Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8128, del 15-09-2017 (2017/7909)

RESOLUCIÓ de 28 d'agost de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'estimació d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 39/17-AIA València.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8128

Data del DOGV
:   15-09-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/7909

CVE


Data del document
:   28-08-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 d'agost de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'estimació d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 39/17-AIA València. [2017/7909]  
De conformitat amb l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'estimació d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'estimació d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 39/17-AIA València.  
  
  
«Estimació d'impacte ambiental  
Expedient: 39/2017-AIA.  
Títol: Sol·licitud d'autorització de noves instal·lacions o ampliació d'aqüicultura per a cultiu de clòtxina en clotxinera Bautista Ramón.  
Promotor: CLOVAMAR, SL.  
Òrgan substantiu: ST Agricultura (exp. ANIA 46.0001).  
Localització: CVA-4- port de València.  
  
Descripció del projecte:  
L'objecte del projecte és la substitució d'una antiga clotxinera de viver tradicional de cultiu de clòtxines (Mytilus galloprovincialis) localitzada en «Pico del Loro» al port de València, afonada fa uns anys, per a instal·lar una nova clotxinera tipus gallega amb l'objectiu de reprendre l'esmentada activitat. La producció d'aquesta nova clotxinera està prevista en 50-80 tones.  
La ubicació es realitza en aigües interiors del port de València, dins de la zona 1 d'aigües per a usos portuaris, i es localitza en la zona de concessió autoritzada en el recinte nou amb codi CVA-4.  
La ubicació i característiques són les següents:  
  
Titular Clovamar, SL  
Denominació Bautista Ramón (núm. 19)  
Eslora (m) 25  
Mànega (m) 18  
Calat (m) 1.855  
Coordenades  
(ETRS89, Fus 30) 733.279.50 4.370.370.69  
  
  
La forma de la clotxinera és rectangular construïda amb bigues de fusta d'eucaliptus suportades per quatre flotadors cilíndrics d'acer. Disposarà de quatre bigues principals, sobre les quals es disposen bigues secundàries que uneixen tot el conjunt. Sobre les bigues secundàries es disposen les bigues o pontons que suporten les cordes de la clòtxina. Amb tres tipus de cordes: les emprades per a arreplegar la llavor, aquelles amb clòtxines en creixement i, finalment, les que tenen clòtxines de talla comercial.  
El cultiu és estacional, i la campanya s'inicia entre març i maig, i acaba entre la segona quinzena d'agost i la primera de setembre.  
  
El procés consisteix en diferents etapes de cultiu des de la recepció i immersió de les cordes o embotits, aclimatació (20 dies), engreixament (amb diferents ritmes de creixement) i collita. Després d'aquest procés es procedeix a la neteja (llavant amb aigua de mar per fregament mecànic o manual), incloent-hi una inspecció en autocontrol (tria), separant els individus no íntegres i altres materials estranys.  
La neteja pot realitzar-se en les instal·lacions de depuració després del trasllat dels elements de fixació seleccionats, o no.  
Posteriorment, es procedeix al seu preparat i expedició per mitjà de transport al moll, càrrega al mitjà de transport terrestre i descàrrega en depuradora externa autoritzada (subcontractada).  
No es realitza cap activitat relacionada amb l'alimentació o amb tractaments sobre la població cultivada ni sobre la làmina d'aigua.  
  
En el document ambiental es plantegen les alternatives previstes en el projecte que en resum són:  
Alternativa 0: instal·lar la nova clotxinera en l'interior del port de València, en la zona de concessió CVA-4. Tant en l'àmbit administratiu com ambiental, es considera l'opció més viable.  
Alternativa 1: instal·lar la nova clotxinera en l'interior del port de València, en la zona de concessió CVA-5. Des del punt de vista ambiental és viable, no obstant això, es descarta per l'alta ocupació d'altres clotxineres.  
Alternativa 2: instal·lar la nova clotxinera en l'interior del port de Sagunt, en la zona de concessió CVA-2. Des del punt de vista ambiental és viable, no obstant això, es descarta aquesta opció per l'alta ocupació d'altres clotxineres.  
Alternativa 3: instal·lar la nova clotxinera en l'exterior del port de València i Sagunt. Es descarta aquesta possibilitat pel fet que les condicions ambientals no són les adequades ni per a l'engreixament ni per a la seguretat de la instal·lació, i no és una opció viable. Així mateix, estaria fora de les zones de concessió aprovades.  
Pel que conclou que l'única opció tècnicament viable és l'alternativa 0.  
  
Tramitació administrativa  
El 13 de març de 2017, es rep de la direcció territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural la documentació en format paper corresponent al projecte, memòria tecnològica del cultiu, document ambiental i documentació complementària referida a autorització d'ocupació de domini públic (AV367) (per un termini d'un any) emesa per l'autoritat portuària de València.  
  
El 20 de març de 2017, l'esmentada direcció territorial remitent la documentació en format CD.  
El 20 d'abril de 2017, des del servei territorial es remeten dades de producció de la instal·lació aportades pel promotor.  
No obstant això, donada la diversitat en les quantitats reflectides de producció, s'opta per considerar únicament les que figuren inicialment en l'estudi d'impacte ambiental, és a dir entre 50 i 80 tones.  
Respecte a la producció que podria considerar-se com a autoritzada amb anterioritat a l'aplicació de la normativa d'impacte ambiental (annexos del Decret 162/1990, de 15 d'octubre), es va formular consulta el 8 de maig de 2017 a la Secció de Pesca del Servei Territorial de València.  
El 6 de juny de 2017, des de la Subdirecció General de Pesca es remet informe en què s'indica que vistos els informes de la Direcció Territorial de València que han tingut en compte les dades que figuren inscrites en el llibre de registre d'explotacions clotxineres amb data 1990, i també un mostreig realitzat el 16 de maig de 2017, s'arriba a la conclusió que per a la clotxinera objecte d'aquest projecte correspon una capacitat de producció estimada amb data 1990 de 41 t/any.  
Per consegüent, el present projecte suposaria un increment de producció d'entre 9 i 39 t/any, que es troba inclòs entre els supòsits sotmesos a estimació d'impacte ambiental (producció anual entre 25 i 100 tones).  
El 23 de març de 2017, s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria.  
El 10 d'abril de 2017, es rep l'informe del Servei de Qualitat de l'Aigua, referit en conjunt a la consulta realitzada al voltant de les tres clotxineres que s'implantaran en el port de València, les determinacions de les quals es transcriuen a continuació.  
«(...) - Respecte a la producció prevista hi ha dades contradictòries, en l'Estudi d'Impacte Ambiental la producció prevista és de 50-80 tones per a la clotxinera Bautista Ramón i de 150 tones per a les dues restants, mentre que en l'Estudi de Viabilitat de les tres és de 88,2 tones, hauria d'aclarir-se aquest punt.  
- Basant-se en l'Ordre ARM/2656/2008, de 10 de setembre, per la qual s'aprova la Instrucció de Planificació Hidrològica, i el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental, el port de València està designat com a massa d'aigua costanera molt modificada per la presència de ports, tipus AMP-T05 (aigües costaneres mediterrànies de renovació baixa).  
L'última avaluació d'estat de la massa, obtinguda dels resultats de les distintes xarxes de control establides per l'Autoritat Portuària de València i per aquesta Direcció General de l'Aigua, ha obtingut valoració que es mostra en els quadres següents:  
  
- Aquesta activitat té com a impacte principal en el medi marí l'aportació d'excrements i restes de petxines, la qual cosa pot afectar les característiques del fons adjacent a les clotxineres; augmentant la seua grossària, podent originar una disminució de l'oxigen, i també un canvi de les comunitats bentòniques.  
Després de la revisió de la documentació presentada i dels antecedents exposats, s'emet l'informe següent:  
1. Donada la proximitat de les tres clotxineres, es proposa l'establiment de dos punts de control entre les tres instal·lacions. Ampliant-se el Pla de Vigilància Ambiental (PVA) presentat pel titular, els paràmetres a controlar seran:  
- Aigua: clorofil·la a, turbiditat, % saturació d'oxigen, amoni, nitrats, fosfats, índex FAN.  
- Sediments: nitrogen Kjeldahl, fòsfor total, carboni orgànic total.  
  
- Comunitats bentòniques, es realitzarà un estudi cada dos anys.  
2. Periodicitat, com a mínim es duran a terme dos mostrejos en aigua, un a l'inici de la temporada (maig) i un altre al final (agost). Respecte al sediment només es realitzarà un mostre al final (agost).  
En el primer any, el primer mostreig haurà de realitzar-se prèviament a l'inici de l'activitat, perquè servisca de mostreig preoperacional.  
3. En cas de no coordinar-se entre els tres titulars per a la realització del PVA conjunt, cada titular haurà de realitzar un PVA independent amb els mateixos paràmetres i periodicitat.  
4. S'enviarà a aquest servei una memòria anual amb els resultats obtinguts en el PVA, en cas de detectar-se alguna anomalia s'informarà immediatament.  
5. Es recomana que els residus generats en els treballs de conreu en la instal·lació siguen portats a terra per a la seua correcta gestió, en cas que no es realitze.»  
  
Consideracions ambientals  
L'activitat precedent a la qual es projecta substituir data d'anys molt anteriors a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i al Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a la seua execució, en l'annex I del qual s'inclouen en l'apartat 1.g, Piscifactories i altres cultius aquàtics, sempre que tinguen més de 100 tones de càrrega, i en el seu annex II, apartat 1.d, que tinguen entre 25 i 100 tones de càrrega.  
Com s'ha exposat anteriorment, des de l'òrgan substantiu s'informa que s'estima una quantitat de producció autoritzada amb anterioritat (any 1990) de 41 t/any, per la qual cosa l'increment que ara es projecta respecte a la producció existent es trobaria inclòs en el llindar pel qual es troba sotmés a estimació d'impacte ambiental.  
  
En el document ambiental s'exposa les dades de l'entorn en situació preoperacional, aportant les dades de control de l'autoritat portuària de València, concloent respecte a la qualitat de l'aigua que l'oxigenació, transparència i càrrega de fitoplàncton són molt adequades per al cultiu de clòtxina. Respecte a la qualitat dels sediments i de l'estat de conservació del bentos conclou amb una valoració positiva.  
Els principals impactes previstos es refereixen a la fase de funcionament per alteració de la qualitat de l'aigua a causa de l'augment de nutrients (amoni) per les excrecions de les clòtxines. Enfront d'aquest efecte hi ha un impacte positiu de disminució de partícules en suspensió per ser organismes filtrants.  
Es produeix, així mateix, un efecte negatiu sobre la qualitat del sediment per augment de la càrrega orgànica i nutrients (restes d'excrements i organismes morts) i augment de residus sòlids per acumulació de les restes de petxines.  
Sobre les biocenosis marines pot haver-hi alteració en les comunitats bentòniques i es podrien introduir organismes marins exòtics junt amb les clòtxines en el cas que aquests tinguen un origen diferent del Mediterrani.  
Realitza una valoració dels potencials impactes, considerant-ne tres com a compatibles que no necessiten mesures correctores, i dos moderats, que necessita mesures correctores el d'introducció d'espècies exòtiques, per al qual té previst l'aplicació de la mesura preventiva de comprar llavor exclusivament del Mediterrani (Delta de l'Ebre, França, Itàlia i Grècia).  
Hi caldria afegir als impactes analitzats el corresponent a la fase de neteja que incrementaria l'efecte sobre els sediments, en el cas que es realitze in situ, per la qual cosa, si és el cas, s'estableixen mesures correctores addicionals de gestió de residus.  
El document ambiental estableix un programa de vigilància per a fase d'instal·lació únicament de verificació que la clotxinera s'ha fondejat en la localització autoritzada (coordenades).  
En la fase de funcionament es proposa la verificació periòdica de l'origen de les llavors, i també un control anual de la qualitat del sediment en un punt de mostreig localitzat en les proximitats de la instal·lació (sense determinar), realitzant una anàlisi del carboni orgànic total, fòsfor total, nitrogen total kjeldahl i posterior aplicació de l'índex de qualitat orgànica (IQO) segons els criteris establits pel Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, per a la massa d'aigua AMP-T05.  
S'estima necessària l'ampliació del programa de vigilància segons les determinacions que s'exposen en l'apartat segon del present informe d'impacte ambiental en dos punts de control entre les tres instal·lacions (Bautista Ramón, Juan Ramón i José Ramón).  
Anàlisi ambiental del projecte.  
a) Característiques del projecte.  
Es tracta d'un projecte de restitució d'instal·lacions afonades i ampliació d'aquestes, la capacitat del qual supera el llindar establit en l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
El projecte se circumscriu a la superfície d'ocupació de la clotxinera, que comprén 450 m², que suposa una superfície escassa dins de les aigües interiors del port de València i en una zona on l'ús està permés, disposant de concessió de l'autoritat portuària de València.  
En relació amb els efectes acumulatius amb altres projectes que se situen pròxims, no és d'esperar que es produïsquen sinergies que puguen causar impactes ambientals significatius. Encara que aquesta circumstància es comprovarà a través del programa de vigilància ambiental conjunt.  
Quant a la generació de residus, contaminació o risc d'accidents, pel tipus de projecte que es tracta, no generarà residus o contaminacions de magnitud amb l'adopció de bones pràctiques ambientals de caràcter general i les condicions que s'estableixen en el present informe d'impacte ambiental.  
b) Ubicació del projecte.  
El projecte s'ubica en una zona d'aigües interiors del port de València, que no afecta zones ambientalment sensibles. No presenta afecció a cap espai protegit per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, ni espais integrants de la Xarxa Natura 2000.  
c) Característiques del potencial impacte.  
Els principals impactes ambientals que es produiran en la fase de funcionament són la qualitat de l'aigua portuària i els sediments de l'entorn, la vigilància dels quals serà controlada per mitjà del programa de vigilància que s'estableix en el document ambiental, ampliat pel que en l'apartat segon d'aquest informe s'estableixen.  
Vista l'anàlisi exposada, no s'estimen efectes adversos significatius sobre el medi ambient derivats de l'execució i funcionament del projecte, sempre que s'ajuste a la documentació aportada i a les condicions que s'estableixen en la part resolutiva de la present estimació d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, en estar inclòs en l'annex II.1.d del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, en fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent, resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de noves instal·lacions de restitució o ampliació de cultiu aqüícola de clòtxina corresponent a la clotxinera Bautista Ramón, ubicada en la zona CVA-4 de les aigües interiors del port de València, promoguda per CLOVAMAR, SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient i s'adopten les mesures indicades en l'apartat segon.  
  
Segon  
Per al present projecte s'estableixen les condicions addicionals següents:  
1. Les produccions emparades pel present informe ambiental són les que s'incorporen en la sol·licitud davant de l'òrgan substantiu que s'han descrit en l'apartat de descripció del projecte. Les modificacions que es produïsquen requeriran informe d'aquest òrgan ambiental que es pronunciarà sobre la necessitat de realitzar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Es procedirà a ampliar el programa de vigilància ambiental de la manera següent:  
2.1. Es portarà un registre de les produccions anuals de la clotxinera i serà incorporat i relacionat, si és el cas, amb els resultats dels punts següents.  
2.2. Donada la proximitat de les tres clotxineres, es proposa l'establiment de dos punts de control entre les tres instal·lacions. Ampliant-se el pla de vigilància ambiental (PVA) presentat pel titular, els paràmetres a controlar seran:  
- Aigua: clorofil·la a, turbiditat, % saturació d'oxigen, amoni, nitrats, fosfats, índex FAN.  
- Sediments: nitrogen Kjeldahl, fòsfor total, carboni orgànic total.  
  
- Comunitats bentòniques, es realitzarà un estudi cada dos anys.  
2.3. Respecte a la periodicitat, com a mínim es duran a terme dos mostrejos en aigua, un a l'inici de la temporada (maig) i un altre al final (agost). Respecte al sediment, només es realitzarà un mostreig al final (agost). En el primer any, el primer mostreig haurà de realitzar-se prèviament a l'inici de l'activitat, perquè servisca de mostreig preoperacional.  
2.4. En cas de no coordinar-se entre els tres titulars per a la realització del PVA conjunt, cada titular haurà de realitzar un PVA independent amb els mateixos paràmetres i periodicitat.  
2.5. S'enviarà al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de l'Aigua una memòria anual amb els resultats obtinguts en el PVA. En cas de detectar-se alguna anomalia s'informarà immediatament.  
  
3. Els residus generats en els treballs de conreu en la instal·lació seran portats a terra per a la seua correcta gestió, en cas que no es realitze d'aquesta manera.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici dels que, si s'escau, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte, d'acord amb el que disposa l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana un extracte de la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 31 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
  
València, 22 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 28 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8128, del 15-09-2017 (2017/7909)

RESOLUCIÓN de 28 de agosto de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la estimación de impacto ambiental correspondiente al expediente 39/17-AIA València.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8128

Fecha DOGV
:   15-09-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/7909

CVE


Fecha del documento
:   28-08-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de agosto de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la estimación de impacto ambiental correspondiente al expediente 39/17-AIA València. [2017/7909]  
De conformidad con el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la estimación de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la estimación de impacto ambiental correspondiente al expediente 39/17-AIA València.  
  
«Estimación de impacto ambiental  
Expediente: 39/2017-AIA.  
Título: solicitud de autorización de nuevas instalaciones o ampliación de acuicultura para cultivo de mejillón en batea Bautista Ramón.  
Promotor: CLOVAMAR,SL.  
Órgano sustantivo: ST Agricultura (expte ANIA 46.0001).  
Localización: CVA-4 - puerto de València.  
  
Descripción del proyecto:  
El objeto del proyecto es la sustitución de una antigua batea de vivero tradicional de cultivo de mejillones (Mytilus galloprovincialis) localizada en «pico del Loro» en el puerto de Valencia, hundida hace unos años, para instalar una nueva batea tipo gallega con el objetivo de reanudar dicha actividad. La producción de esta nueva batea está prevista en 50-80 toneladas.  
La ubicación se realiza en aguas interiores del puerto de Valencia, dentro de la zona 1 de aguas para usos portuarios, localizándose en la zona de concesión autorizada en el recinto nuevo con código CVA-4.  
La ubicación y características son las siguientes:  
  
Titular Clovamar, SL  
Denominación Bautista Ramón (núm. 19)  
Eslora (m) 25  
Manga (m) 18  
Calado (m) 1.855  
Coordenadas  
(ETRS89, Huso 30) 733.279.50 4.370.370.69  
  
  
La forma de la batea es rectangular construida con vigas de madera de eucalipto soportadas por cuarto flotadores cilíndricos de acero. Dispondrá de cuatro vigas principales, sobre las que se disponen vigas secundarias que unen todo el conjunto. Sobre las vigas secundarias se disponen las vigas o pontones que soportan las cuerdas del mejillón. Con tres tipos de cuerdas: Las empleadas para recoger la semilla, aquellas con mejillones en crecimiento y por último las que tienen mejillones de talla comercial.  
El cultivo es estacional, iniciándose la campaña entre marzo y mayo, finalizando entre la segunda quincena de agosto y la primera de septiembre.  
El proceso consiste en diferentes etapas de cultivo desde la recepción e inmersión de las cuerdas o embuchados, aclimatación (20 días), engorde (con diferentes ritmos de crecimiento) y cosecha. Tras este proceso se procede a la limpieza (lavando con agua de mar por frotación mecánica o manual), incluyendo una inspección en autocontrol (tría), separando los individuos no íntegros y otros materiales extraños.  
La limpieza puede realizarse en las instalaciones de depuración después del traslado de los elementos de fijación seleccionados, o no.  
Posteriormente se procede a su acondicionado y expedición mediante transporte al muelle, carga en medio de transporte terrestre y descarga en depuradora externa autorizada (subcontratada).  
No se realiza ninguna actividad relacionada con la alimentación o con tratamientos sobre la población cultivada ni sobre la lámina de agua.  
En el documento ambiental se plantean las alternativas contempladas en el proyecto que en resumen son:  
Alternativa 0: instalar la nueva batea en el interior del puerto de Valencia, en la zona de concesión CVA-4. Tanto a nivel administrativo como ambiental, se considera la opción más viable.  
Alternativa 1: instalar la nueva batea en el interior del puerto de Valencia, en la zona de concesión CVA-5. Desde el punto de vista ambiental es viable, no obstante se descarta por la alta ocupación de otras bateas.  
Alternativa 2: instalar la nueva batea en el interior del puerto de Sagunto, en la zona de concesión CVA-2. Desde el punto de vista ambiental es viable, no obstante, se descarta esta opción por la alta ocupación de otras bateas.  
Alternativa 3: instalar la nueva batea en el exterior del puerto de Valencia y Sagunto. Se descarta esta posibilidad debido a que las condiciones ambientales no son las adecuadas ni para el engorde ni para la seguridad de la instalación, no siendo una opción viable. Asimismo, estaría fuera de las zonas de concesión aprobadas.  
Por lo que concluye que la única opción técnicamente viable es la alternativa 0.  
  
Tramitación administrativa  
El 13 de marzo de 2017 se recibe de la dirección territorial de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, la documentación en formato papel correspondiente al proyecto, memoria tecnológica del cultivo, documento ambiental y documentación complementaria referida a autorización de ocupación de dominio público (AV367) (por plazo de un año) emitida por la autoridad portuaria de Valencia.  
El 20 de marzo de 2017 la citada dirección territorial remite la documentación en formato CD.  
El 20 de abril de 2017 desde el servicio territorial se remite datos de producción de la instalación aportados por el promotor.  
No obstante, dada la diversidad en las cantidades reflejadas de producción, se opta por considerar únicamente las que figuran inicialmente en el estudio de impacto ambiental, es decir entre 50 y 80 toneladas.  
Respecto a la producción que podría considerarse como autorizada con anterioridad a la aplicación de la normativa de impacto ambiental (anexos del Decreto 162/1990), se formuló consulta el 8 de mayo de 2017 a la Sección de Pesca del Servicio Territorial de Valencia.  
  
El 6 de junio de 2017 desde la Subdirección General de Pesca se remite informe indicando que vistos los informes de la dirección territorial de Valencia que han tenido en cuenta los datos que figuran inscritos en el libro de registro de explotaciones mejilloneras con fecha 1990, así como un muestreo realizado el 16 de mayo de 2017, se llega a la conclusión de que para la batea objeto de este proyecto corresponde una capacidad de producción estimada con fecha 1990 de 41 t/año.  
Por consiguiente, el presente proyecto supondría un incremento de producción de entre 9 y 39 t/año, que se encuentra incluido entre los supuestos sometidos a estimación de impacto ambiental (producción anual entre 25 y 100 toneladas).  
El 23 de marzo de 2017 se efectúa consulta al Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General del Agua de la Conselleria.  
El 10 de abril de 2017 se recibe el informe del Servicio de Calidad del Agua, referido en conjunto a la consulta realizada sobre las tres bateas que se van a implantar en el puerto de Valencia, cuyas determinaciones se transcriben a continuación.  
«(...) -Respecto a la producción prevista hay datos contradictorios, en el Estudio de Impacto Ambiental la producción prevista es de 50-80 toneladas para la batea Bautista Ramón y de 150 para las dos restantes, mientras que en el Estudio de Viabilidad de las tres es de 88,2 toneladas, debería aclararse este punto.  
- Con base en la Orden ARM/2656/2008, de 10 de septiembre, por la que se aprueba la Instrucción de Planificación Hidrológica y el Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental, el Puerto de València esta designado como masa de agua costera muy modificada por la presencia de puertos, tipo AMP-T05 (aguas costeras mediterráneas de renovación baja).  
La última evaluación de estado de la masa, obtenida de los resultados de las distintas redes de control establecidas por la Autoridad Portuaria de València y por esta Dirección General del Agua ha obtenido valoración que se muestra en los cuadros siguientes:  
  
- Esta actividad tiene como impacto principal en el medio marino la aportación de heces y restos de conchas, lo que puede afectar a las características del fondo adyacente a las bateas; aumentando su espesor, pudiendo originar una disminución del oxígeno, así como un cambio de las comunidades bentónicas.  
Tras la revisión de la documentación presentada y de los antecedentes expuestos, se emite el siguiente informe:  
1. Dada la proximidad de las tres bateas, se propone el establecimiento de dos puntos de control entre las tres instalaciones. Ampliándose el Plan de Vigilancia Ambiental (PVA) presentado por el titular, los parámetros a controlar serán:  
- Agua: clorofila a, turbidez, % saturación de oxígeno, amonio, nitratos, fosfatos, indice FAN.  
- Sedimentos: Nitrógeno Kjendahl, Fósforo total, Carbono orgánico total.  
- Comunidades Bentónicas, se realizará un estudio cada dos años.  
2. Periodicidad, como mínimo se llevarán a cabo dos muestreos en agua, uno al inicio de la temporada (mayo) y otro al final (agosto). Respecto al sedimento solo se realizará un muestro al final (agosto).  
En el primer año, el primer muestreo deberá realizarse previamente al inicio de la actividad, para que sirva de muestreo preoperacional.  
3. En caso de no coordinarse entre los tres titulares para la realización del PVA conjunto, cada titular deberá realizar un PVA independiente con los mismos parámetros y periodicidad.  
4. Se enviará a este servicio una memoria anual con los resultados obtenidos en el PVA, en caso de detectarse alguna anomalía se informará inmediatamente.  
5. Se recomienda que los residuos generados en los trabajos de laboreo en la instalación sean llevados a tierra para su correcta gestión, en caso que no se realice.»  
  
Consideraciones ambientales  
La actividad precedente a la que se proyecta sustituir data de años muy anteriores a la aplicación de la Ley 2/1989 de impacto ambiental y al Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para su ejecución, en cuyo aexo I se incluyen en el apartado 1.g, Piscifactorías y otros cultivos acuáticos, siempre que tengan más de 100 toneladas de carga, y en su anexo II para los que tengan entre 25 y 100 toneladas de carga.  
Como se ha expuesto anteriormente, desde el órgano sustantivo se informa que se estima una cantidad de producción autorizada con anterioridad (año 1990) de 41 t/año, por lo que el incremento que ahora se proyecta respecto a la producción existente se encontraría incluido en el umbral por el que se encuentra sometido a estimación de impacto ambiental.  
En el documento ambiental se expone los datos del entorno en situación preoperacional, aportando los datos de control de la autoridad portuaria de València, concluyendo respecto a la calidad del agua que la oxigenación, transparencia y carga de fitoplancton son muy adecuadas para el cultivo de mejillón. Respecto a la calidad de los sedimentos y del estado de conservación del bentos concluye con una valoración positiva.  
Los principales impactos previstos se refieren a la fase de funcionamiento por alteración de la calidad del agua debido al aumento de nutrientes (amonio) por las excreciones de los mejillones. Frente a este efecto hay un impacto positivo de disminución de partículas en suspensión por ser organismos filtradores.  
Se produce asimismo un efecto negativo sobre la calidad del sedimento por aumento de la carga orgánica y nutrientes (restos de heces y organismos muertos) y aumento de residuos sólidos por acumulación de los restos de conchas.  
Sobre las biocenosis marinas puede haber alteración en las comunidades bentónicas y se podrían introducir organismos marinos exóticos junto con los mejillones en caso de que estos tengan un origen distinto al Mediterráneo.  
Realiza una valoración de los potenciales impactos considerando 3 como compatibles no precisando medidas correctoras, y 2 moderados precisando medidas correctoras el de introducción de especies exóticas, para lo que tiene previsto la aplicación de la medida preventiva de comprar semilla exclusivamente del Mediterráneo (Delta del Ebro, Francia, Italia y Grecia).  
Habría que añadir a los impactos analizados el correspondiente a la fase de limpieza que incrementaría el efecto sobre los sedimentos, en caso de que se realice in situ, por lo que en su caso se establecen medidas correctoras adicionales de gestión de residuos.  
El documento ambiental establece un programa de vigilancia para fase de instalación únicamente de verificación de que la batea se ha fondeado en la localización autorizada (coordenadas).  
En la fase de funcionamiento se propone la verificación periódica del origen de las semillas, así como un control anual de la calidad del sedimento en un punto de muestreo localizado en las proximidades de la instalación (sin determinar), realizando un análisis del carbono orgánico total, fósforo total, nitrógeno total kjeldahl y posterior aplicación del indice de calidad orgánica (ICO) según los criterios establecidos por el Real decreto 817/2015 para la masa de agua AMP-T05.  
Se estima necesaria la ampliación del programa de vigilancia según las determinaciones que se exponen en el apartado segundo del presente informe de impacto ambiental en dos puntos de control entre las tres instalaciones (Bautista Ramón, Juan Ramón y José Ramón).  
Análisis ambiental del proyecto.  
a) Características del proyecto.  
Se trata de un proyecto de restitución de instalaciones hundidas y ampliación de las mismas, cuya capacidad supera el umbral establecido en el anexo II del Decreto 162/1990.  
El proyecto se circunscribe a la superficie de ocupación de la batea, que abarca 450 m², que supone una superficie escasa dentro de las aguas interiores del puerto de València y en una zona donde el uso está permitido, disponiendo de concesión de la autoridad portuaria de València.  
En relación con los efectos acumulativos con otros proyectos que se sitúan próximos, no es de esperar que se produzcan sinergias que puedan causar impactos ambientales significativos. Aunque esta circunstancia se comprobará a través del programa de vigilancia ambiental conjunto.  
En cuanto a la generación de residuos, contaminación o riesgo de accidentes, por el tipo de proyecto que se trata, no generará residuos o contaminaciones de magnitud con la adopción de buenas prácticas ambientales de carácter general y las condiciones que se establecen en el presente informe de impacto ambiental.  
b) Ubicación del proyecto.  
El proyecto se ubica en una zona de aguas interiores del puerto de València, no afectando a zonas ambientalmente sensibles. No presenta afección a ningún espacio protegido por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, ni espacios integrantes de la Red Natura 2000.  
c) Características del potencial impacto.  
Los principales impactos ambientales que se producirán en la fase de funcionamiento son la calidad del agua portuaria y los sedimentos del entorno, cuya vigilancia será controlada mediante el programa de vigilancia que se establece en el documento ambiental, ampliado por el que en el apartado segundo de este informe se establecen.  
Visto el análisis expuesto, no se estiman efectos adversos significativos sobre el medio ambiente derivados de la ejecución y funcionamiento del proyecto, siempre que se ajuste a la documentación aportada y a las condiciones que se establecen en la parte resolutiva de la presente estimación de impacto ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una estimación de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, al estar incluido en el anexo II.1.d del Decreto 162/1990.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunidad Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente, resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de nuevas instalaciones de restitución o ampliación de cultivo acuícola de mejillón correspondiente a la batea Bautista Ramón, ubicada en la zona CVA-4 de las aguas interiores del puerto de València, promovida por CLOVAMAR, SL, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente y se adopten las medidas indicadas en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Para el presente proyecto se establecen las siguientes condiciones adicionales:  
1. Las producciones amparadas por el presente informe ambiental son las que se incorporan en la solicitud ante el órgano sustantivo que se han descrito en el apartado de descripción del proyecto. Las modificaciones que se produzcan requerirán informe de este órgano ambiental que se pronunciará sobre la necesidad de realizar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
2. Se procederá a ampliar el programa de vigilancia ambiental de la siguiente forma:  
2.1. Se llevará un registro de las producciones anuales de la batea y será incorporado y relacionado en su caso con los resultados de los puntos siguientes.  
2.2. Dada la proximidad de las tres bateas, se propone el establecimiento de dos puntos de control entre las tres instalaciones. Ampliándose el plan de vigilancia ambiental (PVA) presentado por el titular, los parámetros a controlar serán:  
- Agua: clorofila a, turbidez, % saturación de oxígeno, amonio, nitratos, fosfatos, indice FAN.  
- Sedimentos: Nitrógeno Kjendahl, fósforo total, carbono orgánico total.  
- Comunidades bentónicas, se realizará un estudio cada dos años.  
2.3. Respecto a la periodicidad, como mínimo se llevarán a cabo dos muestreos en agua, uno al inicio de la temporada (mayo) y otro al final (agosto). Respecto al sedimento solo se realizará un muestro al final (agosto). En el primer año, el primer muestreo deberá realizarse previamente al inicio de la actividad, para que sirva de muestreo preoperacional.  
2.4. En caso de no coordinarse entre los tres titulares para la realización del PVA conjunto, cada titular deberá realizar un PVA independiente con los mismos parámetros y periodicidad.  
2.5. Se enviará al Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General del Agua una memoria anual con los resultados obtenidos en el PVA. En caso de detectarse alguna anomalía se informará inmediatamente.  
3. Los residuos generados en los trabajos de laboreo en la instalación serán llevados a tierra para su correcta gestión, en caso que no se realice de esta forma.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de los que en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana un extracto de la presente estimación de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31 del citado decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
  
València, 22 de junio de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 28 de agosto de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML