Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6601, del 05-09-2011 (2011/9098)

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, pel qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Benifaió, Vall d'Alba i Alpuente.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6601

Data del DOGV
:   05-09-2011

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/9098

CVE


Data del document
:   18-07-2011

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Benifaió](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, pel qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Benifaió, Vall d'Alba i Alpuente. [2011/9098]  
De conformitat amb l'article 28 de Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari oficial de la Comunitat Valenciana. Per tant, resolc,  
  
Article únic   
Publicar en el Diari oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 208/07, Benifaió; 254/07, Vall d'Alba, i 386/06, Alpuente.  
  
València, 18 de juliol de 2011.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 208-2007-AIA  
Títol: subestació transformadora 132/20 kV, ST Benifaió.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia.  
Localització: Benifaió (València).  
  
Descripció del projecte  
1. El projecte té per objectiu la instal·lació d'una subestació transformadora (ST) de 132/20 kV denominada ST Benifaió, al terme municipal de Benifaió (València). La parcel·la s'ubica al paratge la Paridera, parcel·la 84, polígon 12. Les coordenades geogràfiques del perímetre de la parcel·la ocupada són (720948,743; 4351245,710) (720959,812; 4351185,122) (720921,753; 4351188,785) (720926,754; 4351140,962) (720845,600; 4351125,421) (720833,234; 4351237,927), amb una superfície de 10.800 m².   
La zona s'alimenta en l'actualitat a través de la xarxa de 20 kV (ja saturada) des de ST Silla i ST Alzira. Els desenvolupaments urbanístics previstos a Benifaió i al seu entorn, i la necessitat d'evacuar la generada a les instal·lacions de cogeneració de l'empresa Roquette Laisa España, SA (connectada en barres de la STR Almussafes, en tant que s'habilita l'evacuació en 132 kV), justifiquen la instal·lació de la ST Benifaió. Una vegada executada, la ST Benifaió es connectarà en 132 kV amb la ST Picassent i la ST Alzira (la línia Alzira-Almussafes, que sobrevola la parcel·la).  
En la mateixa parcel·la, es reserva l'extrem est per a ubicar les instal·lacions de transformació 20/132 kV que permetran evacuar en 132 kV l'energia generada per l'empresa Roquette Laisa España, SA (seran titularitat de l'empresa esmentada).  
La ST Benifaió constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 132 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 10 posicions corresponents a 2 de línia, 5 de transformador, una d'enllaç de barres i dues posicions de reserva.  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per 3 mòduls de cel·les amb un total de 39 posicions, de les quals 24 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 2 de mesura, 2 d'unió, 2 d'enllaç de barres, 1 de partició i 3 de bateria de condensadors. Aquest sistema es completa amb la dotació de 3 bateries de condensadors (BC).  
- Una transformació dotada amb 3 transformadors de potència de relació 132/20 kV 40 MVA cadascú i, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de connexió a terra. Per a l'alimentació dels equips i serveis propis d'aquestes instal·lacions hi haurà instal·lats 2 transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20 kV/0,380-0,220 kV i 250 KVA de potència cadascú.  
- Un edifici prefabricat en el qual s'ubicaran les cel·les de 132 kV i 20 kV, transformadors de serveis auxiliars i els equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de les instal·lacions descrites.  
La ST serà un edifici de disseny interior, és a dir, tot l'equipament elèctric ha de ser a dins de l'edifici. La tecnologia aplicada es denomina GIS (Gas Insulated System), la qual cosa assegura la màxima fiabilitat i qualitat del servei elèctric, amb la mínima afecció de superfície i impacte visual.   
L'obra civil necessària per a la instal·lació és:  
- Esplanació del terreny: desbrossament i retirada de terra vegetal, rebliment compactat fins a la cota necessària. La parcel·la està abancalada, amb un desnivell d'uns 80 cm entre les dues zones.  
- Tancament de la parcel·la amb malla metàl·lica d'altura aproximada de 2,80 m.  
- Construcció d'accés i vials interiors: accés de 5 m des del camí asfaltat Hort del Prefaci (marge nord) fins a cada instal·lació i vials interiors perimetrals d'1 i 2 m d'ample.  
- Abastiment d'aigua, drenatge i sanejament.  
- Construcció de 2 edificis amb diverses dependències per a allotjar les cel·les, de 382 m² (propietat d'Iberdrola DE SAU) i 45 m² (propietat de R. Laisa España SA).  
- Construcció de les bancades per als transformadors i el sistema solidari de recollida d'oli, de les cimentacions i les canalitzacions elèctriques exteriors (valls, arquetes i tubs).  
S'indica que es disposarà de dipòsits soterrats d'aigua que s'ompliran periòdicament per a les instal·lacions de lavabo. La parcel·la disposarà d'una xarxa de drenants per a aigües pluvials.   
  
Consideracions ambientals  
La subestació transformadora ST Benifaió està prevista en una parcel·la de sòl no urbanitzable comú (segons el planejament municipal) ocupada en l'actualitat per cultiu de cítrics, el qual predomina així mateix en l'entorn. En la zona s'ubiquen altres infraestructures, com ara la línia d'alta velocitat, una depuradora, el ferrocarril i diversos vials. Es tracta d'una zona pròxima al nucli urbà i als centres de consum.  
  
El camí Hort del Prefaci, marge nord de la parcel·la, forma part del camí ramader de la Paridera. Segons informe de la Direcció Territorial de València, la instal·lació i els tancaments no poden afectar aquest domini públic. La zona, a pesar d'estar allunyada del Parc Natural de l'Albufera, està inclosa en el Pla d'ordenació de recursos naturals de la conca de l'Albufera, el qual incideix en la protecció dels camins ramaders i dels llits, com també la necessitat d'incloure en la sol·licitud administrativa de vessament (si escau) un estudi hidrogeològic per a determinar la possible afecció de les aigües subterrànies.   
Pel que fa al patrimoni arqueològic i etnològic i paleontològic del projecte, s'han obtingut sengles informes de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en els quals s'indica que no s'hi preveu afecció.  
Respecte a l'inventari ambiental, cal destacar:  
- La morfologia del terreny és suau i uniforme, pràcticament plana. No obstant això, la parcel·la està abancalada amb un desnivell d'uns 80 cm.  
- Els marges sud, est i oest estan recorreguts per séquies de reg. No hi ha perill d'inundació de la parcel·la.  
- Entre la vegetació actual de la zona no destaquen espècies d'especial protecció. Predominen els cultius de cítrics.  
- La fauna es considera de valor mitjà-baix, per tractar-se d'espècies adaptades a l'antropització de la zona.  
- Es valora el paisatge com de qualitat, fragilitat i accessibilitat visual mitjana-baixa.  
En l'estudi d'impacte ambiental es considera que les accions següents poden generar impactes ambientals:  
- Durant la fase de construcció, el transport i l'amuntegament de materials, el condicionament dels accessos i la preparació del terreny, i el muntatge de les instal·lacions i estesa de les canalitzacions elèctriques, condicionament final de superfícies i generació de residus d'obra i muntatge.  
- Durant la fase de funcionament, l'ocupació de l'espai, els processos de transformació d'electricitat i possible generació de residus d'operació.  
A causa de les mesures de protecció i seguretat per a prevenir accidents que la instal·lació ha de complir, en general els impactes han sigut considerats com a no significatius.   
No obstant això, les principals afeccions previstes:  
- Les accions que s'han de dur a terme per a la construcció de la ST repercutiran en l'alteració de la morfologia del relleu i de les característiques del sòl, com també l'emissió de pols i gasos. L'eliminació de sòl pot dur associada l'eliminació d'invertebrats i micromamífers. En tots els casos, es consideren de magnitud baixa i no significatius.  
  
- No es considera significatiu el soroll generat durant la construcció de la instal·lació. El funcionament dels transformadors generarà un lleu increment del nivell sonor de fons. Per a minimitzar aquesta afecció, l'empresa adquireix equips amb un nivell de soroll màxim de 60 dB (A), i exigeix el compliment de la norma UNE-EN 60551. Aquestes mesures, unides a la distància al marge de la parcel·la, permet estimar el compliment dels límits establits.  
- En la instal·lació s'utilitza SF6 (hexafluorur de sofre) com a dielèctric. Es tracta d'un gas sintètic i inert amb escassa probabilitat de generar productes de descomposició. El seu ús permet reduir la dimensió de la instal·lació, i amb això augmenta la seua integració en l'entorn. Es disposa en qualsevol cas de sistema de detecció d'eventuals fugues.  
  
- L'oli mineral que s'usa en els transformadors de potència (per les característiques dielèctriques i refrigerants) s'analitza periòdicament i té una vida molt llarga. Es troba confinat en un dipòsit hermètic, connectat amb un dipòsit de recollida estanc. Es disposa també de sistema de detecció de fugues.  
- Entre els residus generats es preveu l'esmentat oli quan finalitza la seua vida útil. Es lliurarà a gestor autoritzat per a valorar-lo o eliminar-lo.  
- S'ha fet un estudi de les radiacions electromagnètiques de la instal·lació. Es prediu el compliment dels nivells límit recomanats.   
  
  
Altres mesures preventives i correctores adoptades:  
- Durant la construcció de la instal·lació: vigilància de les obres, evitar afecció al sòl i a terrenys veïns, evitar alçament de pols, manteniment de maquinària i recollida de residus. En el cas que apareguen restes històriques, arqueològiques o paleontològiques durant el desenvolupament de les obres, s'han de suspendre els treballs, s'ha de delimitar el perímetre d'afecció de la troballa i s'ha de notificar immediatament a la Conselleria de Cultura.  
- S'ha de fer una neteja general quan finalitze l'obra.  
S'ha fet recular el tancament de la parcel·la 8 m per a evitar l'afecció sobre el camí ramader esmentat. S'hi permet el trànsit durant les obres.  
- S'indica que les aigües residuals dels lavabos s'han de depurar mitjançant pous clarificadors i filtres biològics prefabricats i s'ha de desaiguar al terreny mitjançant pous drenants.   
Respecte a la destinació de les aigües residuals dels lavabos, com que no s'aporta autorització de l'organisme de conca competent i no s'ha avaluat l'afecció sobre les aigües subterrànies d'aquesta solució, ja que la instal·lació es troba inclosa en l'àmbit del PORN de la conca de l'Albufera, no es considera una solució admissible.  
Entre les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental s'indiquen:  
- S'ha de comprovar que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària.  
- S'ha de comprovar que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, rentat i posada a punt de maquinària es localitzen en els llocs autoritzats.  
- S'ha de vigilar que no s'amunteguen substàncies perilloses a prop de les séquies i corrents d'aigua.   
- S'ha de controlar que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra són gestionats segons la normativa aplicable.   
- S'ha de controlar que els olis dels transformadors són gestionats convenientment.  
- S'ha de vigilar l'aparició de restes paleontològiques o arqueològiques, si escau s'han d'adoptar les mesures indicades en paràgrafs anteriors.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 5 d'octubre de 2007, va tenir entrada en els Serveis Centrals d'aquesta Conselleria ofici del director territorial de Medi Ambient de València, pel qual es trasllada la sol·licitud del Servei Territorial d'Energia de València, per a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia l'expedient corresponent, que inclou:  
  
- Avantprojecte (edició A) de la subestació transformadora ST Benifaió de 132/20 kV.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental, en format paper i electrònic.  
Amb data 29 d'octubre de 2007, el promotor del projecte va remetre annex a l'estudi d'impacte ambiental, en el qual es recullen les indicacions fetes per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Sol·licitat informe sobre l'afecció sobre els camins ramaders a la unitat competent del Servei Territorial en data 20 de febrer de 2008, s'ha rebut resposta en data 27 de març de 2008, el contingut de la qual s'ha considerat en aquesta resolució.  
Amb data 25 de març de 2008, s'ha rebut escrit del Servei Territorial d'Energia mitjançant el qual es comunica que l'expedient va ser sotmés a informació pública (DOCV 29.05.2007) sense rebre-hi cap al·legació.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de les disposicions aplicables.  
  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.   
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, el projecte de subestació transformadora denominada ST Benifaió, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, al paratge la Paridera, parcel·la 84, polígon 12 (coordenades geogràfiques del perímetre de la parcel·la ocupada són (720948,743; 4351245,710) (720959,812; 4351185,122) (720921,753; 4351188,785) (720926,754; 4351140,962) (720845,600; 4351125,421) (720833,234; 4351237,927)) previst en el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que obra en l'expedient. Aquesta resolució no empara les instal·lacions previstes per Roquette Laisa España, SA, ja que aquest projecte no es troba recollit en l'expedient avaluat ambientalment.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals, s'estableix:  
1. En el cas d'utilitzar-se residus inerts procedents d'activitats de construcció o demolició, per a l'anivellament de la parcel·la, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial Decret 205/2008, d'1 de febrer.  
2. Es prohibeix el vessament d'aigües residuals al terreny mitjançant pous drenants, pel fet d'estar la instal·lació ubicada en la conca de l'Albufera i en parcel·la inclosa en el PORN. S'ha de gestionar l'aigua residual a través de gestor autoritzat.  
3. S'ha de disposar així mateix de permís de vessament de les aigües pluvials.  
4. No s'ha d'utilitzar fil d'aram espinós en el remat del tancament.  
  
5. S'ha d'evitar l'alteració dels canals de reg limítrofs, quan es finalitze l'obra han de tornar al seu estat actual.  
6. Tal com indica l'informe elaborat per la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'aquesta Conselleria, «l'actuació proposada (...), incloses les tanques, s'han de fer fora dels límits del camí ramader, i s'ha de respectar totalment la seua amplada legal» (15 m). Així mateix, «durant la realització de les obres que siguen necessàries, i amb posterioritat a aquestes, s'ha de garantir el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris previstos per la llei».  
7. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST s'ha d'ajustar al que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 de juny. En tot cas, aquestes s'han de mantenir per davall dels límits establits per la Recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol de 1999 (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 µT per al camp magnètic.   
  
8. S'ha de disposar de l'informe definitiu establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, emès per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
9. A la posada en marxa de la subestació transformadora s'han de mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent, i els resultats s'han d'incorporar al programa de vigilància ambiental.  
10. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental s'han de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
11. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 28 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 254/2007-AIA  
Títol: Centro de Transferencia de Residuos Tóxicos y Peligrosos del Mediterráneo, SA. Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada  
  
Activitat: gestió de residus perillosos i no perillosos  
Promotor: Centro de Transferencia de Residuos Tóxicos y Peligrosos del Mediterráneo, SA  
Localització: polígon industrial Caseta Blanca, illa 6, parcel·la 2. Terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
  
Descripció del projecte  
L'empresa Centro de Transferencia de Residuos Tóxicos y Peligrosos del Mediterráneo, SA, té diverses autoritzacions com a gestor de residus des de l'any 2000. En l'actualitat ha sol·licitat l'autorització ambiental integrada de les instal·lacions existents i de diverses ampliacions. S'ubica en el polígon industrial Caseta Blanca de la Vall d'Alba.  
  
La parcel·la té una superfície de 13.005 m² i hi ha diverses edificacions: edificació 1, amb 2.024 m² en planta baixa (PB) i 232 m² en 1a planta (P1); edificació 2, amb 232 m² en PB i en PB; edificació 3 de 760 m² en PB; edificació 4 de 1.361 m² en PB; caseta de transformador i caseta de compressor de 33 m² en PB. Els processos que es fan fora de les edificacions abasten una superfície de 3.872 m².  
  
En la instal·lació es desenvolupen diversos tractaments o processos de gestió de residus, els quals es defineixen de manera esquemàtica a continuació (situació prevista després de l'ampliació):  
A. Planta de reciclatge de plàstic. Es reben tant residus plàstics provinents de plantes de classificació d'envasos com materials amb defectes de fabricació, retalls, rebutjos i excedents d'empreses del sector. Es classifiquen, se separen, es netegen manualment i es trituren mitjançant mòlta mecànica. A continuació es fa un rentatge en humit (es preveu instal·lar, en un futur, un sistema de rentatge en sec) i es fon, s'homogeneïtza la massa, es neteja mitjançant filtrat i s'extrudeix la massa en forma d'espagueti. Una vegada gelat, es talla a trossets (granulats) i s'envasa i paletitza. El producte que no compleix els estàndards del comprador, es reintrodueix en la fase de fusió. La capacitat productiva és de 600 kg per hora i anualment, 2.692 t aproximadament.  
  
B. Planta de depuració d'aigües residuals. Ací arriben les aigües residuals de la planta de reciclatge de plàstics (A), del rentatge de contenidors flexibles (E), de la neteja de partícules metàl·liques (G) i de la planta de recuperació de solucions aquoses i fangs d'indústria ceràmica (D). Per a minimitzar el consum d'aigua de la planta, s'adeqüen les característiques fisicoquímiques dels vessaments per a reutilitzar-los, o en el cas de necessitat, vessar l'aigua depurada al col·lector. Les operacions de depuració comencen amb l'eliminació d'olis i flotants amb un filtre de coalescència i, una vegada s'emmagatzemen en un dipòsit es retiren al procés G. A continuació es fa un pretractament fisicoquímic mitjançant un dipòsit d'homogeneïtzació, un equip de coagulació-floculació, un mòdul de flotació i filtre d'arena. Els fangs procedents de l'etapa de flotació són recollits per a condicionar-los mitjançant addició d'hidròxid càlcic i posterior filtratge en filtre de premsa. El fang resultant (amb menor grau d'humitat) es lliura al gestor autoritzat i l'aigua clarificada s'envia de nou al dipòsit d'homogeneïtzació.  
C. Planta de recuperació de sòlids inorgànics de la indústria ceràmica com a matèries primeres. Es rep per a la gestió: pols d'aspiració i filtrat, restes de frites, de frita granulada, de pols de serigrafia, d'esmalts, de pigments i de colors. Es reben i emmagatzemen en amuntegaments, u per a recepció i classificació i dos per a volteig i homogeneïtzació. Els amuntegaments s'ubiquen a dins de l'edificació. S'indica que el producte obtingut és reutilitzat per la indústria ceràmica.  
D. Planta de recuperació de solucions aquoses i fangs com a matèries primeres. D1. Els fangs de la indústria ceràmica (aigües de neteja dels envasos que han contingut productes ceràmics i sòlids ceràmics -colors- no aprofitables en C) es porten a una bassa de 12 m³ amb agitador trencador, comunicada amb altres dues basses impermeabilitzades de 60 m³ i sengles agitadors. Quan el material de les basses compleix les condicions requerides, és recollit i transportat per dipòsits a l'atomitzador (gestor autoritzat). D2. Les solucions aquoses de la indústria ceràmica o afins i aigües depurades en processos interns s'introdueixen en una bassa de 20 m³ de control sense agitador i amb sistema d'arquetes de bagants perforades i decantació aèria on se separen les partícules grans. Aquesta bassa (superficial) està comunicada amb altres quatre basses grans impermeabilitzades de 250 m³. Finalment, es lliuren al gestor autoritzat (atomitzador).  
E. Rentatge de contenidors flexibles procedents de la indústria ceràmica. Els contenidors flexibles es classifiquen per la procedència, la mida i l'estat d'empitjorament. Els no reutilitzables es transporten a la planta de recuperació de plàstic (A). La resta s'introdueix en una rentadora-assecadora per centrifugat o en un túnel de rentatge individualitzat mitjançant penjat en perxa, neteja amb aigua a pressió i assecat amb ventiladors. Finalitzat el procés es passa per carro a les taules de control, plegatge i retorn al client per a reutilitzar-lo.  
F. Processos de transferència de residus del sector industrial. Una vegada recollit, s'analitza el residu, es condiciona i s'emmagatzema temporalment classificant-lo per la destinació i compatibilitat a fi de lliurar-lo al gestor autoritzat. Alguns residus (metall, paper, etc.) es compacten mitjançant premsa hidràulica.  
G. Tractament de residus per a la valorització energètica (externa). Aquest procés té com a objectiu l'homogeneïtzació i el condicionament de residus orgànics (halogenats i no halogenats) en estat líquid i pastós i residus aquosos, per a fer la posterior valorització energètica com a substituts dels combustibles convencionals. Els residus rebuts s'analitzen abans de manipular-los en laboratori. Una vegada acceptats, es buiden els envasos en la bassa de control, en la qual se separa la fase líquida i la pastosa. La fase líquida es bomba al dipòsit d'homogeneïtzació i condicionament soterrat de 760 m³, compartimentat en quatre seccions comunicades superiorment. La fase pastosa es transporta per cinta al decantador (la fracció de líquid obtinguda en la decantació es porta a la bassa d'homogeneïtzació) des d'on es trasllada al mesclador de tambor per a combinar-la amb material absorbent.  
  
H. Valorització de residus elèctrics (RAEE). Està previst acceptar equips de tecnologia informàtica i telecomunicacions, equips d'imatge i so i xicotets electrodomèstics. En primer lloc, es fa un test selectiu d'equips per a recuperar els que són reutilitzables. La resta es desmunta a fi de recuperar components i material reciclable, separar materials per a un tractament específic extern i triturar material reciclable. Les peces recuperades s'emmagatzemen en prestatgeries. Els diversos productes es recuperen en la mateixa planta o es lliuren a gestors autoritzats.  
  
La quantitat actual de productes obtinguts després de la valorització és de 3.083,97 t anuals (expressat com a productes acabats) i s'espera assolir després de l'ampliació una capacitat de valorització de 28.944,47 t anuals.  
El subministrament d'aigua es fa a través de la xarxa del polígon per FACSA. S'indica un consum mensual actual al voltant de 200 m³, que es duplicarà amb l'ampliació prevista. FACSA garanteix un abastiment mínim de 700 m³. En la situació futura es preveu un consum de 36.384 kwh/any d'energia elèctrica i 160,09 Nm³/any de gasoil.  
  
Consideracions ambientals  
La indústria s'ubica en una zona industrial (polígon industrial Caseta Blanca), a uns 2 km del municipi i amb accessos des de la CV-157. L'empresa es dedica a la recuperació, el tractament i la gestió de residus per a posteriorment valoritzar-los o eliminar-los. Els residus que s'hi generen són introduïts en els distints processos desenvolupats.  
  
Es preveu l'ampliació de les instal·lacions, per la qual cosa s'hi faran obres els efectes ambientals de les quals no es consideren significatius.  
Per a evitar sorolls i vibracions, l'anclatge de màquines i aparells s'ha de fer d'acord amb les tècniques més eficaces, a fi d'aconseguir equilibri estàtic i dinàmic i almenys a 1 m de les parets o columnes i a 0,7 m d'envans mitgers. Segons l'auditoria acústica inclosa en l'estudi acústic, la instal·lació compleix els límits sonors que estableix la legislació. Està previst repetir l'auditoria a la posada en marxa de l'ampliació.  
Com a focus d'emissió canalitzada de contaminants a l'atmosfera s'identifiquen la xemeneia de la caldera i un filtre de mànegues usat en el procés de reciclatge de plàstic i que també ha de tenir xemeneia. S'hi preveu fer mesuraments cada tres anys.  
Respecte a les emissions difuses, per a evitar la dispersió de pols, en el procés C, en el qual es reben materials pulverulents, s'han adoptat les mesures correctores següents: desenvolupament del procés en nau tancada, lones en la zona d'amuntegaments que cobreixen aquests i sistema de pulverització per a humectar-los. El procés G té una campana extractora que aspira les possibles emissions dels COV en les basses i les depura mitjançant un filtre de carbó actiu.  
Respecte al vessament, es disposa d'autorització municipal de vessament al clavegueram (aquest extrem es recull en el certificat de compatibilitat urbanística inclòs en l'expedient). Les aigües residuals sanitàries (es preveuen 2.556 m³/any després de l'ampliació) s'aboquen a aquest. Les aigües pluvials s'aboquen a la xarxa municipal de pluvials. No obstant això, les aigües residuals industrials es recirculen en el procés, excepte en el cas d'excedents puntuals. S'adjunten dades estimades de les característiques del cabal d'eixida de la depuradora. Una vegada s'han revisat aquestes, s'observa que en el cas dels sòlids en suspensió es podrien incomplir els límits establits en el model d'ordenança de vessaments, en aquest cas, no es podria vessar aquest efluent al clavegueram.   
La zona en què es desenvolupa el procés E (rentatge de contenidors flexibles), C (recuperació de sòlids inorgànics) i H (gestió de RAEE) i la zona en què es desenvolupa el procés G (tractament de residus per a la valorització energètica) tenen canalons de recollida de vessaments, connectats amb els sistemes de tractament de l'empresa. Els emmagatzematges de productes químics en recipients mòbils es fan en zona amb canaló de recollida de vessaments. L'emmagatzematge del subproducte resultant del procés G es fa en sis dipòsits de 50 m³ envoltats per un cubeta. El dipòsit d'emmagatzematge de gasoil s'ubica a dins de l'edificació 1.  
L'activitat està sotmesa al que estableix el Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'aporta l'informe preliminar regulat en aquest. La zona està classificada com a zona de vulnerabilitat i accessibilitat d'aqüífers mitja.  
En el cas d'abandonament de l'activitat es preveu la demolició de les edificacions o el traspàs de les instal·lacions.  
Està previst adoptar les mesures protectores i correctores següents:  
  
- Adopció d'un sistema de vigilància en les fases de construcció, posada en marxa.  
- Impermeabilització de la zona destinada al procés F (transferència de residus).  
- Obra civil d'adaptació de les instal·lacions al reglament APQ.  
- Construcció del dipòsit d'homogeneïtzació per al procés G.  
- Manteniment i neteja dels equips i instal·lacions.  
A la posada en marxa del procés A (reciclatge de plàstic), es fa el mesurament de les emissions a l'atmosfera associades a aquest.  
Com el programa de vigilància ambiental es proposa, a fi d'assegurar que l'execució del projecte s'ajusta a les previsions de l'estudi d'impacte ambiental d'obtenir dades empíriques per a comprovar l'eficiència de les mesures protectores i correctores i descobrir alteracions no previstes en l'estudi d'impacte ambiental, el control dels paràmetres ambientals següents:  
- Control cada tres anys de les emissions i revisions periòdiques.  
- Mesuraments de soroll.  
- Anàlisi fisicoquímica periòdica de la qualitat de l'aigua en el punt de vessament.  
- Vigilar que els residus s'emmagatzemen adequadament i que tinguen totes les mesures de seguretat pertinents.  
- Emmagatzematge adequat dels productes químics.  
  
Afeccions legals  
El projecte està sotmès a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, pel fet d'estar inclosa en l'epígraf 5.1 de l'annex I (instal·lacions per a la valorització de residus perillosos). La indústria tramita l'autorització ambiental integrada davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual atorga l'instrument d'intervenció corresponent i és competent en la vigilància i el control del compliment de les condicions que hi estableix.   
  
Altres condicionants ambientals introduïts per la legislació sectorial són:  
- La instal·lació es considera inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.   
- L'existència d'una caldera de gasoil comporta que l'activitat està catalogada com a activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera, grup C, segons la Llei 34/2007, de 15 de novembre. Així mateix, les plantes de depuració d'aigües estan incloses en el grup B.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a gestió, tractament i producció de residus.   
  
- Està sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que convinguen obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial aplicable.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 20 de novembre de 2007, quan es va rebre de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic una sol·licitud que indica que una vegada feta la fase d'informació pública, no s'hi han rebut al·legacions.   
Anteriorment, amb data 11 de maig de 2007 i a l'efecte de fer una consulta de suficiència i idoneïtat de documentació (expedient 146/2007-CON), s'hi havia remés:  
- El projecte bàsic per a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada i annexos (7 toms).  
- L'estudi d'impacte ambiental (2 toms).   
Així mateix, amb data 4 de juliol de 2007, es va rebre documentació addicional referent a la modificació del denominat procés G, que substitueix el parc d'emmagatzematge de líquids inflamables per una bassa soterrada d'homogeneïtzació i condicionament.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6, recuperació o eliminació de productes i el seu emmagatzematge, del Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article cinquè de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.   
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de planta de gestió de residus, promogut per Centro de Transferencia de Residuos Tóxicos y Peligrosos del Mediterráneo, SA, ubicada al polígon industrial Caseta Blanca, illa 6, parcel·la 2 del terme municipal de la Vall d'Alba, en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
  
Com a condicions addicionals que cal complir s'estableixen les següents:  
1. Els emmagatzematges i amuntegaments de materials (residus) previs al tractament s'han de fer exclusivament a dins de les naus amb sostre, per a evitar l'arrossegament de matèria per aigües de pluja.  
2. S'ha de controlar, prèviament a qualsevol vessament d'aigües residuals industrials al clavegueram municipal, que l'efluent compleix els paràmetres establits en l'ordenança model de vessaments de l'EPSAR.  
3. El paviment de l'interior de les naus, com també les basses, han de ser impermeables. Les zones exteriors han d'estar pavimentades. En les zones que no disposen de canalons de recollida de vessaments, s'ha de disposar de mitjans per a recollir possibles vessaments (sepiolita, etc.).  
4. A la zona de tractament de residus d'aparells elèctrics i electrònics, a més de les mesures exposades, s'ha de disposar de recipients apropiats per a l'emmagatzematge dels residus perillosos generats, en especial per a piles i acumuladors.  
5. Qualsevol residu que no es reintroduïsca en els processos desenvolupats, s'ha de lliurar al gestor autoritzat, en particular, mentre es duga a terme l'ampliació prevista.  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental, com també els mesuraments periòdics de les emissions a l'atmosfera de la caldera, dels vessaments al clavegueram, l'auditoria acústica, l'absència de vessaments al sòl i el control de la gestió dels residus gestionats i produïts s'han de documentar a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de comunicar a l'òrgan ambiental competent que ha d'establir, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 12 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental   
  
Expedient: 386/2006-AIA  
Títol: variant d'Alpuente a la CV-345   
Autoritat substantiva: Diputació de València  
Localització: terme municipal d'Alpuente  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte d'aquest projecte és millorar la seguretat viària, l'accessibilitat i la funcionalitat de la CV-345 al seu pas pel terme municipal d'Alpuente; actuació que s'engloba en el programa d'actuacions que promou la Diputació de València per a la millora de l'eix Casinos-Titaguas.  
En l'actualitat, l'esmentat vial transcorre sinuosament pel nucli urbà d'Alpuente. En el traçat proposat, la longitud total del qual és de 2.470 m, es distingeixen clarament dos trams:   
- L'inici de la variant és de nova planta per a adequar-se al planejament en fase de tramitació, de manera que no s'afecte futur sòl urbanitzable.   
- El tram final s'ha realitzat aprofitant el traçat actual d'un camí rural i la carretera que hi ha CV-353 (d'Alpuente a Baldovar).   
La velocitat de projecte és de 60 km/h. S'han dissenyat tres accessos al tronc principal de la carretera tipus glorieta, dues interseccions en T i un ramal d'eixida de la variant que connecta amb l'antiga CV-353. La distribució d'aquest al llarg de l'eix és la següent:  
- Glorieta 1: PK 0 + 000 del tronc principal.  
- Glorieta 2: PK 0 + 800 del tronc principal.  
- Glorieta 3: PK 2 + 470 del tronc principal.  
- Intersecció 1: PK 0 + 360 del tronc principal.  
- Intersecció 2: PK 1 + 640 del tronc principal.  
- Ramal d'eixida: PK 0 + 600 del tronc principal.  
El pendent màxim adoptat en el tronc és del 6,98%, un valor superior al pendent màxim i inferior al pendent excepcional. La justificació de l'ús d'aquests valors menys restrictius queda justificada en l'adaptació de la rasant projectada al terreny.   
L'eix principal disposa d'una secció transversal de dos carrils de 3,5 m d'amplària, amb vorera d'1,5 m. La secció transversal no disposa de bermes, i es justifica per la velocitat de projecte, la intensitat mitjana diària i les condicions de terreny.  
Sota l'eix principal s'assolirà una esplanada E2 que estarà formada per 55 cm de grossària de sòl seleccionat, atés que el sòl està classificat com a sòl adequat. Per al ferm es disposa de la secció tipus:  
  
- Capa de rodament: 6 cm de S-20  
- Capa intermèdia: 9 cm de G-20  
- Base granular: 44 cm de llast artificial  
2. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental i el projecte no tenen un estudi d'alternatives adequat en el qual s'avaluen per separat cada una de les alternatives. No obstant això, sí que s'adjunta una descripció i informació gràfica de les alternatives estudiades:   
Alternativa 0: equival a no realitzar l'actuació.  
Alternativa 1: consisteix en l'eixamplament i millora del camí actual que, si bé minimitza les afeccions i les expropiacions, no reuneix les condicions tècniques necessàries sota el punt de vista del traçat, cosa que comporta un problema important per a la seguretat viària.  
Alternativa 2: el desenvolupament de la variant s'ha realitzat aprofitant el traçat actual dels camins i vies que hi ha: carretera CV-353 (d'Alpuente a Baldovar), i camí rural, fins a l'encreuament amb la CV-345, al tram entre Alpuente i La Yesa. Disposa d'un tram de nova planta.  
  
La justificació de la solució triada es realitza tenint en compte aspectes com ara seguretat viària, cost econòmic de construcció i explotació, efecte ambiental, ocupació d'espai, afecció al trànsit durant les obres, afecció al sòl urbà o urbanitzable. La solució triada és l'alternativa 2.   
  
Pel que fa al traçat en alçat de la variant, s'indica que s'han estudiat diverses solucions a fi de reduir al màxim el moviment de terres, tant pel que fa a terraplens com, especialment, als desmunts.  
  
El traçat de nova planta ha considerat el planejament urbanístic previst en l'instrument urbanístic, que està sent redactat, i la normativa sectorial. Per això, l'inici de la via se situa al nord de la població, per a preservar la reserva de sòl urbanitzable.   
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 20 de novembre de 2006 la Diputació de València va remetre el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la variant d'Alpuente a la CV-345 de Casinos a Titaguas per Villar del Arzobispo.  
L'estudi d'impacte ambiental, com també el projecte, va ser sotmés a informació pública per un termini de 30 dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 193, de data 15 d'agost de 2006, segons el certificat emés pel diputat delegat d'Infraestructures i Medi Ambient.   
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació, el contingut de la qual pot resumir-se en els epígrafs següents:  
- El traçat entre el PK 0 + 000 i el PK 0 + 600 és de nou disseny i no aprofita cap camí rural ja existent; està traçat en sòl no urbanitzable amb protecció contra abocaments, i actualment està destinat a cultiu de cereal i granges d'explotació. El traçat divideix diverses propietats per la meitat, cosa que impossibilita l'explotació, afecta la grandària de les finques i impedeix el pas de la maquinària de cultiu i del bestiar.   
- Afecció de la glorieta 1 a la conducció d'aigua procedent de la Fuente Nueva i destinació a la zona de la Purísima i al depòsit d'aigua potable de l'aldea de Las Heras i la seua font.   
- Proposta de modificació de traçat, fent-lo coincidir amb el tram antic de la carretera.  
- Proposta de modificació de traçat, fent-lo coincidir amb un camí rural existent.  
- La modificació del traçat significa una minoració important de les conseqüències negatives.   
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
  
El projecte de variant d'Alpuente a la CV-345 disposa de dos informes sectorials de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. En el primer d'aquests s'allisten les espècies prioritàries i les espècies faunístiques i botàniques afectables. El segon, ha sigut redactat per la Secció Forestal, en el qual es menciona la possible afecció a la forest d'utilitat pública número 40, Cerro de la Ceja de los Arcos, i a la número 41, Las Lomas, ambdues propietat de l'Ajuntament d'Alpuente.   
  
Afeccions legals  
1. Camins ramaders: al terme municipal d'Alpuente trobem el camí ramader anomenat assegador d'Alpuente, però aquest no està afectat pel projecte.   
2. Forests d'utilitat pública: la zona d'actuació limita, sense afectar, amb les forests d'utilitat pública número 40, Cerro de la Ceja de Arcos, i 41, Las Lomas, ambdues propietat de l'Ajuntament d'Alpuente.   
3. Patrimoni: d'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes han d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
  
  
Consideracions ambientals  
- Geomorfologia, geologia i edafologia  
Els materials aflorants comprenen edats que van des del triàsic fins al quaternari, amb gran representativitat del juràssic i del cretaci.   
  
A tota la zona d'actuació el sòl és de tipus inceptisòl. Es tracta de sòls incipients, poc desenvolupats. La capacitat agrològica de la zona on es desenvolupen les obres posseeix uns valors entre moderat i baix. Les zones en què la capacitat agrològica és moderada, presenten com a limitació major el pendent i com a limitació menor el sòl pedregós.   
  
- Clima  
Per a la descripció de la precipitació s'ha pres com a referència l'observatori publiomètric de Titaguas. Es tracta d'un clima mediterrani, amb els màxims valors de precipitació centrats durant els mesos de primavera i tardor.   
Per a la descripció de la temperatura s'ha pres com a referència l'estació meteorològica de Sinarcas. Es tracta d'unes condicions climàtiques prou favorables, en les quals quasi el 30% dels dies de l'any la temperatura màxima supera els 25ºC, amb un valor mitjà anual de 13,2ºC.   
- Risc d'erosió  
L'erosió actual és entre molt baixa i moderada.   
- Hidrologia  
No discorre per la zona cap llit natural, per la qual cosa la zona objecte d'anàlisi no presenta risc d'inundació. L'estudi d'impacte ambiental identifica 19 conques o subconques, sense que cap d'aquestes comporte un tàlveg important. Els elements que formen el sistema de drenatge longitudinal són cunetes de plataforma, cunetes de guarda, passos salvacunetes, vores als marges de la plataforma i baixants. Per a permetre el drenatge transversal de l'actuació s'ha disposat d'un conjunt de xicotetes obres de fàbrica, situades als punts baixos del terreny i en aquelles zones en què és necessari evacuar els cabals recollits pels elements del drenatge longitudinal.   
L'actuació afecta part de la unitat hidrogeològica d'Alpuente, de 1.098,57 km² de superfície total, encara que la vulnerabilitat és baixa.  
- Vegetació  
La zona d'actuació presenta com a sèrie de vegetació potencial la mesomediterrània castellanoaragonesa seca basòfila de l'alzina (Quercus rotundifolia). Bupeuro rigidi - Querceto rotundifoliae sigmetum. El carrascar o alzinar, que representa l'etapa madura de la sèrie, porta un determinat nombre d'arbustos escleròfils al sotabosc (Quercus coccifera, Rahmnus alaternus var. parvifolia, Rhamnus lycioides ssp. lycioides, etc.) que després de la total o parcial desaparició o destrucció de l'alzina n'augmenten la biomassa i resten com a etapa de garriga.  
La zona d'actuació travessa terres de cultiu de secà: vinya, ametler i cereal. La vegetació arbustiva està composta per romer (Rosmarinus officinalis) i argilaga (Ulex parviflorus) principalment a la vora de formacions arbustives de savines (Juniperus thurifera) i alguns exemplars de carrasca (Quercus rotundifolia) i pi blanc (Pinus halepensis).   
  
Entre les espècies de flora afectades cal destacar la Reseda barrelieri, Scabiosa turolensis, Reseda undata undata, Biscutella valentina i Globulària vulgaris valentina. Les tres primeres estan considerades endemismes, encara que no estan considerades com a rares ni endèmiques i no tenen cap protecció específica.   
- Espais protegits  
Les obres limiten amb les forests d'utilitat pública número 40, Cerro de la Ceja de Arcos, i número 41, Las Lomas, ambdues propietat d'Ajuntament d'Alpuente. Es tracta d'una xicoteta afecció puntual en dos punts, PK 1 + 300 i PK 1 + 500.   
- Fauna  
En l'àmbit afectat per la infraestructura es troben espècies classificades com d'interés especial pel Reial Decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg nacional d'espècies amenaçades i com a protegides i tutelades, pel Decret 3/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada.   
- Paisatge  
La zona d'actuació travessa un entorn natural en el qual es combinen zones dedicades al cultiu de vinya, ametler i cereal amb zones forestals en què predomina la vegetació arbustiva composta per romer i argilaga principalment juntament amb formacions arbustives de savines i alguns exemplars de carrasca.  
La combinació de camps de cultiu i sòl forestal constitueix un tapís heterogeni que dota de qualitat el paisatge.   
- Patrimoni cultural  
Pel que fa a patrimoni arquitectònic, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat, encara que cal destacar la proximitat del bé d'interés cultural de l'aqüeducte de Los Arcos. Des de la consideració del patrimoni etnològic hi ha diversos elements pròxims al traçat. Pel que fa al patrimoni paleontològic, es comprova l'existència de 12 jaciments al terme municipal d'Alpuente, alguns d'aquests no molt distants a l'àrea d'intervenció. Respecte de l'arqueologia, no s'hi han localitzat restes.   
  
- Medi socioeconòmic  
L'actuació es localitza al terme municipal d'Alpuente, que pertany a la comarca dels Serrans, a la província de València. La comunicació amb la capital de província és a través de carreteres comarcals.  
  
El descens de la població d'Alpuente ha sigut progressiu. La principal font de riquesa d'Alpuente és el sector agrícola. En els últims anys s'està potenciant el sector serveis per l'auge del turisme.  
- Riscos  
El risc de lliscament i despreniment és inexistent. El risc d'erosió actual és entre molt baix i moderat. El risc potencial d'incendi és alt.  
  
- Nivells acústics  
S'ha estimat el nivell acústic en la fase d'explotació. Amb aquest fi s'ha considerat una velocitat mitjana de 70 km/h per al dia i de 50 km/h per a la nit. L'amplària de la carretera és de 10 m i s'ha calculat per a un angle de visió de 360º. S'ha utilitzat l'equació empírica publicada en la reducció del soroll a l'entorn de les carreteres.   
  
La distància mitjana de la carretera al nucli urbà d'Alpuente s'estableix en 270 m, i al municipi de Baldovar en 178 m. S'han estimat els nivells acústics per a distints anys vista, de dia i de nit, en ambdós municipis. Els valors teòrics poden considerar-se admissibles en aquesta fase de projecte, d'acord amb el que estableix el títol III, regulació del soroll produït per infraestructures de transport, del Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
  
- Planejament urbanístic  
Segons el planejament vigent al terme municipal d'Alpuente, els terrenys pels quals discorre el nou traçat es qualifiquen com a:  
- Sòl no urbanitzable de protecció enfront d'abocaments  
Del PK 0 + 000 al PK 0 + 370  
Del PK 2 + 190 al PK 2 + 506  
- Sòl no urbanitzable ordinari  
Del PK 0 + 370 al PK 0 + 2 + 190  
El sòl de protecció contra abocaments constitueix el sòl no urbanitzable protegit que inclou regadius actuals, terrenys estimats amb aqüífers i en general tots aquells que per la permeabilitat o fragilitat són vulnerables al lliscament i a la contaminació. S'hi prohibeix l'abocament d'aigües residuals sense depuració prèvia i de materials contaminants. Contrastada la cartografia de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la vulnerabilitat d'aqüífers és baixa i l'accessibilitat als aqüífers és mitjana.   
En l'actualitat, es redacta el Pla General d'Ordenació Urbana Municipal, i es classifica l'àrea que ocupa la carretera com a sòl no urbanitzable de protecció de carreteres.   
- Reposició de serveis  
Les obres projectades fan necessari preveure:  
- La reposició de serveis afectats   
- La reposició de nombrosos trams de murs de maçoneria que delimiten els bancals actuals.  
- La demolició o desmuntatge d'elements diversos (obres de drenatge que hi ha, senyals)  
- La dotació d'accessos a les parcel·les afectades per l'actuació, com també la reposició de les connexions amb els camins rurals que hi ha.  
Els serveis afectats són:   
Línia aèria de mitjana tensió: les solucions adoptades consisteixen a elevar la línia, o en el cas d'una possible interferència dels suports amb la calçada o el terraplé, la reculada d'aquesta, però sempre seguint un traçat paral·lel o coincident amb l'actual.  
Línia telefònica aèria: es produeixen interseccions en les glorietes 1 i 2. En ambdós casos s'ha optat pel soterrament de la línia fins a la connexió amb la línia aèria.   
Aigua potable: es produeix intersecció en dues ocasions amb una canonada de fibrociment. Serà substituït per canonada de PEAD. S'han de col·locar les arquetes corresponents de connexió amb la xarxa que hi ha, i abans i després de l'encreuament amb el traçat.  
Elements de senyalització: s'ha detectat la presència de tres senyals que serà necessari desmuntar abans de l'inici de les obres.  
Xicotetes obres de fàbrica que hi ha i que s'han de demolir: s'han de demolir les obres de fàbrica que hi ha que no siguen útils per al drenatge de l'actuació i la restitució de l'escorriment natural de les conques interceptades.  
Murs de contenció de bancals: en el cas dels encreuaments de murs no se'n realitza la reposició. Se'n realitzarà la reposició mitjançant murs de maçoneria de les mateixes característiques i dimensions que els afectats i reculats 1,50 metres respecte del cap de desmunt o vora de terraplé.  
Reposició d'accessos: el criteri seguit ha sigut que les parcel·les els accessos de les quals resulten afectats per l'actuació siguen dotades d'accessos nous, sempre que no hi haja actualment accessos alternatius.  
- Moviments de terres  
El volum de desbrossament es xifra en 58.580 m²; les excavacions en 63.715 m³, i els rebliments i terraplens en 64.450 m³.  
- Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància. L'estudi d'impacte ambiental distingeix entre pertorbacions durant la fase de construcció i la d'explotació.   
  
Es destaca:   
- En la fase de construcció, el moviment de terres eliminarà les espècies vegetals i la capa de terra fèrtil.   
- En la fase d'explotació, l'estimació de soroll realitzada i la consideració que en l'actualitat la circulació de vehicles és pel nucli urbà, es considera un impacte compatible.   
- No s'ha analitzat la influència de l'explotació en la contaminació atmosfèrica. No obstant això, durant la fase de construcció, sí que s'hi han establit mesures correctores per a reduir els efectes produïts pel moviment de maquinària pesant.  
- Així mateix, es destaca l'impacte que el parc de maquinària i vehicles pot produir sobre les aigües superficials i subterrànies, a causa de vessaments i abocaments d'olis, lubricants i combustibles al sòl.   
  
  
Consideracions sobre les mesures correctores i protectores  
Es detalla a continuació aquelles mesures correctores que per la seua importància o originalitat cal destacar. Així doncs, es constata:  
- Tots els materials que transporten materials pulverulents han d'anar coberts amb lones.  
- S'han de seleccionar els procediments constructius i les màquines tenint en compte el nivell de soroll emés, per exemple, fent ús de compressors insonoritzats, com també martells pneumàtics o hidràulics i màquines modernes que complisquen les especificacions actuals europees que limiten el nivell sonor.  
- S'han de recollir les aigües residuals de les oficines, de les obres annexes i les procedents d'operacions de neteja i manteniment per a la posterior depuració a l'obra o el transport a una zona de tractament, i habilitar, si cal, zones per a l'emmagatzemament temporal d'aquestes.   
  
- Les zones d'abassegament de residus han d'estar tancades amb murs de fàbrica de rajola o de blocs de formigó de manera que en cas de produir-se ruptures o vessaments el tancament actue com a element de contenció.   
- En el cas de ser necessària la neteja de les màquines en la mateixa obra, aquesta s'ha de realitzar en zones que permeta la recollida i el transport de les aigües generades a una bassa de decantació, amb un equip corrector de pH.  
- S'ha de minimitzar la superfície afectada mitjançant senyalització i jalonament amb banda plàstica de la zona d'ocupació estricta de les obres i dels elements auxiliars.   
- Evitar abocaments del talús de la carretera sobre la font de Cañadilla II.  
- La restauració paisatgística s'ha de dur a terme mitjançant la hidrosembra als terraplens, a les zones situades entre l'antiga carretera i la futura, i a les rotondes. Es procedeix amb una base per a jardí composta de terra vegetal seleccionada i un 30% de substrat artificial que es presenta en forma d'escuma ecològica. Les noves plantacions es componen bàsicament d'arbratge (Quercus faginea, Juniperus thurifera), plantes de port rèptil (Zoysia tenuifolia, Carex testacia, Nassella tenuisima, Brachypodium retusum) i entapissants adaptades a les característiques de l'entorn. Les labors de manteniment consten de les actuacions següents: millora del terreny, fertilització, tractaments fitosanitaris, podes, fitacions, segues i desbrossaments, neteja i revegetacions. El reg únicament serà en cas d'època de sequera, a càrrec de l'empresa de manteniment.  
- Malgrat la varietat de les espècies, no s'han projectat infraestructures de pas de fauna que en permeta la permeabilitat.  
- Pel que fa al patrimoni arquitectònic, atesa la proximitat del bé d'interés cultural de l'aqüeducte de Los Arcos, es considera convenient incorporar i ampliar les mesures correctores que permeten identificar, abalisar, assenyalar i protegir l'aqüeducte. Des de la consideració del patrimoni etnològic es recullen mesures protectores, entre les quals està l'abalisament, evitar els abocaments i el desmunt de murs de pedra per a la reposició posterior. Pel que fa al patrimoni paleontològic, el moviment de terres associat al projecte implica la possibilitat que afecte nivells sedimentaris d'interés, per la qual cosa es considera necessari prendre determinades cauteles durant la fase d'execució. Per això, durant les obres cal realitzar un seguiment paleontològic. Així mateix, s'ha de fer un seguiment arqueològic durant les labors de desbrossament. L'autorització de tots els seguiments correspon a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
S'estableix que l'explotador de la carretera ha de presentar puntualment davant de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, cada tres mesos, els informes tècnics ambientals en els quals s'informe del desenvolupament i avanç de l'activitat.  
Si succeeix alguna circumstància extraordinària que altere el medi físic o biològic, s'haurà de comunicar verbalment i redactar un informe extraordinari en què es recullen les característiques de l'afecció.   
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
  
L'article 16.2.m, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de variant d'Alpuente a la CV-345, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Pel fet que la variant discorre entre dos forests d'utilitat pública, s'ha de prestar especial atenció a la contaminació lumínica. Per això, cal emprar làmpades de vapor d'alta o baixa pressió i de mínima emissió de flux lluminós, que han de ser compatibles amb les exigències funcionals i paisatgístiques. El programa de manteniment de les instal·lacions i dels aparells d'il·luminació ha de preveure la periodicitat de la neteja dels equips, el control de l'enfocament dels llums, la verificació dels accessoris i els temporitzadors que regulen el flux lluminós i l'horari d'il·luminació, a més del funcionament correcte d'aquest.   
2. La Diputació de València ha de resoldre amb la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge l'ocupació dels béns de domini públic de forest d'utilitat pública.   
3. S'ha de dotar la infraestructura de permeabilitat faunística. Amb aquest fi s'ha de permetre el pas de fauna a través de la via almenys en dos punts: el primer, entre el PK 400 i 600, i el segon, entre el PK 1.600 i 2.100. Es pot optar per un pas específic per a la fauna o per un drenatge adaptat per a animals. En ambdós casos les dimensions han de ser com a mínim 2 x 2 m (alt per ample). S'han de construir en perpendicular a la infraestructura. Atés el règim de precipitacions del clima mediterrani, l'adaptació de drenatges és una pràctica adequada. Amb aquest fi s'han d'utilitzar materials adequats, construir banquetes laterals que es mantinguen seques per a evitar la inundació completa de l'estructura i condicionar adequadament els accessos.   
4. S'ha de realitzar un estudi acústic de l'entorn del traçat una vegada que s'execute, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica. S'ha d'incloure cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isòfones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, i establir-se, en conseqüència i si és procedent, les mesures correctores oportunes. En aquest sentit, s'estableix que sempre han de ser preferibles els dics de terra vegetats a les pantalles rígides (absorbents o reflectors). S'ha de pressupostar la campanya acústica que es duga a terme durant la fase d'explotació.  
5. Si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, s'hauran de paralitzar les obres de l'entorn, i s'ha d'informar d'això i de manera immediata a la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a València, i encarregar, per part del promotor, a personal especialitzat, la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar-ne l'interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar-ne l'afecció.  
6. Conforme a l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià:  
- Han d'ampliar-se les mesures correctores proposades i identificar, senyalitzar i abalisar l'aqüeducte de Los Arcos.  
- Des de la consideració del patrimoni etnològic es recullen mesures protectores, entre aquestes l'abalisament, evitar els abocaments i desmuntar els murs de pedra per a la posterior reposició.  
- S'han de realitzar seguiments paleontològics i arqueològics durant la fase de construcció que han de ser autoritzats per la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.   
7. Els materials que siguen necessaris per a l'execució del projecte s'han d'obtenir de préstecs o pedreres que hi ha i legalment autoritzades, amb independència de la inclusió o exclusió d'aquestes de l'annex 14, estudi de jaciments i pedreres. En cas de noves obertures, s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
8. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades. Si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si es tracta de residus inerts adequats, els abocadors queden exempts del procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, s'ha d'obtenir una autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la conselleria competent en medi ambient.   
9. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també els condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 30 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6601, del 05-09-2011 (2011/9098)

RESOLUCIÓN de 18 de julio de 2011, del director general de Evaluación Ambiental y Territorial, por el que se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Benifaió, Vall d'Alba y Alpuente.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6601

Fecha DOGV
:   05-09-2011

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2011/9098

CVE


Fecha del documento
:   18-07-2011

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Benifaió](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de julio de 2011, del director general de Evaluación Ambiental y Territorial, por el que se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Benifaió, Vall d'Alba y Alpuente. [2011/9098]  
De conformidad con el artículo 28 de Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez trascurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. Por tanto, resuelvo,  
  
Artículo único   
Publicar en el Diari oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes; 208/07 Benifaió, 254/07 Vall d'Alba, 386/06 Alpuente.  
  
Valencia, 18 de julio de 2011.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 208-2007-AIA  
Título: subestación transformadora 132/20 kV, ST Benifaió  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.   
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía  
Localización: Benifaió (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
El proyecto tiene por objeto la instalación de una subestación transformadora (ST) de 132/20 kV denominada ST Benifaió, en el término municipal de Benifaió (Valencia). La parcela se ubica en el paraje La Paridera, parcela 84, polígono 12. Las coordenadas geográficas del perímetro de la parcela ocupada son (720948,743; 4351245,710) (720959,812; 4351185,122) (720921,753; 4351188,785) (720926,754; 4351140,962) (720845,600; 4351125,421) (720833,234; 4351237,927), con una superficie de 10.800 m².   
La zona se alimenta en la actualidad a través de la red de 20 kV (ya saturada) desde ST Silla y ST Alcira. Los desarrollos urbanísticos previstos en Benifaió y su entorno, y la necesidad de evacuar la generada en las instalaciones de cogeneración de la empresa Roquette Laisa España, SA (conectada en barras de la STR Almussafes, en tanto se habilita la evacuación en 132 kV), justifican la instalación de la ST Benifaió. Una vez ejecutada, la ST Benifaió se conectará en 132 kV con ST Picassent y ST Alzira (la línea Alzira-Almussafes, que sobrevuela la parcela).  
  
En la misma parcela, se reserva el extremo este para ubicar las instalaciones de transformación 20/132 kV que permitirán evacuar en 132 kV la energía generada por la empresa Roquette Laisa España, SA (serán titularidad de la citada empresa).  
La ST Benifaió constará de las siguientes instalaciones:  
- Un sistema eléctrico de 132 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y 10 posiciones correspondientes a 2 de línea, 5 de transformador, una de enlace de barras y dos posiciones de reserva.  
- Un sistema eléctrico de 20 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6, conformado por 3 módulos de celdas con un total de 39 posiciones de las que 24 serán salidas de línea, 3 de transformador, 2 de servicios auxiliares, 2 de medida, 2 de unión, 2 de enlace de barras, 1 de partición y 3 de batería de condensadores. Este sistema se completa con la dotación de 3 baterías de condensadores (BC).  
- Una transformación dotada con 3 transformadores de potencia de relación 132/20 kV 40 MVA cada uno y, con sus correspondientes reactancias trifásicas limitadoras de puesta a tierra. Para la alimentación de los equipos y servicios propios de estas instalaciones quedarán instalados 2 transformadores de servicios auxiliares (TSA) de relación 20 kV/0,380-0,220 kV y 250 KVA de potencia cada uno.  
- Un edificio prefabricado en el se ubicarán las celdas de 132 kV y 20 kV, transformadores de servicios auxiliares y los equipos de control, protección, comunicación, alimentación en BT, etc., necesarios para el correcto funcionamiento de las instalaciones descritas.  
La ST será un edificio de diseño interior, es decir, todo el equipamiento eléctrico queda en el interior del edificio. La tecnología aplicada se denomina GIS (Gas Insulated System), lo que asegura la máxima fiabilidad y calidad del servicio eléctrico, con la mínima afección de superficie e impacto visual.   
La obra civil necesaria para la instalación es:  
- Explanación del terreno: desbroce y retirada de tierra vegetal, relleno compactado hasta la cota necesaria. La parcela está abancalada, con un desnivel de unos 80 cm entre las dos zonas.  
- Cerramiento de la parcela con malla metálica de altura aproximada de 2,80 m.  
- Construcción de acceso y viales interiores: acceso de 5 m desde el camino asfaltado Hort del Prefaci (linde norte) hasta cada instalación y viales interiores perimetrales de 1 y 2 m de ancho.  
- Abastecimiento de agua, drenaje y saneamiento.  
- Construcción de 2 edificios con varias dependencias para albergar las celdas, de 382 m² (propiedad de Iberdrola D.E. SA.U.) y 45 m² (propiedad de R. Laisa España SA.).  
- Construcción de las bancadas para los transformadores y el sistema solidario de recogida de aceite, de las cimentaciones y las canalizaciones eléctricas exteriores (zanjas, arquetas y tubos).  
Se indica que se dispondrá de depósitos enterrados de agua que se llenarán periódicamente para las instalaciones de aseo. La parcela dispondrá de una red de drenantes para aguas pluviales.   
  
Consideraciones ambientales  
La subestación transformadora ST Benifaió está prevista en una parcela de suelo no urbanizable común (según el planeamiento municipal) ocupada en la actualidad por cultivo de cítricos, el cual predomina asimismo en el entorno. En la zona se ubican otras infraestructuras, como la línea de alta velocidad, una depuradora, el ferrocarril y diversos viales. Se trata de una zona próxima al núcleo urbano y a los centros de consumo.  
El camino Hort del Prefaci, linde norte de la parcela, forma parte de la vía pecuaria colada de la Paridera. Según informe de la Dirección Territorial de Valencia, la instalación y sus cerramientos no pueden afectar este dominio público. La zona, pese a estar alejada del Parque Natural de la Albufera, está incluida en el Plan de Ordenación de Recursos Naturales de la Cuenca de la Albufera, el cual incide en la protección de las vías pecuarias y de los cauces, así como la necesidad de incluir en la solicitud administrativa de vertido (en su caso) un estudio hidrogeológico para determinar la posible afección de las aguas subterráneas.   
Con respecto al patrimonio arqueológico y etnológico y paleontológico del proyecto, se han obtenido sendos informes de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en los que se indica que no se prevé afección sobre el mismo.  
Con respecto al inventario ambiental, cabe destacar:  
- La morfología del terreno es y suave y uniforme, prácticamente llana. No obstante, la parcela está abancalada con un desnivel de unos 80 cm.  
- Los lindes sur, este y oeste están recorridos por acequias de riego. No hay peligro de inundación de la parcela.  
- Entre la vegetación actual de la zona, no destacan especies de especial protección. Predominan los cultivos de cítricos.  
- La fauna se considera de valor medio-bajo, por tratarse de especies adaptadas a la antropización de la zona.  
- Se valora el paisaje como de calidad, fragilidad y accesibilidad visual media-baja.  
En el estudio de impacto ambiental se considera que las siguientes acciones pueden generar impactos ambientales:  
- Durante la fase de construcción, el transporte y acopio de materiales, el acondicionamiento de los accesos y preparación del terreno, y el montaje de las instalaciones y tendido de las canalizaciones eléctricas, acondicionamiento final de superficies y generación de residuos de obra y montaje.  
- Durante la fase de funcionamiento, la ocupación del espacio, los procesos de transformación de electricidad y posible generación de residuos de operación.  
Debido a las medidas de protección y seguridad para prevenir accidentes que la instalación debe cumplir, en general los impactos han sido considerados como no significativos.   
No obstante, las principales afecciones previstas:  
- Las acciones a llevar a cabo para la construcción de la ST repercutirán en la alteración de la morfología del relieve y de las características del suelo, así como la emisión de polvo y gases. La eliminación de suelo puede llevar asociada la eliminación de invertebrados y micromamíferos. En todos los casos, se consideran de magnitud baja y no significativos.  
- No se considera significativo el ruido generado durante la construcción de la instalación. El funcionamiento de los transformadores generará un leve incremento del nivel sonoro de fondo. Para minimizar esta afección, la empresa adquiere equipos con un nivel de ruido máximo de 60 dB(A), y exige el cumplimiento de la norma UNE-EN 60551. Estas medidas, unidos a la distancia al linde de la parcela, permite estimar el cumplimiento de los límites establecidos.  
- En la instalación se utiliza SF6 (hexafluoruro de azufre) como dieléctrico. Se trata de un gas sintético e inerte con escasa probabilidad de generar productos de descomposición. Su uso permite reducir la dimensión de la instalación y con ello, aumenta su integración en el entorno. Se dispone en cualquier caso de sistema de detección de eventuales fugas.  
- El aceite mineral que se emplea en los transformadores de potencia (por sus características dieléctricas y refrigerantes) es analizado periódicamente y tiene una vida muy larga. Se halla confinado en una cuba hermética, conectada con un depósito de recogida estanco. Se dispone también de sistema de detección de fugas.  
- Entre los residuos generados se contempla el citado aceite al finalizar su vida útil. Se entregará a gestor autorizado para su valorización o eliminación.  
- Se ha realizado un estudio de las radiaciones electromagnéticas de la instalación. Se predice el cumplimiento de los niveles límite recomendados.   
  
Otras medidas preventivas y correctoras adoptadas:  
- Durante la construcción de la instalación: vigilancia de las obras, evitar afección al suelo y a terrenos vecinos, evitar levantamiento de polvo, mantenimiento de maquinaria y recogida de residuos. En el caso que aparezcan restos históricos, arqueológicos o paleontológicos durante el desarrollo de las obras, se suspenderán los trabajos, se delimitará el perímetro de afección del hallazgo y se notificará inmediatamente a la Conselleria de Cultura.  
- Se realizará una limpieza general al finalizar la obra.  
- Se ha retranqueado el cerramiento de la parcela 8 m, para evitar la afección sobre la vía pecuaria citada. Se permitirá el tránsito por la misma durante las obras.  
- Se indica que las aguas residuales de los aseos se depurarán mediante pozos clarificadores y filtros biológicos prefabricados y se desaguará al terreno mediante pozos drenantes.   
Respecto al destino de las aguas residuales de los aseos, dado que no se aporta autorización del organismo de cuenca competente y no se ha evaluado la afección sobre las aguas subterráneas de esta solución, puesto que la instalación se encuentra incluida en el ámbito del PORN de la cuenca de la Albufera, no se considera una solución admisible.  
Entre las actuaciones propuestas en el programa de vigilancia ambiental se indican:  
- Se comprobará que la afección de terrenos es la estrictamente necesaria.  
- Se comprobará que el parque de maquinaria, almacén de aceites y combustibles, lavado y puesta a punto de maquinaria se localizan en los lugares autorizados.  
- Se vigilará que no se acopien sustancias peligrosas cerca de las acequias y corrientes de agua.   
- Se controlará que los residuos o cualquier otro material sobrante de la obra son gestionados según la normativa aplicable.   
- Se controlará que los aceites de los transformadores son gestionados convenientemente.  
- Se vigilará la aparición de restos paleontológicos o arqueológicos, adoptándose en su caso las medidas indicadas en párrafos anteriores.  
  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 5 de octubre de 2007, tuvo entrada en los Servicios Centrales de esta Conselleria oficio del director Territorial de Medio Ambiente de Valencia, por el que se da traslado de la solicitud del Servicio Territorial de Energía de Valencia, para la evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Anteproyecto (edición A) de la subestación transformadora ST Benifaió de 132/20 kV.  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis del estudio de impacto ambiental, en formato papel y electrónico.  
Con fecha 29 de octubre de 2007, el promotor del proyecto remitió anexo al estudio de impacto ambiental, en el que se recogen las indicaciones realizadas por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Solicitado informe acerca de la afección sobre vías pecuarias a la unidad competente del Servicio Territorial en fecha 20 de febrero de 2008, se ha recibido respuesta en fecha 27 de marzo de 2008, cuyo contenido se ha considerado en la presente resolución.  
Con fecha 25 de marzo de 2008, se ha recibido escrito del Servicio Territorial de Energía mediante el que se comunica que el expediente fue sometido a información pública (DOCV 29.05.2007) sin que se recibieran alegaciones al mismo.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto subestación transformadora se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar favorable a los solos efectos ambientales, el proyecto de subestación transformadora denominada ST Benifaió, promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, en el paraje La Paridera, parcela 84, polígono 12 (coordenadas geográficas del perímetro de la parcela ocupada son (720948,743; 4351245,710) (720959,812; 4351185,122) (720921,753; 4351188,785) (720926,754; 4351140,962) (720845,600; 4351125,421) (720833,234; 4351237,927)) previsto en el proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente. Esta resolución no ampara las instalaciones previstas por Roquette Laisa España, SA, puesto que dicho proyecto no se encuentra recogido en el expediente evaluado ambientalmente.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales, se establece:  
1. En caso de utilizarse residuos inertes procedentes de actividades de construcción o demolición, para el nivelado de la parcela, deberá estarse a lo establecido en el Real Decreto 205/2008, de 1 de febrero.  
2. Se prohíbe el vertido de aguas residuales al terreno mediante pozos drenantes, por estar la instalación ubicada en la cuenca de la Albufera y en parcela incluida en el PORN. Se deberá gestionar el agua residual a través de gestor autorizado.  
3. Se debe disponer asimismo de permiso de vertido de las aguas pluviales.  
4. No debe utilizarse alambre de espino en el remate del cerramiento.  
5. Debe evitarse la alteración de los canales de riego circundantes, devolviéndose a su estado actual a la finalización de la obra.  
6. Tal y como indica el informe elaborado por la Sección Forestal de la Dirección Territorial de esta Conselleria, «la actuación propuesta (...), incluidos los vallados de cerramiento, deberán realizarse fuera de los límites de la vía pecuaria, respetando totalmente su anchura legal» (15 m). Asimismo, «durante la realización de las obras que sean necesarias, y con posterioridad a las mismas, se deberá garantizar el tránsito ganadero y los usos compatibles y complementarios previstos por la ley».  
7. Con respecto a las emisiones de campos electromagnéticos derivadas del funcionamiento de la ST se estará a lo dispuesto por la Dirección General de Salud Pública, órgano competente en la vigilancia sanitaria de la contaminación electromagnética, de acuerdo con la Ley 4/2005, de 17 junio. En todo caso, éstas se mantendrán por debajo de los límites establecidos por la Recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de 12 de julio de 1999 (1999/519/CE), fijados en 5 kV/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético.   
8. Se dispondrá del informe definitivo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
9. A la puesta en marcha de la subestación transformadora, se procederá a medir los niveles sonoros generados al objeto de verificar el cumplimiento de las condiciones establecidas en la legislación vigente, incorporándose los resultados al programa de vigilancia ambiental.  
10. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
11. De acuerdo con el artículo 4 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 28 de marzo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 254/2007-AIA  
Título: Centro de Transferencia de Residuos Tóxicos y Peligrosos del Mediterráneo, SA. Proyecto básico de autorización ambiental integrada.  
Actividad: gestión de residuos peligrosos y no peligrosos.  
Promotor: Centro de Transferencia de Residuos Tóxicos y Peligrosos del Mediterráneo, SA.  
Localización: Polígono industrial Caseta Blanca, manzana 6, parcela 2. Término municipal de Vall d'Alba (Castellón).  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
  
Descripción del proyecto  
La empresa Centro de Transferencia de Residuos Tóxicos y Peligrosos del Mediterráneo, SA, dispone de diversas autorizaciones como gestor de residuos desde el año 2000. En la actualidad, ha solicitado la autorización ambiental integrada de las instalaciones existentes y de diversas ampliaciones. Se ubica en el polígono industrial Caseta Blanca de Vall d'Alba.  
La parcela tiene una superficie de 13.005 m². En la misma existen varias edificaciones: edificación 1, con 2.024 m² en planta baja (PB) y 232 m² en 1ª planta (P1); edificación 2, con 232 m² en PB y en PB; edificación 3 de 760 m² en PB; edificación 4 de 1.361 m² en PB; caseta de transformador y caseta de compresor de 33 m² en PB. Los procesos que se realizan fuera de las edificaciones abarcan una superficie de 3.872 m².  
En la instalación se desarrollarán diversos tratamientos o procesos de gestión de residuos, los cuales se definen de forma esquemática a continuación (situación prevista tras ampliación):  
A. Planta de reciclaje de plástico. Se reciben tanto residuos plásticos provenientes de plantas de clasificación de envases como materiales con defectos de fabricación, recortes, rechazos y excedentes de empresas del sector. Se procede a la clasificación, separación y limpieza manual y se trituran mediante molienda mecánica. A continuación se realiza un lavado en húmedo (se contempla instalar, en un futuro, un sistema de lavado seco) y se derrite, homogeneiza la masa, limpia mediante filtrado y se extrusiona la masa en forma de espagueti. Una vez enfriado, se corta en trocitos (pellets) y se envasa y paletiza. El producto que no cumple los estándares del comprador, se reintroduce en la fase de fusión. La capacidad productiva es de 600 kg por hora y anualmente, 2.692 t aproximadamente.  
B. Planta de depuración de aguas residuales. A la misma llegan las aguas residuales de la planta de reciclaje de plásticos (A), del lavado de big-bags (E), limpieza de partículas metálicas (G) y planta de recuperación de soluciones acuosas y lodos de industria cerámica (D). Para minimizar el consumo de agua de la planta, se adecuan las características físico-químicas de los vertidos para su reutilización o en caso de necesidad, verter el agua depurada a colector. Las operaciones de depuración comienzan con la eliminación de aceites y flotantes con un filtro de coalescencia y tras su almacenamiento en una cuba, se retiran al proceso G. A continuación se realiza un pretratamiento físico-químico mediante un depósito de homogeneización, un equipo de coagulación-floculación, un módulo de flotación y filtro de arena. Los lodos procedentes de la etapa de flotación son recogidos para su acondicionamiento mediante adición de hidróxido cálcico y posterior filtrado en filtro prensa. El lodo resultante (con menor grado de humedad) se entrega a gestos autorizado y el agua clarificada se envía de nuevo al depósito de homogeneización.  
C. Planta de recuperación de sólidos inorgánicos de la industria cerámica como materias primas. Se recibe para su gestión: polvo de aspiración y filtrado, restos de fritas, de granillas, de polvo de serigrafía, de esmaltes, de pigmentos y de colores. Se reciben y almacenan en acopios, uno para recepción y clasificación y dos para volteo y homogenización. Los acopios se ubican en el interior de edificación. Se indica que el producto obtenido es reutilizado por la industria cerámica.  
D. Planta de recuperación de soluciones acuosas y lodos como materias primas. D1. Los lodos de la industria cerámica (aguas de limpieza de los envases que han contenido productos cerámicos y sólidos cerámicos -colores- no aprovechables en C) se llevan a una balsa de 12 m³ con agitador rompedor, comunicada con otras dos balsas impermeabilizadas de 60 m³ y sendos agitadores. Cuando el material de las balsas cumple las condiciones requeridas, es recogido y transportado por cubas a atomizador (gestor autorizado). D2. Las soluciones acuosas de la industria cerámica o afines y aguas depuradas en procesos internos se introducen en una balsa de 20 m³ de control sin agitador y con sistema de tajaderas perforadas y decantación aérea donde se separan las partículas grandes. Esta balsa (superficial) está comunicada con otras cuatro balsas grandes impermeabilizadas de 250 m³. Finalmente, se entregan a gestor autorizado (atomizador).  
E. Lavado big-bags procedentes de la industria cerámica. Los big-bags se clasifican por su procedencia, tamaño y estado de deterioro. Los no reutilizables se transportan a la planta de recuperación de plástico (A). El resto se introduce en una lavadora-secadora por centrifugado o en un túnel de lavado individualizado mediante colgado en percha, limpieza con agua a presión y secado con ventiladores. Finalizado el proceso se pasa por carro a las mesas de control, plegado y retorno a cliente para su reutilización.  
F. Procesos de transferencia de residuos del sector industrial. Una vez recogido, se analiza el residuo, se acondiciona y se almacena temporalmente clasificándolo por su destino y compatibilidad con objeto de entregarlo a gestor autorizado. Algunos residuos (metales, papel, etc.) se compactan mediante prensa hidráulica.  
G. Tratamiento de residuos para su valorización energética (externa). Este proceso tiene como objetivo la homogenización y acondicionamiento de residuos orgánicos (halogenados y no halogenados) en estado líquido y pastoso y residuos acuosos, para su posterior valorización energética como sustitutos de los combustibles convencionales. Los residuos recibidos se analizan antes de su manipulación en laboratorio. Una vez aceptados, se procede a vaciar los envases en la balsa de control, en la cual se separa la fase líquida y la pastosa. La fase líquida es bombeada al depósito de homogeneización y acondicionamiento enterrado de 760 m³, compartimentado en cuatro secciones comunicadas superiormente. La fase pastosa se transporta por cinta al decantador (la fracción de líquido obtenida en la decantación se lleva a la balsa de homogeneización) desde donde se traslada al mezclador de tambor para su combinación con material absorbente.  
H. Valorización de residuos eléctricos (RAEE). Está previsto aceptar equipos de tecnología informática y telecomunicaciones, equipos de imagen y sonido y pequeños electrodomésticos. En primer lugar, se realiza un test selectivo de equipos para recuperar aquellos que sean reutilizables. El resto, se desmontan con objeto de recuperar componentes y material reciclable, separar materiales para un tratamiento específico externo y triturar material reciclable. Las piezas recuperadas se almacenan en estanterías. Los diversos productos se recuperan en la propia planta o se entregan a gestores autorizados.  
La cantidad actual de productos obtenidos tras la valorización es de 3.083,97 t anuales (expresado como productos terminados) y se espera alcanzar tras la ampliación una capacidad de valorización de 28.944,47 t anuales.  
El suministro de agua se realiza a través de la red del polígono por FACSA. Se indica un consumo mensual actual alrededor de 200 m³, que se duplicará con la ampliación prevista. FACSA garantiza un abastecimiento mínimo de 700 m³. En la situación futura se prevé un consumo de 36.384 kwh/año de energía eléctrica y 160,09 Nm³/año de gasoil.  
  
Consideraciones ambientales  
La industria se ubica en una zona industrial (polígono industrial Caseta Blanca), a unos 2 km del municipio y con accesos desde la CV-157. La empresa se dedica a la recuperación, tratamiento y gestión de residuos para su posterior valorización o eliminación. Los residuos generados en la misma son introducidos en los distintos procesos desarrollados.  
Está prevista la ampliación de las instalaciones, por lo que se realizarán obras cuyos efectos ambientales no se consideran significativos.  
  
Para evitar ruidos y vibraciones, el anclaje de máquinas y aparatos se realizará de acuerdo con las técnicas más eficaces, a fin de lograr equilibrio estático y dinámico y al menos a 1 m de las paredes o columnas y 0,7 m de tabiques medianeros. Según la auditoría acústica incluida en el estudio acústico, la instalación cumple con los límites sonoros establecidos en la legislación. Está previsto repetir la auditoría a la puesta en marcha de la ampliación.  
Como focos de emisión canalizada de contaminantes a la atmósfera, se identifican la chimenea de la caldera y un filtro de mangas usado en el proceso de reciclado de plástico y que también dispondrá de chimenea. Está previsto realizar mediciones en los mismos cada tres años.  
Respecto a las emisiones difusas, para evitar la dispersión de polvo, en el proceso C, en el que se reciben materiales pulverulentos, se han adoptado las siguientes medidas correctoras: desarrollo del proceso en nave cerrada, lonas en la zona de acopios que cubren los mismos y sistema de pulverización para humectar los mismos. El proceso G dispone de una campana extractora que aspira las posibles emisiones de COV en las balsas y las depura mediante un filtro de carbón activo.  
Respecto al vertido, se dispone de autorización municipal de vertido al alcantarillado (este extremo se recoge en el certificado de compatibilidad urbanística incluido en el expediente). Las aguas residuales sanitarias (se prevén 2.556 m³/año tras la ampliación) se vierten al mismo. Las aguas pluviales se vierten a la red municipal de pluviales. Sin embargo, las aguas residuales industriales se recirculan en el proceso, excepto en el caso de excedentes puntuales. Se adjuntan datos estimados de las características del caudal de salida de la depuradora. Revisadas las misma, se observa que en el caso de los sólidos en suspensión, podrían incumplirse los límites establecidos en la ordenanza modelo de vertido, en cuyo caso, no podría verterse dicho efluente al alcantarillado.   
  
La zona en que se desarrolla el proceso E (lavado de big-bags), C (recuperación de sólidos inorgánicos) y H (gestión de RAEE) y la zona en que se desarrolla el proceso G (tratamiento de residuos para su valorización energética) disponen de canaletas de recogida de vertidos, conectadas con los sistemas de tratamiento de la empresa. Los almacenamientos de productos químicos en recipientes móviles se realizan en zona con canaleta de recogida de derrames. El almacenamiento del subproducto resultante del proceso G se realiza en seis depósitos de 50 m³ rodeados por un cubeto. El depósito de almacenamiento de gasóleo se ubica en el interior de la edificación 1.  
La actividad está sometida a lo establecido en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por lo que se aporta el informe preliminar regulado en el mismo. La zona está clasificada como de vulnerabilidad y accesibilidad de acuíferos media.  
En el caso de abandono de la actividad, se contempla la demolición de las edificaciones o el traspaso de las instalaciones.  
Está previsto adoptar las siguientes medidas protectoras y correctoras:  
- Adopción de un sistema de vigilancia en las fases de construcción, puesta en marcha  
- Impermeabilización de la zona destinada al proceso F (transferencia de residuos).  
- Obra civil de adaptación de las instalaciones al reglamento APQ.  
- Construcción del depósito de homogenización para el proceso G.  
- Mantenimiento y limpieza de los equipos e instalaciones.  
A la puesta en marcha del proceso A (reciclado de plástico), se realizará la medición de las emisiones a la atmósfera asociadas al mismo.  
Como programa de vigilancia ambiental se propone, al objeto de asegurar que la ejecución del proyecto se ajusta alas previsiones del estudio de impacto ambiental, de obtener datos empíricos para comprobar la eficiencia de las medidas protectoras y correctoras y descubrir alteraciones no contempladas en el estudio de impacto ambiental, el control de los siguiente parámetros ambientales:  
- Control cada tres años de las emisiones y revisiones periódicas.  
- Mediciones de ruido.  
- Análisis físico-químicos periódicos de la calidad del agua en el punto de vertido.  
- Vigilar que los residuos se almacenen adecuadamente y que cuenten con todas las medidas de seguridad pertinentes.  
- Almacenamiento adecuado de los productos químicos.   
  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, al estar incluida en el epígrafe 5.1 del anexo I (instalaciones para la valorización de residuos peligrosos). La industria tramita la autorización ambiental integrada ante la Dirección General para el Cambio Climático, la cual otorga el correspondiente instrumento de intervención y es competente en la vigilancia y el control del cumplimiento de las condiciones establecidas en el mismo.   
Otros condicionantes ambientales introducidos por la legislación sectorial son:  
- La instalación se considera incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero.   
- La existencia de una caldera a gasoil supone que la actividad queda catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo C, según la Ley 34/2007, de 15 de noviembre. Asimismo, las plantas de depuración de aguas están incluidas en el grupo B.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a gestión, tratamiento y producción de residuos.   
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
  
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inició con fecha 20 de noviembre de 2007, al recibir del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General para el Cambio Climático, solicitud en la cual se indica que realizada la fase de información pública, no se han recibido alegaciones al proyecto.   
Anteriormente, con fecha 11 de mayo de 2007 y a efectos de realizar una consulta de suficiencia e idoneidad de documentación (expediente 146/2007-CON), se había remitido:  
- El proyecto básico para la solicitud de autorización ambiental integrada y anexos (7 tomos).  
- El Estudio de Impacto Ambiental (2 tomos).   
Asimismo, con fecha 4 de julio de 2007, se recibió documentación adicional referente a la modificación del denominado proceso G, sustituyendo el parque de almacenamiento de líquidos inflamables por una balsa enterrada de homogeneización y acondicionamiento.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I del apartado 6 recuperación y/o eliminación de productos y su almacenamiento del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de planta de gestión de residuos, promovido por Centro de Transferencia de Residuos Tóxicos y Peligrosos del Mediterráneo, SA, ubicada en el polígono industrial Caseta Blanca, manzana 6, parcela 2 del término municipal de Vall d'Alba, en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que consta en el expediente.  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los almacenamientos y acopios de materiales (residuos) previos a su tratamiento deben realizarse exclusivamente en el interior de las naves techadas, para evitar el arrastre de materia por aguas de lluvia.  
2. Se debe controlar, previo a cualquier vertido de aguas residuales industriales al alcantarillado municipal, que el efluente cumple con los parámetros establecidos en la ordenanza modelo de vertidos de la EPSAR.  
3. El pavimento del interior de las naves, así como las balsas, deben ser impermeables. Las zonas exteriores deben estar pavimentadas. En las zonas que no disponen de canaletas de recogida de derrames, se debe disponer de medios para recoger posibles derrames (sepiolita, etc.).  
4. En la zona de tratamiento de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos, además de las medidas expuestas, se debe disponer de recipientes apropiados para el almacenamiento de los residuos peligrosos generados, en especial para pilas y acumuladores.  
5. Cualquier residuo que no se reintroduzca en los procesos desarrollados, deberá entregarse a gestor autorizado, en particular, mientras se acometa la ampliación prevista.  
6. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental, así como las mediciones periódicas de las emisiones a la atmósfera de la caldera, de los vertidos al alcantarillado, la auditoría acústica, la ausencia de vertidos al suelo y el control de la gestión de los residuos gestionados y producidos, deberán documentarse a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 12 de marzo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental   
  
Expediente: 386/2006-AIA  
Título: variante de Alpuente en la CV-345   
Autoridad sustantiva: Diputación de Valencia  
Localización: término municipal de Alpuente  
  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto de este proyecto es mejorar la seguridad vial, la accesibilidad y la funcionalidad de la CV-345 a su paso por el término municipal de Alpuente; actuación que se engloba en el programa de actuaciones que promueve la Diputación de Valencia para la mejora del eje Casinos-Titaguas.  
En la actualidad, dicho vial transcurre sinuosamente por el casco urbano de Alpuente. En el trazado propuesto, cuya longitud total es de 2.470 m se distinguen claramente dos tramos:   
- El inicio de la variante es de nueva planta para adecuarse al planeamiento en fase de tramitación, de forma que no se afecte a futuro suelo urbanizable.   
- El tramo final se ha realizado aprovechando la traza actual de un camino rural y la carretera existente CV-353 (de Alpuente a Baldovar).   
La velocidad de proyecto es de 60 km/h. Se han diseñado tres accesos al tronco principal de la carretera tipo glorieta, dos intersecciones en T y un ramal de salida de la variante que conecta con la antigua CV-353. Su distribución a lo largo del eje es la siguiente:  
- Glorieta 1: PK 0+000 del tronco principal  
- Glorieta 2: PK 0+800 del tronco principal  
- Glorieta 3: PK 2+470 del tronco principal  
- Intersección 1: PK 0+360 del tronco principal  
- Intersección 2: PK 1+640 del tronco principal  
- Ramal de salida: PK 0+600 del tronco principal  
La pendiente máxima adoptada en el tronco es del 6,98%, un valor superior a la pendiente máxima e inferior a la pendiente excepcional. La justificación del empleo de estos valores menos restrictivos queda justificada en la adaptación de la rasante proyectada al terreno.   
El eje principal dispone de una sección transversal de dos carriles de 3,5 m de anchura, con arcén de 1,5 m. La sección transversal no dispone de bermas, justificándose por la velocidad de proyecto, la intensidad media diaria y las condiciones de terreno.  
Bajo el eje principal se conseguirá una explanada E2 que estará formada por 55 cm de espesor de suelo seleccionado, dado que el suelo está clasificado como suelo adecuado. Para el firme se dispone de la sección tipo:  
- Capa de rodadura: 6 cm de S-20  
- Capa intermedia: 9 cm de G-20  
- Base granular: 44 cm de zahorra artificial  
2. Alternativas  
El estudio de impacto ambiental y el proyecto carecen de un estudio de alternativas adecuado en el que se evalúen por separado cada una de las alternativas. Sin embargo, sí se adjunta una descripción e información gráfica de las alternativas estudiadas:   
Alternativa 0: equivale a no realizar la actuación.  
Alternativa 1: consistiría en el ensanche y mejora del camino actual, que, si bien minimiza las afecciones y las expropiaciones, no reúne las condiciones técnicas necesarias bajo el punto de vista del trazado, suponiendo un problema importante para la seguridad vial.  
Alternativa 2: el desarrollo de la variante se ha realizado aprovechando la traza actual de los caminos y vías existentes: carretera CV-353 (de Alpuente a Baldovar), y camino rural, hasta el cruce con la CV-345, en el tramo entre Alpuente y La Yesa. Cuenta con un tramo de nueva planta.  
La justificación de la solución elegida se realiza teniendo en cuenta aspectos como seguridad vial, coste económico de construcción y explotación, efectos medioambientales, ocupación de espacio, afección al tráfico durante las obras, afección al suelo urbano o urbanizable. La solución elegida es la alternativa 2.   
En cuanto al trazado en alzado de la variante, se indica que se han estudiado diferentes soluciones con el fin de reducir al máximo el movimiento de tierras, tanto en lo que a terraplenes se refiere como, especialmente, a los desmontes.  
El trazado de nueva planta ha considerado el planeamiento urbanístico previsto en el instrumento urbanístico, que está siendo redactado, y la normativa sectorial. Por ello, el inicio de la vía se ubica al norte de la población, para preservar la reserva de suelo urbanizable.   
  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 20 de noviembre de 2006, la Diputación de Valencia remitió el proyecto técnico y el estudio de impacto ambiental correspondientes a la variante de Alpuente en la CV-345 de Casinos a Titaguas por Villar del Arzobispo.  
El estudio de impacto ambiental, así como el proyecto, fue sometido a información pública por plazo de 30 días hábiles, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 193, de fecha 15 de agosto de 2006, según certificado emitido por el diputado delegado de Infraestructuras y Medio Ambiente.   
2. Resumen de alegaciones  
Durante el período de información pública se presentó una única alegación, cuyo contenido puede resumirse en los siguientes epígrafes:  
  
- El trazado entre el PK 0+000 y PK 0+600 es de nuevo diseño y no aprovecha ningún camino rural ya existente, está trazado en suelo no urbanizable con protección contra vertidos, actualmente destinado a cultivo de cereal y granjas de explotación. El trazado divide distintas propiedades por la mitad lo que imposibilita la explotación, afecta al tamaño de las fincas, impide el paso de la maquinaria de cultivo y del ganado.   
- Afección de la glorieta 1 a la conducción de agua procedente de la Fuente Nueva y destino en la zona de la Purísima y al depósito de agua potable de la aldea de Las Heras y su fuente.   
- Propuesta de modificación de trazado haciéndolo coincidir con el tramo antiguo de la carretera.  
- Propuesta de modificación de trazado haciéndolo coincidir con un camino rural ya existente.  
- La modificación del trazado significa una minoración importante de las consecuencias negativas.   
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
El proyecto de variante de Alpuente en la CV-345 cuenta con dos informes sectoriales de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. En el primero de ellos se listan las especies prioritarias y las especies faunísticas y botánicas afectables. El segundo de ellos ha sido redactado por la Sección Forestal, en el que se menciona la posible afección a los montes de utilidad pública número 40, Cerro de la Ceja de Arcos, y número 41, Las Lomas, ambos propiedad del Ayuntamiento de Alpuente.   
  
Afecciones legales  
1. Vías pecuarias: existe en el término municipal de Alpuente la vía pecuaria llamada vereda de Alpuente, pero ésta no se ve afectada por el proyecto.   
2. Montes de utilidad pública: la zona de actuación linda, sin afectar, con los montes de utilidad pública número 40, Cerro de la Ceja de Arcos y 41 Las Lomas, ambos propiedad del Ayuntamiento de Alpuente.   
3. Patrimonio: conforme al artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.   
  
Consideraciones ambientales  
- Geomorfología, geología y edafología  
Los materiales aflorantes abarcan desde edades que van desde el triásico hasta el cuaternario, con gran representatividad del jurásico y del cretácico.   
En toda la zona de actuación el suelo es de tipo inceptisol. Se trata de suelos incipientes, poco desarrollados. La capacidad agrológica de la zona donde se desarrollan las obras posee unos valores entre moderada y baja. Las zonas en que la capacidad agrológica es moderada, presentan como limitación mayor la pendiente y como limitación menor la pedregrosidad.   
- Clima  
Para la descripción de la precipitación se ha tomado como referencia el observatorio pluviométrico de Titaguas. Se trata de un clima mediterráneo, con los máximos valores de precipitación centrados durante los meses de primavera y otoño.   
Para la descripción de la temperatura se ha tomado como referencia la estación meteorológica de Sinarcas. Se trata de unas condiciones climáticas bastante favorables, en las que casi el 30% de los días del año la temperatura máxima supera los 25ºC, con un valor medio anual de 13,2ºC.   
- Riesgo de erosión  
La erosión actual es entre muy baja y moderada.   
- Hidrología  
Ningún cauce natural discurre por la zona, por lo que la zona objeto de análisis no presenta riesgo de inundación. El estudio de impacto ambiental identifica 19 cuencas o subcuencas, sin que ninguna de ellas suponga una vaguada importante. Los elementos que forman el sistema de drenaje longitudinal son cunetas de plataforma, cunetas de guarda, pasos salvacunetas, bordillos en las márgenes de la plataforma y bajantes. Para permitir el drenaje transversal de la actuación se han dispuesto un conjunto de pequeñas obras de fábrica, ubicadas en los puntos bajos del terreno y en aquellas zonas en que es necesario evacuar los caudales recogidos por los elementos del drenaje longitudinal.  
La actuación afecta a parte de la unidad hidrogeológica de Alpuente, de 1.098,57 km² de superficie total, aunque la vulnerabilidad es baja.  
- Vegetación  
La zona de actuación presenta como serie de vegetación potencial la serie mesomediterránea castellanoaragonense seca basófila de la encina (Quercus rotundifolia). Bupeuro rigidi - Querceto rotundifoliae sigmetum. El carrascal o encinar, que representa la etapa madura de la serie, lleva un cierto número de arbustos esclerófilos en el sotobosque (Quercus coccifera, Rahmnus alaternus var. parvifolia, Rhamnus lycioides subsp. lycioides, etc.) que tras la total o parcial desaparición o destrucción de la encina aumentan su biomasa y restan como etapa de garriga.  
La zona de actuación atraviesa tierras de cultivo de secano: vid, almendro y cereal. La vegetación arbustiva está compuesta por romero (Rosmarinus officinalis) y la aliaga común (Ulex parviflorus) principalmente junto con formaciones arbustivas de sabinas albares (Juniperus thurifera) y algunos ejemplares de carrasca (Quercus rotundifolia) y pino carrasco (Pinus halepensis).   
Entre las especies de flora afectadas cabe destacar la Reseda barrelieri, Scabiosa turolensis, Reseda undata undata, Biscutella valentina y Globularia vulgaris valentina. Las tres primeras están consideradas endemismos, aunque no están consideradas como raras ni endémicas y no tienen ninguna protección específica.   
- Espacios protegidos:   
Las obras lindan con los montes de utilidad pública número 40 Cerro de la Ceja de Arcos y número 41 Las Lomas, ambos propiedad de Ayuntamiento de Alpuente. Se trata de una pequeña afección puntual en dos puntos, PK 1+300 y PK 1+500.   
- Fauna  
En el ámbito afectado por la infraestructura se encuentran especies clasificadas como de interés especial por el Real Decreto 439/1990, de 30 de marzo, por el que se regula el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas y como protegidas y tuteladas, por el Decreto 3/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada.   
- Paisaje  
La zona de actuación atraviesa un entorno natural, en el que se combinan zonas dedicadas al cultivo de vid, almendro y cereal con zonas forestales en las que predomina la vegetación arbustiva compuesta por romero y la aliaga común principalmente junto con formaciones arbustivas de sabinas albares y algunos ejemplares de carrasca.  
La combinación de campos de cultivo y suelo forestal constituye un tapiz heterogéneo que dota de calidad al paisaje.   
- Patrimonio cultural  
En lo que a patrimonio arquitectónico se refiere, no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado, aunque cabe destacar la proximidad del bien de interés cultural del acueducto de Los Arcos. Desde la consideración del patrimonio etnológico existen varios elementos cercanos a la traza. En cuanto al patrimonio paleontológico, se comprueba la existencia de 12 yacimientos en el término municipal de Alpuente, algunos de ellos no muy distantes al área de intervención. Respecto de la arqueología, no se han localizado restos.   
- Medio socioeconómico  
La actuación se localiza en el término municipal de Alpuente, que pertenece a la comarca de Los Serranos en la provincia de Valencia. La comunicación con la capital de provincia es a través de carreteras comarcales.  
El descenso de la población de Alpuente ha sido progresivo. La principal fuente de riqueza de Alpuente es el sector agrícola. En los últimos años se está potenciando el sector servicios por el auge del turismo.  
- Riesgos  
El riesgo de deslizamiento y desprendimiento es inexistente. El riesgo de erosión actual es entre muy bajo y moderado. El riesgo potencial de incendio es alto.  
- Niveles acústicos  
Se ha procedido a la estimación del nivel acústico en la fase de explotación. Para ello se ha considerado una velocidad media de 70 km/h para el día y de 50 km/h para la noche. La anchura de la carretera es de 10 m y se ha calculado para un ángulo de visión de 360º. Se ha utilizado la ecuación empírica publicada en la reducción del ruido en el entorno de las carreteras.   
La distancia media de la carretera al núcleo urbano de Alpuente se establece en 270 m, y al municipio de Baldovar en 178 m. Se han estimado los niveles acústicos para distintos años horizonte, de día y de noche, en ambos municipios. Los valores teóricos pueden considerarse admisibles en esta fase de proyecto, conforme a lo establecido en el título III, regulación del ruido producido por infraestructuras de transporte, del Decreto 104/2006, de 14 de julio, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica.  
- Planeamiento urbanístico  
Según el planeamiento vigente en el término municipal de Alpuente, los terrenos por los que discurre la nueva traza se califican como:  
- Suelo no urbanizable de protección frente a vertidos  
Del PK 0+000 al PK 0+370  
Del PK 2+190 al PK 2+506  
- Suelo no urbanizable ordinario  
Del PK 0+370 al PK 0+2+190  
El suelo de protección contra vertidos constituye el suelo no urbanizable protegido que incluye regadíos actuales, terrenos estimados con acuíferos y en general todos aquellos que por su permeabilidad o fragilidad son vulnerables a deslizamiento y contaminación. Se prohíbe el vertido de aguas residuales sin previa depuración y materiales contaminantes en el mismo. Contrastada la cartografía de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, la vulnerabilidad de acuíferos es baja y la accesibilidad a los acuíferos es media.   
En la actualidad, se está redactando el Plan general de ordenación urbana municipal, clasificando el área que ocupa la carretera como suelo no urbanizable de protección de carreteras.   
- Reposición de servicios  
Las obras proyectadas hacen necesario prever:  
- La reposición de servicios afectados   
- La reposición de numerosos tramos de muros de mampostería que delimitan los bancales actuales.  
- La demolición o desmontaje de elementos diversos (obras de drenaje existentes, señales)  
- La dotación de accesos a las parcelas afectadas por la actuación, así como la reposición de las conexiones con los caminos rurales existentes.  
Los servicios afectados son:   
Línea aérea de media tensión: las soluciones adoptadas consisten en elevar la línea, o en el caso de una posible interferencia de los apoyos con la calzada o el terraplén, el retranqueo de la misma, pero siempre siguiendo un trazado paralelo o coincidente con el actual.  
Línea telefónica aérea: se producen intersecciones en las glorietas 1 y 2. En ambos casos se ha optado por el soterramiento de la línea hasta su conexión con la línea aérea.   
Agua potable: intersecta en dos ocasiones con tubería de fibrocemento. Será sustituido por tubería de PEAD. Se colocarán las arquetas correspondientes de conexión con la red existente y antes y después del cruce con la traza.  
Elementos de señalización: se ha detectado la presencia de tres señales que será necesario desmontar antes del inicio de las obras.  
Pequeñas obras de fábrica existentes a demoler: se demolerán las obras de fábrica existentes que no sean útiles para el drenaje de la actuación y la restitución de la escorrentía natural de las cuencas interceptadas.   
Muros de contención de bancales: en el caso de los cruces de muros no se realiza la reposición de los mismos. Se realizará la reposición de los mismos mediante muros de mampostería de las mismas características y dimensiones que los afectados y retranqueados 1,50 metros respecto de la cabeza de desmonte o borde de terraplén.  
Reposición de accesos: el criterio seguido ha sido que las parcelas cuyos accesos resulten afectados por la actuación sean dotadas de accesos nuevos, siempre que no existan actualmente accesos alternativos.  
  
- Movimientos de tierras.  
El volumen de desbroce se cifra en 58.580 m², las excavaciones en 63.715 m³ y los rellenos y terraplenes en 64.450 m³.  
- Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el estudio de impacto ambiental, presentan mayor relevancia. El estudio de impacto ambiental distingue entre perturbaciones durante la fase de construcción y la de explotación.   
Se destaca:   
- En la fase de construcción, el movimiento de tierras eliminará las especies vegetales y la capa de tierra fértil.   
- En la fase de explotación, la estimación de ruido realizada y la consideración de que en la actualidad la circulación de vehículos es por el núcleo urbano, se considera un impacto compatible.   
- No se ha analizado la influencia de la explotación en la contaminación atmosférica. Sin embargo, durante la fase de construcción, sí se han establecido medidas correctoras para reducir los efectos producidos por el movimiento de maquinaria pesada.  
- Asimismo se destaca el impacto que el parque de maquinaria y vehículos puede producir sobre las aguas superficiales y subterráneas, debido a derrames y vertidos de aceites, lubricantes y combustibles al suelo.   
  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y protectoras  
Se detalla a continuación aquellas medidas correctoras que por su importancia u originalidad cabe destacar. Así pues, se constata:  
- Todos los materiales que transporten materiales pulverulentos deberán ir cubiertos con lonas.  
- Se procederá a la selección de los procedimientos constructivos y las máquinas teniendo en cuenta el nivel de ruido emitido, por ejemplo, haciendo uso de compresores insonorizados, así como martillos neumáticos o hidráulicos y máquinas modernas que cumplan las especificaciones actuales europeas que limiten el nivel sonoro.  
- Se recogerán las aguas residuales de las oficinas, de las obras anejas y procedentes de operaciones de limpieza y mantenimiento para su posterior depuración en obra o transporte a zona de tratamiento, habilitando si es necesario zonas para el almacenamiento temporal de las mismas.   
- Las zonas de acopio de residuos estarán cerradas con muros de fábrica de ladrillo o de bloques de hormigón de modo que en caso de producirse roturas o derrames el cerramiento actúe como elemento de contención.   
- En caso de ser necesaria la limpieza de las máquinas en la propia obra, ésta se realizará en zonas que permita la recogida y el transporte de las aguas generadas a una balsa de decantación, con un equipo corrector de pH.  
- Se minimizará la superficie afectada mediante señalización y jalonamiento con banda plástica de la zona de ocupación estricta de las obras y de los elementos auxiliares.   
- Evitar vertidos del talud de la carretera sobre la fuente de Cañadilla II.  
- La restauración paisajística se llevará a cabo mediante la hidrosiembra en terraplenes, las zonas ubicadas entre la antigua carretera y la futura y en las rotondas. Se procede con una base para jardín compuesta de tierra vegetal seleccionada y un 30% de sustrato artificial que se presenta en forma de espuma ecológica. Las nuevas plantaciones se componen básicamente de arbolado (Quercus faginea, Juniperus thurifera), plantas de porte rastrero (Zoysia tenuifolia, Carex testacea, Nassella tenuísima, Brachypodium retusum) y tapizantes adaptadas a las características del entorno. Las labores de mantenimiento constan de las siguientes actuaciones: mejora del terreno, fertilización, tratamientos fitosanitarios, podas, apeos, siegas y desbroces, limpieza y revegetaciones. El riego únicamente será en caso de época de sequía, a cargo de la empresa de mantenimiento.  
- Pese a la variedad de las especies, no se han proyectado infraestructuras de paso de fauna que permitan su permeabilidad.  
- En lo que a patrimonio arquitectónico se refiere, dada la proximidad del bien de interés cultural del acueducto de Los Arcos, se considera conveniente incorporar y ampliar las medidas correctoras que permitan identificar, balizar, señalar y proteger el acueducto. Desde la consideración del patrimonio etnológico se recogen medidas protectoras, entre ellas el balizamiento, evitar los vertidos y desmonte de muros de piedra para su reposición. En cuanto al patrimonio paleontológico, el movimiento de tierras asociado al proyecto implica la posibilidad de que se vean afectados niveles sedimentarios de interés, por lo que se considera necesario tomar ciertas cautelas durante la fase de ejecución. Por ello, durante las obras se realizará un seguimiento paleontológico. Asimismo se realizará un seguimiento arqueológico durante las labores de desbroce. La autorización de todos los seguimientos corresponderá a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Consideraciones sobre el programa de vigilancia ambiental  
Se establece que el explotador de la carretera presentará puntualmente ante la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, cada tres meses, los informes técnicos medioambientales en los que se informe del desarrollo y avance de la actividad.  
En el caso de que sucediese alguna circunstancia extraordinaria que altere el medio físico o biológico, se procederá a la comunicación verbal y a la redacción de un informe extraordinario en el que se recojan las características de la afección.   
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8.a del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, propongo la siguiente  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de variante de Alpuente en la CV-345, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:   
1. Por discurrir la variante entre dos montes de utilidad pública, se prestará especial atención a la contaminación lumínica. Por ello, se emplearán lámparas de vapor de alta o baja presión y de mínima emisión de flujo luminoso, que serán compatibles con las exigencias funcionales y paisajísticas. El programa de mantenimiento de las instalaciones y de los aparatos de iluminación debe contemplar la periodicidad de la limpieza de los equipos, el control del enfoque de las luces, la verificación de los accesorios y los temporizadores que regulan el flujo luminoso y el horario de iluminación, además de su correcto funcionamiento.   
2. La Diputación de Valencia resolverá con la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda la ocupación de los bienes de dominio público de monte de utilidad pública.   
3. Se dotará a la infraestructura de permeabilidad faunística. Para ello se permitirá el paso de fauna a través de la vía al menos en dos puntos: el primero de ellos, entre el PK 400 y 600 y, el segundo de ellos, entre el PK 1.600 y 2.100. Se podrá optar por un paso específico para la fauna o por un drenaje adaptado para animales. En ambos casos las dimensiones serán como mínimo 2 x 2 m (alto por ancho). Se construirán en perpendicular a la infraestructura. Dado el régimen de precipitaciones del clima mediterráneo, la adaptación de drenajes es una práctica adecuada. Para ello se debe utilizar materiales adecuados, construir banquetas laterales que se mantengan secas para evitar la inundación completa de la estructura y acondicionar adecuadamente los accesos.  
4. Se realizará un estudio acústico del entorno de la traza una vez en ejecución, de acuerdo con la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y el Decreto 104/2006, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica. Se incluirá cartografía, a escala adecuada, en la que se sitúen las isófonas umbral señaladas por la citada legislación, estableciéndose en consecuencia, y si es el caso, las medidas correctoras oportunas. En este sentido, se establece que siempre serán preferibles los diques de tierra vegetados a las pantallas rígidas (absorbentes o reflectantes). Se presupuestará la campaña acústica que se lleve a cabo durante la fase de explotación.  
5. Si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, éstas se paralizarán en el entorno de las mismas, informando de ello y de manera inmediata a la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda en Valencia, y encargando, por parte del promotor, a personal especializado, la realización de un estudio geológico y biológico de la cavidad para determinar su interés y evaluar las medidas necesarias para evitar su afección.  
6. Conforme al informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano:  
- Deberán ampliarse las medidas correctoras propuestas identificando, señalizando y balizando el acueducto de Los Arcos.  
- Desde la consideración del patrimonio etnológico se recogen medidas protectoras, entre ellas el balizamiento, evitar los vertidos y desmonte de muros de piedra para su reposición.  
- Se realizarán seguimientos paleontológicos y arqueológicos durante la fase de construcción que deberán ser autorizados por la Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano.   
7. Los materiales que fuesen necesarios para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas, con independencia de su inclusión o exclusión del anejo 14, estudio de yacimientos y canteras. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.   
8. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras proyectadas. De no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental. No obstante, de acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si se tratase de residuos inertes adecuados, los vertederos quedarán exentos del procedimiento de estimación de impacto ambiental. Sin embargo, se deberá obtener una autorización administrativa de residuo inerte adecuado mediante resolución de la conselleria competente en medio ambiente.   
9. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 30 de noviembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML