Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8478, del 04-02-2019 (2019/858)

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 119/17-AIA Alberic.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8478

Data del DOGV
:   04-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/858

CVE


Data del document
:   23-01-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Alberic](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 119/17-AIA Alberic. [2019/858]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 119/17-AIA Alberic.  
  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 119-2017-AIA.  
Títol: Xarxes de distribució per a la modernització del regadiu de la Séquia Real del Xúquer. Sectors 3 i 5.  
Promotor: Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Òrgan substantiu: Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Localització: Alberic (València).  
  
Antecedents.  
El procés en la modernització de la SRX ha sigut estructurat en quatre graus:  
Grau 1: Xarxa en alta. Consisteix en les obres de derivació en l'eixida del túnel de l'escala (sistema hidràulic canal Xúquer-Túria).  
Grau 2: Xarxa de transport. Aproxima els cabals de rang mitjà als centres de gravetat de les zones de demanda (45 sectors) en les quals queda dividida la zona regable.  
Grau 3: Xarxes de distribució. Distribueix els cabals de rang baix en les unitats de gestió fins a arribar a les unitats parcel·làries agràries.  
  
Grau 4: Instal·lacions en parcel·la.  
L'avaluació ambiental de la modernització dels regadius dependents de la SRX s'ha realitzat de la següent manera:  
1.1. Xarxa en alta:  
Va consistir en l'avaluació d'impacte ambiental de les actuacions necessàries per a construir l'anomenada «Xarxa en alta» o obres necessàries per a subministrar aigua a pressió als diferents sectors de reg en què es divideixen els regs de la Séquia Reial del Xúquer: Construcció d'un embassament de 60.000 metres cúbics i una xarxa de canonades enterrades que partint del canal Xúquer-Túria a l'eixida del túnel de l'escala, pogueren subministrar aigua a pressió als diferents sectors de reg.  
El dia 6 d'octubre de 1998, el director general per al Desenvolupament Sostenible (Generalitat Valenciana), dictava declaració d'impacte ambiental favorable al projecte «Obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer» (expedient 314/98-AIA), supeditada al compliment de certs condicionants ambientals.  
1.2. Xarxes de distribució: consisteixen en les instal·lacions necessàries per a permetre el canvi de reg en les anomenades unitats de gestió.  
Actualment, l'òrgan ambiental de l'Administració general de l'Estat ha avaluat els següents sectors de la Séquia Reial del Xúquer:  
  
- Xarxes de distribució per a la modernització del sector 2 (Alberic): resolució de no submissió de 9 de juny de 2006 (BOE 03.07.2006).  
  
- Sector 9 (l'Alcúdia de Carlet, Guadassuar, Massalavés): resolució de no submissió de 13 d'abril de 2005 (BOE 09.05.2005).  
  
- Sectors 7, 10, 14, 15, 18, 19, 23 i 24 (Algemesí i uns altres): resolució de no submissió de 23 d'abril de 2007 (BOE 26.05.2007).  
- Xarxes de distribució dels sectors 1C, 5, 26, 33, 37, 38, 40 (Antella i uns altres): resolució de no submissió de 3 de desembre de 2009 (BOE 24.12.2009).  
Mitjançant Resolució de 3 de desembre de 2009, de la Secretaria d'Estat per al Canvi Climàtic es va adoptar la decisió de no sotmetre a avaluació d'impacte ambiental el projecte «Xarxes de distribució per a la modernització de la Séquia Reial del Xúquer. Sectors 1C, 5, 26, 33, 37, 38 i 40».  
Referent als sectors 1C i 5, projectes que no es van executar, i amb posterioritat a l'anàlisi ambiental realitzada per la Secretària d'Estat per al Canvi Climàtic, s'emet informe d'impacte ambiental referent a l'expedient 43-2016 -AIA i relatiu al projecte «Xarxes de distribució per a la modernització de la Séquia Real del Xúquer. Sector 1C. Antella», segons la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
Amb els antecedents esmentats es presenta un nou projecte per a la seua avaluació ambiental, sector 5 en el terme d'Alberic, per la qual cosa igual que en el cas del sector 1C, atés el difícil encaix administratiu de la modificació del projecte i a la vista de la Llei 21/2013, resulta procedent la realització d'un nou tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
No obstant això, els criteris generals d'aquesta valoració es tindran en compte i s'incorporaran en el present informe d'impacte ambiental.  
  
Tramitació administrativa  
El 4 d'octubre de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental document ambiental del projecte de xarxes de distribució per a la modernització del regadiu dels sectors 3 i 5 en el terme d'Alberic (València) per a l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Mitjançant escrits de 14 de novembre de 2016 i 1 de febrer de 2018 l'òrgan ambiental requereix la documentació tècnica del projecte.  
  
El 9 de febrer de 2018 l'òrgan substantiu remet la documentació tècnica sol·licitada.  
En compliment de l'article 46 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental, l'òrgan ambiental va sol·licitar consulta al Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
El 2 de maig de 2018 la direcció del Parc Natural de l'Albufera emet el següent informe:  
(?) »La modernització de la Séquia Reial del Xúquer està desenvolupant-se per sectors des de fa quasi 20 anys. És conegut que la reducció de cabals del Xúquer que afecten greument l'Albufera s'ha dut a terme a través d'aquesta modernització que ha suposat una disminució de les aportacions a aquesta Comunitat de Regants d'uns 400 hm³.  
  
Les successives fases de modernització del canal principal han sigut aprovades sense haver sigut avaluades ambientalment, ja que el ministeri ha decretat sistemàticament la no-necessitat de l'avaluació. Per tant, mai s'ha determinat oficialment ni corregit l'impacte causat per aquestes obres sobre els recursos hídrics del parc natural.  
Després d'aquesta modernització els cabals «estalviats» van ser assignats a diferents usuaris al llarg de la conca de manera que en l'actualitat s'han reduït els recursos que arriben a l'Albufera en quasi un 50 % però també els que entren a la província de València cada vegada més minvats. En l'actualitat, quan es reclama aigua per a l'Albufera, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respon que hem d'aportar un llistat d'usuaris que han de ser afectats».  
L'informe mostra la seua discrepància amb el document elaborat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l?«Estudi de la qualitat d'aigua de l'Albufera i les seues necessitats hídriques», esmentat en el document ambiental en el qual es conclou que «l'Albufera es manté en equilibri actual independentment dels cabals que li alimenten (sempre que hi haja uns mínims)».  
  
L'informe continua:  
(?) «No obstant això que s'ha comentat en els antecedents, el projecte ara en desenvolupament consisteix en l'execució de xarxes de distribució secundària, hidrants multiusuari, preses a parcel·la, i l'adequació d'una edificació existent com a capçal de reg per a un sector de 552,33 ha, situat completament dins del terme municipal d'Alberic, i enclavada en l'àmbit del pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera. És a dir, es tracta d'una fase secundària de les obres ja realitzades però és la que definitivament redueix les aportacions d'aigua, així com elimina els canals i séquies existents.  
  
És evident que l'execució de 552 ha dins d'una comunitat que rega 22.000 ha, té un impacte relativament reduït, però des d'aquest parc ja s'ha informat altres vegades que les conseqüències ambientals d'aquestes obres haurien d'avaluar-se globalment i no continuar executant xicotets sectors a poc a poc sense que fins hui s'hagen establit mesures correctores o compensatòries globals que mitiguen l'afecció global sobre el parc natural.  
Respecte a l'impacte sobre la vegetació i la fauna, aquesta estarà motivada per la pèrdua dels hàbitats que constitueixen les séquies i canals de la zona, les quals tendeixen a ser ocupades pels cultius pròxims o omplides de residus inerts en abandonar-se'n l'ús. Això afectarà la microfauna que viu en aqueixes zones, si bé també es comprova que moltes aus del parc natural ocupen camps de cultiu encara no modernitzats quan els camps agrícoles del parc es troben secs. Aquests impactes ni s'esmenten ni avaluen en el document ambiental presentat».  
  
  
Consideracions ambientals.  
Anàlisi del projecte segons criteris de l'annex III de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
a) Característiques del projecte.  
La zona regable del sector 3 i 5 presenta una superfície regable de 552,33 hectàrees, pertanyents totes elles al terme municipal d'Alberic, província de València.  
Els sectors es desenvolupen al sud, sud-est del nucli urbà d'Alberic, limiten a l'oest amb la Séquia Reial, amb el riu Xúquer al sud i amb el terme municipal de Benimuslem a l'est. La superfície regable dels sectors 3 i 5 serà proveïda des d'un mateix capçal de reg, es tracta, doncs, d'un conjunt tots dos sectors.  
Les actuacions previstes en el projecte són:  
- Conducció de PE-100 DN 800 PN 10 des de la presa B existent fins al capçal de reg de 70 metres de longitud.  
- Instal·lacions del capçal de reg en edificació existent, amb equips de pressurització, filtratge i telecomandament, estructura metàl·lica per a protecció dels depòsits d'abonament, que queden en l'exterior de l'edificació existent, així com la instal·lació en baixa tensió d'aquestes instal·lacions i canvi del centre de transformació existent.  
- Des del capçal de reg parteixen dues xarxes de distribució. La xarxa de reg oest proveirà 57,48 hectàrees, longitud de 2,5 km i diàmetres compresos entre 250 i 140 mm. La xarxa de distribució est proveirà 494,85 hectàrees, tindrà uns 24 km de longitud i diàmetres compresos entre 630 PN 12,5 a PVC DN 110 mm en PN 6.  
- Hidrants de reg, conduccions terciàries fins a parcel·la i automatització d'aquests.  
Paral·lelament a l'eix principal de la xarxa de distribució des del capçal de reg, fins a la bifurcació dels hidrants H-89 i H-108, s'instal·la al costat de la conducció de la xarxa de distribució, una conducció de PVC DN 160 PN 6 de 3.948 metres, la qual disposarà d'aigua sense abonament, perquè en cas que algun comuner vulga proveir-se d'aigua sense abonament, tinga la possibilitat en un futur d'entroncar la seua conducció terciària a aquesta conducció.  
- Instal·lacions de valvuleria de control, maneig i seguretat de tots els sistemes hidràulics, així com les obres de fàbrica auxiliars (arquetes) que permeten la protecció d'aquests elements.  
Les canonades s'instal·laran en rasa, amb una profunditat mínima d'1,0 metres sobre la generatriu superior del tub. L'ample de rasa previst en la base és funció del diàmetre de la conducció, que és de 0,50 per a diàmetres inferiors o iguals a DN 125, de 0,60 per a diàmetres entre 140 i 250 mm, de 0,80 per a diàmetres de 315 i 400 mm, i d'1,00 metres per a diàmetres de 500 i 630 mm.  
Els encreuaments de les conduccions es realitzaran: en la Séquia Real del Xúquer amb canonada metàl·lica autoportant, perforació horitzontal en general en els encreuaments amb l'autovia A-7 i altres carreteres, a cel obert en l'encreuament amb la línia FGV pel pas existent.  
El capçal de reg comunitari s'allotjarà en un edifici existent al costat de la Séquia Real del Xúquer propietat de la SRX després de rehabilitar-lo. El capçal de reg es proveeix des de la conducció de la xarxa en a ta que es troba en la mateixa parcel·la del capçal per a tal fi.  
En els voltants del capçal de reg s'executa una edificació oberta mitjançant estructura metàl·lica i amb coberta tipus sandvitx on es disposen dels 3 depòsits de PRFV de 15.000 litres i 1 depòsit de PRFV de 3.000 litres per a l'abonat comunitari, juntament amb els equips que permeten la seua injecció a la xarxa.  
El subministrament d'energia es realitza a través d'una línia elèctrica propietat de la SRX present en les proximitats del capçal, al costat de la Séquia Reial del Xúquer. Per a això se substitueix l'actual transformador intempèrie de 50 kVAs existent per un transformador intempèrie de 160 kVAs, i s'instal·la una línia subterrània en baixa tensió d'uns 800 metres amb cablejat d'alumini fins a l'edifici del capçal de reg, on es disposa de la instal·lació d'enllumenat i força tant de l'edifici existent on s'allotgen els equips de bombament i filtratge, com de la zona on se situa l'abonat comunitari.  
Donant continuïtat al sistema de control i telecomandament instal·lat en els sectors de reg modernitzats en la Séquia Reial del Xúquer s'ha previst la instal·lació d'un PLC en el capçal de reg comunitari. Aquest PLC es comunica amb el centre de control de la SRX a través del cable de fibra òptica existent.  
b) Ubicació del projecte.  
El projecte se situa en àrea pròxima al nucli urbà d'Alberic de caràcter agrari amb plantacions de cítrics. La vegetació natural ha sigut substituïda per cultius que constitueixen l'hàbitat de diverses espècies oportunistes. No s'han detectat en l'àmbit d'estudi espècies de fauna sotmeses a règim especial de protecció.  
En la zona d'actuació no es troben espais naturals protegits, ni paisatges ni parcs naturals. Tampoc es veuen afectats ni LIC ni ZEPA, encara que la zona d'actuació es troba en les proximitats del LIC del riu Xúquer, però aquest no es veurà afectat per les actuacions previstes.  
  
La zona d'actuació es troba dins dels límits del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de l'Albufera. Respecte del Parc Natural de l'Albufera aquest es troba a més de 14 km de distància de la zona regable del sector 3 de la SRX.  
Respecte a l'afecció al patrimoni cultural, segons la «memòria d'impacte patrimonial» a l'efecte de l'obtenció de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, en la zona d'obra es localitzen diverses parcel·les en els quals es localitza material ceràmic i es localitza la vil·la romana de Benifaraig.  
- Vies pecuàries i zona forestal: les obres previstes afecten la vereda de la muntanya mitjançant un paral·lelisme en un tram d'uns 600 metres, a l'inici de la xarxa de distribució. Les obres previstes no afectaran sòl forestal.  
c) Característiques del potencial impacte.  
Durant l'execució del projecte es produirà un impacte sobre la geologia i la geomorfologia a causa de la instal·lació de les conduccions. No obstant això, pel fet que es tracta d'una zona antropitzada, l'impacte es considera moderat.  
La qualitat del sòl quedarà afectada pels moviments de terra, abocament de sobrants, apilament de materials i instal·lació de parc de maquinària que es considera impacte compatible. Com a mesura correctora es proposa la retirada i apilament de la terra vegetal per a la seua utilització en la restauració del terreny.  
Respecte als recursos hídrics, durant la fase d'explotació es reduiran els retorns de reg sobre l'Albufera i el riu Xúquer, i es considera l'impacte per reducció de retorns de reg insignificant, basant-nos en les conclusions obtingudes de l?«Estudi de la qualitat d'aigua de l'Albufera i les seues necessitats hídriques», realitzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer dins del «Pla general d'adequació del sistema d'explotació dels aprofitaments tradicionals del riu Xúquer» (1996) l'objectiu del qual era precisament analitzar en profunditat les implicacions que per a l'Albufera i el seu entorn podria tindre la reducció de retorns produïda per l'augment de les eficiències de reg. D'aquestes conclusions es desprén que «l'Albufera es manté en equilibri actual independentment dels cabals que l'alimenten (sempre que hi haja uns mínims)».  
  
És a dir, el funcionament hidrològic subterrani es veurà afectat per la disminució del volum d'aigua aplicat en el reg localitzat enfront del tradicional. Segons el que s'ha exposat, l'impacte es considera compatible. Les mesures preventives es materialitzen per mitjà del pla de vigilància que va elaborar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a comprovar les variacions del nivell de les aigües en l'Albufera i Ullals.  
En el cas d'establir-se una relació causa-efecte entre l'augment de la modernització de regadiu i la disminució dels nivells d'aigua en l'Albufera, caldrà adoptar les mesures correctores pertinents, com per exemple subministrar el dèficit estimat mitjançant aportacions d'aigües superficials.  
Durant la fase d'execució de les obres, s'evitaran infeccions de clòtxina zebra (Dreissena polymorpha) i cloïssa asiàtica (Corbícula fluminea) per mitjà d'equips que estiguen en contacte amb l'aigua. Per a això s'aplicarà el protocol general de desinfecció que estableix la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la clòtxina zebra per part del contractista de les obres.  
Durant l'execució de les obres, la qualitat de l'aigua superficial i subterrània pot veure's afectada per abocament de combustible, lubrificants o greixos procedent de la maquinària d'obres, per l'inadequat apilament dels materials, pels possibles arrossegaments de fins procedents del moviment de terres, així com per l'abocament de terres sobrants. Durant la fase de funcionament, es produirà un impacte positiu sobre l'aqüífer per la reducció de la lixiviació de nitrats.  
Per a evitar impactes sobre les aigües es realitzarà una adequada gestió dels olis procedents de la maquinària d'obra.  
Sobre l'atmosfera es produirà un augment de les partícules sòlides en suspensió que afectarà la qualitat atmosfèrica i la vegetació. Així mateix, es produirà un augment de contaminants procedents de la maquinària d'obres. L'impacte es considera de magnitud moderada.  
Durant la fase d'explotació, el manteniment i neteja d'instal·lacions pot incidir també en aquest factor, i aquest impacte es considera de magnitud compatible.  
S'aplicaran les següents mesures preventives i correctores: realització de regs superficials, manteniment de la maquinària d'obres.  
  
Durant la fase d'obres es produirà un augment de l'emissió de sorolls que pot provocar efectes sobre la fauna que es desplaçarà de manera temporal. Aquest impacte es considera de magnitud moderada.  
A causa de l'escassa presència de vegetació natural, l'impacte es considera de magnitud compatible.  
La fauna veurà afectat el seu hàbitat encara que amb caràcter temporal. A més es produirà un efecte barrera a causa de l'obertura de rases i una disminució de recursos hídrics en el riu Xúquer i a causa de la disminució dels retorns de reg. L'impacte es valora com moderat.  
  
Durant la fase d'obres es produiran molèsties a la població. L'impacte es considera compatible.  
En la fase de funcionament la modernització de regadius produirà millores en el treball agrari per la qual cosa l'impacte es considera positiu.  
Durant la fase de construcció es produirà una afecció sobre el paisatge en modificar-se la geomorfologia del terreny on s'instal·la la conducció. A més es produirà una modificació del paisatge per l'execució de l'edifici que alberga el capçal de reg. Una vegada finalitzades les obres les conduccions quedaran enterrades, i per tant l'impacte sobre aquest factor ambiental serà nul, ja que els hidrants, fornícules prefabricades de formigó de 2,25x1,75x2,07 m queden a menor alçària que els cultius presents en la zona. L'impacte paisatgístic causat per tot això es considera de magnitud compatible.  
Atesa la proximitat de les obres a terreny forestal se seguirà el que s'indica en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
Durant la fase d'execució es realitzarà un seguiment arqueològic global amb visites d'obra la freqüència de la qual s'ajustarà a l'avanç dels treballs, en la qual s'efectuarà un registre de les seccions obertes pels moviments de terra.  
Si s'observa alguna secció amb estrats o restes d'interés patrimonial, es comunicarà el fet a la Conselleria de Cultura i es procedirà segons les instruccions dels seus tècnics.  
Finalment en el document ambiental es proposen una sèrie de controls operacionals que complementen les mesures preventives i correctores proposades i un programa de vigilància ambiental.  
Segons el que s'ha exposat, l'òrgan ambiental realitza les consideracions següents:  
- En la fase d'execució del projecte la modernització no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient si es duen a terme les mesures preventives i correctores proposades. Això inclou el seguiment arqueològic de les obres i les mesures de prevenció d'expansió de la clòtxina zebra i d'observança de les mesures de prevenció d'incendis forestals.  
  
Respecte a la proximitat del LIC «Curs mitjà i baix del Xúquer», en fase d'obres no s'afectarà de manera directa l'espai natural i, amb l'aplicació de les mesures correctores (en el cas d'abocaments accidentals), és improbable la generació d'efectes indirectes significatius. No obstant això, s'incorporaran al present informe algunes mesures preventives de la Resolució de 3 de desembre de 2009.  
Els espais naturals protegits més pròxims a l'àrea d'actuació són:  
  
LIC «Ullals del riu Verd» que se situa a 1,5 km de la zona d'obres, paratge natural municipal del mateix nom (3 km de la zona d'obres) i zona humida protegida dels «Ullals del riu Verd» (la zona perifèrica de protecció de la zona humida protegida del mateix nom se situa a més de 2 km de la zona d'obres).  
És improbable l'afecció sobre aquests espais protegits a causa de la llunyania de la zona d'obres a aquests espais així com a la improbable afecció a l'aqüífer la zona de descàrrega del qual s'enquadra en el sistema aqüífer del massís del Caroig.  
- Afecció a fauna i flora associada a la xarxa de séquies: d'acord amb l'informe de la direcció del Parc Natural de l'Albufera la falta d'aigua en séquies pot disminuir la biodiversitat de la zona i de la fauna que té el seu hàbitat en l'Albufera i que utilitza aquestes zones quan l'entorn del parc es troba sec.  
Es considera que ha de conservar-se la xarxa de séquies en bon estat i amb el cabal mínim necessari com a punts de reserva de biodiversitat.  
  
Amb caràcter general, consultada la base de dades de biodiversitat es localitza com a espècie que pot resultar afectada de manera indirecta en la fase d'obres l'espècie prioritària parpalló (Riparia riparia). Per les característiques de la zona d'obres i atés que les obres no creuen talussos en el riu Xúquer on puga niar l'espècie, és poc probable cap afecció directa. No obstant això, la generació de depòsits de materials o la construcció de rases poden ser interpretats per l'espècie com a lloc apte per a niar, per això o bé es realitzaran les obres fora del període en el qual l'espècie està present (de primavera a tardor) o bé s'imposaran mesures preventives.  
  
- Afecció indirecta a l'Albufera: segons dades de la Séquia Reial del Xúquer fins hui s'han modernitzat 10 sectors de reg dels 45 sectors existents.  
La disminució de les aportacions a l'Albufera és l'efecte ambiental més important de les modernitzacions. Aquesta disminució d'aportacions és conseqüència de la desaparició de les aigües sobrants que arriben al llac a través de séquies així com la disminució d'aigua que arriba als aqüífers (retorns de reg).  
El 6 d'octubre de 1998, es dicta declaració d'impacte ambiental del projecte «obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer». El condicionant ambiental primer indicava:  
«En el termini màxim de 6 (sis) mesos a comptar des de la data de notificació de la present declaració d'impacte ambiental, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer presentarà en aquesta Conselleria de Medi Ambient un pla de vigilància ambiental que permeta dur a terme el seguiment dels nivells i qualitats de les aigües del parc natural i establisca les mesures correctores complementàries necessàries per a garantir que les successives transformacions dels sistemes de reg i per tant disminucions de les aportacions hídriques al parc, no afecten de manera significativa els valors ecològics de l'ecosistema d'aquest. Aquest pla de vigilància ambiental es redactarà i posarà en marxa seguint les recomanacions que sobre aquest tema puguen efectuar-se des del Parc Natural de l'Albufera i haurà de comptar finalment amb el vistiplau del consell directiu del parc natural.  
Si del seguiment i vigilància ambiental es determina que es produeixen afeccions significatives sobre el parc natural, i en qualsevol cas, davant situacions anòmales en les quals resulte necessària l'aportació de cabals hídrics al parc, com en èpoques de sequera o similars, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, determinarà i aportarà el volum de recursos hídrics que calga per a garantir el manteniment de les característiques ecològiques del parc natural».  
El 7 d'agost de 2000 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el pla de vigilància que va ser remés a la direcció del parc natural.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer entre les seues actuacions duu a terme diverses actuacions entre les quals s'inclou la xarxa de piezòmetres instal·lats per al control de les conseqüències de la modernització dels regadius de la Séquia Reial del Xúquer.  
D'altra banda el Reial decret 1/2016, de 8 de gener, pel qual s'aprova la revisió dels plans hidrològics de les demarcacions hidrogràfiques del Cantàbric Occidental, Guadalquivir, Ceuta, Melilla, Segura i Xúquer i de la part espanyola de les demarcacions hidrogràfiques del Cantàbric Oriental, Miño-Sil, Duero, Tajo, Guadiana, Ebre estableix en l'annex XI (disposicions normatives de la demarcació hidrogràfica del Xúquer), el següent:  
Article 14 (requeriments hídrics de zones humides):  
3. Les necessitats hídriques del llac de l'Albufera es fixen en 210 hm³/any, xifra que correspon al percentil del 90 % de la sèrie d'aportacions al llac.  
4. A més de les aportacions superficials i subterrànies i dels retorns de reg, el llac de l'Albufera podrà rebre aportacions hivernals dels sistemes Xúquer i Túria en la forma establida en el capítol IV.  
5. L'organisme de conca realitzarà un control i seguiment d'aportacions a les zones humides de l'Albufera i dels nivells en el llac, amb l'objectiu de garantir el compliment dels volums anuals requerits i contribuir a la conservació de l'ecosistema lacunar.  
6. Aquest control i seguiment tindrà com a referència la informació proporcionada per la xarxa de mesura específica que controla el nivell en el llac i les eixides al mar a través de les goles i permet realitzar els corresponents balanços.  
7. En cas que del seguiment realitzat s'inferisca que és probable que en un any concret no se satisfacen els volums anuals requerits, s'executaran les actuacions que permeten atendre les necessitats hídriques del llac de l'Albufera, i es requerirà un control i seguiment dels efectes d'aqueixes actuacions sobre aquest.  
Assignació i reserva de recursos.  
Article 19. Sistema Túria  
C) Assignacions.  
f) Els excedents hivernals del riu Túria, estimats en mitjana en 11 hm³/any, podran ser derivats per les séquies de Quart, Mislata i Favara, per a la seua utilització com a cabal ecològic d'hivern, amb destinació a l'àrea del Parc Natural de l'Albufera.  
Article 20: Sistema Xúquer.  
2. L'assignació de recursos superficials als regs tradicionals de la Ribera del Xúquer s'estableix de la manera següent:  
a) Respecte a la Ribera Alta, s'estableixen unes assignacions de:  
  
i. 214,2 hm³/any de recursos superficials per a la comunitat de regants de la Séquia Reial del Xúquer que inclou la séquia particular d'Antella, dels quals podran utilitzar-se fins a 30 hm³/any per a cabals ecològics amb destinació a l'àrea del Parc Natural de l'Albufera (marge esquerre del Xúquer) a mesura que es vaja realitzant la modernització prevista dels seus regadius.  
Quant a la valoració de l'impacte global de la modernització dels regadius de la totalitat de sectors de la Séquia Reial del Xúquer, ha d'indicar-se que aquesta qüestió correspon a altres àmbits de planificació si bé s'ha d'instar el compliment de la declaració d'impacte ambiental relativa a la modernització de la Séquia Reial del Xúquer.  
Capítol IV: Objectius mediambientals.  
Article 31:  
3. En el cas específic de la massa d'aigua superficial del llac de l'Albufera de València les administracions públiques, en l'àmbit de les seues competències, impulsaran la realització i desenvolupament d'un pla especial el principal objectiu del qual siga aconseguir el potencial ecològic establit en l'apèndix 9.2. En el marc del dit pla, l'organisme de conca donarà compte a la resta d'administracions de les actuacions de control i seguiment relatives al compliment dels apartats 5, 6 i 7 de l'article 14.  
En el capítol del «Resultat de la integració dels aspectes ambientals en el pla hidrològic o en el programa de mesures contingut en aquest pla:  
(?) En relació amb els requeriments hídrics de la zona humida de l'Albufera de València és destacable que en el pla del cicle 2015-2021 s'han incrementat les necessitats hídriques del llac de l'Albufera, que ha passat de 167 hm³/any, xifra que correspon al percentil del 95 % de la sèrie d'aportacions al llac, a 210 hm³/any, que correspon al percentil del 90 %. D'altra banda, en la normativa del pla s'estableix que a més de les aportacions superficials i subterrànies i dels retorns de reg, el llac de l'Albufera podrà rebre aportacions hivernals dels sistemes Xúquer i Túria».  
Des del punt de vista ambiental s'està duent a terme la vigilància ambiental sobre el llac, i ha de ser complida la normativa de la revisió dels plans hidrològics de conca. Per tant l'efecte ambiental més important de la modernització de la Séquia Reial del Xúquer (disminució dels retorns de reg) serà compensada mitjançant l'assignació de recursos específics.  
Per tant, establides les bases de la vigilància, control i compensació de la disminució dels retorns de reg, per a la resta d'aspectes ambientals del projecte no hi ha més que concloure que no és previsible que amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores assenyalades en el document ambiental i les que s'indicaran en la part dispositiva del present Informe, el projecte cause efectes ambientals significatius.  
No obstant això, i a causa de la preocupació manifestada des de la direcció del parc natural respecte a la compensació dels cabals per a previndre la deterioració de l'Albufera, s'inclourà en el present informe un apartat sobre el compliment dels condicionants ambientals de la Resolució de 6 d'octubre de 1998.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que es disposa en l'annex II, grup c) 1r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambienta simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2 de la llei esmentada.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
3. L'article 13 Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
  
Resolució  
  
Primer  
El projecte no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient en els termes del present informe.  
El projecte haurà de realitzar-se d'acord amb el que s'exposarà en l'apartat segon de la present resolució.  
  
Segon  
1. Es compliran les mesures preventives de l'informe d'impacte patrimonial i aquelles que, si escau, impose l'òrgan competent en l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià que haurà de ser emés amb anterioritat a l'inici de les obres.  
  
2. En el cas que pertoque s'adaptaran les infraestructures del projecte al que es disposa en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana).  
3. En l'àmbit de la modernització es realitzaran bones pràctiques agràries de caràcter general com ara la trituració de restes vegetals procedents de poda i la seua incorporació al terreny, el manteniment del sòl amb un adequat índex de matèria orgànica, planificar el reg amb adequades dosis de rentada per a evitar problemes de salinització i realitzar plans d'adobament d'acord amb les necessitats dels cultius.  
4. Les séquies que queden en desús es conservaran i mantindran en bon estat i amb un cabal mínim necessari per a permetre la seua funcionalitat ecològica.  
5. Se sol·licitaran els permisos que pertoquen en relació amb l'afecció a la via pecuària Vereda de la Muntanya.  
6. Es realitzarà una planificació de les obres amb la finalitat que la seua execució no coincidisca amb els períodes de cria del parpalló (d'agost a setembre, tots dos inclosos) i fauna lligada al LIC del Riu Xúquer.  
Aquest condicionant ambiental podrà ser exceptuat sempre que de la revisió de la zona per tècnics de biodiversitat del Servei Territorial de Medi Ambient de València, no es detecten niuades d'interés en el període temporal en què es preveja l'execució de les obres.  
  
7. S'abalisarà la zona d'obres en l'àmbit pròxim al LIC del riu Xúquer evitant qualsevol afecció directa sobre vegetació de ribera o indirecta per abocaments.  
No podran habilitar-se parcs de maquinària, zones de préstecs o apilaments de materials a menys de 100 metres de l'orla de vegetació que envolta el LIC del riu Xúquer.  
8. S'habilitaran rampes o similar en les rases per a permetre l'eixida de fauna atrapada. Per aquest mateix motiu al final de cada jornada d'obres es taparan els extrems de les conduccions.  
9. Es recorda que s'ha de complir el condicionant ambiental número 1 de la declaració d'impacte ambiental de 6 d'octubre de 1998 relatiu al «Projecte de modernització de la Séquia Reial del Xúquer (?) si del seguiment i vigilància ambiental es determina que es produeixen afeccions significatives sobre el parc natural, i en qualsevol cas, davant situacions anòmales en les quals resulte necessària l'aportació de cabals hídrics al parc, com en èpoques de sequera o similars, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, determinarà i aportarà el volum de recursos hídrics que calga per a garantir el manteniment de les característiques ecològiques del parc natural».  
  
Sobre la base d'aquest condicionant ambiental no podrà abordar-se l'execució de la modernització de cap sector addicional de la Séquia Reial del Xúquer, atesa la previsible proximitat de l'execució de les noves modernitzacions en la perifèria del parc natural, sense que per part de l'organisme de conca s'haja presentat informe sobre el compliment dels condicionants ambientals de la declaració d'impacte ambiental esmentada i haja sigut subjecte a aprovació de la directiva del parc natural.  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació.  
  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte d'autorització del projecte.  
  
València, 26 de juny de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 23 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8478, del 04-02-2019 (2019/858)

RESOLUCIÓN de 23 de enero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 119/17-AIA Alberic.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8478

Fecha DOGV
:   04-02-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/858

CVE


Fecha del documento
:   23-01-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Alberic](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de enero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 119/17-AIA Alberic. [2019/858]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 119/17-AIA Alberic.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 119-2017-AIA.  
Título: Redes de distribución para la modernización del regadío de la Acequia Real del Júcar. Sectores 3 y 5.  
Promotor: Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Órgano sustantivo: Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Localización: Alberic (Valencia).  
  
Antecedentes  
El proceso en la modernización de la ARJ ha sido estructurado en cuatro grados:  
Grado 1: Red en alta. Consiste en las obras de derivación en la salida del túnel de la escala (sistema hidráulico canal Júcar-Turia).  
Grado 2: Red de transporte. Aproxima los caudales de rango medio a los centros de gravedad de las zonas de demanda (45 sectores) en las que queda dividida la zona regable.  
Grado 3: Redes de distribución. Distribuye los caudales de rango bajo en las unidades de gestión hasta llegar a las unidades parcelarias agrarias.  
Grado 4: Instalaciones en parcela.  
La evaluación ambiental de la modernización de los regadíos dependientes de la ARJ se ha realizado de la siguiente manera:  
1.1. Red en alta:  
Consistió en la evaluación de impacto ambiental de las actuaciones necesarias para construir la llamada «Red en alta» u obras necesarias para suministrar agua a presión a los distintos sectores de riego en que se dividen los riegos de la Acequia Real del Júcar: Construcción de un embalse de 60.000 metros cúbicos y una red de tuberías enterradas que partiendo del Canal Júcar-Turia a la salida del túnel de la escala, pudieran suministrar agua a presión a los distintos sectores de riego.  
  
El día 6 de octubre de 1998, el director general para el desarrollo sostenible (Generalitat Valenciana), dictaba declaración de impacto ambiental favorable al proyecto «Obras de modernización de la Acequia Real del Júcar» (expediente 314/98-AIA), supeditada al cumplimiento de ciertos condicionantes ambientales.  
1.2. Redes de distribución: consisten en las instalaciones necesarias para permitir el cambio de riego en las llamadas unidades de gestión.  
  
Actualmente se han evaluado por parte del órgano ambiental de la Administración General del Estado los siguientes sectores de la acequia real del Júcar:  
- Redes de distribución para la modernización del sector 2 (Alberic): resolución de no sometimiento de 9 de junio de 2006 (BOE 03.07.2006).  
- Sector 9 (L'Alcudia de Carlet, Guadassuar, Massalaves): resolución de no sometimiento de 13 de abril de 2005 (BOE 9 de Mayo de 2005).  
- Sectores 7, 10, 14, 15, 18, 19, 23 y 24 (Algemesí y otros): resolución de no sometimiento de 23 de abril de 2007 (BOE 26.05.2007).  
- Redes de distribución de los sectores 1C, 5, 26, 33, 37, 38, 40 (Antella y otros): resolución de no sometimiento de 3 de diciembre de 2009 (BOE 24.12.2009).  
Mediante resolución de 3 de diciembre de 2009, de la Secretaría de Estado para el Cambio Climático se adoptó la decisión de no someter a evaluación de impacto ambiental el proyecto redes de distribución para la modernización de la acequia real del Júcar. Sectores 1C, 5, 26, 33, 37, 38 y 40.  
Referente a los sectores 1C y 5, proyectos que no se ejecutaron, y con posterioridad al análisis ambiental realizado por la Secretaria de Estado para el Cambio Climático, se emite informe de impacto ambiental referente al expediente 43-2016 -AIA y relativo al proyecto «Redes de distribución para la Modernización de la Acequia Real del Júcar. Sector 1C. Antella» según Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
Con los antecedentes citados se presenta un nuevo proyecto para su evaluación ambiental, sector 5 en el término de Alberic, por lo que al igual que en el caso del sector 1C, dado el difícil encaje administrativo de la modificación del proyecto y a la vista de la Ley 21/2013, resulta procedente la realización de un nuevo trámite de evaluación de impacto ambiental.  
No obstante los criterios generales de dicha valoración se tendrán en cuenta y se incorporarán en el presente informe de impacto ambiental.  
  
Tramitación administrativa  
El 4 de octubre de 2017 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documento ambiental del proyecto de redes de distribución para la modernización del regadío de los sectores 3 y 5 en el término de Alberic (Valencia) para el inicio de la evaluación de impacto ambiental.  
Mediante escritos de 14 de noviembre de 2016 y 1 de febrero de 2018 el órgano ambiental requiere la documentación técnica del proyecto.  
El 9 de febrero de 2018 el órgano sustantivo remite la documentación técnica solicitada.  
En cumplimiento del artículo 46 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental, el órgano ambiental solicitó consulta al Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
El 2 de mayo de 2018 la dirección del parque natural de la Albufera emite el siguiente informe:  
(?) »La modernización de la acequia Real del Júcar lleva desarrollándose por sectores desde hace casi 20 años. Es conocido que la reducción de caudales del Júcar que afectan gravemente a la Albufera se ha llevado a cabo a través de esta modernización que ha supuesto una disminución de los aportes a esta Comunidad de Regantes de unos 400 hm³.  
Las sucesivas fases de modernización del canal principal han sido aprobadas sin haber sido evaluadas ambientalmente ya que el Ministerio ha decretado sistemáticamente la innecesariedad de su evaluación. Por tanto, jamás se ha determinado oficialmente ni corregido el impacto causado por estas obras sobre los recursos hídricos del Parque Natural.  
Tras esta modernización los caudales «ahorrados» fueron asignados a diferentes usuarios a lo largo de la cuenca de forma que en la actualidad se han reducido los recursos que llegan a la Albufera en casi un 50 % pero también los que entran en la provincia de Valencia cada vez más mermados. En la actualidad, cuando se reclama agua para la Albufera, la Confederación Hidrográfica del Júcar responde que debemos aportar un listado de usuarios que deben ser afectados».  
El informe muestra su discrepancia con el documento elaborado por la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto al «Estudio de la calidad de agua de la Albufera y sus necesidades hídricas», mencionado en el documento ambiental en el que se concluye que «la Albufera se mantiene en equilibrio actual independientemente de los caudales que le alimentan (siempre que haya unos mínimos)».  
  
El informe continúa:  
(?) »No obstante lo comentado en los antecedentes, el proyecto ahora en desarrollo consiste en la ejecución de redes de distribución secundaria, hidrantes multiusuario, tomas a parcela, y la adecuación de una edificación existente como cabezal de riego para un sector de 552,33 has, situado completamente dentro del término municipal de Alberic, y enclavada en el ámbito del plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera. Es decir, se trata de una fase secundaria de las obras ya realizadas pero es la que definitivamente reduce los aportes de agua así como elimina los canales y acequias existentes.  
Es evidente que la ejecución de 552 has dentro de una comunidad que riega 22.000 has, tiene un impacto relativamente reducido, pero desde este parque ya se ha informado otras veces que las consecuencias ambientales de estas obras deberían evaluarse globalmente y no continuar ejecutando pequeños sectores poco a poco sin que hasta la fecha se hayan establecido medidas correctoras o compensatorias globales que mitiguen la afección global sobre el parque natural.  
Con respecto al impacto sobre la vegetación y la fauna, esta estará motivada por la pérdida de los hábitats que constituyen las acequias y canales de la zona, las cuales tienden ser ocupadas por los cultivos próximos o llenadas de residuos inertes al abandonarse su uso. Esto afectará a la microfauna que vive en esas zonas, si bien también se comprueba que muchas aves del parque natural ocupan campos de cultivo aún no modernizados cuando los campos agrícolas del parque se encuentran secos. Estos impactos ni se mencionan ni evalúan en el documento ambiental presentado».  
  
Consideraciones ambientales.  
Análisis del proyecto según criterios del anexo III de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
a) Características del proyecto.  
La zona regable del sector 3 y 5 presenta una superficie regable de 552,33 hectáreas, pertenecientes todas ellas al término municipal de Alberic, provincia de Valencia.  
Los sectores se desarrollan al sur, sureste del núcleo urbano de Alberic, lindando al oeste con la Acequia Real, con el río Júcar al sur y con el término municipal de Benimuslem al este. La superficie regable de los sectores 3 y 5 será abastecida desde un mismo cabezal de riego tratándose pues de un conjunto ambos sectores.  
Las actuaciones previstas en el proyecto son:  
- Conducción de PE-100 DN 800 PN 10 desde la toma B existente hasta el cabezal de riego de 70 metros de longitud.  
- Instalaciones del cabezal de riego en edificación existente, con equipos de presurización, filtrado y telemando, estructura metálica para protección de los depósitos de abono, que quedan en el exterior de la edificación existente, así como la instalación en baja tensión de dichas instalaciones y cambio del centro de transformación existente.  
- Desde el cabezal de riego parten dos redes de distribución. La red de riego oeste abastecerá a 57,48 hectáreas, longitud de 2,5 km y diámetros comprendidos entre 250 y 140 mm. La red de distribución este abastecerá a 494,85 hectáreas, tendrá unos 24 km de longitud y diámetros comprendidos entre 630 PN 12,5 a PVC DN 110 mm en PN 6.  
- Hidrantes de riego, conducciones terciarias hasta parcela y automatización de los mismos.  
Paralelamente al eje principal de la red de distribución desde el cabezal de riego, hasta la bifurcación de los hidrantes H-89 y H-108, se instala junto a la conducción de la red de distribución, una conducción de PVC DN 160 PN 6 de 3.948 metros, la cual dispondrá de agua sin abono, para que en caso de que algún comunero quiera abastecerse de agua sin abono, tenga la posibilidad en un futuro de entroncar su conducción terciaria a esta conducción.  
- Instalaciones de valvulería de control, manejo y seguridad de los todos los sistemas hidráulicos, así como las obras de fábrica auxiliares (arquetas) que permitan la protección de dichos elementos.  
Las tuberías se instalarán en zanja, con una profundidad mínima de 1,0 metros sobre la generatriz superior del tubo. El ancho de zanja previsto en la base es función del diámetro de la conducción, siendo de 0,50 para diámetros inferiores o iguales a DN 125, de 0,60 para diámetros entre 140 y 250 mm, de 0,80 para diámetros de 315 y 400 mm, y de 1,00 metros para diámetros de 500 y 630 mm.  
Los cruces de las conducciones se realizarán: en la Acequia Real del Júcar con tubería metálica autoportante, perforación horizontal en general en los cruces con la autovía A-7 y otras carreteras, a cielo abierto en el cruce con alla línea FGV por paso existente.  
El cabezal de riego comunitario se alojará en un edificio existente junto a la Acequia Real del Júcar propiedad de la ARJ previa rehabilitación del mismo. El cabezal de riego se abastece desde la conducción de la red en alta que se encuentra en la misma parcela del cabezal para tal fin.  
En las inmediaciones del cabezal de riego se ejecuta una edificación abierta mediante estructura metálica y con cubierta tipo sándwich donde se disponen de los 3 depósitos de PRFV de 15.000 litros y 1 depósito de PRFV de 3.000 litros para el abonado comunitario, junto con los equipos que permiten su inyección a la red.  
El suministro de energía se realiza a través de una línea eléctrica propiedad de la ARJ presente en las proximidades del cabezal, junto a la acequia real del Júcar. Para ello se sustituye el actual transformador intemperie de 50 kVAs existente por un transformador intemperie de 160 kVAs, y se instala una línea subterránea en baja tensión de unos 800 metros con cableado de aluminio hasta el edificio del cabezal de riego, donde se dispone de la instalación de alumbrado y fuerza tanto del edificio existente donde se alojan los equipos de bombeo y filtrado, como de la zona donde se ubica el abonado comunitario.  
Dando continuidad al sistema de control y telemando instalado en los sectores de riego modernizados en la acequia real del Júcar se ha previsto la instalación de un PLC en el cabezal de riego comunitario. Dicho PLC se comunica con el centro de control de la ARJ a través del cable de fibra óptica existente.  
b) Ubicación del proyecto.  
El proyecto se sitúa en área cercana al casco urbano de Alberic de carácter agrario con plantaciones de cítricos. La vegetación natural ha sido sustituida por cultivos que constituyen el hábitat de diversas especies oportunistas. No se han detectado en el ámbito de estudio especies de fauna sometidas a régimen especial de protección.  
En la zona de actuación no se encuentran espacios naturales protegidos, ni paisajes ni parques naturales. Tampoco se ven afectados ni LICs ni ZEPAs, aunque la zona de actuación se encuentra en las proximidades del LIC del río Júcar, pero ste no se verá afectado por las actuaciones previstas.  
La zona de actuación se encuentra dentro de los límites del plan de ordenación de recursos naturales (P.O.R.N.) de la Albufera. Respecto del parque natural de la Albufera ste se encuentra a más de 14 km de distancia de la zona regable del sector 3 de la ARJ.  
Respecto a la afección al patrimonio cultural, según la «memoria de impacto patrimonial» a los efectos de la obtención del informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano, en la zona de obra se localizan varias parcelas en los que se localiza material cerámico y se localiza la villa romana de Benifarraig.  
- Vías pecuarias y zona forestal: Las obras previstas afectan a la vereda de la montaña mediante un paralelismo en un tramo de unos 600 metros, al inicio de la red de distribución. Las obras previstas no afectarán a suelo forestal.  
c) Características del potencial impacto.  
Durante la ejecución del proyecto se producirá un impacto sobre la geología y la geomorfología debido a la instalación de las conducciones. No obstante debido a que se trata de una zona antropizada, el impacto se considera moderado.  
La calidad del suelo quedará afectada por los movimientos de tierra, vertido de sobrantes, acopio de materiales e instalación de parque de maquinaria considerándose dicho impacto compatible. Como medida correctora se propone la retirada y acopio de la tierra vegetal para su utilización en la restauración del terreno.  
Respecto a los recursos hídricos, durante la fase de explotación se reducirán los retornos de riego sobre la Albufera y el río Júcar, considerándose el impacto por reducción de retornos de riego insignificante, basándonos en las conclusiones obtenidas del «estudio de la calidad de agua de la Albufera y sus necesidades hídricas», realizado por la Confederación Hidrográfica del Júcar dentro del «plan general de adecuación del sistema de explotación de los aprovechamientos tradicionales del río Júcar» (1996) cuyo objetivo era precisamente analizar en profundidad las implicaciones que para la Albufera y su entorno pudieran tener la reducción de retornos producida por el aumento de las eficiencias de riego. De estas conclusiones se desprende que «la Albufera se mantiene en equilibrio actual independientemente de los caudales que la alimentan (siempre que haya unos mínimos)».  
Es decir, el funcionamiento hidrológico subterráneo se verá afectado por la disminución del volumen de agua aplicado en el riego localizado frente al tradicional. Según lo expuesto, el impacto se considera compatible. Las medidas preventivas se materializan por medio del plan de vigilancia que elaboró la Confederación Hidrográfica del Júcar para comprobar las variaciones del nivel de las aguas en la Albufera y «Ullals».  
En el caso de establecerse una relación causa-efecto entre el aumento de la modernización de regadío y la disminución de los niveles de agua en la Albufera, será necesario adoptar las medidas correctoras pertinentes, como por ejemplo suministrar el déficit estimado mediante aportes de aguas superficiales.  
Durante la fase de ejecución de las obras, se evitarán infecciones de mejillón cebra (Dreissena polymorpha) y almeja asiática (Corbícula fluminea) por medio de equipos que estén en contacto con el agua. Para ello se aplicará el protocolo general de desinfección que establece la Confederación Hidrográfica del Júcar para el mejillón cebra por parte del contratista de las obras.  
Durante la ejecución de las obras, la calidad del agua superficial y subterránea puede verse afectada por vertido de combustible, lubricantes o grasas procedente de la maquinaria de obras, por el inadecuado acopio de los materiales, por los posibles arrastres de finos procedentes del movimiento de tierras, así como por el vertido de tierras sobrantes. Durante la fase de funcionamiento, se producirá un impacto positivo sobre el acuífero por la reducción de la lixiviación de nitratos.  
Para evitar impactos sobre las aguas se realizará una adecuada gestión de los aceites procedentes de la maquinaria de obra.  
Sobre la atmósfera se producirá un aumento de las partículas sólidas en suspensión que afectará a la calidad atmosférica y a la vegetación. Asimismo se producirá un aumento de contaminantes procedentes de la maquinaria de obras. El impacto se considera de magnitud moderada.  
Durante la fase de explotación, el mantenimiento y limpieza de instalaciones puede incidir también  
en este factor, considerándose este impacto de magnitud compatible.  
Se aplicarán las siguientes medidas preventivas y correctoras: realización de riegos superficiales, mantenimiento de la maquinaria de obras.  
Durante la fase de obras se producirá un aumento de la emisión de ruidos que puede provocar efectos sobre la fauna que se desplazará de manera temporal. Este impacto se considera de magnitud moderada.  
Debido a la escasa presencia de vegetación natural, el impacto se considera de magnitud compatible.  
La fauna verá afectado su hábitat aunque con carácter temporal. Además se producirá un efecto barrera a causa de la apertura de zanjas y una disminución de recursos hídricos en el río Júcar y a causa de la disminución de los retornos de riego. El impacto se valora como moderado.  
Durante la fase de obras se producirán molestias a la población. El impacto se considera compatible.  
En la fase de funcionamiento la modernización de regadíos producirá mejoras en el trabajo agrario por lo que el impacto se considera positivo.  
Durante la fase de construcción se producirá una afección sobre el paisaje al modificarse la geomorfología del terreno donde se instala la conducción. Además se producirá una modificación del paisaje por la ejecución del edificio que alberga el cabezal de riego. Una vez finalizadas las obras las conducciones quedarán enterradas, y por tanto el impacto sobre este factor ambiental será nulo puesto que los hidrantes, hornacinas prefabricadas de hormigón de 2,25x1,75x2,07 m quedan a menor altura que los cultivos presentes en la zona. El impacto paisajístico causado por todo ello se considera de magnitud compatible.  
Dada la proximidad de las obras a terreno forestal se seguirá lo indicado en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat.  
Durante la fase de ejecución se realizará un seguimiento arqueológico global con visitas de obra cuya frecuencia se ajustará al avance de los trabajos, en la que se efectuará un registro de las secciones abiertas por los movimientos de tierra.  
De observarse alguna sección con estratos o restos de interés patrimonial, se comunicará el hecho a la Conselleria de Cultura y se procederá según las instrucciones de sus técnicos.  
Finalmente en el documento ambiental se proponen una serie de controles operacionales que complementan las medidas preventivas y correctoras propuestas y un programa de vigilancia ambiental.  
Según lo expuesto el órgano ambiental realiza las siguientes consideraciones:  
- En la fase de ejecución del proyecto la modernización no va a tener efectos significativos sobre el medio ambiente si se llevan a cabo las medidas preventivas y correctoras propuestas. Ello incluye el seguimiento arqueológico de las obras y las medidas de prevención de expansión del mejillón cebra y de observancia de las medidas de prevención de incendios forestales.  
Respecto a la cercanía del LIC «curso medio y bajo del Júcar», en fase de obras no se afectará de manera directa al espacio natural y, con la aplicación de las medidas correctoras (en el caso de vertidos accidentales), es improbable la generación de efectos indirectos significativos. No obstante se incorporará al presente informe algunas medidas preventivas de la resolución de 3 de diciembre de 2009.  
Los espacios naturales protegidos más cercanos al área de actuación son:  
LIC «Ullals del riu Verd» que se sitúa a 1,5 km de la zona de obras, paraje natural municipal del mismo nombre (3 km de la zona de obras) y zona húmeda protegida del «Ullals del riu Verd» (la zona periférica de protección de la zona húmeda protegida del mismo nombre se sitúa a más de 2 km de la zona de obras).  
Es improbable la afección sobre dichos espacios protegidos debido a la lejanía de la zona de obras a dichos espacios así como a la improbable afección al acuífero cuya zona de descarga se encuadra en el sistema acuífero del macizo del Caroch.  
- Afección a fauna y flora asociada a la red de acequias: de acuerdo con el informe de la dirección del parque natural de l- Albufera la falta de agua en acequias puede disminuir la biodiversidad de la zona y de la fauna que tiene su hábitat en la Albufera y que utiliza estas zonas cuando el entorno del parque se encuentra seco.  
Se considera que debe conservarse la red de acequias en buen estado y con el caudal mínimo necesario como puntos de reserva de biodiversidad.  
Con carácter general, consultada la base de datos de biodiversidad se localiza como especie que puede resultar afectada de manera indirecta en la fase de obras la especie prioritaria «avión zapador» (Riparia riparia). Por las características de la zona de obras y atendiendo a que las obras no se cruzan taludes en el río Júcar donde pueda anidar la especie, es poco probable ninguna afección directa. No obstante la generación de depósitos de materiales o la construcción de zanjas pueden ser interpretados por la especie como lugar apto de anidamiento por lo que o bien se realizarán las obras fuera del periodo en el que la especie está presente (de primavera a otoño) o bien se impondrán medidas preventivas.  
- Afección indirecta a la Albufera: según datos de la acequia real del Júcar hasta la fecha se han modernizado 10 sectores de riego de los 45 sectores existentes.  
La disminución de los aportes a la Albufera es el efecto ambiental más importante de las modernizaciones. Esta disminución de aportes es consecuencia por la desaparición de las aguas sobrantes que llegan al lago a través de acequias así como la disminución de agua que llega a los acuíferos (retornos de riego).  
El 6 de octubre de 1998, se dicta declaración de impacto ambiental del proyecto de «obras de modernización de la acequia real del Júcar». El condicionante ambiental primero indicaba:  
«En el plazo máximo de 6 (seis) meses a contar desde la fecha de notificación de la presente declaración de impacto ambiental, la Confederación Hidrográfica del Júcar presentará en esta Conselleria de Medio Ambiente un plan de vigilancia ambiental que permita llevar a cabo el seguimiento de los niveles y calidades de las aguas del parque natural y establezca las medidas correctoras complementarias necesarias para garantizar que las sucesivas transformaciones de los sistemas de riego y por tanto disminuciones de los aportes hídricos al parque, no afectan de manera significativa los valores ecológicos del ecosistema del mismo. Dicho plan de vigilancia ambiental se redactará y pondrá en marcha siguiendo las recomendaciones que al respecto puedan efectuarse desde el parque natural de la Albufera y deberá contar finalmente con el visto bueno del consejo directivo del parque natural.  
Si del seguimiento y vigilancia ambiental se determinase que se producen afecciones significativas sobre el parque natural, y en cualquier caso, ante situaciones anómalas en las que resultara necesaria la aportación de caudales hídricos al parque, como en épocas de sequía o similares, la Confederación Hidrográfica del Júcar, determinará y aportará el volumen de recursos hídricos que sea preciso para garantizar el mantenimiento de las características ecológicas del parque natural».  
El 7 de agosto de 2000 la Confederación Hidrográfica del Júcar remitió al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental el plan de vigilancia siendo remitido a la dirección del parque natural.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar entre sus actuaciones lleva a cabo diversas actuaciones entre las que se incluye la red de piezómetros instaladas para el control de las consecuencias de la modernización de los regadíos de la acequia real del Júcar.  
Por otro lado el Real decreto 1/2016, de 8 de enero, por el que se aprueba la revisión de los planes hidrológicos de las demarcaciones hidrográficas del Cantábrico Occidental, Guadalquivir, Ceuta, Melilla, Segura y Júcar y de la parte española de las demarcaciones hidrográficas del Cantábrico Oriental, Miño-Sil, Duero, Tajo, Guadiana, Ebro establece en su anexo XI (disposiciones normativas de la demarcación hidrográfica del Júcar), lo siguiente:  
Artículo 14 (requerimientos hídricos de zonas húmedas):  
3. Las necesidades hídricas del lago de la Albufera se fijan en 210 hm³/año, cifra que corresponde al percentil del 90 % de la serie de aportes al lago.  
4. Además de los aportes superficiales y subterráneos y de los retornos de riego, el lago de la Albufera podrá recibir aportes invernales de los sistemas Júcar y Turia en la forma establecida en el capítulo IV.  
5. El organismo de cuenca realizará un control y seguimiento de aportes a las zonas húmedas de la Albufera y de los niveles en el lago, con el objetivo de garantizar el cumplimiento de los volúmenes anuales requeridos y contribuir a la conservación del ecosistema lagunar.  
6. Este control y seguimiento tendrá como referencia la información proporcionada por la red de medida específica que controla el nivel en el lago y las salidas al mar a través de las golas y permite realizar los correspondientes balances.  
7. En caso de que del seguimiento realizado se infiera que es probable que en un año concreto no se satisfagan los volúmenes anuales requeridos, se ejecutarán las actuaciones que permitan atender las necesidades hídricas del lago de la Albufera, requiriéndose un control y seguimiento de los efectos de esas actuaciones sobre el mismo.  
Asignación y reserva de recursos.  
Artículo 19. Sistema Turia  
C) Asignaciones.  
f) Los excedentes invernales del río Turia, estimados en media en 11 hm³/año, podrán ser derivados por las acequias de Quart, Mislata y Favara, para su utilización como caudal ecológico de invierno, con destino al área del parque natural de la Albufera.  
Artículo 20: Sistema Júcar.  
2. La asignación de recursos superficiales a los riegos tradicionales de la Ribera del Júcar se establece como sigue:  
a) Con respecto a la Ribera Alta, se establecen unas asignaciones de:  
i. 214,2 hm³/año de recursos superficiales para la comunidad de regantes de la acequia real del Júcar que incluye la acequia particular de Antella, de los cuales podrán utilizarse hasta 30 hm³/año para caudales ecológicos con destino al área del parque natural de la Albufera (margen izquierda del Júcar) a medida que se vaya realizando la modernización prevista de sus regadíos.  
En cuanto a la valoración del impacto global de la modernización de los regadíos de la totalidad de sectores de la acequia real del Júcar, debe indicarse que esta cuestión corresponde a otros ámbitos de planificación si bien debe instarse al cumplimiento de la declaración de impacto ambiental relativa a la modernización de la acequia real del Júcar.  
Capítulo IV: Objetivos medioambientales.  
Artículo 31:  
3. En el caso específico de la masa de agua superficial del lago de la Albufera de Valencia las administraciones públicas, en el ámbito de sus competencias, impulsarán la realización y desarrollo de un plan especial cuyo principal objetivo sea alcanzar el potencial ecológico establecido en el apéndice 9.2. En el marco de dicho plan, el organismo de cuenca dará cuenta al resto de administraciones de las actuaciones de control y seguimiento relativas al cumplimiento de los apartados 5, 6 y 7 del artículo 14.  
En el capítulo del «Resultado de la integración de los aspectos ambientales en el plan hidrológico o en el programa de medidas contenido en dicho plan:  
(?) En relación con los requerimientos hídricos de la zona húmeda de la Albufera de Valencia es destacable que en el plan del ciclo 2015-2021 se han incrementado las necesidades hídricas del lago de la Albufera, pasando de 167 hm³/año, cifra que corresponde al percentil del 95 % de la serie de aportes al lago, a 210 hm³/año, que corresponde al percentil del 90 %. Por otra parte, en la normativa del plan se establece que además de los aportes superficiales y subterráneos y de los retornos de riego, el lago de la Albufera podrá recibir aportes invernales de los sistemas Júcar y Turia».  
Desde el punto de vista ambiental se está llevando a cabo la vigilancia ambiental sobre el lago, y debe ser cumplida la normativa de la revisión de los planes hidrológicos de cuenca. Por lo tanto el efecto ambiental más importante de la modernización de la acequia real del Júcar (disminución de los retornos de riego) va a ser compensada mediante la asignación de recursos específicos.  
Por lo tanto, sentadas las bases de la vigilancia, control y compensación de la disminución de los retornos de riego, para el resto de aspectos ambientales del proyecto no cabe más que concluir que no es previsible que con la aplicación de medidas preventivas y correctoras señaladas en el documento ambiental y los que se indicarán en la parte dispositiva del presente Informe, el proyecto cause efectos ambientales significativos.  
No obstante y debido a la preocupación manifestada desde la dirección del parque natural respecto a la compensación de los caudales para prevenir el deterioro de la Albufera, se incluirá en el presente informe un apartado sobre el cumplimiento de los condicionantes ambientales de la resolución de 6 de octubre de 1998.  
  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye, según lo dispuesto en el anexo II, grupo c) 1º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambienta simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte par la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de el artículo 7.2 de la citada ley.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
  
Resolución  
  
Primero  
El proyecto no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente en los términos del presente informe.  
El proyecto deberá realizarse de acuerdo con lo que se expondrá en el apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
1. Se cumplirán las medidas preventivas del informe de impacto patrimonial y aquellas que en su caso imponga el órgano competente en el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano que deberá ser emitido con anterioridad al inicio de las obras.  
2. En el caso que proceda se adaptarán las infraestructuras del proyecto a lo dispuesto al artículo 21 de la normativa del PATRICOVA (plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana).  
3. En el ámbito de la modernización se realizarán buenas prácticas agrarias de carácter general tales como la trituración de restos vegetales procedentes de poda y su incorporación al terreno, el mantenimiento del suelo con un adecuado índice de materia orgánica, planificar el riego con adecuadas dosis de lavado para evitar problemas de salinización y realizar planes de abonado de acuerdo con las necesidades de los cultivos.  
4. Las acequias que queden en desuso se conservarán y mantendrán en buen estado y con un caudal mínimo necesario para permitir su funcionalidad ecológica.  
5. Se solicitarán los permisos que procedan en relación con la afección a la vía pecuaria «Vereda de la Montaña».  
6. Se realizará una planificación de las obras con el fin de que su ejecución no coincida con los periodos de cría de avión zapador (de agosto a septiembre, ambos incluidos) y fauna ligada al LIC del Río Júcar.  
Este condicionante ambiental podrá ser exceptuado siempre que de la revisión de la zona por técnicos de biodiversidad del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, no se detecten anidamientos de interés en el periodo temporal en el que se prevea la ejecución de las obras.  
7. Se balizará la zona de obras en el ámbito cercano al LIC del río Júcar evitando cualquier afección directa sobre vegetación de ribera o indirecta por vertidos.  
No podrán habilitarse parques de maquinaria, zonas de préstamos o acopios de materiales a menos de 100 metros de la orla de vegetación que rodea al LIC del Río Júcar.  
8. Se habilitarán rampas o similar en las zanjas para permitir la salida de fauna atrapada. Por este mismo motivo al final de cada jornada de obras se taparán los extremos de las conducciones.  
9. Se recuerda que se debe dar cumplimiento al condicionante ambiental número 1 de la declaración de impacto ambiental de 6 de octubre de 1998 relativo al «Proyecto de modernización de la Acequia Real del Júcar, (?) si del seguimiento y vigilancia ambiental se determinase que se producen afecciones significativas sobre el parque natural, y en cualquier caso, ante situaciones anómalas en las que resultara necesario la aportación de caudales hídricos al parque, como en épocas de sequía o similares, la Confederación Hidrográfica del Júcar, determinará y aportará el volumen de recursos hídricos que sea preciso para garantizar el mantenimiento de las características ecológicas del Parque Natural».  
En base a este condicionante ambiental no podrá abordarse la ejecución de la modernización de ningún sector adicional de la acequia real del Júcar, dada la previsible cercanía de la ejecución de las nuevas modernizaciones en la periferia del parque natural, sin que por parte del organismo de cuenca se haya presentado informe sobre el cumplimiento de los condicionantes ambientales de la declaración de impacto ambiental mencionada y haya sido sujeto a aprobación de la directiva del parque natural.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de lo que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto en su caso, de autorización del proyecto.  
  
València, 26 de junio de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 23 de enero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML