalls del término municipal de Picassent.
  
Previa a la tramitación llevada a cabo por el órgano sustantivo, el Ayuntamiento de Picassent remite proyecto de explotación, restauración y estudio de impacto ambiental junto al certificado del resultado de información pública del expediente indicando que tras haber publicado el expediente en el DOGV nº 4411 de 03-01-03 y expuesto en el tablón de anuncios del ayuntamiento no fueron presentadas alegaciones al proyecto.
  
En fecha 17 de junio de 2004, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, remite informe vinculante favorable a los efectos patrimoniales.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
La zona objeto de explotación se sitúa en un área eminentemente agrícola donde predominan las parcelas de pequeña superficie dedicadas al cultivo de frutales, principalmente cítricos. Estas parcelas se encuentran deslindadas por acequias de regadío y caminos vecinales que permiten a los agricultores el acceso a las mismas.
  
El paisaje que antiguamente era puramente agrícola se ha visto hoy en día modificado por la proliferación de urbanizaciones de primera y segunda residencia. Existen varias urbanizaciones en los alrededores pero que no se ven afectadas por la circulación de los camiones al estar ubicadas en sentido opuesto al acceso a la explotación.
  
El terreno de acuerdo al PGOU de Picassent se encuentra calificado y clasificado como Suelo No Urbanizable No Protegido.
  
Los materiales a explotar se corresponden con arenas y calizas arenosas terciarias, cubiertas por un depósito de glacis cuaternario.
  
2. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de Medidas correctoras.
  
Los impactos que se derivan del proyecto de explotación tramitado son fundamentalmente el incremento de tráfico rodado por los caminos vecinales, el deterioro de los mismos, posible deterioro de acequias de riego, el incremento de polvo que puede afectar a los campos de cítricos colindantes, el incremento del ruido y la modificación de la topografía original de las parcelas.
  
Como medidas correctoras el proyecto propone la construcción de cunetas perimetrales que eviten la entrada de aguas de escorrentía a la explotación, retirada, acopio y mantenimiento del suelo fértil en condiciones óptimas para utilizarlo en las tareas de restauración, mantener en condiciones óptimas de humedad las superficies de arranque de material, utilizar un camión cuba para mantener con humedad el frente de carga y los caminos de acceso, cubrir los camiones de transporte con una lona, explotación de un único banco de 7 m. de altura con una pendiente de 45º, se colocar señales indicativas del tránsito de camiones, vallar todo el perímetro de explotación y limitar el acceso a la explotación a vehículos autorizados.
  
Además se diseña un Plan de restauración basado en la restitución parcial del hueco minero mediante el aporte de material estéril procedente de la propia extracción. Una vez restituido parcialmente el hueco se procederá a extender una capa de tierra vegetal y plantar naranjos.
  
Restaurada el área explotada, se dotará de la pendiente adecuada para que las aguas de escorrentía drenen hacia la zona NE y no se produzcan encharcamientos.
  
Se diseña un Plan de Vigilancia Ambiental que tiene por objeto el garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas en el proyecto. Para ello, se propone un seguimiento del Plan de Explotación, un control de las aguas superficiales, control de calidad atmosférica, control de los efectos sobre el medio biótico, los procesos y riesgos, y el seguimiento y evaluación de las labores de restauración.
  
A priori las medidas correctoras y Plan de Vigilancia Ambiental se consideran adecuadas, sin embargo deberá incrementarse ciertas medidas correctoras en lo que se refiere a la contaminación atmosférica derivada de la propia actividad extractiva y del tránsito de camiones a través de caminos de tierra por una zona eminentemente agrícola.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la extracción de gravas y arenas sita en las parcelas nº 2,3,4,299,62,271,382,131,397,396,127,354 y 177 del polígono nº 21 del término municipal de Picassent (Valencia), promovido por Bouygues Ingeniería y Construcción, SA., siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.
  
Segundo
  
1. Para la restitución del hueco minero se utilizarán únicamente los estériles generados en la propia explotación. En caso de utilizar otro material (inerte adecuado) para el relleno del hueco, la empresa promotora deberá disponer de la autorización correspondiente por parte del Servicio de Residuos de esta Conselleria.
  
2. En ningún caso la explotación profundizará más de los 7m. diseñados en el proyecto de explotación.
  
3. Los taludes que separen el área restaurada de las parcelas colindantes no superarán en ningún caso los 3 m. de altura y los 35º de inclinación respecto a la horizontal.
  
4. Los caminos de acceso deberán mantenerse en óptimas condiciones para el tránsito de vehículos. En caso de daños, la empresa promotora será la responsable de su reparación. Estos caminos deberán acondicionarse con una capa de grava, para que el levantamiento de polvo sea mínimo.
  
5. Dado que los camiones de salida de la explotación atraviesan un barranco en su recorrido, la empresa promotora deberá disponer de la autorización correspondiente por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML