Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5005, del 13-05-2005 (2005/5187)

Resolució de 26 d'abril de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5005

Data del DOGV
:   13-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5187

CVE


Data del document
:   26-04-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Ròtova](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Senija](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Villamalur](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 26 d'abril de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/F5187]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 471/02-AIA Rótova, 335/01-AIA Agost, 314/03-AIA Vall d'Alba, 155/03-AIA Sagunt, 323/03-AIA Senija i 126/01-AIA Villamalur, les quals, segons establix el reglament aprovat pel Decret 162/1990, s'han de publicar obligatòriament.
  
València, 26 d'abril de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 471/2002-AIA
  
Títol: Modificació puntual de les normes subsidiàries
  
Promotor: Ajuntament de Rótova
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al nord del nucli urbà, d'una banda al costat del col·legi i per una altra al costat del poliesportiu
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es persegueixen tres modificacions objecte d'avaluació ambiental agrupades en dos blocs. El primer d'aquests comporta la classificació com a sòl urbanitzable residencial i espai ambiental d'un sòl actualment classificat com a no urbanitzable, mentre que en el segon es pretén augmentar la superfície d'equipaments esportius també sobre un sòl no urbanitzable.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La superfície destinada a sòl urbanitzable residencial és de 22.384 m². D'altra banda, la superfície classificada com a espai lliure ambiental s'estima en 2.238 m². Finalment, la superfície que es pretén classificar com a sòl dotacional de caràcter esportiu - recreatiu resulta ser de 13.600 m².
  
3. Alternatives
  
No s'hi han presentat alternatives, així enteses.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 18 de desembre de 2002 l'Ajuntament de Rótova va remetre certificat de l'aprovació provisional i resultat del tràmit d'exposició al públic relatiu al Projecte de modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament que omplia la documentació tècnica remesa en data 21 de març de 2002 pel Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial després del requeriment per part del servei d'avaluació d'impacte ambiental en data 2 d'abril de 2002, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat de la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 6 de maig de 2002 i en el DOGV núm. 4.246, de 10 de maig de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari - interventor de l'Ajuntament de Rótova, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 7 d'octubre de 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació remesa a l'Ajuntament de Rótova, ja que aquesta presentava deficiències que impossibilitaven obtenir elements de judici suficients per a emetre la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
En data 22 de desembre de 2003 l'Ajuntament de Rótova va enviar nova documentació en contestació a l'esmentada sol·licitud, on s'indicava la desestimació d'un dels tres aspectes avaluats de la modificació puntual de les normes subsidiàries, concretament el relacionat amb la dotació esportiva.
  
Afeccions legals
  
1. La informació sobre l'adequació i protecció del projecte respecte als camins ramaders resulta contradictòria.
  
Es té constància que el traçat del camí ramader assagador del camí del Calvari, de sis metres d'amplària legal, límit occidental del sector de sòl residencial que es pretén classificar.
  
2. Dues de les tres actuacions previstes són tangents al llit del riu Vernisa. La documentació presenta falta de detall que no facilita la delimitació d'aquest ni les afeccions que les distintes legislacions sectorials han establert.
  
3. No s'aporta informació degudament justificada sobre la possible afecció del projecte als béns culturals i patrimonials.
  
En qualsevol cas, no consta en l'expedient informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'àmbit d'avaluació es redueix, com a conseqüència del desistiment de l'Ajuntament de Rótova en la tramitació del sòl dotacional esportiu, a la classificació d'un sòl residencial com també d'una àrea denominada espai ambiental, on predominen els camps de cultiu de cítrics recolzats en una estructura de bancals per a adequar-se a la topografia del terreny.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental presentat, dins de l'inventari ambiental, indica entre altres els aspectes següents:
  
- L'explotació de cítrics té unes característiques mitjanes / baixes, igual que la capacitat d'ús agrari d'aquesta.
  
- Les àrees estudiades no han sofert incendis forestals.
  
- L'actuació és confrontant al nucli urbà.
  
- El terreny es caracteritza per una mescla d'erosions de vessant i moviment fluvial.
  
- El pendent dels terrenys es qualifica com a suau, amb una mitjana del 5%.
  
- No s'actua sobre àrees degradades.
  
- S'aporta informació sobre el clima de la zona.
  
- No hi ha vegetació natural.
  
- La fauna es redueix a aus silvestres comunes i a xicotets mamífers.
  
- No hi ha àrees d'interés per a la conservació de la naturalesa.
  
3. El projecte no fa menció a l'adequació al PATRICOVA d'aquest, en relació amb els riscos d'inundació.
  
4. Respecte a la resta de riscos ambientals se n'indica la inexistència excepte en el cas de sisme, i aquest es qualifica com de nivell mitjà.
  
5. No s'aporta informació degudament justificada sobre la capacitat del municipi en relació amb el proveïment d'aigua potable a la població en quantitat i qualitat suficient i amb la capacitat de depuració de les aigües residuals.
  
No obstant això, s'informa sobre la captació actual d'aigua potable i l'aforament d'aquesta aparentment suficient per a donar resposta a les necessitats plantejades. S'hi indica, a més, l'existència d'una estació depuradora d'aigües residuals que se suposa té capacitat suficient.
  
Respecte a la gestió de residus, s'hi indica que els de caràcter urbà són traslladats a la planta d'Ador, i els de caràcter no urbà i industrials es dipositen a l'ecoparc previst en el municipi.
  
6. Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació acústica, en l'establiment d'uns paràmetres d'abocament i en les condicions de gestió dels residus. No es poden considerar mesures correctores la resta d'aspectes plantejats.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte sobre la Modificació puntual de les normes subsidiàries del municipi de Rótova (València), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Ha d'acreditar-se, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte i per part dels organismes competents en cada cas, d'una banda l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a satisfer les necessitats de la modificació de planejament proposada, tot això sense perjudici dels usos actuals, i per un altre, la capacitat de depuració de les aigües residuals generades.
  
II. La xarxa de sanejament que es construïsca per a donar servei als usos previstos ha de ser separativa, i s'han d'obtenir les preceptives autoritzacions de l'organisme de conca corresponent en el cas de l'abocament de pluvials a llit públic.
  
III. Ha d'eliminar-se de la superfície de la modificació de planejament l'àmbit del camí ramader conegut com assagador del camí del Calvari, de sis metres d'amplària legal, i no es pot computar en la superfície del sector atés que es tracta d'un domini públic.
  
IV. Resulta necessari establir gràficament i normativament les servituds del riu Vernissa i sol·licitar les autoritzacions que procedisquen en cada cas; es recorda que l'edificació ha de recular-se, com a mínim, 20 metres respecte de l'aresta superior del llit.
  
V. S'ha d'acreditar l'adequació del projecte al PATRICOVA.
  
VI. S'ha d'acreditar adequadament la falta d'afecció a béns culturals patrimonials del projecte.
  
VII. No s'entén avaluada, en l'àmbit d'aquesta declaració, la superfície de 13.600 m² destinada a dotacions esportives al costat de l'actual polisportiu en haver sigut objecte de desistiment per part de l'Ajuntament de Rótova.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de febrer de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 335/2001AIA
  
Promotor: Hijos de Francisco Morant, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme (Unitat de Mines)
  
Objecte projecte: Explotació minera de la secció A, denominada La Murta
  
Localització: En el paratge Casa de la Murta al terme municipal d'Agost (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'explotació d'una pedrera d'argila. On la superfície afectada són 10,5 hectàrees. Una part molt reduïda de la superfície està ja afectada per una antiga explotació d'argiles.
  
S'explotarà a cel obert per mitjà de l'obertura de fronts de 40 m x12 m i una alçària de 10 m. L'avanç de l'explotació serà de cotes baixes a cotes altes. No s'hi realitzaran voladures.
  
Coeficient d'aprofitament: 95%
  
Volum total: 400.000 t
  
Volum estèril: 20.000 t
  
Vida extractiva: 30 anys
  
Per a l'extracció s'utilitzaran pales.
  
La restauració s'efectuarà una vegada acabada l'explotació.
  
A la documentació s'indica d'una banda que es prepararà la zona una vegada explotada per a l'ús d'aquesta com a futur abocador d'inerts en ser idònia per les característiques del substrat i l'absència de poblacions pròximes, i per una altra, se n'indica la restauració amb característiques forestals, per mitjà de l'aportació de sòl, plantacions i sembres amb espècies autòctones. Es crearia una tolla amb vegetació palustre i de ribera.
  
Tramitació administrativa
  
El Servei Territorial de la Conselleria d'Indústria va remetre el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració.
  
Es va efectuar consulta als següents organismes:
  
- Conselleria de Cultura: El seu segon informe és favorable.
  
- Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.
  
- Ajuntament: Es va efectuar consulta reiteradament, i es va rebre resposta en data 28 de gener de 2004 en el següent sentit: informa desfavorablement el document d'impacte ambiental per les carències que presenta i la falta de mesures correctores específiques encaminades a minimitzar els efectes d'aquesta sobre el nucli de població preexistent. No es pronuncia en aquest moment respecte a l'activitat, la qual cosa es farà una vegada es faça el tràmit del concert previ del nou planejament. Es considera que tant respecte de l'actual planejament com amb el nou proposat, hi hauria un problema de compatibilitat amb les preexistents. En el document d'impacte no s'estudien les interaccions entre la pedrera i les zones residencials preexistents, sense haver proposat alternatives (ajust del perímetre d'explotació) o mesures correctores específiques de cara a minimitzar les interaccions amb el nucli preexistent (reducció de sorolls, pols en suspensió, trànsit pesant, etc.). La pedrera se situaria sobre sòl no urbanitzable comú agropecuari on es permete les explotacions mineres.
  
Es va remetre pel Servei Territorial de la Conselleria d'Indústria a Alacant, després de diversos requeriments, el resultat de la informació pública, i es va indicar que no s'havien produït al·legacions (DOGV núm. 4.245 de 9-5-2002).
  
Consideracions ambientals
  
El límit de l'explotació coincideix amb el perímetre del sector urbanitzable residencial SAU R-4 La Murta d'acord amb les actuals normes subsidiàries. Existeix actualment en aquella zona un nucli residencial preexistent, on hi ha diversos habitatges al costat del límit referit.
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat no valora ni analitza l'impacte de l'activitat sobre la zona residencial, ni estudia tampoc alternatives d'ubicació, circumstància que en aquest cas es considera fonamental, per les greus molèsties que ocasionaria l'activitat.
  
La ubicació de l'explotació al costat de la zona residencial s'estima ambientalment desfavorable per les molèsties que ocasionaria, tenint en compte que no hi ha distància entre la zona residencial i la pedrera, i que a més l'accés dels vehicles de transport a la pedrera afectaria directament la zona residencial.
  
La possibilitat de recular els límits de l'explotació en el límit amb la zona residencial, reduiria considerablement la zona que s'ha d'explotar, donaria una morfologia poc integrada amb l'entorn, i no eliminaria les molèsties a la zona residencial.
  
La possibilitat d'aplicar mesures correctores, per la proximitat de l'activitat, no eliminaria les molèsties sobre la zona residencial.
  
La possibilitat de restaurar la pedrera per mitjà d'abocador d'inerts no és possible ambientalment d'acord amb el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, per la proximitat a la zona residencial.
  
Ambientalment l'alternativa acceptable seria un canvi d'ubicació de l'activitat a una zona allunyada del sector residencial.
  
La restauració de la zona explotada s'efectuaria una vegada acabada l'activitat i retardar la integració en l'entorn fins al final de la vida útil de l'explotació, 30 anys.
  
Segons totes aquestes circumstàncies es considera que l'estudi d'impacte ambiental no ha avaluat adequadament els impactes ambientals que s'ocasionarien i en conseqüència s'ha proposat un projecte que ambientalment no s'estima acceptable.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 3c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer. Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'explotació minera de la secció a denominada La Murta en el paratge Casa de la Murta al terme municipal d'Agost (Alacant), el promotor del qual és Hijos de Francisco Morant, SL.
  
Segon. Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 de febrer de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 314/2003-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 10 del PGOU, ampliació del centre d'ensenyament secundari
  
Promotor: Ajuntament de la Vall d'Alba
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al nord del nucli urbà de la Vall d'Alba, al costat de l'institut d'ensenyament secundari emplaçat al sector 2, Olivaret, del PGOU de la Vall d'Alba.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La reclassificació de 16.725 m² de sòl no urbanitzable comú situats al costat de l'Institut d'Ensenyament Secundari Obligatori de la Vall d'Alba, a fi de permetre l'ampliació del centre educatiu.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La present modificació es motiva per la necessitat d'obtenir nou sòl dotacional destinat a l'ampliació de l'Institut d'Ensenyament Secundari de la Vall d'Alba.
  
II. A fi de possibilitar una adequada ordenació detallada conjunta entre el sector 2 i el que ara es defineix, es planteja la requalificació de part de la zona verda qualificada en el sector 2, i emplaçada en el límit oest de l'institut, a sòl qualificat com a viari, de manera que es permeta l'accés rodat a l'ampliació del centre docent proposada, situada al nord de l'ara existent. La superfície de zona verda requalificada serà substituïda per una altra equivalent emplaçada al costat de la zona verda pròpia del sector, situada en els costats oest i est de l'ampliació proposada. La zona residencial se situarà en el costat oest del nou vial d'accés a l'ampliació de l'institut, segons una tipologia d'habitatge adossat en filera.
  
III. Superfície de sòl no urbanitzable que es reclassifica: 16.725 m²
  
Les noves superfícies resultants són:
  
- Equipament escolar-docent: 5.485 m²
  
- Residencial: 5.490 m²
  
- Viari: 1.778 m²
  
- Zona verda: 3.972 m²
  
Superfície de zona verda que se requalifica a viari: 1.679 m²
  
IV. Els usos principals són l'educatiu-cultural i el residencial. En la zona destinada a ús residencial es permeten com a usos compatibles els següents: magatzems, comercial, garatge, aparcaments, hoteler, hostaler, restauració, proveïment, sanitari, serveis administratius, tallers i farmàcia.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives de localització del sector. No obstant això, l'emplaçament triat per a l'ampliació del centre educatiu ve imposat per la presència de l'institut d'ensenyament secundari en l'esmentada zona, per la qual cosa les úniques alternatives possibles de projecte radicarien en la concreció dels límits del sector.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 10 de setembre de 2003 l'Ajuntament de la Vall d'Alba va remetre una còpia del document de modificació puntual, l'estudi d'impacte ambiental i els certificats sobre l'aprovació provisional i el resultat de la informació pública relatius a la modificació puntual núm. 10 del PGOU, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari El Mundo de Castelló, de data 25 de juliol de 2003 i en el DOGV núm. 4520, de 12 de juny de 2003.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions a l'esmentada documentació, segons consta en els certificats emesos per la Secretaria de l'Ajuntament de lla Vall d'Alba.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
Durant la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental no s'ha sol·licitat documentació complementària a l'Ajuntament de la Vall d'Alba ni s'hi han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental no indica si la modificació proposada afecta elements o espais protegits per la legislació sectorial vigent d'aquests. No obstant això, consultada la cartografia disponible en aquesta Direcció General, es constata la no-afecció als esmentats elements.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no hi ha camins ramaders que es vegen afectats per la modificació de planejament.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no hi ha béns d'interés arqueològic o cultural en la zona objecte d'estudi.
  
Consideracions ambientals
  
1. Els terrenys afectats per la present modificació es troben en l'actualitat dedicats a l'ús agrícola de secà, principalment al cultiu de l'olivera. Es tracta de cultius disposats en terrasses ascendents en sentit sud-est - nord-oest.
  
2. Els materials aflorants en la zona d'actuació pertanyen al període quaternari. Es tracta d'erosió quaternària formada per aglomerat de roques de la zona i argila.
  
La zona objecte del projecte se situa sobre el subsistema aqüífer del Maestrat, constituït per dos nivells aqüífers separats per materials margosos. En relació amb això últim, la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport preveu per a la zona d'estudi una vulnerabilitat mitjana enfront de la contaminació de les aigües subterrànies, per la qual cosa serà necessari adoptar les mesures oportunes per a evitar l'abocament, vessament, injecció, etc. d'aigües residuals o substàncies contaminants al terreny, principalment durant la fase d'execució de les obres, ja que durant la fase de funcionament les aigües residuals seran evacuades per la xarxa de clavegueram de la urbanització.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la major afecció sobre el sòl serà la produïda pels moviments de terres previs a la realització de les obres; destaca que la capa superficial de terra podrà ser reutilitzada en el condicionament de les noves zones verdes. També s'indica que el nou vial que s'ha d'urbanitzar, comú amb el sector 2, s'adaptarà a la topografia del camí existent per la qual cosa no s'hi preveu un moviment de terres important.
  
3. Tal com s'ha citat amb anterioritat, la vegetació existent en la zona és la constituïda pels cultius d'olivera, amb algun exemplar aïllat de garrofer i la vegetació arvense associada a aquests. Es tracta de terrenys transformats on no s'hi observa l'existència de vegetació natural. Pel que fa a la fauna associada a l'esmentada vegetació, l'estudi d'impacte ambiental expressa que els animals que es poden trobar en la zona són espècies d'àmplia distribució i d'escàs interés ambiental. Se citen algunes de les espècies animals representatives del medi agrícola.
  
L'estudi d'impacte ambiental expressa que amb motiu del canvi d'ús en els terrenys estudiats es portarà a terme l'eliminació de la vegetació existent; es podrà conservar algun exemplar representatiu per a l'enjardinament de les noves zones verdes. Pel que fa a la fauna, es produirà un desplaçament de les espècies presents en aquest cap a zones confrontants de característiques semblants.
  
4. Pel que fa a la connexió amb els distints serveis urbans, el nou sector es troba confrontant amb sòl urbà consolidat, per la qual cosa les noves instal·lacions urbanes s'executaran com a continuació de les existents en el sector 2. La implantació de nous usos en la zona, en concret l'ús residencial i la zona verda, comportarà una major demanda d'aigua potable que serà subministrada des de la xarxa existent en el sector confrontant. L'estudi d'impacte ambiental no analitza la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre la demanda prevista. D'altra banda, les aigües residuals generades en el sector seran conduïdes per la xarxa de clavegueram a l'estació depuradora d'aigües residuals de la Vall d'Alba. La documentació presentada no defineix la solució prevista per a la xarxa de clavegueram del sector.
  
En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infrastructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (proveïment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, a aquest respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
5. L'estudi d'impacte ambiental classifica el clima existent en el terme municipal de la Vall d'Alba com a mediterrani semiàrid a l'est del terme i sec-subhumit a l'oest. El règim pluviomètric és irregular; es donen els valors màxims a la tardor i primavera. Així mateix s'indica que al terme municipal de la Vall d'Alba pot produir-se el fenomen d'inversió tèrmica, cosa que dificulta la dispersió de contaminants atmosfèrics.
  
L'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat el règim de vents present en la zona. En aquest sentit, encara que els usos proposats per al nou sòl urbanitzable no són potencialment generadors d'emissions atmosfèriques i acústiques, aquestes sí que es donaran durant les obres d'urbanització i edificació, per la qual cosa s'hauran d'extremar les mesures per a evitar o minimitzar les afeccions a l'entorn confrontant.
  
6. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la zona d'actuació respon a les característiques paisatgístiques del terme municipal; destaca que a causa de la proximitat d'aquesta al nucli urbà i a la carretera CV-15 es troba molt antropitzada. Així mateix s'afirma que la present modificació no comportarà un canvi substancial en el paisatge de la zona, atesa la xicoteta entitat de l'actuació i el confinament d'aquest a sòl urbà.
  
7. L'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat la possible existència de riscos ambientals en la zona objecte d'estudi. No obstant això, consultada la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport com també el PATRICOVA, es constata la inexistència de riscos ambientals en els esmentats terrenys.
  
8. Tradicionalment, l'activitat econòmica més important ha sigut l'agricultura, complementada amb la ramaderia, mentre que en l'actualitat l'activitat econòmica més important és la industrial, principalment la dedicada al sector ceràmic.
  
9. Sobre la valoració d'impactes ambientals, l'estudi d'impacte ambiental conclou que els impactes que es produiran sobre el medi natural seran en general de poca intensitat, de poca extensió, d'efectes a mitjà termini i reversibles. L'impacte negatiu més important i destacable és el produït sobre la vegetació existent.
  
10. Les mesures correctores proposades consisteixen a evitar la contaminació del sòl i les aigües per abocaments de productes contaminants, per mitjà del lliurament d'aquests a un gestor autoritzat, procedir al reg de les explanacions, replantació dels exemplars d'olivera de major port en les zones verdes projectades o en altres externes al sector, reutilització de la capa de terra vegetal, trasllat de residus inerts a abocador autoritzat, i atendre a les disposicions de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre l'afecció del projecte a restes arqueològiques.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de modificació puntual núm. 10 del Pla general d'ordenació urbana del municipi de la Vall d'Alba (Castelló), promogut per l'Ajuntament de la Vall d'Alba, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Pel que fa a l'afecció del projecte a béns immobles de valor cultural, s'ha d'estar als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.
  
II. S'ha de portar a terme una recollida selectiva, en origen, dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, a fi que cada tipus de residu generat siga gestionat per empreses autoritzades segons la naturalesa d'aquest.
  
III. Els residus vegetals generats amb el desbrossament i la tala de la vegetació existent han de ser gestionats de manera adequada a les característiques d'aquests. En queda prohibida la incineració in situ.
  
IV. El projecte d'urbanització del nou sector ha de preveure, com a part integrant del contingut d'aquest, les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, aquelles derivades dels condicionants precedents, com també les consideracions que s'hi exposen a continuació:
  
- S'ha de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials a emprar en les obres d'urbanització; s'ha d'evitar l'ocupació dels terrenys de cultiu confrontant. En cas d'emmagatzematge temporal de materials pulverulents, s'han d'indicar les mesures a adoptar per a evitar la formació de núvols de pols a causa de l'acció del vent.
  
- S'ha de definir una àrea on es dipositen els contenidors destinats a la recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització, amb la definició de les mesures a adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzematge temporal d'aquests.
  
- S'ha de definir l'àrea on ha de quedar aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és procedent, el lloc on s'han de portar a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs han de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fugues i vessaments a una cubeta impermeable.
  
- En el cas que els cultius confrontants s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació inicial d'aquests.
  
- S'ha de definir el lloc i les condicions d'emmagatzematge de la terra vegetal retirada amb els moviments de terres, a fi de garantir que l'esmentada terra no perd les condicions d'humitat i les característiques edàfiques, com també les condicions de manteniment temporal de l'arbratge que es trasplante en les zones verdes.
  
- Descripció de les espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les zones verdes; s'ha d'optar sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.
  
V. S'ha de completar el programa de vigilància ambiental proposat incloent-hi, com a mínim, els següents controls:
  
- Control de l'ocupació dels terrenys confrontants al sector i de les zones no habilitades per a l'emmagatzematge de materials i residus generats.
  
- Control sobre la situació de la maquinària i els treballs de manteniment d'aquesta.
  
- Control sobre el manteniment de les propietats de la terra vegetal.
  
- Control sobre la vegetació i seguiment del creixement d'aquesta.
  
- Control sobre l'aparició de restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció.
  
- Control de la gestió dels distints tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.
  
- Control dels nivells sonors durant l'execució de les obres.
  
- Control de possibles abocaments, vessaments, fugues, etc. d'aigua residual o productes contaminants al terreny.
  
El programa de vigilància ambiental ha de fixar el tipus de control a realitzar i la periodicitat d'aquests. Així mateix, s'han de realitzar informes periòdics, acompanyats de reportatge fotogràfic, en els quals s'ha d'informar del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores proposades.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 de febrer de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 155/03-AIA
  
Títol Granja marina de per a engreixament de daurada i llobarro
  
Promotor Cultipeix SL
  
Autoritat substantiva Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Localització Sagunt (València)
  
Antecedents i objecte
  
Amb data 12 de maig de 2003, per la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació de València es remet a la Conselleria de Territori i Habitatge per a l'avaluació d'impacte ambiental d'aquesta, documentació relativa al projecte de construcció de granja marina de daurada i llobarro tramitat per l'empresa Cultipeix SL, projectada a 4 quilòmetres a l'est del Port de Sagunt, a la província de València.
  
Característiques del projecte
  
Per al desenvolupament de l'activitat Cultipeix SL, inicia la tramitació de les autoritzacions necessàries inclosa una concessió de domini públic marítim de 500.000 metres quadrats, per tal d'instal·lar 12 gàbies flotants de 22 metres de diàmetre de cultiu piscícola intensiu en les quals projecta produir 500 tones anuals de daurada i llobarro.
  
L'activitat no inclou mesures de gestió dels residus generats. En base a les dades amb què treballa l'Àrea d'Avaluació Ambiental la producció de 500 tones de peix requereix 1.500 tones de pinso i genera un volum total de residus de 950 tones/any.
  
D'acord al projecte i els càlculs efectuats per l'empresa resulten valors d'alimentació i residu inferiors, 950 tones any d'aportació de pinso i 183,5 tones de residus. La raó d'aquesta diferència és que Acuipex SL realitza els càlculs de consum sobre la base d'un índex de conversió d'1,9 indicatiu d'un alt rendiment del pinso, mentre que en el procés d'avaluació parteix de càlculs menys favorables, concretament un índex de conversió de 3, ja que és aquest factor el que s'aplica en totes les anàlisis ambientals de piscifactories marines.
  
Alternatives
  
El promotor no introdueix alternatives de situació tot i que justifica l'elecció per la proximitat al Port de Sagunt el qual disposa d'espai i infrastructures de suport suficients, condicions del medi favorables i proximitat de la planta de cria i preengreixament de la firma Piscimar la qual proporciona llavor a la piscifactoria.
  
Informes sectorials
  
Consta en l'expedient tramitat per la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació informe de la Capitania Marítima de València segons el qual no hi ha cap inconvenient en què s'autoritze la instal·lació de la granja situada en mar obert enfront del terme municipal de Sagunt.
  
Així mateix hi ha resolució d'alcaldia de Sagunt, la qual resol aprovar les al·legacions exposades en informe del tècnic de medi ambient municipal segons el qual no es té en compte la proximitat d'una altra granja marina a afectes de valorar els efectes additius i mesures correctores si és procedent, existència d'una zona de bany amb qualitat de qualitat màxima pertanyent a la platja del Port de Sagunt, necessitat d'atendre les pràctiques de gestió de residus, necessitat de minimitzar riscos de fuga d'exemplars i establiment d'un pla de vigilància amb un control semestral dels sediments i analítics d'aigua mensuals amb comprovació de l'estat del fons marí almenys una vegada a l'any.
  
L'àrea de qualitat ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, al mateix temps informa que la piscifactoria produirà un possible augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients, i que augmentarà la presència de productes antibacterians i fungicides en cas de malaltia. Considera necessari estudiar les sinergies amb altres instal·lacions pròximes. Així mateix informa que les zones de bany que poden veure's afectades són òptimes per al bany, a les platges de Sagunt i Canet d'En Berenguer i que el pla de vigilància ambiental haurà d'ampliar-se a les següents determinacions amb periodicitat mensual:
  
- En aigües : temperatura (mesurada in situ), transparència (disc de secchi), pH, sèston o matèria particulada en suspensió, oxigen dissolt (mesurat in situ), nitrogen total (mgr/l), fòsfor total (mgr/l), clorofil·la a, índex de Margalef, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- En sediments: nitrogen total (mgr/l), fòsfor total (mgr/l), matèria orgànica%, (per incineració a 450º C), potencial redox mV (en 20º), Beggiatoa spp.
  
També demana que es cartografie almenys una vegada a l'any la biocenosi de la zona, per a comprovar que la instal·lació no afecta les comunitats d'importància ecològica pròximes, examen mensual d'identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques, informe sobre quantitat i moment en què s'hi apliquen productes químics antiincrustants (antifouling) i antibiòtics, inventari visual de grans invertebrats i peixos anualment al setembre, seguretat de les gàbies i remissió de resultats del pla de vigilància trimestralment per a controlar la possible incidència d'aquestes en la qualitat de les aigües litorals.
  
Al·legacions en el període d'informació pública
  
En el període d'informació pública s'han presentat les següents al·legacions amb contingut ambiental :
  
L'empresa Acuicultura del Mediterráneo SL, titular d'una explotació d'engreixament pròxima a aquella que projecta Cultipeix, al·lega insuficiència de l'estudi d'impacte ambiental ja que es realitza en funció de l'estat anterior de l'àrea i no sobre l'actual i no es considera l'existència de la piscifactoria actualment en funcionament, la producció de danys ambientals i biològics sobre la instal·lació en funcionament, patologies, perill sanitari, condicions fisicoquímiques inadequades amb corrents del nord-est, derivació de conseqüències biològiques greus amb mortaldat de peixos. Igualment al·lega que no s'aporta un estudi sedimentològic i hidrodinàmic seriós.
  
Per l'empresa Criaderos Marinos Costa Blanca SA, s'al·lega que té sol·licitada amb anterioritat, en aigües de Canet d'En Berenguer, que la instal·lació que se sol·licita suposarà una concentració de piscifactories absolutament incompatible amb el medi ambient de la zona, que l'informe d'impacte ambiental omet l'existència d'altres instal·lacions en la zona, no analitza la problemàtica ambiental que sorgirà com a conseqüència de la instal·lació, que les dades aportades respecte a l'activitat portuària i pesquera estan obsoletes, que s'ometen les referències a l'emissió d'abocaments al medi marí, que conseqüència d'açò es produirà una saturació de restes contaminants que aniran directament sobre la instal·lació de la seua representada o sobre la granja d'Acuicultura del Mediterráneo, aquesta activitat, que la instal·lació serà un focus de contagi de virus, bacteris i paràsits i que les aigües que arribarien a la instal·lació d'aquesta estarien modificades pel que fa a característiques fisicoquímiques de sediments (pH, redox, matèria orgànica i metalls pesants), i pel que fa a la qualitat de l'aigua (disgregació de pinsos i excrements) i a patologies es refereix. Finalment sol·licita que es denegue la concessió sol·licitada.
  
L'empresa Criaderos Marinos Crimar SA, al·lega que l'informe d'impacte ambiental és incomplet, que omet l'existència d'altres granges projectades o en funcionament. Es considera que l'esmentada omissió constitueix una infracció greu segons la Llei 6/2001, i aquesta situació es considera com una ocultació de dades, falsejament o manipulació maliciosa en el procés d'avaluació, acumulació de restes orgàniques i inorgàniques, que s'aboquen al mar, minva en la qualitat de les aigües i la salubritat del medi marí, addició de contaminants al medi marí, terbolesa, malalties infeccioses i contagioses. Finalment sol·licita la denegació de la concessió sol·licitada.
  
El representant de la Federació Provincial de Confraries de Pescadors al·lega l'existència d'errors en l'estudi d'impacte ambiental, l'existència de dubtes sobre la validesa de les dades aportades respecte a les característiques de la zona i sobre les dades de facturació i captures, que no s'informa amb rigor sobre els pinsos que se subministren, ni per la incidència del bacteri baggiata que es forma en els dipòsits de les excrements. Finalment exposa la preocupació d'aquesta per l'ús de medicaments i antibiòtics. Com a conseqüència de tot això es requereix que no siga autoritzada la instal·lació de granja marina, també es requereix que es redacte un nou estudi d'impacte ambiental.
  
Per part de l'Ajuntament de Sagunt, s'al·lega que no es té en compte la proximitat d'una altra granja marina ni es valoren els efectes additius, que en les proximitats hi ha una zona de bany amb qualitat d'aigua òptima en la platja de Port de Sagunt, sobre la qual s'ha d'estudiar la possible repercussió de les noves instal·lacions projectades, que s'ha de prestar atenció a les pràctiques de gestió de residus, que s'han de disposar mesures per a evitar la fuga d'exemplars al medi i millorar les condicions de fixació de les gàbies, i que el pla de vigilància es controle semestralment per als sediments i mensualment per a la qualitat de les aigües, per tal de comprovar l'estat de conservació del fons marí una vegada a l'any.
  
Anàlisi ambiental de l'activitat projectada. Conclusions
  
La cria intensiva d'espècies marines en gàbies flotants constitueix una activitat incipient en plena expansió. La major part de les instal·lacions actuals tenen pocs anys de funcionament i com a conseqüència hi ha escassa informació sobre les conseqüències ambientals d'aquestes.
  
A més de l'escassetat de dades, les empreses del sector exposen en els corresponents projectes i informes ambientals informació contradictòria. Açò succeeix amb elements bàsics per a l'avaluació dels efectes ambientals de les plantes com els índexs de conversió d'aliment, en funció dels quals es determina la quantitat de pinso a aportar i com resultat la quantitat de residus produïts. El procés d'avaluació en curs és un exemple de la situació confusa que es desenvolupa l'activitat del sector. Els al·legants en el període d'informació pública destaquen importants efectes ambientals i conseqüències molt perjudicials per a un cultiu de peixos que se situa a 800 metres mentre els estudis ambientals d'altres factories justifiquen tècnicament i ambientalment que els efectes que genera una planta de major producció que la que és objecte d'avaluació com a màxim abasten 270 metres. De fet, si els efectes d'aquest tipus de factories a 800 metres, fins i tot més, foren tan perjudicials com exposen els al·legants al projecte avaluat caldria de fet, tancar en aquest moment gran part de les piscifactories actuals.
  
En realitat els riscos ambientals a què fan referència els al·legants estan perfectament descrits pels documents tècnics generats pel sector. Concretament al: Protocol que s'ha d'utilitzar per a l'establiment i seguiment ambiental de gàbies de cultiu en mar a Espanya, presentat per la Junta Nacional Assessora de Cultius Marins, (JACUMAR), organisme del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, la funció del qual és facilitar la coordinació i cooperació en matèria d'aqüicultura entre les administracions públiques i el sector productor, introdueix les següents consideracions :
  
Els rebutjos tant orgànics com inorgànics de les piscifactories poden causar un enriquiment en nutrients i fins i tot eutrofització en el cas que les zones de cultiu siguen zones semiconfinades o amb poc d'intercanvi de les aigües d'aquestes. Prop d'un 85% de fòsfor i, un 80-88% de carboni i un 52-95% del nitrogen introduït en les gàbies pot passar al medi marí a través dels rebutjos del menjar, excrecions dels peixos, producció d'excrements i respiració.
  
Estudis portats a terme en diverses piscifactories han demostrat que en determinades ocasions es pot detectar un impacte significatiu en un radi d'1 quilòmetre al voltant de les gàbies de cultiu i que aquest és generalment major en el fons, on es pot observar un increment en la demanda d'oxigen, sediments anòxics, producció de gasos tòxics, canvis en les comunitats, disminució de la biodiversitat del bentos, desenvolupament d'espècies resistents a la contaminació que poden resultar danyoses per a les espècies cultivades i flor d'aigua de fitoplàncton, entre altres.
  
El protocol continua amb l'exposició dels problemes derivats de l'ús indiscriminat d'antibiòtics per a controlar i prevenir malalties dels peixos en granges costaneres, la qual cosa ha donat com a resultat en determinades ocasions al desenvolupament de comunitats microbianes resistents als antibiòtics; s'han descrit canvis ambientals associats a l'ús de medicaments en aqüicultura, canvis qualitatius i quantitatius en la flora microbiana, efectes tòxics en els organismes salvatges, desenvolupament de defenses bacterianes en patògens dels peixos i transferència de resistència antibacteriana a patògens humans.
  
Igualment el protocol incideix en els problemes derivats de l'ús d'agents químics com els pesticides o els antiincrustants com a elements contaminants del medi marí, que poden alterar greument els ecosistemes en resultar tòxics per a la vida marina i l'espècie cultivada, la qual cosa, a través del consum d'aquesta, pot convertir-se en un perill per a la salut humana. A més, cal afegir a tot això la càrrega orgànica a causa de la neteja periòdica de les incrustacions orgàniques de les gàbies.
  
Respecte a criteris d'instal·lació de gàbies el protocol determina preferències per àrees amb bona renovació d'aigües amb corrents que afavorisquen la dispersió difusió i mescla dels residus. S'ha d'evitar per a l'activitat llocs tancats amb poca renovació d'aigua. Igualment proposa ubicacions profundes amb almenys doble profunditat que la longitud dels draps de les gàbies.
  
Respecte a la competència d'usos estableix que s'han d'evitar els usos poc o gens compatibles amb l'aqüicultura com els abocaments, àrees protegides, el turisme les platges, la pesca i el marisqueig, el bany o la navegació, entre altres. Finalment l'elecció s'ha de realitzar sobre la base de protegir la biodiversitat de comunitats d'interés o espècies protegides.
  
Com a conseqüència, una vegada coneguts els riscos és procedent conéixer les mesures per a evitar-los o corregir-los.
  
El sector fins al moment no ha desenvolupat tècniques per a la gestió dels residus produïts. Tampoc s'han incorporat als processos productius sistemes de dosificació automàtica i gestió dels productes que s'incorporen al cultiu (pinsos, antibiòtics, substàncies antiincrustants, etc.). No s'han avaluat distàncies mínimes de separació d'instal·lacions a la costa ni entre les distintes piscifactories existents; s'han utilitzat models teòrics simples i possiblement ineficaços per a la determinació de l'àmbit submarí afectat. Finalment no es preveu en cap cas la necessària rotació de les gàbies ni els períodes màxims de permanència en un mateix punt del mar en funció del volum de cultiu, la profunditat i la biocenosi del fons marí afectat. Igualment, es desconeixen els efectes sobre la fauna piscícola natural i els canvis etològics i fisiològics que la presència d'instal·lacions produeix.
  
Malgrat aquestes incògnites el projecte que és objecte d'avaluació, compleix una sèrie de requisits ambientals favorables, com són una distància a la costa superior a 4 quilòmetres (superior a la major part d'instal·lacions autoritzades fins a la data), inexistència d'impacte paisatgístic en situar-se enfront d'una planura litoral i a una instal·lació portuària de gran capacitat i situació en mar obert.
  
L'entitat pública més directament afectada pel projecte, l'Ajuntament de Sagunt, no s'oposa al desenvolupament del projecte encara que sí que argumenta una sèrie de mesures correctores que poden incorporar-se en el procés d'avaluació.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
Per la informació existent en la documentació, l'empresa Cultipex SA pertany al grup Piscimar, empresa especialitzada en la producció d'alevins de daurada i llobarro, pretén amb la instal·lació projectada desenvolupar el cicle productiu complet des de posada a producció comercial.
  
A la Comunitat Valenciana és la primera empresa que projecta el cicle complet de producció en daurada i llobarro, desenvolupa l'activitat de forma integrada i aporta investigació i desenvolupament tecnològic.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer. Estimar favorable, al sol efecte ambiental, el projecte de granja marina per a daurada i llobarro que s'ha de desenvolupar al litoral de Sagunt per l'empresa Cultipeix SA, sempre que es desenvolupe d'acord al present condicionat i el pla de seguiment i control.
  
1. El promotor ha de presentar en el termini de 3 mesos des de l'autorització per l'òrgan substantiu davant de la Direcció General del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, un programa de seguiment suficient per a identificar els efectes ambientals de l'activitat sobre l'aigua i el fons marí, per mitjà de la presa de 20 mostres d'aigua i sediment distribuïdes de la següent forma:
  
Instal·lació: 1 mostra.
  
Distància de 100 metres de la instal·lació : 4 mostres equidistants.
  
Distància de 200 metres de la instal·lació : 4 mostres equidistants.
  
Distància de 400 metres de la instal·lació : 4 mostres equidistants.
  
Distància de 800 metres de la instal·lació : 4 mostres equidistants.
  
Platja del Port de Sagunt : 1 mostra.
  
Platja de Canet de d'En Berenger: 1mostra.
  
Platja de Corinto-Almardà : 1 mostra.
  
La presa de mostra en sediment s'ha de fer semestralment i la presa de mostres d'aigües s'ha de realitzar mensualment.
  
Totes les preses s'han de realitzar en dos exemplars en presència d'un agent ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge; una d'aquestes ha de quedar en mans del promotor i l'altra, que ha de ser convenientment precintada, ha de quedar en mans de la Conselleria de Territori i Habitatge, per a la posterior comprovació d'aquesta si fóra necessari.
  
2. Les anàlisis sobre l'aigua i el sediment han d'incloure com a mínim els següents paràmetres:
  
- En aigües: Temperatures (mesura in situ), transparència (disc de secchi), pH, sèston o matèria particulada en suspensió, oxigen dissolt (mesurat in situ), nitrogen total (mgr/l), fòsfor total (mgr/l), clorofil·la a, índex de Margalef, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- En sediments : Nitrogen total (mgr/l), fòsfor total (mgr/l), matèria orgànica%, (per incineració a 450º C), potencial redox mV (en 20º), Beggiatoa spp.
  
3. La variació de les condicions en aigua i sediment que indiquen modificacions significatives respecte als valors testimoni, quan es determine que l'esmentada variació siga resultat de l'activitat avaluada, motivarà l'obligatorietat de traslladar la instal·lació cap a aigües més profundes.
  
4. En tot cas la instal·lació ha de ser traslladada en el termini de 10 anys des de l'inici de l'activitat d'engreixament. Si amb posterioritat s'amplia la capacitat de producció d'aquesta planta, aquest període pot ser reduït a través de la declaració d'impacte ambiental que s'establisca a l'efecte.
  
Segon. Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Tercer. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de febrer de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 323/2003-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 1 de les normes subsidiàries de Senija
  
Promotor: Ajuntament de Senija
  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Urbanisme i Ordenació, Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Senija (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La modificació que s'han plantejat sobre l'ordenació actualment vigent és la següent:
  
Es reclassifica com a sòl urbà una franja de sòl no urbanitzable comú de 4 metres d'amplària i 460 metres de longitud, això suposa una superfície de 1840 m2. L'esmentada franja es localitza adjacent a la reserva vigent per a la ronda nucli urbà de Senija que, d'aquesta manera, passarà de tenir una amplària de 10 metres a una de 14 metres.
  
2. Alternatives
  
No s'han estudiat alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 18 de juliol de 2003, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la Modificació puntual número 1 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Senija.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la Modificació puntual número 1 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Senija, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4317 de data 20 d'agost de 2002, com també en un diari no oficial, amb la presentació de quatre al·legacions, cap de les quals presentava contingut ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
En un cas com el present, ha d'atendre's a la capacitat d'acollida del medi del nou ús que es vol donar al sòl implicat. Es recorda que l'avaluació d'impacte ambiental de la modificació puntual, mentrestant ha d'ajustar-se a l'apartat 8-g de l'annex I del Decret 162/1990, no comprén la de l'activitat que es desenvolupe sobre el sòl reclassificat, activitat que, de quedar subjecta a aquesta avaluació d'impacte ambiental, ho faria a través d'un altre supòsit de l'esmentat Decret, o bé a través de les especificacions recollides al respecte en la legislació estatal.
  
A col·lació de l'anterior, s'entén que no hi ha valors ambientals de rellevància susceptibles d'afectar-se.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Per raó del que ja s'ha dit en l'anterior apartat, no cal ressenyar cap afecció.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores, com també el programa de vigilància ambiental, disposades per l'estudi es refereixen a impactes generats per l'activitat posterior a desenvolupar-se sobre el sòl reclassificat, tant en fase de construcció com de funcionament, tot això queda fora de l'avaluació d'impacte ambiental present.
  
Així doncs amb la circumscripció a l'avaluació present, no cal referir-se a la implementació de cap mesura correctora, ja que no s'han identificat impactes d'entitat.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer. Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, la Modificació puntual número 1 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Senija, promogut per l'Ajuntament de Senija, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte.
  
Segon. Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
Tercer. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 de març de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 126/01-AIA
  
Títol: Modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà al terme municipal de Villamalur (Castelló)
  
Promotor: Ajuntament de Villamalur
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Als voltants del nucli urbà
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del projecte és modificar el projecte de delimitació de sòl urbà de Villamalur amb la resolució d'alguns problemes puntuals de delimitacions i alineacions amb l'adeqüació a la realitat existent, i la reclassificació d'algunes bosses de sòl no urbanitzable confrontants amb el sòl urbà.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Villamalur es troba enclavat en la seua totalitat en el Parc Natural de la Serra d'Espadà i en l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, conseqüentment les actuacions que es prevegen han de ser acords amb les directrius i limitacions de les esmentades normatives.
  
Les actuacions previstes s'han enumerat en el projecte de l'1 al 22, i s'han agrupat en sis grups de modificacions. Les actuacions enumerades com 1, 7, 13, 14, 15, 16, 21 i 22 preveuen la reclassificació de sòl no urbanitzable en sòl urbà en una superfície de 4.444,67 m2 i l'actuació 1 preveu la reclassificació de 592 m2 de sòl urbà en sòl no urbanitzable. La resta de les actuacions consisteixen en modificacions d'usos d'edificació o de dotació en l'àmbit de l'actual sòl urbà.
  
Les edificacions afectades per la reclassificació del sòl són les pròpies de la zona perifèrica d'àmbits rurals, constituïda per corrals i pallers fonamentalment.
  
Els accessos al nucli urbà s'efectuen a través de la carretera CV-202, procedent de la carretera CV-205 que uneix els municipis de Suera i Ayódar. Els serveis d'aigua potable, sanejament, instal·lació elèctrica i recollida de residus podran ser satisfets del sòl urbà confrontant, sense que s'adjunten en l'expedient les justificacions pertinents.
  
El proveïment d'aigua potable a la població s'efectua des dels punts següents: Santo Domingo (0,16 l/s), les Fonts (0,5-0,83 l/s) i el Greco (8 l/s). La xarxa de sanejament a la qual es connectaran els desenvolupaments previstos connecta amb la depuradora el funcionament de la qual és per decantació i es troba fora de servei. La gestió de residus urbans es realitza a través de la mancomunitat de l'Alt Millars.
  
Les actuacions previstes afectaran el camí ramader sendera del camí d'Ayódar amb amplària legal de 20 metres.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 12 de març de 2001, el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre a aquesta Conselleria un exemplar de la modificació del projecte de delimitació de sòl urbà, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu, amb la sol·licitud de l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.742, de data 4 de maig de 2000, en el Butlletí Oficial de la Província núm. 48, de data 18 d'abril de 2000 i en el periòdic Mediterráneo, de data 7 d'abril de 2000, sense que s'hi hagen presentat al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Villamalur.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
D'acord amb el procediment previst en la legislació d'impacte ambiental, en data 19 de juny de 2001, es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, la qual va ser contestada el 26 de juliol de 2001.
  
En data 21 de novembre de 2002, es va sol·licitar a l'Ajuntament una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental remés, amb l'objecte d'esmenar una relació de deficiències detectades, referents als punts següents:
  
- El terme municipal de Villamalur es troba situat dins de l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la serra d'Espadà, aspecte aquest, que no ha sigut considerat en la documentació tramitada. Ha d'estudiar-se i justificar-se si la proposta compleix la normativa de l'esmentat PORN aprovada pel Govern Valencià mitjançant Decret 218/1997, de 30 de juliol.
  
- L'estudi d'impacte ambiental (EIA) no té una descripció del medi físic de les àrees que són modificades i de l'entorn que pot ser afectat per les actuacions previstes. Aquest apartat resulta necessari, de conformitat amb el contingut mínim de l'EIA exigit en els articles 6 i següents del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental. S'han d'estudiar tots els aspectes ambientals que puguen ser afectats per l'ordenació projectada, entre els quals n'han de figurar almenys els següents: fauna, flora, vegetació, geologia, sòl, aigua, aire, paisatge i patrimoni arqueològic i etnològic.
  
- La identificació i valoració d'impactes ha de realitzar-se en base a l'inventari i descripció del medi físic sol·licitat en l'epígraf anterior. No s'entén justificada la valoració realitzada en l'estudi d'impacte ambiental, sense el coneixement previ del medi.
  
- La dificultat de dissenyar mesures correctores, com expressa l'EIA, només es pot justificar per no conéixer el medi físic i l'afecció a aquest. En qualsevol cas i a partir dels epígrafs anteriors, s'han de proposar mesures protectores i correctores concretes i específiques per a cada acció que genere impacte ambiental.
  
- Així mateix, ha de fer-se un inventari dels camins ramaders afectats per les actuacions, que han de ser grafiades als plànols d'ordenació, segons la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- Respecte al subministrament d'aigua, s'ha de documentar la disponibilitat i qualitat d'aigua potable per a satisfer les necessitats hídriques previstes per al desenvolupament del sòl urbà, en especial el dotacional, en el qual s'ubica la piscina municipal.
  
- La depuració de les aigües, s'hi indica que s'ha de realitzar en la depuradora municipal, s'ha de connectar a través de la xarxa general de clavegueram. Se sol·licita que s'indique la ubicació de la depuradora i el volum de tractament, com també si disposa de capacitat suficient per a depurar l'increment de volums que comporta el desenvolupament dels sectors. També s'ha de grafiar la xarxa de sanejament existent i la futura.
  
- S'ha de documentar i justificar la gestió de residus sòlids que s'han de generar, segons la normativa del PORN de la serra d'Espadà.
  
- Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'estudi considera que hi ha una depuradora en un estat acceptable i que l'únic requisit és el manteniment d'aquesta. Observat l'estat real d'aquesta, abandonada i fora d'ús, s'ha d'estudiar la possibilitat de construir una nova depuradora que permeta tractar les aigües de sòl urbà actual i dels creixements previstos en el Pla general. Se sol·licita que es presente una proposta d'ubicació d'una nova depuradora i la capacitat d'aquesta.
  
- En referència a l'apartat segon de la present ampliació, s'ha de realitzar un programa de vigilància ambiental, que l'EIA no té.
  
En data 24 de setembre de 2003, es va reiterar a l'Ajuntament la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. Es va advertir que si en el termini de tres mesos no es rebia l'esmentada documentació, es procediria al tancament de l'expedient, d'acord amb l'article 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (BOE, núm. 285 de 27 de novembre de 1992).
  
En data 11 de novembre de 2003, l'Ajuntament va remetre un document d'esmena de deficiències conforme a l'ampliació de documentació requerida.
  
Informes sectorials
  
Informe del Servei Territorial de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
L'informe emés pel Servei Territorial de Castelló conclou el següent:
  
L'actuació proposada no presenta problemes des del punt de vista ambiental, sempre que es tinga en compte la integració paisatgística del projecte dins de l'ambient rural del municipi. Cal assenyalar que es valora com a molt alta la qualitat paisatgística de l'entorn, per la qual cosa és necessària una sensibilitat adequada que evite la degradació d'aquest important valor. El tractament dels talussos existents i dels que s'han de generar ha d'assegurar-ne l'estabilitat i la bona integració paisatgística d'aquests.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:
  
- Espais naturals: Decret 218/1997 pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà. Decret 161/1998 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Parc Natural de la Serra d'Espadà.
  
- Camins ramaders: S'ha d'aplicar la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Les modificacions proposades afecten el camí ramader classificat per la Generalitat, denominat Sendera de la Buitrera a la Sierpe, amb una amplària legal de 20 metres.
  
- Patrimoni cultural: És aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
- Els abocaments d'aigües residuals, han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Les actuacions previstes s'enclaven en al Parc Natural de la Serra d'Espadà, han de complir les determinacions establertes pel Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la serra d'Espadà. La reclassificació de sòl proposada afecta sòls no urbanitzables confrontants amb el sòl urbà.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua un inventari ambiental molt generalista sense que s'hi especifiquen els valors ambientals existents en la zona afectada i l'entorn immediat d'aquesta. La descripció del medi que s'efectua en l'estudi d'impacte ambiental, referida a les zones afectades, es pot resumir com a àrea perifèrica al nucli urbà amb existència de corrals, pallers i eres, vegetació pràcticament nul·la, amb l'existència únicament d'esbarzerars i una xicoteta era amb vegetació nitròfila en la zona nord-oest, la fauna de la zona d'actuació correspon a entorns urbans rurals.
  
Ambientalment, de les actuacions previstes, únicament poden avaluar-se les enumerades com 1, 2, 7, 13 i 21, ja que les actuacions 14, 16 i 22 es troben executades.
  
Les accions previstes per la reclassificació de sòl generaran impactes ambientals sobre el sòl per l'ocupació d'aquest, augmentaran els riscos de lliscaments com a conseqüència de l'actuació 1, el paisatge es veurà transformat i s'ha d'extremar l'atenció d'aquest especialment en la zona est i nord del nucli urbà, i el camí ramader denominat Sendera de la Buitrera a la Sierpe es veurà afectada per l'ocupació del seu ample legal a causa de l'actuació 21.
  
La valoració dels impactes efectuada en l'estudi és totalment quantitativa sense justificació dels valors adoptats en les matrius elaborades.
  
Entre la documentació tramitada no es troba l'informe favorable de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que ha de ser controlat per l'Ajuntament. El programa estableix els indicadors que permeten avaluar l'impacte, no obstant això, es desconeixen els valors llindar, freqüència del control ambiental i mesures que s'han d'adoptar en el cas que calga.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer. Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, la modificació puntual del projecte de delimitació de sòl urbà que afecta el terme municipal de Villamalur (Castelló), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i la seua ampliació, i sempre que es realitzen les mesures correctores contingudes en aquest, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establerts en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon. Com a condicionants addicionals que s'han de complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'estableixen els següents:
  
1. S'ha d'incorporar en la documentació urbanística una normativa específica on s'establisquen les determinacions necessàries per a assegurar que les actuacions que es deriven de la nova classificació del sòl s'integren paisatgísticament amb l'entorn rural, i que s'evite la degradació del paisatge.
  
2. Davant de l'existència de risc de lliscaments, s'han d'establir mesures de revegetació i correcció de talussos mitjançant l'abancalament i reforç del peu, de manera que s'assegure l'estabilitat de les vessants.
  
3. El camí ramader denominat Sendera de la Buitrera a la Sierpe, d'amplària legal 20 metres, bé de domini públic de la Generalitat Valenciana, regulada per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, ha de quedar lliure en tota l'amplària legal d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal del bestiar; s'han de respectar en tot el traçat i amplària. Els usos sobre la sendera són els definits en la Llei 3/95. En conseqüència, l'edificació prevista en l'actuació núm. 21 no es considera acceptable ja que ocupa part del camí ramader esmentat.
  
4. S'ha de garantir l'adequada gestió dels distints tipus de residus en tot l'àmbit de l'actuació, i queden totalment prohibides les recollides provisionals d'aquests en les zones de vegetació natural.
  
5. Prèviament al desenvolupament del sòl urbà reclassificat s'ha de resoldre el problema de la depuració d'aigües residuals, amb el condicionament de les instal·lacions existents o l'execució de noves instal·lacions.
  
6. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència el corresponent informe favorable prèviament a l'aprovació definitiva.
  
Tercer. Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Quart. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5005, del 13-05-2005 (2005/5187)

Resolución de 26 de abril de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5005

Fecha DOGV
:   13-05-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/5187

CVE


Fecha del documento
:   26-04-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Ròtova](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Senija](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Villamalur](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 26 de abril de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/F5187]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 471/02-AIA Rótova, 335/01-AIA Agost, 314/03-AIA Vall d'Alba, 155/03-AIA Sagunt, 323/03-AIA Senija y 126/01-AIA Villamalur, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 26 de abril de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 471/2002-AIA
  
Título: Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias
  
Promotor: Ayuntamiento de Rótova
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: Al norte del casco urbano, por un lado junto al colegio y por otro junto al polideportivo
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Se persiguen tres modificaciones, objeto de evaluación ambiental, agrupadas en dos bloques. El primero de ellos supone la clasificación como suelo urbanizable residencial y espacio ambiental de un suelo actualmente clasificado como no urbanizable, mientras que en el segundo se pretende aumentar la superficie de equipamientos deportivos también sobre un suelo no urbanizable.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. La superficie destinada a suelo urbanizable residencial asciende a 22.384 m². Por otro lado, la superficie clasificada como espacio libre ambiental se estima en 2.238 m². Finalmente, la superficie que se pretende clasificar como suelo dotacional de carácter deportivo - recreativo resulta ser de 13.600 m².
  
3. Alternativas
  
No se han presentado alternativas, entendidas como tales.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 18 de diciembre de 2002 el Ayuntamiento de Rótova remitió certificación de la aprobación provisional y resultado del trámite de exposición al público relativo al proyecto de Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias de Planeamiento que venía a cumplimentar la documentación técnica remitida en fecha 21 de marzo de 2002 por el servicio territorial de la dirección general de Urbanismo y Ordenación Territorial tras el requerimiento por parte del servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en fecha 2 de abril de 2002, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Las Provincias, de fecha 6 de mayo de 2002 y en el DOGV nº4.246, de 10 de mayo de 2002.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en los certificados emitidos por el secretario - interventor del Ayuntamiento de Rótova, en los cuales se incluía la aprobación provisional y el informe del trámite de información al público realizado.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 7 de octubre de 2003 se solicitó ampliación de la documentación remitida al Ayuntamiento de Rótova, dado que ésta presentaba deficiencias que imposibilitaban obtener elementos de juicio suficientes para emitir la preceptiva declaración de impacto ambiental.
  
En fecha 22 de diciembre de 2003 el Ayuntamiento de Rótova envió nueva documentación en contestación a la mencionada solicitud, indicando el desistimiento de uno de los tres aspectos evaluados de la Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias, concretamente el relacionado con la dotación deportiva.
  
Afecciones legales
  
1. La información sobre la adecuación y protección del proyecto respecto a las vías pecuarias resulta contradictoria.
  
Se tiene constancia que el trazado de la vía pecuaria ?Colada del Camino del Calvario?, de seis metros de anchura legal, límite occidental del sector de suelo residencial que se pretende clasificar.
  
2. Dos de las tres actuaciones previstas son tangentes al cauce del río Vernisa, presentando la documentación cierta falta de detalle que no facilita la delimitación del mismo ni las afecciones que las distintas legislaciones sectoriales han establecido.
  
3. No se aporta información debidamente justificada sobre la posible afección del proyecto a los bienes culturales y patrimoniales.
  
En cualquier caso, no consta en el expediente informe de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El ámbito de evaluación se reduce, como consecuencia del desistimiento del Ayuntamiento de Rótova en la tramitación del suelo dotacional deportivo, a la clasificación de un suelo residencial así como de un área denominada espacio ambiental, donde predominan los campos de cultivo de cítricos apoyados en una estructura de bancales para adecuarse a la topografía del terreno.
  
2. El estudio de impacto ambiental presentado, dentro del inventario ambiental, indica entre otros los siguientes aspectos:
  
- La explotación de cítricos tiene unas características medias / bajas, al igual que su capacidad de uso agrario.
  
- Las áreas estudiadas no han sufrido incendios forestales.
  
- La actuación es colindante al casco urbano.
  
- El terreno se caracteriza por una mezcla de derrubios de ladera y acarreo fluvial.
  
- La pendiente de los terrenos se califica como suave, con una media del 5%.
  
- No se actúa sobre áreas degradadas.
  
- Se aporta información sobre el clima de la zona.
  
- No existe vegetación natural.
  
- La fauna se reduce a aves silvestres comunes y a pequeños mamíferos.
  
- No existen áreas de interés para la conservación de la naturaleza.
  
3. El proyecto no hace mención a su adecuación al PATRICOVA, en relación con los riesgos de inundación.
  
4. Respecto al resto de riesgos ambientales se indica su inexistencia salvo en el caso de sismo, calificándose éste como de nivel medio.
  
5. No se aporta información debidamente justificada sobre la capacidad del municipio en relación con el abastecimiento de agua potable a la población en cantidad y calidad suficiente y con la capacidad de depuración de las aguas residuales.
  
No obstante, se informa sobre la captación actual de agua potable y su aforo, aparentemente suficiente para dar respuesta a las necesidades planteadas. Se indica, además, la existencia de una estación depuradora de aguas residuales de la que se supone capacidad suficiente.
  
Respecto a la gestión de residuos, se indica que los de carácter urbano son trasladados a la planta de Ador, depositándose en el ecoparque previsto en el municipio los de carácter no urbano e industriales.
  
6. Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de la contaminación acústica, en el establecimiento de unos parámetros de vertido y en las condiciones de gestión de los residuos, no pudiéndose considerar como medidas correctoras el resto de aspectos planteados.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias del municipio de Rótova (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Deberá acreditarse, con carácter previo a la aprobación definitiva del proyecto y por parte de los organismos competentes en cada caso, por un lado la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para satisfacer las necesidades de la modificación de planeamiento propuesta, todo ello sin perjuicio de los usos actuales, y por otro, la capacidad de depuración de las aguas residuales generadas.
  
II. La red de saneamiento que se construya para dar servicio a los usos previstos deberá ser separativa, obteniendo las preceptivas autorizaciones del organismo de cuenca correspondiente en el caso del vertido de pluviales a cauce público.
  
III. Deberá eliminarse de la superficie de la modificación de planeamiento el ámbito de la vía pecuaria conocida como ?Colada del Camino del Calvario?, de seis metros de anchura legal, no pudiendo computar en la superficie del sector dado que se trata de un dominio público.
  
IV. Resultará necesario establecer gráfica y normativamente las servidumbres del río Vernisa y solicitar las autorizaciones que procedan en cada caso, recordando que la edificación deberá retranquearse, como mínimo, 20 metros respecto de la arista superior del cauce.
  
V. Se acreditará la adecuación del proyecto al PATRICOVA.
  
VI. Se acreditará adecuadamente la falta de afección a bienes culturales patrimoniales del proyecto.
  
VII. No se entenderá evaluada, en el ámbito de esta declaración, la superficie de 13.600 m² destinada a dotaciones deportivas junto al actual polideportivo al haber sido objeto de desistimiento por parte del Ayuntamiento de Rótova.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 5 de febrero de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 335/2001AIA
  
Promotor: Hijos de Francisco Morant, SL.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Industria, Comercio y Turismo (Unidad Minas)
  
Objeto proyecto: Explotación minera de la sección A, denominada ?La Murta?.
  
Localización: En el paraje ?Casa de la Murta- en el término municipal de Agost (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la explotación de una cantera de arcilla, siendo la superficie afectada: 10,5 hectáreas. Una parte muy reducida de la superficie está ya afectada por una antigua explotación de arcillas.
  
Se explotará a cielo abierto mediante la apertura de frentes de 40 m. x12 m. y una altura de 10 m. El avance de la explotación será de cotas bajas a cotas altas. No se realizarán voladuras.
  
Coeficiente de aprovechamiento: 95%.
  
Volumen total: 400.000 Tn.
  
Volumen estéril: 20.000 Tn.
  
Vida extractiva: 30 años.
  
Para la extracción se utilizarán palas.
  
La restauración se efectuará una vez terminada la explotación.
  
En la documentación se indica por una parte que se preparará la zona una vez explotada para su uso como futuro vertedero de inertes al ser idónea por las características del substrato y la ausencia de poblaciones cercanas, y por otra, se indica su restauración con características forestales, mediante el aporte de suelo, plantaciones y siembras con especies autóctonas. Se crearía una charca con vegetación palustre y de ribera.
  
Tramitación administrativa
  
Por el Servicio Territorial de la Conselleria de Industria se remitió el Proyecto de explotación, Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración.
  
Se efectuó consulta a los siguientes organismos:
  
- Conselleria de Cultura: Su segundo informe es favorable.
  
- Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria.
  
- Ayuntamiento: Se efectuó consulta reiteradamente, recibiéndose respuesta en fecha 28 de enero de 2004 en el siguiente sentido: informa desfavorablemente el documento de impacto ambiental por las carencias que presenta y la falta de medidas correctoras específicas encaminadas a minimizar sus efectos sobre el núcleo de población preexistente, no pronunciándose en este momento respecto a la actividad en sí, lo que se hará una vez se sustancie el trámite del concierto previo del nuevo Planeamiento. Se considera que tanto respecto al actual planeamiento como con el nuevo propuesto, existiría un problema de compatibilidad con las prexistencias. En el documento de impacto no se estudia las interacciones entre la cantera y las zonas residenciales preexistentes, sin haberse propuesto alternativas (ajuste del perímetro de explotación) o medidas correctoras específicas de cara a minimizar las interacciones con el núcleo preexistente (reducción de ruidos, polvo en suspensión, tráfico pesado, etc.). La cantera se ubicaría sobre suelo no urbanizable común agropecuario en el que están permitidas las explotaciones mineras.
  
Se remitió por el Servicio Territorial de la Conselleria de Industria en Alicante, tras varios requerimientos, el resultado de la información pública, indicándose que no se habían producido alegaciones (DOGV nº 4.245 de 9-5-2002).
  
Consideraciones ambientales
  
El límite de la explotación coincide con el perímetro del sector urbanizable residencial SAU R-4 ?La Murta- de acuerdo con las actuales Normas Subsidiarias. Existe actualmente en esa zona un núcleo residencial preexistente, habiendo varias viviendas junto al límite referido.
  
El Estudio de Impacto Ambiental presentado no valora ni analiza el impacto de la actividad sobre la zona residencial, ni estudia tampoco alternativas de ubicación, circunstancia que en este caso se considera fundamental, por las graves molestias que ocasionaría la actividad.
  
La ubicación de la explotación junto a la zona residencial se estima ambientalmente desfavorable por las molestias que ocasionaría, teniendo en cuenta que no existe distancia entre la zona residencial y la cantera, y que además el acceso de los vehículos de transporte a la cantera afectaría directamente a la zona residencial.
  
La posibilidad de retranquear los límites de la explotación en el límite con la zona residencial, reduciría considerablemente la zona a explotar, dando una morfología poco integrada con el entorno, y sin eliminar las molestias a la zona residencial.
  
La posibilidad de aplicar medidas correctoras, por la proximidad de la actividad no eliminaría las molestias sobre la zona residencial.
  
La posibilidad de restaurar la cantera mediante vertedero de inertes no es posible ambientalmente de acuerdo con el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, por la proximidad a la zona residencial.
  
Ambientalmente la alternativa aceptable sería un cambio de ubicación de la actividad a una zona alejada del sector residencial.
  
La restauración de la zona explotada se efectuaría una vez terminada la actividad retrasando la integración en el entorno hasta el final de la vida útil de la explotación, 30 años.
  
Teniendo en cuenta todas estas circunstancias se considera que el Estudio de Impacto Ambiental no ha evaluado adecuadamente los impactos ambientales que se ocasionarían y en consecuencia se ha propuesto un proyecto que ambientalmente no se estima aceptable.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I apartado 3c del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero. Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de explotación minera de la sección A denominada ?La Murta- en el paraje ?Casa de la Murta- en el término municipal de Agost (Alicante), cuyo promotor es Hijos de Francisco Morant, SL.
  
Segundo. Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, a 13 de febrero de 2004. - director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 314/2003-AIA
  
Título: Modificación puntual nº 10 del PGOU, Ampliación del centro de enseñanza secundaria.
  
Promotor: Ayuntamiento de Vall d'Alba
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: Al norte del núcleo urbano de Vall d'Alba, junto al instituto de enseñanza secundaria emplazado en el sector 2, ?Olivaret?, del PGOU de Vall d'Alba.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
La reclasificación de 16.725 m² de suelo no urbanizable común ubicados junto al Instituto de Enseñanza Secundaria Obligatoria de Vall d'Alba, con el fin de permitir la ampliación del centro educativo.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. La presente modificación se motiva por la necesidad de obtener nuevo suelo dotacional destinado a la ampliación del instituto de enseñanza secundaria de Vall d'Alba.
  
II. Con el fin de posibilitar una adecuada ordenación pormenorizada conjunta entre el sector 2 y el que ahora se define, se plantea la recalificación de parte de la zona verde calificada en el sector 2, y emplazada en el linde oeste del instituto, a suelo calificado como viario, de forma que se permita el acceso rodado a la ampliación del centro docente propuesta, situada al norte del ahora existente. La superficie de zona verde recalificada será sustituida por otra equivalente emplazada junto a la zona verde propia del sector, situada en los lados oeste y este de la ampliación propuesta. La zona residencial se ubicará en el lado oeste del nuevo vial de acceso a la ampliación del instituto, según una tipología de vivienda adosada en hilera.
  
III. Superficie de suelo no urbanizable que se reclasifica: 16.725 m²
  
Las nuevas superficies resultantes son:
  
- Equipamiento escolar-docente: 5.485 m²
  
- residencial: 5.490 m²
  
- viario: 1.778 m²
  
- zona verde: 3.972 m²
  
Superficie de zona verde que se recalifica a viario: 1.679 m²
  
IV. Los usos principales son el Educativo-Cultural y el residencial. En la zona destinada a uso residencial se permiten como usos compatibles los siguientes: Almacenes, comercial, garaje, aparcamientos, hotelero, hostelero, restauración, abastecimiento, sanitario, servicios administrativos, talleres y farmacia.
  
3. Alternativas
  
No se han presentado alternativas de localización del sector. No obstante, el emplazamiento elegido para la ampliación del centro educativo viene impuesto por la presencia del Instituto de Enseñanza Secundaria en dicha zona, por lo que las únicas alternativas posibles de proyecto radicarían en la concreción de los límites del sector.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 10 de septiembre de 2003 el Ayuntamiento de Vall d'Alba remitió una copia del documento de modificación puntual, estudio de impacto ambiental y certificados sobre la aprobación provisional y el resultado de la información pública relativos a la modificación puntual nº 10 del PGOU, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario El Mundo de Castellón, de fecha 25 de julio de 2003 y en el DOGV nº 4.520, de 12 de junio de 2003.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones a la citada documentación, según consta en los certificados emitidos por la secretaría del Ayuntamiento de Vall d'Alba.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
Durante la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental no se ha solicitado documentación complementaria al Ayuntamiento de Vall d'Alba ni se han requerido informes sectoriales.
  
Afecciones legales
  
1. El estudio de impacto ambiental no indica si la modificación propuesta afecta a elementos o espacios protegidos por su legislación sectorial vigente. No obstante, consultada la cartografía disponible en esta Dirección General se constata la no afección a dichos elementos.
  
2. El estudio de impacto ambiental afirma que no existen vías pecuarias que se vean afectadas por la modificación de planeamiento.
  
3. El estudio de impacto ambiental afirma que no existen bienes de interés arqueológico o cultural en la zona objeto de estudio.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Los terrenos afectados por la presente modificación se encuentran en la actualidad dedicados al uso agrícola de secano, principalmente al cultivo del olivo. Se trata de cultivos dispuestos en terrazas ascendentes en sentido sureste-noroeste.
  
2. Los materiales aflorantes en la zona de actuación pertenecen al periodo cuaternario. Se trata de derrubio cuaternario formado por aglomerado de rocas de la zona y arcilla.
  
La zona objeto del proyecto se sitúa sobre el subsistema acuífero del Maestrazgo, constituido por dos niveles acuíferos separados por materiales margosos. En relación con esto último, la cartografía temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte contempla para la zona de estudio una vulnerabilidad media frente a la contaminación de las aguas subterráneas, por lo que será necesario adoptar las medidas oportunas para evitar el vertido, derrame, inyección, etc. de aguas residuales o sustancias contaminantes al terreno, principalmente durante la fase de ejecución de las obras, ya que durante la fase de funcionamiento las aguas residuales serán evacuadas por la red de alcantarillado de la urbanización.
  
El estudio de impacto ambiental afirma que la mayor afección sobre el suelo será la producida por los movimientos de tierras previos a la realización de las obras, destacando que la capa superficial de tierra podrá ser reutilizada en el acondicionamiento de las nuevas zonas verdes. También se indica que el nuevo vial a urbanizar, común con el sector 2, se adaptará a la topografía del camino existente por lo que no se prevé un movimiento de tierras importante.
  
3. Tal y como se ha citado con anterioridad, la vegetación existente en la zona es la constituida por los cultivos de olivo, con algún ejemplar aislado de algarrobo y la vegetación arvense asociada a los mismos. Se trata de terrenos transformados donde no se aprecia la existencia de vegetación natural en los mismos. En lo que respecta a la fauna asociada a dicha vegetación, el estudio de impacto ambiental expresa que los animales que se pueden encontrar en la zona son especies de amplia distribución y de escaso interés ambiental. Se citan algunas de las especies animales representativas del medio agrícola.
  
El estudio de impacto ambiental expresa que con motivo del cambio de uso en los terrenos estudiados se llevará a cabo la eliminación de la vegetación existente, pudiéndose conservar algún ejemplar representativo para el ajardinamiento de las nuevas zonas verdes. En lo que respecta a la fauna, se producirá un desplazamiento de las especies presentes en la misma hacia zonas colindantes de características similares.
  
4. En lo que respecta a la conexión con los distintos servicios urbanos, el nuevo sector se encuentra colindante con suelo urbano consolidado, por lo que las nuevas instalaciones urbanas se ejecutarán como continuación de las existentes en el sector 2. La implantación de nuevos usos en la zona, en concreto el uso residencial y la zona verde, comportará una mayor demanda de agua potable que será suministrada desde la red existente en el sector colindante. El estudio de impacto ambiental no analiza la disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender la demanda prevista. Por otra parte, las aguas residuales generadas en el sector serán conducidas por la red de alcantarillado a la Estación Depuradora de Aguas Residuales de Vall d'Alba. La documentación presentada no define la solución prevista para la red de alcantarillado del sector.
  
En el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte). No obstante, a este respecto en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
5. El estudio de impacto ambiental clasifica el clima existente en el término municipal de Vall d'Alba como mediterráneo semiárido al este del término y seco-subhúmedo al oeste. El régimen pluviométrico es irregular, dándose los valores máximos en otoño y primavera. Asimismo se indica que en el término municipal de Vall d'Alba puede producirse el fenómeno de inversión térmica, cosa que dificulta la dispersión de contaminantes atmosféricos.
  
El estudio de impacto ambiental no ha analizado el régimen de vientos presente en la zona. En este sentido, aunque los usos propuestos para el nuevo suelo urbanizable no son potencialmente generadores de emisiones atmosféricas y acústicas, éstas sí que se darán durante las obras de urbanización y edificación, por lo que se deberán extremar las medidas para evitar o minimizar las afecciones al entorno colindante.
  
6. El estudio de impacto ambiental afirma que la zona de actuación responde a las características paisajísticas del término municipal, destacando que debido a su proximidad al casco urbano y a la carretera CV-15 se encuentra muy antropizada. Asimismo se afirma que la presente modificación no comportará un cambio sustancial en el paisaje de la zona, dada la pequeña entidad de la actuación y su colindancia a suelo urbano.
  
7. El estudio de impacto ambiental no ha analizado la posible existencia de riesgos ambientales en la zona objeto de estudio. No obstante, consultada la cartografía temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte así como el PATRICOVA, se constata la inexistencia de riesgos ambientales en dichos terrenos.
  
8. Tradicionalmente, la actividad económica más importante ha sido la agricultura, complementada con la ganadería, mientras que en la actualidad la actividad económica más importante es la industrial, principalmente la dedicada al sector cerámico.
  
9. Sobre la valoración de impactos ambientales, el estudio de impacto ambiental concluye que los impactos que se producirán sobre el medio natural serán en general de poca intensidad, de poca extensión, de efectos a medio plazo y reversibles, destacando como el impacto negativo más importante el producido sobre la vegetación existente.
  
10. Las medidas correctoras propuestas consisten en evitar la contaminación del suelo y las aguas por vertidos de productos contaminantes, mediante su entrega a gestor autorizado, proceder al riego de las explanaciones, replantación de los ejemplares de olivo de mayor porte en las zonas verdes proyectadas o en otras externas al sector, reutilización de la capa de tierra vegetal, traslado de residuos inertes a vertedero autorizado, y atender a lo que disponga la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la afección del proyecto a restos arqueológicos.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Modificación puntual nº 10 del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Vall d'Alba (Castellón), promovido por el Ayuntamiento de Vall d'Alba, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. En lo que respecta a la afección del proyecto a bienes inmuebles de valor cultural, se estará a los criterios que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte establezca en el marco de sus funciones y competencia en la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.
  
II. Se deberá llevar a cabo una recogida selectiva, en origen, de los residuos generados durante las obras de urbanización y construcción, con el fin de que cada tipo de residuo generado sea gestionado por empresas autorizadas conforme a su naturaleza.
  
III. Los residuos vegetales generados con el desbroce y la tala de la vegetación existente serán gestionados de manera adecuada a sus características, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos.
  
IV. El proyecto de urbanización del nuevo sector deberá contemplar, como parte integrante de su contenido, las medidas protectoras y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, aquellas derivadas de los condicionantes precedentes, así como las consideraciones que se exponen a continuación:
  
- Se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización, evitando la ocupación de los terrenos de cultivo colindantes. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.
  
- Se deberá definir un área donde se depositen los contenedores destinados a la recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización, definiendo las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc. que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.
  
- Se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Dichos trabajos deberán realizarse sobre una solera impermeable, terminada con una pendiente dirigida hacia una cuneta o canalón para la recogida y vertido de las posibles fugas y derrames a una cubeta impermeable.
  
- En caso de que los cultivos colindantes se hayan visto afectados durante las obras de urbanización, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación inicial de los mismos.
  
- Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento de la tierra vegetal retirada con los movimientos de tierras, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas, así como las condiciones de mantenimiento temporal del arbolado que se vaya a trasplantar en las zonas verdes.
  
- Descripción de las especies vegetales a utilizar en el ajardinamiento de las zonas verdes, optando siempre por especies autóctonas y con sistemas radiculares no agresivos.
  
V. Se deberá completar el Programa de Vigilancia Ambiental propuesto incluyendo, como mínimo, los siguientes controles:
  
- Control de la ocupación de los terrenos colindantes al sector y de las zonas no habilitadas para el almacenamiento de materiales y residuos generados.
  
- Control sobre la ubicación de la maquinaria y los trabajos de mantenimiento de la misma.
  
- Control sobre el mantenimiento de las propiedades de la tierra vegetal.
  
- Control sobre la vegetación y seguimiento de su crecimiento.
  
- Control sobre la aparición de restos arqueológicos o elementos merecedores de protección.
  
- Control de la gestión de los distintos tipos de residuos generados y sobre los materiales empleados en las obras.
  
- Control de los niveles sonoros durante la ejecución de las obras.
  
- Control de posibles vertidos, derrames, fugas, etc. de agua residual o productos contaminantes al terreno.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar el tipo de control a realizar y la periodicidad de los mismos. Asimismo, se realizarán informes periódicos, acompañados de reportaje fotográfico, en los que se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras propuestas.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 13 de febrero de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 155/03-AIA
  
Título: Granja marina de para engorde de dorada y lubina.
  
Promotor: Cultipeix SL
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación
  
Localización: Sagunt, (Valencia).
  
Antecedentes y objeto.
  
Con fecha 12 de Mayo de 2.003, por la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación de Valencia se remite a la Conselleria de Territorio y Vivienda para su evaluación de impacto ambiental documentación relativa al proyecto de construcción de granja marina de dorada y lubina tramitado por la empresa Cultipeix SL, proyectada a 4 kilómetros al Este del puerto de Sagunto, en la provincia de Valencia.
  
Características del proyecto
  
Para el desarrollo de la actividad Cultipeix SL, inicia la tramitación de las autorizaciones necesarias incluida una concesión de dominio público marítimo de 500.000 metros cuadrados, con el fin de instalar 12 jaulas flotantes de 22 metros de diámetro de cultivo piscícola intensivo en los que proyecta producir 500 toneladas anuales de dorada y lubina.
  
La actividad no incluye medidas de gestión de los residuos generados. En base a los datos con las que trabaja el Area de Evaluación Ambiental la producción de 500 Toneladas de pescado requiere 1.500 toneladas de pienso y genera un volumen total de residuos de 950 toneladas/año.
  
De acuerdo al proyecto y los cálculos efectuados por la empresa resultan valores de alimentación y residuo inferiores, 950 toneladas año de aporte de pienso y 183,5 toneladas de residuos. La razón de esta diferencia es que la Acuipex SL realiza los cálculos de consumo sobre la base de un Indice de Conversión de 1,9 indicativo de un alto rendimiento del pienso, mientras que en el proceso de evaluación se parte de cálculos menos favorables, concretamente un índice de conversión de 3, ya que es este factor el que se aplica en todos los análisis ambientales de piscifactorías marinas.
  
Alternativas.
  
El promotor no introduce alternativas de ubicación aunque justifica la elección por la proximidad al puerto de Sagunto el cual dispone de espacio e infraestructuras de apoyo suficientes, condiciones del medio favorables y proximidad de la planta de cría y preengorde de la firma Piscimar la cual abastece de semilla a la piscifactoría.
  
Informes sectoriales
  
Consta en el expediente tramitado por la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación informe de la Capitanía Marítima de Valencia según el cual no existe inconveniente alguno en que se autorice la instalación de la granja situada en mar abierto frente al término municipal de Sagunto.
  
Asimismo existe resolución de Alcaldía de Sagunt, la cual resuelve aprobar las alegaciones expuestas en informe del técnico de medio ambiente municipal según el cual no se tiene en cuenta la proximidad de otra granja marina a afectos de valorar los efectos aditivos y medidas correctoras en su caso, existencia de una zona de baño con calidad de calidad máxima perteneciente a la playa de Puerto de Sagunto, necesidad de atender las prácticas de gestión de residuos, necesidad de minimizar riesgos de fuga de ejemplares y establecimiento de un plan de vigilancia con un control semestral de los sedimentos y analíticos de agua mensuales con comprobación del estado del fondo marino al menos una vez al año.
  
El área de calidad ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, a su vez informa que la piscifactoría producirá un posible aumento de la turbidez y los niveles de nutrientes, la presencia de productos antibacterianos y fungicidas en caso de enfermedad. Considera necesario estudiar las sinergias con otras instalaciones próximas. Asimismo informa que las zonas de baño que pueden verse afectadas son óptimas para el baño, en las playas de Sagunto y Canet d'en Berenguer y que el plan de vigilancia ambiental deberá ampliarse a las siguientes determinaciones con periodicidad mensual :
  
- En aguas : Temperatura (medida in situ), transparencia (disco de secchi), PH, seston o materia particulada en suspensión, oxígeno disuelto (medido in situ), nitrógeno total (mgr/l), fósforo total (mgr/l), Clorofila a, índice de Margalef, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- En sedimentos : Nitrógeno total (mgr/l), fósforo total (mgr/l), materia orgánica%, (por incineración a 450º C), potencial redox mV (en 20 º), Beggiatoa spp.
  
También pide que se cartografíe al menos una vez al año la biocenosis de la zona, para comprobar que la instalación no afecta a las comunidades de importancia ecológica próxima a la instalación, examen mensual de identificación y recuento de especies fitoplantónicas, informe sobre cantidad y momento en que se apliquen productos químicos antifouling y antibióticos, inventario visual de grandes invertebrados y peces anualmente en septiembre, seguridad en las jaulas y remisión de resultados del Plan de Vigilancia trimestralmente para controlar su posible incidencia en la calidad de las aguas litorales.
  
Alegaciones en el periodo de información pública
  
En el periodo de información pública se han presentado las siguientes alegaciones con contenido ambiental :
  
Por la empresa Acuicultura del Mediterraneo SL, titular de una explotación de engorde próxima a aquella que proyecta Cultipeix, se alega insuficiencia del Estudio de Impacto Ambiental ya que se realiza en función del estado anterior del área y no sobre el actual no considerándose la existencia de la piscifactoría actualmente en funcionamiento, la producción de daños medioambientales y biológicos sobre la instalación en funcionamiento, (patologías, peligro sanitario, condiciones físico-químicas inadecuadas con corrientes de NE, derivándose consecuencias biológicas graves con mortandad de peces. Igualmente alega que no se aporta un estudio sedimentológico e hidrodinámico serio.
  
Por la empresa Criaderos Marinos Costa Blanca SA, se alega que tiene solicitada con anterioridad, en aguas de Canet d'en Berenguer, que la instalación que se solicita supondrá una concentración de piscifactorías absolutamente incompatible con el medio ambiente de la zona, que el informe de impacto ambiental omite la existencia de otras instalaciones en la zona, no analizando la problemática medioambiental que surgirá como consecuencia de la instalación, que los datos aportados respecto a la actividad portuaria y pesquera son obsoletos, que se omiten las referencias a la emisión de vertidos al medio marino, que consecuencia de esto se producirá una saturación de restos contaminantes que irán directamente sobre la instalación de su representada o sobre la granja de Acuicultura del Mediterráneo, esta actividad, que la instalación será un foco de contagio de virus, bacterias y parásitos y que las aguas que llegarían a su instalación estarían modificadas en cuanto a características fisico-químicas de sedimentos (ph, redox, materia orgánica y metales pesados), y en cuanto a la calidad del agua (disgregación de piensos y heces) y en cuanto a patologías se refiere. Finalmente solicita se deniegue la concesión solicitada.
  
Por la empresa Criaderos Marinos Crimar SA, se alega que el informe de impacto ambiental es incompleto, omitiendo la existencia de otras granjas proyectadas o en funcionamiento considerando que dicha omisión constituye una infracción grave según la Ley 6/2001, considerando esta situación como una ocultación de datos, falseamiento o manipulación maliciosa en el proceso de evaluación, acumulación de restos orgánicos e inorgánicos, que se vierten al mar, merma en la calidad de las aguas y la salubridad del medio marino, adición de contaminantes al medio marino, turbidez, enfermedades infecto-contagiosas. Finalmente solicita la denegación de la concesión solicitada.
  
Por el representante de la federación provincial de cofradías de pescadores, se alega la existencia de errores en el Estudio de Impacto Ambiental, la existencia de dudas sobre la validez de los datos aportados respecto a las características de la zona y sobre los datos de facturación y capturas, que no se informa con rigor sobre los piensos que se suministran, ni por la incidencia de la bacteria baggiata que se forma en los depósitos de las heces. Finalmente expone su preocupación pro el uso de medicamentos y antibióticos. Como consecuencia de todo ello se requiere no sea autorizada la instalación de granja marina requiriendo que se redacte un nuevo estudio de impacto ambiental.
  
Por el Ayuntamiento de Sagunto, se alega que no se tiene en cuenta la proximidad de otra granja marina ni se valoran los efectos aditivos, que en las proximidades existe una zona de baño con calidad de agua óptima en la playa de Puerto de Sagunto, sobre la que se debe estudiar la posible repercusión de las nuevas instalaciones proyectadas, que se debe prestar atención a las prácticas de gestión de residuos, que se deben disponer medidas para evitar la fuga de ejemplares al medio y mejorar las condiciones de fijación de las jaulas, y que el plan de vigilancia se controles semestralmente para los sedimentos y mensualmente para la calidad de las aguas, comprobándose el estado de conservación del fondo marino una vez al año.
  
Análisis ambiental de la actividad proyectada . Conclusiones.
  
La cría intensiva de especies marinas en jaulas flotantes constituye una actividad incipiente en plena expansión. La mayor parte de las instalaciones actuales tienen pocos años de funcionamiento y como consecuencia existe escasa información sobre sus consecuencias ambientales.
  
Además de la escasez de datos, las empresas del sector exponen en sus proyectos e informes ambientales información contradictoria. Esto sucede con elementos básicos para la evaluación de los efectos ambientales de las plantas como los índices de conversión de alimento, en función de los cuales se determina la cantidad de pienso a aportar y como resultado la cantidad de residuos producidos. El proceso de evaluación en curso es un ejemplo de la situación confusa en que se desarrolla la actividad del sector. Los alegantes en el periodo de información pública destacan importantes efectos ambientales y consecuencias muy perjudiciales para un cultivo de peces que se ubica a 800 metros mientras los estudios ambientales de otras factorías justifican técnica y ambientalmente que lso efectos que genera una planta de mayor producción que la que es objeto de evaluación como máximo alcanzan 270 metros. De hecho, si los efectos de este tipo de factorías a 800 metros, incluso más, fueran tan perjudiciales como exponen los alegantes al proyecto evaluado habría que cerrar de facto en este momento gran parte de las piscifactorías actuales.
  
En realidad los riesgos ambientales a que hacen referencia los alegantes están perfectamente descritos por los documentos técnicos generados por el Sector. Concretamente, concretamente ?Protocolo a utilizar para el establecimiento y seguimiento medioambiental de jaulas de cultivo en mar en España?, presentado por la Junta Nacional Asesora de Cultivos Marinos, (JACUMAR), organismo del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, cuya función es la de facilitar la coordinación y cooperación en materia de acuicultura entre las Administraciones públicas y el sector productor, introduce las siguientes consideraciones :
  
Los desechos tanto orgánicos como inorgánicos de las piscifactarías pueden causar un enriquecimiento en nutrientes e incluso eutrofización en el caso de que las zonas de cultivo sean zonas semiconfinadas o con poco intercambio de sus aguas. Cerca de un 85% de fósforo y, un 80-88% de carbono y un 52-95% del nitrógeno introducido en las jaulas puede pasar al medio marino a través de los desechos de la comida, excreciones de los peces, producción de heces y respiración.
  
Estudios llevados a cabo en diversas piscifactorías han demostrado que en ciertas ocasiones se puede detectar un impacto significativo en un radio de 1 Kilómetro alrededor de las jaulas de cultivo, siendo éste generalmente mayor en el fondo, donde se puede observar un incremento en la demanda de oxígeno, sedimentos anóxicos, producción de gases tóxicos, cambios en las comunidades, disminución de la biodiversidad del bentos, desarrollo de especies resistentes a la contaminación que pueden resultar dañinas para las especies cultivadas y blooms de fitoplancton, entre otros.
  
Continua el protocolo, exponiendo los problemas derivados del uso indiscriminado de antibióticos para controlar y prevenir enfermedades de los peces en granjas costeras, lo cual ha dado como resultado en ciertas ocasiones al desarrollo de comunidades microbianas resistentes a los antibióticos, habiéndose descrito cambios medioambientales asociados al uso de medicamentos en acuicultura, como cambios cualitativos y cuantitativos en la flora microbiana, efectos tóxicos en los organismos salvajes, desarrollo de defensas bacterianas en patógenos de los peces y transferencia de resistencia antibacteriana a patógenos humanos.
  
Igualmente el protocolo incide en los problemas derivados del uso de agentes químicos como los pesticidas o los antiincrustantes como elementos contaminantes del medio marino, que pueden alterar gravemente el ecosistemas al resultar tóxicos para la vida marina y la especie cultivada, lo cual, a través de su consumo, puede convertirse en un peligro para la salud humana. Además, hay que añadir a todo ello la carga orgánica debida a la limpieza periódica de las incrustaciones orgánicas de las jaulas.
  
Respecto a criterios de instalación de jaulas el protocolo determina preferencias por áreas con buena renovación de aguas con corrientes que favorezcan la dispersión difusión y mezcla de los residuos, evitando para la actividad lugares cerrados con poca renovación de agua. Igualmente propone ubicaciones profundas con al menos doble profundidad que la longitud de los paños de las jaulas.
  
Respecto a la competencia de usos establece que se deben evitar los usos poco o nada compatibles con la acuicultura como los vertidos, áreas protegidas, el turismo las playas, la pesca y el marisqueo, el baño o la navegación, entre otros. Finalmente la elección se debe realizar sobre la base de proteger la biodiversidad de comunidades de interés o especies protegidas.
  
Como consecuencia, una vez conocidos los riesgos procede conocer las medidas para evitarlos o corregirlos.
  
El sector hasta el momento no ha desarrollo técnicas para la gestión de los residuos producidos. Tampoco se han incorporado a los procesos productivos sostemas de dosificación automática y gestión de los productos que se incorporan al cultivo, (piensos, antibióticos, sustancias antifouling, etc). No se han evaluado distancias mínimas de separación de instalaciones a la costa ni entre las distintas piscifactorías existentes, utilizándose modelos teóricos simples y posiblemente ineficaces para la determinación del ámbito submarino afectado. Por último no se contempla en ningún caso la necesaria rotación de las jaulas ni los periodos máximos de permanencia en un mismo punto del mar en función del volumen de cultivo, la profundidad y la biocenosis del fondo marino afectado. Igualmente se desconocen los efectos sobre la fauna piscícola natural y los cambios etológicos y fisiológicos que la presencia de instalaciones produce.
  
A pesar de estas incógnitas el proyecto que es objeto de evaluación, cumple una serie de requisitos medioambientales favorables, como son una distancia a la costa superior a 4 kilómetros, (superior a la mayor parte de instalaciones autorizadas hasta la fecha), inexistencia de impacto paisajístico al situarse frente a una llanura litoral y a una instalación portuaria de gran capacidad y ubicación en mar abierto.
  
La entidad pública más directamente afectada por el proyecto, Ayuntamiento de Sagunto, no se opone al desarrollo del proyecto aunque sí argumenta una serie de medidas correctoras que pueden incorporarse en el proceso de evaluación.
  
Consideraciones socioeconómicas.
  
Por la información existente en la documentación, la empresa Cultipeix. SA, pertenece al grupo Piscimar, empresa especializada en la producción de alevines de dorada y lubina, pretende con la instalación proyectada dsarrollar el ciclo productivo completo desde desove a producción comercial.
  
En la Comunidad Valenciana es la primera empresa que proyecta el ciclo completo de producción en dorada y lubina, desarrollando su actividad de forma integrada y aportando investigación y desarrollo tecnológico.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero. Estimar favorable, a los efectos ambientales, el proyecto de granja marina para dorada y lubina a desarrollar en el litoral de Sagunto por la empresa Cultipeix, SA, siempre que se desarrolle de acuerdo al presente condicionado y plan de seguimiento y control.
  
1. El promotor deberá presentar en el plazo de 3 meses desde la autorización por el órgano sustantivo ante la Dirección General del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, un programa de seguimiento suficiente para identificar los efectos ambientales de la actividad sobre el agua y el fondo marino, mediante la toma de 20 muestras de agua y sedimento distribuidas de la siguiente forma:
  
Instalación : 1 muestra.
  
Distancia de 100 metros de la instalación : 4 muestras equidistantes.
  
Distancia de 200 metros de la instalación : 4 muestras equidistantes.
  
Distancia de 400 metros de la instalación : 4 muestras equidistantes.
  
Distancia de 800 metros de la instalación : 4 muestras equidistantes.
  
Playa del Port de Sagunt : 1 muestra.
  
Playa de Canet de Berenger: 1muestra.
  
Playa de la Corinto-Almardá : 1 muestra.
  
La toma de muestra en sedimento se hará semestralmente y la toma de muestras de aguas se realizará mensualmente.
  
Todas las tomas se realizarán por duplicado en presencia de un agente medioambiental de la Conselleria de Territorio o Vivienda, quedando una de ellas en poder del promotor y la otra, que será convenientemente precintada quedará en poder de la Conselleria de Territorio y Vivienda, para su posterior comprobación si fuere necesario.
  
2. Los análisis sobre el agua y el sedimento incluirán como mínimo los siguientes parámetros :
  
- En aguas : Temperaturas (medida in situ), transparencia (disco de secchi), PH, seston o materia particulada en suspensión, oxígeno disuelto (medido in situ), nitrógeno total (mgr/l), fósforo total (mgr/l), Clorofila a, índice de Margalef, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- En sedimentos : Nitrógeno total (mgr/l), fósforo total (mgr/l), materia orgánica%, (por incineración a 450º C), potencial redox mV (en 20 º), Beggiatoa spp.
  
3. La variación de las condiciones en agua y sedimento que indiquen modificaciones significativas respecto a los valores testigo, cuando se determine que dicha variación sea resultado de la actividad evaluada, motivará la obligatoriedad de trasladar la instalación hacia aguas más profundas.
  
4. En todo caso la instalación deberá ser trasladada en el plazo de 10 años desde el inicio de la actividad de engorde. Si con posterioridad se ampliara la capacidad de producción de esta planta, este periodo podrá ser reducido a través de la declaración de impacto ambiental que se establezca al efecto.
  
Segundo. Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero. Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 9 de febrero de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 323/2003-AIA
  
Título: Modificación puntual nº1 de las Normas Subsidiarias de Senija
  
Promotor: Ayuntamiento de Senija
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Urbanismo y Ordenación, Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localización: Senija (Alicante)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La modificación que se han planteado sobre la ordenación actualmente vigente es la que sigue:
  
Se reclasifica como suelo Urbano una franja de suelo No Urbanizable Común de 4 metros de ancha y 460 metros de longitud, lo que supone una superficie de 1840 m2. Dicha franja se localiza adyacente a la reserva vigente para la ronda casco urbano de Senija que, de esta forma, pasaría de tener una ancho de 10 metros a uno de 14 metros.
  
2. Alternativas
  
No se han estudiado alternativas.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 18 de julio de 2003, el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes a la ?Modificación puntual número 1 de las NNSS del Ayuntamiento de Senija?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la ?Modificación puntual número 1 de las NNSS del Ayuntamiento de Senija?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, nº4317 de fecha 20 de agosto de 2002, así como en un diario no oficial, habiéndose presentado cuatro alegaciones, ninguna de las cuales presentaba contenido ambiental.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
En un caso como el presente, debe atenderse a la capacidad de acogida del medio del nuevo uso a dar al suelo implicado. Se recuerda que la evaluación de impacto ambiental de la Modificación Puntual, en tanto ha de ajustarse al apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, no comprende la de la actividad que se desarrolle sobre el suelo reclasificado, actividad que, de quedar sujeta a tal evaluación de impacto ambiental, lo haría a través de otro supuesto del referido Decreto, o bien a través de las especificaciones recogidas, al respecto, en la legislación estatal.
  
A colación de lo anterior, se entiende que no existen valores ambientales de relevancia susceptibles de afectarse.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
En virtud de lo ya dicho en el anterior apartado, no cabe reseñar afección alguna.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Las medidas correctoras, así como el Programa de Vigilancia Ambiental, dispuestas por el Estudio se refieren a impactos generados por la actividad posterior a desarrollarse sobre el suelo reclasificado, tanto en fase de construcción como de funcionamiento, todo lo cual queda fuera de la evaluación de impacto ambiental presente.
  
Circunscribiéndose, pues, a la evaluación presente, no cabe referirse a la implementación de medida correctora alguna, en tanto no se han identificado impactos de entidad.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero. Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación puntual número 1 de las NNSS del Ayuntamiento de Senija, promovido por el Ayuntamiento de Senija, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto.
  
Segundo. Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
València, 2 de marzo de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 126/01-AIA.
  
Título: Modificación Puntual del Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano en el término municipal de Villamalur (Castellón).
  
Promotor: Ayuntamiento de Villamalur.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Localización: Entorno al casco urbano.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Objeto del Proyecto
  
El objeto del proyecto es modificar el Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano de Villamalur resolviendo algunos problemas puntuales de delimitaciones y alineaciones adecuándolas a la realidad existente, y reclasificar algunas bolsas de suelo no urbanizable colindantes con el suelo urbano.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
El término municipal de Villamalur se encuentra enclavado en su totalidad en el Parque Natural de la Sierra de Espadán y en el ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán, consecuentemente las actuaciones que se prevean deben ser acordes con las directrices y limitaciones de dichas normativas.
  
Las actuaciones previstas se han enumerado en el proyecto del 1 al 22, agrupándose en seis grupos de modificaciones. Las actuaciones enumeradas como 1, 7, 13, 14, 15, 16, 21 y 22 prevén la reclasificación de suelo no urbanizable en suelo urbano en una superficie de 4.444,67 m2 y la actuación 1 prevé la reclasificación de 592 m2 de suelo urbano en suelo no urbanizable. El resto de las actuaciones consisten en modificaciones de usos de edificación o dotación en el ámbito del actual suelo urbano.
  
Las edificaciones afectadas por la reclasificación del suelo son las propias de la zona periférica de ámbitos rurales, constituida por corrales y pajares fundamentalmente.
  
Los accesos al casco urbano se efectúan a través de la carretera CV-202, procedente de la carretera CV-205 que une los municipios de Sueras y Ayódar. Los servicios de agua potable, saneamiento, instalación eléctrica y recogida de residuos podrán ser satisfechos del suelo urbano colindante, sin que se adjunte en el expediente las justificaciones pertinentes.
  
El abastecimiento de agua potable a la población se efectúa desde los puntos siguientes: Santo Domingo (0,16 l/s), las Fuentes (0,5-0,83 l/s) y el Greco (8 l/s). La red de saneamiento a la cual se conectarán los desarrollos previstos conecta con la depuradora cuyo funcionamiento es por decantación y se encuentra fuera de servicio. La gestión de residuos urbanos se realiza a través de la Mancomunidad del Alto Mijares.
  
Las actuaciones previstas afectarán a la Vía Pecuaria ?Vereda del camino de Ayódar- con anchura legal de 20 metros.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información Pública
  
En fecha 12 de marzo de 2001, el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón remitió a esta Conselleria un ejemplar de la Modificación del Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Administrativo, solicitando la emisión de la correspondiente declaración de impacto ambiental.
  
El Estudio de Impacto Ambiental se sometió al correspondiente trámite de información al público mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº3.742, de fecha 4 de mayo de 2000, en el Boletín Oficial de la Provincia nº48, de fecha 18 de abril del 2000 y en el periódico Mediterráneo, de fecha 7 de abril de 2000, no habiéndose presentado ninguna alegación al respecto, según consta en el certificado emitido por la Secretaria del Ayuntamiento de Villamalur.
  
2.Peticiones de informes y documentación complementaria
  
De acuerdo al procedimiento previsto en la legislación de impacto ambiental, en fecha 19 de junio de 2001, se efectuó consulta a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón, la cual fue contestada el 26 de julio de 2001.
  
En fecha 21 de noviembre de 2002, se solicitó al Ayuntamiento una ampliación del Estudio de Impacto Ambiental remitido, con el objeto de subsanar una relación de deficiencias detectadas, referentes a los siguientes puntos:
  
- El término municipal de Villamalur se encuentra ubicado dentro del ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la Sierra de Espadán, aspecto éste, que no ha sido considerado en la documentación tramitada. Deberá estudiarse y justificarse si la propuesta cumple la normativa del citado PORN aprobada por el Gobierno Valenciano mediante Decreto 218/1997, de 30 de julio.
  
- El Estudio de Impacto Ambiental (EIA) carece de una descripción del medio físico de las áreas que son modificadas y del entorno que puede ser afectado por las actuaciones previstas. Este apartado resulta necesario, de conformidad con el contenido mínimo del EIA exigido en los artículos 6 y siguientes del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución d ela Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, debiéndose estudiar todos los aspectos ambientales que puedan ser afectados por la ordenación proyectada, entre los que figurarán al menos los siguientes fauna, flora, vegetación, geología, suelo, agua, aire, paisaje y patrimonio arqueológico y etnológico.
  
- La identificación y valoración de impactos deberá realizarse basándose en el inventario y descripción del medio físico, solicitado en el epígrafe anterior. No se entiende justificada la valoración realizada en el Estudio de Impacto Ambiental, sin el conocimiento previo del medio.
  
- La dificultad de diseñar medidas correctoras, tal y como expresa el EIA, sólo se puede justificar por no conocer el medio físico y la afección al mismo. En cualquier caso y a partir de los epígrafes anteriores, se deberá proponer medidas protectoras y correctoras concretas y específicas para cada acción que genere impacto ambiental.
  
- Así mismo, deberá hacerse un inventario de las vías pecuarias afectadas por las actuaciones, debiendo ser grafiadas en los planos de ordenación, dándose cumplimiento a la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
- Respecto al suministro de agua, se deberá documentar la disponibilidad y calidad de agua potable para satisfacer las necesidades hídricas previstas para el desarrollo del Suelo Urbano, en especial el dotacional, en el cual se ubica la piscina municipal.
  
- La depuración de las aguas, se indica se realizará en la depuradora municipal, conectándose a través de la red general de alcantarillado. Se solicita se indique la ubicación de la depuradora, su volumen de tratamiento, así como si dispone de capacidad suficiente para depurar el incremento de volúmenes que supone el desarrollo de los sectores. Asimismo, se grafiará la red de saneamiento existente y futura.
  
- Se documentará y justificará la gestión de residuos sólidos que se generarán, dándose cumplimiento a la normativa del PORN de la Sierra de Espadán.
  
- Respecto a la depuración de las aguas residuales, el Estudio considera que existe una depuradora en un estado aceptable cuyo único requisito es el mantenimiento de la misma. Observado el estado real de la misma, abandonada y fuera de uso, se deberá estudiar la posibilidad de construir una nueva depuradora que permita tratar las aguas de suelo urbano actual y de los crecimientos previstos en el Plan General. Se solicita se presente una propuesta de ubicación de una nueva depuradora y capacidad de la misma
  
- En referencia al apartado segundo de la presente ampliación, se deberá realizar un programa de vigilancia ambiental, del cual carece el EIA.
  
En fecha 24 de septiembre de 2003, se reiteró al Ayuntamiento la solicitud de ampliación del Estudio de Impacto Ambiental, advirtiendo que si en el plazo de tres meses no se recibía dicha documentación, se procedería al cierre del expediente, de acuerdo con el artículo 92 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (BOE, nº285 de 27 de noviembre de 1.992).
  
En fecha 11 de noviembre de 2003, el Ayuntamiento remitió un documento de subsanación de deficiencias conforme a la ampliación de documentación requerida.
  
Informes sectoriales
  
Informe del Servicio Territorial de Castellón de la Conselleria de Territorio y Vivienda:
  
El informe emitido por el Servicio Territorial de Castellón concluye lo siguiente:
  
La actuación propuesta no presenta problemas desde el punto de vista ambiental, siempre que se tenga en cuenta la integración paisajística del Proyecto dentro del ambiente rural del municipio. Hay que señalar que se valora como muy alta la calidad paisajística del entorno, por lo cual será necesaria una sensibilidad adecuada que evite la degradación de este importante valor.
  
El tratamiento de los taludes existentes y a generar deberá asegurar su estabilidad y su buena integración paisajística.-
  
Afecciones legales
  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:
  
- Espacios Naturales: Decreto 218/1997 por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán. Decreto 161/1998 del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Parque Natural de la Sierra Espadán.
  
- Vías Pecuarias: Será de aplicación la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. Las modificaciones propuestas afectan a la vía pecuaria clasificada por la Generalitat, denominada ?Vereda de la Buitrera a la Sierpe?, con una anchura legal de 20 metros.
  
- Patrimonio cultural: Será aplicable la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- Los vertidos de aguas residuales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
- Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
Las actuaciones previstas se enclavan en al Parque Natural de la Sierra de Espadán, debiéndose cumplir las determinaciones establecidas por el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la Sierra de Espadán. La reclasificación de suelo propuesta afecta a suelos no urbanizables colindantes con el suelo urbano.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se efectúa un inventario ambiental muy generalista sin que se especifiquen los valores ambientales existentes en la zona afectada y su entorno inmediato. La descripción del medio que se efectúa en el Estudio de Impacto Ambiental, referida a las zonas afectadas, se puede resumir como área periférica al núcleo urbano con existencia de corrales, pajares y eras, vegetación prácticamente nula, existiendo únicamente zarzales y una pequeña era con vegetación nitrófila en la zona noroeste, la fauna de la zona de actuación corresponde a entornos urbanos rurales.
  
Ambientalmente, de las actuaciones previstas, únicamente pueden evaluarse las enumeradas como 1, 2, 7, 13 y 21, ya que las actuaciones 14, 16 y 22 se encuentran ejecutadas.
  
Las acciones previstas por la reclasificación de suelo generarán impactos ambientales sobre el suelo por su ocupación, aumentarán los riesgos de deslizamientos como consecuencia de la actuación 1, el paisaje se verá transformado debiéndose extremar el cuidado del mismo especialmente en la zona este y norte del casco urbano, y la vía pecuaria denominada ?Vereda de la Buitrera a la Sierpe- se verá afectada por la ocupación de su ancho legal debido a la actuación 21.
  
La valoración de los impactos efectuada en el Estudio es totalmente cuantitativa sin justificación de los valores adoptados en las matrices elaboradas.
  
Entre la documentación tramitada no se encuentra el informe favorable de la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.
  
El Estudio de Impacto Ambiental contiene un programa de vigilancia ambiental, que deberá ser controlado por el Ayuntamiento. Dicho programa establece los indicadores que permitan evaluar el impacto, sin embargo se desconocen los valores umbrales, frecuencia del control medioambiental y medidas a adoptar en caso de ser necesario.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/90).
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero. Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación Puntual del Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano que afecta al término municipal de Villamalur (Castellón), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y su ampliación llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo. Como condicionantes adicionales a cumplir para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad, se establecen los siguientes:
  
1. Se deberá incorporar en la documentación urbanística una normativa específica en la que se establezca las determinaciones necesarias para asegurar que las actuaciones que se deriven de la nueva clasificación del suelo se integren paisajísticamente con el entorno rural, evitándose la degradación del paisaje.
  
2. Ante la existencia de riesgo de deslizamientos, se establecerán medidas de revegetación y corrección de taludes mediante su abancalamiento y refuerzo del pie, de modo que se asegure la estabilidad de las laderas.
  
3. La vía pecuaria denominada ?Vereda de la Buitrera a la Sierpe?, de anchura legal 20 metros, bien de dominio público de la Generalitat Valenciana, regulada por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, deberá quedar libre en toda su anchura legal de obstáculos que puedan perturbar el tránsito normal de los ganados, debiendo ser respetadas en todo su trazado y anchura, siendo los usos sobre la misma los definidos en la Ley 3/95. En consecuencia, la edificación prevista en la actuación nº21 no se considera aceptable al ocupar parte de la vía pecuaria mencionada.
  
4. Se garantizará la adecuada gestión de los distintos tipos de residuos en todo el ámbito de la actuación, quedando totalmente prohibido los acopios provisionales de los mismos en las zonas de vegetación natural.
  
5. Previo al desarrollo del suelo urbano reclasificado se deberá resolver el problema de la depuración de aguas residuales, acondicionando las instalaciones existentes o ejecutando nuevas instalaciones.
  
6. Se deberá obtener de la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia el correspondiente informe favorable previamente a la aprobación definitiva.
  
Tercero. Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML