Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2837, del 30-09-1996 (1996/839379)

ACORD de 24 d'abril de 1996, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, relatiu a l'aprovació d'alguns punts referents a la modificació d'ordenances del Pla General d'Ordenació Urbana de Carlet.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2837

Data del DOGV
:   30-09-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/839379

CVE


Data del document
:   24-04-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Acord

ACORD de 24 d'abril de 1996, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, relatiu a l'aprovació d'alguns punts referents a la modificació d'ordenances del Pla General d'Ordenació Urbana de Carlet.   
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en la sessió de 24 d'abril de 1996 va adoptar l'acord següent:  
Vist l'expedient tramés per l'Ajuntament de Carlet, relatiu a la modificació d'ordenances del Pla General d'Ordenació Urbana, i de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer  
L'expedient, el va aprovar inicialment el Ple de l'Ajuntament el 28 de setembre de 1995 i, després del període pertinent d'informació pública, el va aprovar provisionalment el 20 de desembre de 1995.  
Segon  
L'expedient l'han tramés en un únic exemplar, confrontat com cal.  
Tercer  
S'han tramés tres exemplars del projecte, un amb diligència d'aprovació inicial, i els altres amb diligència d'aprovació inicial i provisional. El projecte consta de memòria i normes urbanístiques.  
Quart  
Després d'haver-se sol·licitat un informe el 22 de febrer de 1996 a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, Unitat de Patrimoni, el representant d'aquest òrgan va presentar un informe a la Comissió Informativa de 16 d'abril de 1996, el qual consta en l'expedient.  
Cinqué  
Es va sol·licitar un informe el 2 d'abril de 1996 a la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme, a causa de la modificació relativa al punt 4 títol VI -«Condicions particulars zona industrial», i consta en l'expedient un informe tramés el 18 d'abril de 1996 en sentit favorable encara que matisa algunes condicions per al desenvolupament.  
Sisé  
Carlet té un pla general d'ordenació urbana aprovat definitivament el 16 de desembre de 1980 per la Comissió Provincial d'Urbanisme de València, així com diverses modificacions a aquest planejament general.  
Seté  
La finalitat de l'expedient és la modificació puntual de les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana, amb incidència en diversos aspectes i articles o normes, que s'analitzen a continuació:  
Punt 1  
Arreplega l'existència i vigència del Pla Especial de Protecció del Nucli, afecta el:  
«Títol III- Zonificació. Primera zona, nucli antic  
Comprén els terrenys inclosos en el sector que es correspon amb el nucli primitiu de la població. I definit per la línia teòrica representada en el plànol de zonificació i sensiblement paral·lela als paràmetres de façana que donen al carrer Colom, carrer Murillo, carrer prolongació de l'anterior, passeig del Malecón, carrer de les Reixes, carrer del Sagrat Cor de Jesús i carrer Balaguer, amb destinació principalment a habitatges. El criteri que se segueix és el de respecte al màxim de l'estructura actual d'aquest, i són aplicables les normes urbanístiques del Pla Especial de Protecció del nucli antic de la ciutat de Carlet, aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme en la sessió de 20 de juliol de 1982.»  
Punt 2  
Pel qual es fa referència a les normes urbanístiques del Pla Especial de Protecció del Nucli, afecta el:  
«Títol IV- Patrimoni historicoartístic (apartats 4-2)  
Als efectes de protecció i conservació del patrimoni històric del nucli antic de Carlet, són aplicables les normes urbanístiques del Pla Especial de Protecció del Nucli Antic de la ciutat de Carlet, aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme en la sessió de 20 de juliol de 1982.»  
Punt 3  
Afecta diverses normes en les condicions generals d'edificació, matisa el règim mínim d'alçades, adapta els patis a les normes d'habitabilitat, i facilita la reserva d'aparcaments i redueix l'estàndard; amb incidència en les normes següents:  
"Norma cinquena. Alçada de l'edificació  
L'alçada de cornisa mínima en qualsevol de les anteriors zones serà de 6 metres o dues plantes. En la zona de nucli antic, regulada en el Pla Especial de Protecció, s'estableix com a obligatòria l'alçada indicada com a màxima en el plànol corresponent d'ordenació, sempre que no formen part d'un conjunt dels inclosos en el catàleg o indicats com de continuïtat de cornisa, o a construir al costat o en el mateix pany de façana d'un edifici inclòs en el nivell II de protecció; en aquest cas, caldrà ajustar-se al que estableix la norma 18 del Pla Especial.  
Això no obstant, tot el front de façana que configura el perímetre del nucli antic: carrer de l'enginyer, carrer de Colom, carrer de Murillo, carrer del Portal del Tambor, Ronda Malecón, i C/ Cor de Jesús, tindran una alçada mínima de tres plantes (B+2).  
b) Norma vuitena. Patis  
Aquesta norma afecta tots els edificis d'habitatges independentment del seu emplaçament dins del nucli urbà de Carlet, i deixa sense efecte la norma tretze de les normes urbanístiques del Pla General de Protecció del Nucli Antic.  
Es tindrà en compte el que disposen les Normes d'Habitabilitat i Disseny d'Habitatges en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (Ordre de 22 d'abril de 1991 de DOGV de 22.05.91).  
Els patis de l'edifici poden considerar-se interiors o exteriors, segons estiguen continguts dins del volum de l'edifici o estiguen situats en la façana d'aquest.  
Els patis interiors, segons l'heterogeneïtat d'usos per als quals serveixen, tindran unes dimensions mínimes per a garantir la menor interferència d'usos, dins dels límits de les exigències de salubritat.  
S'estableixen quatre tipus de patis:  
Tipus 1. Aquests patis podran servir simultàniament per a qualsevol tipus d'habitació o espai comú, inclòs per a estar. Els paràmetres d'aquests patis hauran de tenir tractament de façana en el seu disseny i construcció i seran utilitzables com a espai comunitari.  
Tipus 2. Aquests patis podran servir simultàniament per a qualsevol tipus d'habitació o espai comú, excepte per a estar.  
Tipus 3. Aquests patis podran servir per a les mateixes habitacions que els del tipus dos, no es permet que donen simultàniament a cuines i dormitoris.  
Tipus 4. Aquests patis podran servir únicament per a banys, lavabos, llavadors i espais comuns de l'edifici.  
Els patis tancats hauran de tenir forma i dimensions tals que en la seua planta es puga inscriure una circumferència el diàmetre de la qual siga igual o major de:  
En patis tipus 1: 0,40 H i com a mínim 6 m per als habitatges plurifamiliars i 4 m per als unifamiliars.  
En patis tipus 2: 0,25 H i com a mínim 3 m per als habitatges plurifamiliars i 2 m per als unifamiliars.  
En patis tipus 3: 0,20 H i com a mínim 3 m per als habitatges plurifamiliars i 2 m per als unifamiliars.  
En patis tipus 4: 0,15 H i com a mínim 2 m per als habitatges plurifamiliars i 1,5 metres per a les de tres o menys plantes.  
L'alçada H del pati s'amidarà des del paviment de l'habitatge més baix, les peces del qual el ventilen, fins a la línia de coronament del parament més alt que l'emmarque. No compta a aquests efectes ni el cassetó d'escala ni els ascensors, sempre que estiguen en una sola cara del pati.  
En edificis d'un habitatge per planta, situats en solars de menys de 6 metres d'amplària, els patis quedaran exempts del compliment de les dimensions mínimes anteriors, però hauran de complir la superfície mínima resultant del quadre anterior i no s'admetran patis en què no es puga inscriure almenys una circumferència de 2 metres de diàmetre.  
Els patis exteriors hauran de tenir una obertura en façana igual o major un quart de l'alçada d'aquest, amb un mínim de 4 m i una profunditat màxima equivalent a vegada i mitja l'amplària de l'obertura.  
Tots els patis, tant interiors com exteriors, si no són d'ús privat, seran accessibles, des d'espais comuns, per al manteniment i neteja.  
Els patis situats en mitgera podran ser mancomunats, però en aquest cas es formalitzarà una escriptura pública constitutiva del dret real per a l'edifici que es construïsca simultàniament o posteriorment, i s'ha de presentar en l'Ajuntament quan se sol·licite la llicència.  
Norma onze. Garatges i aparcaments  
Aquesta norma és aplicable per a totes les zones residencials del sòl urbà, i queden sense efecte i substituïts per aquesta norma els punts 1 i 3 de la norma 19 Aparcaments, de les Normes Urbanístiques del Pla Especial de Protecció de Nucli Antic.  
Les plantes baixes, soterranis i semisoterranis podran destinar-se a garatge i aparcaments, independents o al servei dels habitatges, sempre que l'amplària de l'embocadura siga de 3 m com a mínim, no hi haja més de dos accessos per edifici, i si hi ha rampa es disposarà d'un primer tram horitzontal de 4 m de longitud, amidats perpendicularment a l'alineació oficial.  
Serà obligatòria en les obres de nova planta de les zones residencials assenyalades en el títol III la reserva de superfície, en el mateix edifici, destinada a aparcament per als habitatges, en proporció d'una plaça cada dos habitatges i a raó de 20 m2 per plaça. En els edificis plurifamiliars, quan es justifique que les dimensions del solar impossibiliten complir aquesta reserva d'aparcament, en les obres d'elevació sobre edificació existent, i en els edificis de menys de 10 metres de façana o menys de 150 m2 de superfície de solar, la reserva podrà efectuar-se en una altra edificació pròxima o adjacent, situada en un radi d'acció no superior a 250 m.  
S'entén per plaça d'aparcament una porció de sòl pla amb dimensions mínimes de 4,50 x 2,20 m, i que dispose de fàcil accés i maniobra per als vehicles. L'alçada mínima lliure serà de 2,20 m. Les rampes rectes no ultrapassaran el pendent del 16% i les rampes en revolt del 12%, amidada per la línia mitjana, amb una amplària mínima de 3 metres.  
Per a la zona industrial, vegeu ordenança particular.  
Punt 4. Títol VI Condicions particulars. Zona industrial  
Queda afectat en les normes següents:  
a) Norma quinze. Usos. Planteja una major especificitat en els usos industrials admissibles i la seua gradació, estableix al seu torn la possibilitat de locals d'oficina vinculats a la indústria i habitatge per al personal de vigilància limitat a una per activitat. També inclou l'ús comercial i el dotacional entre els possibles, i qualsevol ús que no siga manifestament incompatible amb els usos dominants industrial i de magatzem assignat a la zona.  
b) Norma setze. Parcel·la edificable. Planteja reduir la parcel·la mínima per a la categoria d'indústria normal, que passa de parcel·la mínima de 1000 m2 a 500 m2 i de longitud de façana de 20 m a 16 m.  
c) Norma disset. Ocupació de parcel·la. Pretén l'increment d'ocupació de parcel·la del 75% vigent al 100%. Així com en la categoria d'indústria normal eliminar la separació prevista a límits de 7m a façana i 3m a la resta de límits, i reduir aquesta separació en la categoria d'indústria especial, que, estant prevista de 10 m a façana i de 5m a la resta de límits, la redueix tota a 5m a límits. Finalment, possibilita l'obertura de vials amb un mínim de 12m d'amplària per a donar accés a noves indústries.  
d) Norma dinou. Aparcaments. Redueix a la meitat l'exigència de reserves d'aparcament, que passen d'1 plaça/100m2 construïts a 1 plaça/200m2 construïts.  
Punt 5. Títol VII. Sòl urbanitzable no programat  
Norma 26. Criteris de planificació  
La modificació planteja suprimir les condicions que estableix el Pla General d'Ordenació Urbana vigent, respecte de l'àmbit d'ús residencial i a l'àmbit per a ús industrial, per a la programació dels diferents sectors segons l'aprovació d'infraestructures viàries, que avui han variat en els seus plantejaments.  
D'altra banda, elimina tant de l'ús residencial, com de l'ús industrial, així com del residencial semipermanent, el límit mínim de desenvolupament, que en el planejament vigent està establit en 5 ha per als dos primers usos i en 10 ha per al tercer.  
Punt 6. Per a actualitzar la referència a les diferents legislacions, afecta el:  
Títol IX. Disposicions finals  
Per als casos no previstos en aquestes normes urbanístiques caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 8/90, sobre Reforma del Règim Urbanístic i Valoració del Sòl, (Text Refós de la Llei sobre Règim del Sòl i Ordenació Urbana, Reial Decret Legislatiu 1/1992) i els seus reglaments corresponents; la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística; la legislació autonòmica vigent en matèria d'urbanisme i edificació i, en especial, per a les zones industrials, al que disposa el reglament de Seguretat i Higiene en el Treball (Ordre de 9 de març de 1971); el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses; Decret 54/1990 de la Generalitat Valenciana; al Reglament de Policia d'Aigües i els seus Llits; i a la Llei, de 22 de desembre de 1972, de Protecció Atmosfèrica; així com la resta de disposicions complementàries que l'afectaren.  
La vigència d'aquest Pla General serà indefinida, i són causes de revisió d'aquest o de part d'aquest les següents:  
Pel que fa al programa d'actuació, s'hauran de revisar les especificacions del segon quadrienni quan l'últim any del primer s'observa la impossibilitat de complir els objectius de la primera etapa, i per consegüent de la segon.  
Igualment, serà causa de revisió del programa quan es produïsca l'increment superior a 1.000 habitants sobre la projecció del pla per al sòl urbà, a causa de la transformació del mateix nucli urbà segons assenyalen en les determinacions del sòl urbanitzable no programat, ús espais lliures i zones verdes.  
Pel que fa a la resta de determinacions del Pla General, seran causes que aconsellen la revisió l'exhauriment dels sòls qualificats de sòl urbanitzable no programat tant residencial com industrial, així com previsions extramunicipals que suposen alteració substancial del sistema general de comunicacions, o quan, com a conseqüència de planejament de rang superior es produïsca distorsió de les determinacions assenyalades i la incidència no puga ser corregida per via de modificació.»  
Fonaments de dret  
Primer  
L'expedient s'ha tramitat d'acord amb el que estableix l'article 38 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, per remissió de l'article 55.1 d'aquesta.  
Segon  
Respecte de les modificacions relatives als punts 1, 2, 3 i 6, no hi ha impediments urbanístics per a l'aprovació.  
Tercer  
Respecte del punt 4 de la modificació, relatiu a «condicions particulars de la zona industrial», s'observen les deficiències següents:  
a) S'hauran de concretar els usos comercials admissibles i acotar les seues possibilitats dins de l'ús dominant previst, pel que fa a la norma quinze.  
b) D'acord amb l'article 55.3 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, i ja que d'aquesta modificació de la norma disset es dedueix un increment de l'aprofitament lucratiu privat, s'hauran de preveure mesures les mesures compensatòries necessàries per a mantenir la proporció i qualitat de les dotacions públiques establides respecte de l'aprofitament, sense augmentar aquest en detriment de la millor realització dels estàndards legals de qualitat d'ordenació.  
Resulta incoherent possibilitar l'ocupació del 100% de la parcel·la i exigir una separació a límits.  
c) No hi ha cap justificació per a la reducció de la reserva d'aparcament derivada de la modificació de la norma dinou.  
Quart  
Respecte del punt 5 de la modificació, relatiu a la supressió de criteris de planificació en determinats sectors de sòl no urbanitzable programat s'observa el següent:  
1. Hauran d'arreplegar la magnitud mínima de desenvolupament de les actuacions, tal com arreplega el planejament vigent, ja que no és objecte de la modificació.  
La pàgina 21 del text que es va presentar en aquest Servei Territorial l'1 d'abril de 1996, a fi d'esmenar un determinat error, s'haurà de completar en l'apartat corresponent a «ús residencial semipermanent», a fi de poder substituir el full íntegrament, i ho hauran de trametre per duplicat.  
2. Encara que s'observa que els plantejaments de variant de la carretera C-3322 i la possible execució de ronda a la població han variat respecte del plantejament gràfic del planejament vigent, s'haurà d'arreplegar entre les condicions per al desenvolupament dels sectors plantejats que ha d'existir prèviament una reserva de variant aprovada, a causa de l'afectació que sobre els sectors i el seu desenvolupament puga tenir la variant actualment en estudi i en coneixement per part de l'Ajuntament.  
Cinqué  
La Comissió Territorial d'Urbanisme és l'òrgan competent per a resoldre l'aprovació definitiva dels plans generals -i de les seues modificacions- de municipis de menys de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 38.3 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, en relació amb l'article 15.10 del Decret 137/1990, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, que aprova el Reglament dels òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
Atés tot l'anterior, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València acorda:  
1. Aprovar definitivament els punts 1, 2, 3 i 6.  
2. Suspendre l'aprovació definitiva dels punts 4 i 5.  
Tot açò, relatiu a la modificació d'ordenances del Pla General d'Ordenació Urbana de Carlet.  
L'Ajuntament de Carlet ha de notificar el contingut d'aquest acord a tots els particulars interessats en l'expedient de referència.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà interposar un recurs ordinari davant el conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, en el termini d'un mes, comptador a partir de la data de recepció d'aquesta publicació.  
Tot això, sense perjudici de poder interposar qualsevol altre recurs que estime oportú.  
València, 24 d'abril de 1996  
El secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme,  
JOSÉ MANUEL PALAU



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2837, del 30-09-1996 (1996/839379)

ACUERDO de 24 de abril de 1996, de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, relativo a la aprobación de algunos puntos referentes a la modificación de ordenanzas del Plan General de Ordenación Urbana de Carlet.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2837

Fecha DOGV
:   30-09-1996

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1996/839379

CVE


Fecha del documento
:   24-04-1996

Organismo emisor
:   Conselleria de Obras Públicas,Urbanismo y Transportes

Tipo de documento
:   Acuerdo

ACUERDO de 24 de abril de 1996, de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, relativo a la aprobación de algunos puntos referentes a la modificación de ordenanzas del Plan General de Ordenación Urbana de Carlet.   
La Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, en la sesión celebrada el 24 de abril de 1996, adoptó el siguiente acuerdo:  
Visto el expediente remitido por el Ayuntamiento de Carlet, relativo a la modificación de ordenanzas del Plan General de Ordenación Urbana y de conformidad con los siguientes  
Antecedentes de hecho  
Primero  
El Pleno del Ayuntamiento el 28 de septiembre de 1995 aprobó inicialmente el expediente y, tras el pertinente periodo de información pública, se aprobó provisionalmente el 20 de diciembre de 1995.  
Segundo  
El expediente ha sido remitido en ejemplar único, debidamente cotejado.  
Tercero  
Han sido remitidos tres ejemplares de proyecto, uno diligenciado de aprobación inicial, y los otros dos diligenciados de aprobación inicial y provisional, constando de memoria y normas urbanísticas.  
Cuarto  
Solicitado un informe el 22 de febrero de 1996 a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, Unidad de Patrimonio, el representante de dicho órgano aporta un informe a la Comisión Informativa de 16 de abril de 1996, y consta el mismo en el expediente.  
Quinto  
Solicitado un informe el 2 de abril de 1996 a la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo, por causa de la modificación relativa al punto 4 título VI «Condiciones particulares zona industrial», consta en el expediente un informe remitido el 18 de abril de 1996 en sentido favorable, si bien matizando unos condicionantes para el desarrollo.  
Sexto  
Carlet cuenta con el Plan General de Ordenación Urbana aprobado definitivamente el 16 de diciembre de 1980 por la Comisión Provincial de Urbanismo de Valencia, así como con diversas modificaciones a dicho planeamiento general.  
Séptimo  
El objeto del expediente es la modificación puntual de las Normas Urbanísticas del Plan General de Ordenación Urbana, con incidencia en diversos aspectos y artículos o normas, que pasan a analizarse:  
Punto 1  
En él se recoge la existencia y vigencia del Plan Especial de Protección del Casco, afectando al:  
«Título III- Zonificación. Primera zona, casco antiguo  
Comprende los terrenos incluidos en el sector que se corresponde con el primitivo núcleo de la población. Y definido por la línea teórica representada en el plano de zonificación y sensiblemente paralela a los parámetros de fachada recayentes en la calle Colom, calle Murillo, calle prolongación de la anterior, paseo del Malecón, calle de les Reixes, calle Sagrado Corazón de Jesús y calle Balaguer, con destino principalmente a viviendas. El criterio que se sigue es el de respeto al máximo de la estructura actual del mismo, siendo de aplicación las Normas Urbanísticas del Plan Especial de Protección del Casco Antiguo de la ciudad de Carlet aprobadas definitivamente por la Comisión Provincial de Urbanismo en la sesión de 20 de julio de 1982.»  
Punto 2  
Por el que hace referencia a las Normas Urbanísticas del Plan Especial de Protección del Casco, afectando al:  
«Título IV- Patrimonio histórico-artístico. (apdo. 4-2)  
A los efectos de protección y conservación del patrimonio histórico del casco antiguo de Carlet, son de aplicación las Normas Urbanísticas del Plan Especial de Protección del Casco Antiguo de la ciudad de Carlet aprobadas definitivamente por la Comisión Provincial de Urbanismo en la sesión de 20 de julio de 1982.»  
Punto 3  
Afectando a diversas normas en las condiciones generales de edificación, matizando el régimen mínimo de alturas, adaptando los patios a las normas de habitabilidad, facilitando la reserva de aparcamientos y reduciendo el estándar; con incidencia en las siguientes normas:  
«Norma quinta. Altura de la edificación  
La altura de cornisa mínima en cualquiera de las anteriores zonas será de 6 metros o dos plantas. En la zona de casco antiguo, regulada en el Plan Especial de Protección, se establece como obligatoria la altura seÑalada como máxima en el correspondiente plano de ordenación, siempre que no formen parte de un conjunto de los incluidos en el catálogo o seÑalados como de continuidad de cornisa, o a construir al lado o en el mismo paÑo de fachada de un edificio incluido en el nivel II de protección; en cuyo caso se estará a lo regulado en la norma 18 del Plan Especial.  
No obstante, todo el frente de fachada que configura el perímetro del casco antiguo: calle del Ingeniero Balaguer, calle Colom, calle Murillo, calle Portal del Tambor, Ronda Malecón, y calle Cor de Jesús, tendrán una altura mínima de tres plantas (B+2).  
b) Norma octava. Patios  
Esta norma afecta a todos los edificios de viviendas cualquiera que sea su emplazamiento dentro del núcleo urbano de Carlet, dejando sin efecto la norma 13 de las Normas Urbanísticas del Plan General de Protección del Casco Antiguo.  
Se tendrá en cuenta lo dispuesto en las Normas de Habitabilidad y DiseÑo de Viviendas en el ámbito de la Comunidad Valenciana (Orden de 22 de abril de 1991 de DOGV 22.05.91).  
Los patios del edificio pueden considerarse interiores o exteriores, según estén contenidos dentro del volumen del edificio o estén situados en la fachada del mismo.  
Los patios interiores, en función de la heterogeneidad de usos a los que sirve, contarán con unas dimensiones mínimas para garantizar la menor interferencia de usos, dentro de los límites de las exigencias de salubridad.  
Se establecen cuatro tipos de patios:  
Tipo 1. Estos patios podrán servir simultáneamente a cualquier tipo de habitación o espacio común, incluido el estar. Los parámetros de estos patios deberán tener tratamiento de fachada en su diseÑo y construcción y serán utilizables como espacio comunitario.  
Tipo 2. Estos patios, podrán servir simultáneamente a cualquier tipo de habitación o espacio común, excepto al estar.  
Tipo 3. Estos patios podrán servir a las mismas habitaciones que los del tipo dos, no permitiéndose que a ellos recaigan simultáneamente cocinas y dormitorios.  
Tipo 4. Estos patios, podrán servir únicamente a baÑos, aseos, lavaderos y espacios comunes del edificio.  
Los patios cerrados deberán tener forma y dimensiones tales que en su planta se pueda inscribir una circunferencia cuyo diámetro sea igual o mayor de:  
En patios Tipo 1: 0,40 H y como mínimo 6 metros para las viviendas plurifamiliares y 4 metros para las unifamiliares.  
En patios Tipo 2: 0,25 H y como mínimo 3 metros para las viviendas plurifamiliares y 2 metros para las unifamiliares.  
En patios Tipo 3: 0,20 H y como mínimo 3 metros para las viviendas plurifamiliares y 2 metros par las unifamiliares.  
En patios Tipo 4: 0,15 H y como mínimo 2 metros para las viviendas plurifamiliares y 1,5 metros para las de tres o menos plantas.  
La altura H del patio se medirá desde el pavimento de la vivienda más baja cuyas piezas lo ventilen hasta la línea de coronación del paramento más alto que lo encuadre, no contando a estos efectos ni el casetón de escalera ni los ascensores, siempre que estén en una sola cara del patio.  
En edificios de una vivienda por planta, situados en solares de menos de 6 metros de ancho, los patios quedarán exentos del cumplimiento de las dimensiones mínimas anteriores, pero cumplirán con la superficie mínima resultante del cuadro anterior y no se admitirán patios en los que no sea inscribible al menos una circunferencia de 2 metros de diámetro.  
Los patios exteriores deberán tener una abertura en fachada igual o mayor un cuarto de la altura del mismo, con un mínimo de 4 m y una profundidad máxima equivalente a vez y media el ancho de la abertura.  
Todos los patios, tanto interiores como exteriores, si no son de uso privado, serán accesibles, desde espacios comunes, para su mantenimiento y limpieza.  
Los patios situados en medianería podrán ser mancomunados, pero en este caso se formalizará una escritura pública constitutiva del derecho real para el edificio que se construya simultáneamente o posteriormente, la cual deberá presentarse en el Ayuntamiento al solicitar la licencia.  
Norma once. Garajes y aparcamientos  
Esta norma es de aplicación para todas las zonas residenciales del suelo urbano, quedando sin efecto y sustituidos por la presente norma los puntos 1 y 3 de la norma 19 Aparcamientos de las Normas Urbanísticas del Plan Especial de Protección de Casco Antiguo.  
Las plantas bajas, sótanos y semisótanos podrán destinarse a garaje y aparcamientos, independientes o al servicio de las viviendas, siempre y cuando el ancho de la embocadura sea de 3 m como mínimo, no haya más de dos accesos por edificio, y caso de existir rampa se dispondrá de un primer tramo horizontal de 4 m de longitud, medidos perpendicularmente a la alineación oficial.  
Será obligatoria en las obras de nueva planta de las zonas residenciales seÑaladas en el título III la reserva de superficie en el mismo edificio, con destino a aparcamiento para las viviendas, en proporción de una plaza por cada dos viviendas y a razón de 20 m2 por plaza. En los edificios plurifamiliares, cuando se justifique que las dimensiones del solar imposibilitan cumplir esta reserva de aparcamiento, en las obras de elevación sobre edificación existente, y en los edificios de menos de 10 metros de fachada o menos de 150 m2 de superficie de solar, la reserva podrá efectuarse en otra edificación próxima o adyacente, situada en un radio de acción no superior a 250 m.  
Se entiende por plaza de aparcamiento una porción de suelo plano con dimensiones mínimas de 4,50 x 2,20 m, y que disponga de fácil acceso y maniobra para los vehículos. La altura mínima libre será de 2,20 m. Las rampas rectas no sobrepasarán la pendiente del 16% y las rampas en curva del 12%, medida por la línea media, con un ancho mínimo de 3 m.  
Para la zona industrial, ver ordenanza particular.»  
Punto 4. Título VI - Condiciones particulares. Zona industrial  
Queda afectado en las siguientes normas:  
a) Norma Quince. Usos. Plantea una mayor especificidad en los usos industriales admisibles y su gradación, contemplando a su vez la posibilidad de locales de oficina vinculados a la industria y vivienda para el personal de vigilancia limitado a una por actividad. Así como incluye el uso comercial y el dotacional entre los posibles, y cualquier uso que no sea manifiestamente incompatible con los usos dominantes industrial y de almacén asignado a la zona.  
b) Norma dieciséis. Parcela edificable. Plantea reducir la parcela mínima para la categoría de industria normal, pasando de parcela mínima de 1.000 m2 a 500 m2 y de longitud de fachada de 20 ml a 16 ml.  
c) Norma diecisiete. Ocupación de parcela. Pretende el incremento de ocupación de parcela del 75% vigente al 100%, así como en la categoría de industria normal eliminar la separación prevista a lindes de 7m a fachada y 3m al resto de lindes, y reducir dicha separación en la categoría de industria especial, que estando prevista de 10m a fachada y de 5m al resto de lindes, la reduce toda a 5m a lindes. Por último, posibilita la apertura de viales con un mínimo de 12m de ancho para dar acceso a nuevas industrias.  
d) Norma diecinueve. Aparcamientos. Reduce a la mitad la exigencia de reservas de aparcamiento, pasando de 1 plaza/100m2 construidos a 1 plaza/200m2 construidos.  
Punto 5. Título VII. Suelo urbanizable no programado.  
Norma 26. Criterios de planificación  
La modificación plantea suprimir los condicionantes que establece el Plan General de Ordenación Urbana vigente, respecto al ámbito de uso residencial y al ámbito para uso industrial, para la programación de los distintos sectores en función de la aprobación de infraestructuras viarias, que hoy han variado en sus planteamientos.  
Por otra parte, elimina tanto del uso residencial como del uso industrial, así como del residencial semipermanente, el límite mínimo de desarrollo, que en el planeamiento vigente está establecido en 5 Ha para los dos primeros usos y en 10 Ha para el tercero.  
Punto 6. Para actualizar la referencia a las distintas legislaciones, afecta al:  
Título IX. Disposiciones finales  
Para los casos no previstos en estas Normas Urbanísticas se estará a lo dispuesto por la Ley 8/1990 sobre Reforma del Régimen Urbanístico y Valoración del Suelo, (Texto Refundido de la Ley sobre Régimen del Suelo y Ordenación Urbana, Real Decreto Legislativo 1/1992) y sus reglamentos correspondientes, así como la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana Reguladora de la Actividad Urbanística, así como la legislación autonómica vigente en materia de urbanismo y edificación y, en especial, para las zonas industriales a lo dispuesto en el Reglamento de Seguridad e Higiene en el Trabajo (Orden de 9 de marzo de 1971), el Reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y peligrosas, el Decreto 54/1990 de la Generalitat Valenciana, al Reglamento de Policía de Aguas y sus Cauces y a la Ley, de 22 de diciembre de 1972, de Protección Atmosférica; así como las demás disposiciones complementarias que le afectaren.  
La vigencia de este Plan General será indefinida, siendo causas de revisión del mismo o de parte de él las siguientes:  
En cuanto al programa de actuación, deberá procederse a la revisión de las especificaciones del segundo cuatrienio cuando en el último aÑo del primero se observa la imposibilidad de cumplimientos de los objetivos de la primera etapa y por consiguiente de la segunda.  
Igualmente, será causa de revisión del programa cuando se produzca el incremento superior a 1.000 habitantes sobre la proyección del plan para el suelo urbano, debido a la transformación del propio núcleo urbano conforme se ha seÑalado en las determinaciones del suelo urbanizable no programado, uso espacios libres y zonas verdes.  
En cuanto a las restantes determinaciones del Plan General, serán causas que aconsejen la revisión el agotamiento de los suelos calificados como suelo urbanizable no programado tanto residencial como industrial, así como previsiones extramunicipales que supongan alteración sustancial del sistema general de comunicaciones, o cuando, como consecuencia de planeamiento de rango superior, se produzca distorsión de las determinaciones seÑaladas y la incidencia no pueda ser corregida por vía de modificación.»  
Fundamentos de derecho  
Primero  
El expediente se ha tramitado conforme a lo establecido en el artículo 38 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística, por remisión del artículo 55.1 de la misma.  
Segundo  
Respecto de las modificaciones relativas a los puntos 1, 2, 3 y 6, no se aprecian impedimentos urbanísticos para su aprobación.  
Tercero  
Respecto al punto 4 de la modificación, relativo a «condiciones particulares de la zona industrial», se aprecian las siguientes deficiencias:  
A. Deberán concretarse los usos comerciales admisibles y acotarse sus posibilidades dentro del uso dominante previsto, en relación con la norma quince.  
B. Conforme al artículo 55.3 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística, y dado que de la presente modificación de la norma 17 se deduce un incremento del aprovechamiento lucrativo privado, deberá contemplar las medidas compensatorias precisas para mantener la proporción y calidad de las dotaciones públicas previstas respecto al aprovechamiento, sin aumentar éste en detrimento de la mejor realización de los estándares legales de calidad de la ordenación.  
Resulta incoherente posibilitar la ocupación del 100% de la parcela y exigir una separación a lindes.  
C. No se aprecia justificación alguna para la reducción de la reserva de aparcamientos derivada de la modificación de la norma 19.  
Cuarto  
Respecto del punto 5 de la modificación, relativo a la supresión de criterios de planificación en determinados sectores del suelo urbanizable no programado, se aprecia lo siguiente:  
1. Deberán recoger la magnitud mínima de desarrollo de las actuaciones tal y como recoge el planeamiento vigente, dado que no es objeto de la modificación.  
La página 21 del texto que tuvo entrada en este Servicio Territorial el 1 de abril de 1996 con el fin de subsanar un determinado error, deberá completarse en el apartado correspondiente a «Uso residencial semipermanente», con el fin de poder sustituir la hoja íntegramente, y deberán remitirlo por duplicado.  
2. Si bien se aprecia que los planteamientos de variante de la carretera C-3322 y la posible ejecución de ronda a la población han variado respecto al planteamiento gráfico del planeamiento vigente, deberá recogerse entre los condicionantes para el desarrollo de los sectores planteados que debe existir previamente una reserva de variante aprobada, por causa de la afección que sobre los sectores y su desarrollo pueda tener la variante actualmente en estudio y en conocimiento por parte del Ayuntamiento.  
Quinto  
La Comisión Territorial de Urbanismo es el órgano competente para resolver sobre la aprobación definitiva de los planes generales -y de sus modificaciones- de municipios de menos de 50.000 habitantes, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 38.3 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística, en relación con el artículo 15.10 del Decreto 137/1990, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de los órganos Urbanísticos de la Generalitat Valenciana.  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia acuerda:  
1. Aprobar definitivamente los puntos 1, 2, 3 y 6, y  
2. Suspender la aprobación definitiva de los puntos 4 y 5.  
Todo ello relativo a la modificación de ordenanzas del Plan General de Ordenación Urbana de Carlet.  
Debiendo el Ayuntamiento de Carlet notificar el contenido del presente acuerdo a todos los particulares interesados en el expediente de referencia.  
Contra la presente resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer un recurso ordinario ante el conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana, en el plazo de un mes, contado a partir de la fecha de recibo de la presente publicación.  
Todo ello, sin perjuicio de que pueda ejercitar cualquier otro recurso que estime oportuno.  
Valencia, 24 de abril de 1996  
El secretario de la Comisión Territorial de Urbanismo,  
JOSÉ MANUEL PALAU



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML