Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6760, del 24-04-2012 (2012/3722)

RESOLUCIÓ de 28 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benaguasil, Vall d'Alba, Benicarló, Almassora i Albocàsser.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6760

Data del DOGV
:   24-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3722

CVE


Data del document
:   28-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Albocàsser](javascript:void(0))
    * [Benaguasil](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benaguasil, Vall d'Alba, Benicarló, Almassora i Albocàsser. [2012/3722]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 131/2006 AIA; 431/2006 AIA; 162/2007 AIA; 186/2007 AIA; 235/2007 AIA.  
  
  
València, 28 de març de 2012. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 131/2006 AIA.  
Títol: modificació núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament.   
Promotor: Ajuntament de Benaguasil.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benaguasil i Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Benaguasil.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La modificació de les normes subsidiàries presentada consistix en dos actuacions; d'una banda, la requalificació d'una parcel·la destinada en l'actualitat a equipament educatiu a residencial intensiu i, d'altra banda, la reclassificació de 8.514,86 m² de sòl no urbanitzable comú a sòl urbà dotacional per a ús esportiu, per a la construcció d'una piscina coberta. De les dos propostes únicament requerix avaluació ambiental la reclassificació de sòl.   
No obstant això, a pesar que la reclassificació encara no ha sigut avaluada ambientalment ni aprovada definitivament, l'estructura de la piscina ja ha sigut construïda. Es tracta, per tant, de legalitzar la construcció i les obres ja realitzades.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La ubicació del sòl afectat per la reclassificació es troba al nord-oest del nucli urbà de Benaguasil, al costat de l'actual zona esportiva i a la línia de FGV.  
El sector presenta els límits següents:   
- Nord: terme municipal de Llíria.  
- Sud: terrenys existents d'ús esportiu.  
- Est: límit amb el carrer Serra, del nucli urbà.  
- Oest: sòl no urbanitzable comú.  
Les condicions de volum per al sector seran les establides en el planejament vigent, per la qual cosa l'edifici no hauria d'ocupar més del 35% de la parcel·la i l'edificabilitat màxima serà de 0,8 m²t/m²s.  
El buidatge de la piscina no es realitzarà excepte casos excepcionals d'emergència, i està previst a este efecte depòsits de compensació per a reciclar l'aigua evacuada i poder reutilitzar-la posteriorment.   
La connexió de les infraestructures es farà per extensió de les xarxes actuals que arriben a la zona d'equipaments esportius municipals.  
  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, el promotor no ha presentat cap alternativa, ni pel que fa a la ubicació ni pel que fa a la seua ordenació. L'estudi d'impacte ambiental justifica tal carència per l'ús de caràcter públic i l'escassa entitat de la superfície afectada.   
  
Tramitació administrativa  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, són complementàries.   
D'acord amb la LEAE, els plans i programes, així com les seues modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'administració són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.   
D'altra banda, la LEAE definix en l'article 2 com a zones de reduït àmbit territorial aquelles que per les seues escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental pot garantir-se per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
La modificació presentada, en principi, s'hauria d'ajustar al que establix la LEAE. Vist que l'àmbit de les normes urbanístiques només afecta la Zona XIV i vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial i és possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte, per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
Per tot el que anteriorment s'ha exposat, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Admissió a tràmit  
En data 25 d'abril de 2006, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València va remetre una còpia de la documentació tècnica de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament de Benaguasil, relatius a la modificació núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament de Benaguasil, i es va incoar l'expedient corresponent d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
3. Informació pública. L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons els anuncis publicats en el diari El Mundo, de 2 de juny de 2005, i en el DOCV núm. 5.017, de 31 de maig de 2005.  
  
Durant el període d'informació pública no es va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Benaguasil, adjunt en l'expedient administratiu municipal al certificat de l'aprovació provisional per acord del Ple de 28 de juliol de 2005.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 12 de juny de 2006, es requerix la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, així mateix, el requeriment esmentat a l'Ajuntament de Benaguasil, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
- Informe sobre l'estudi de paisatge.   
- Informe sobre l'estudi d'inundabilitat, atés que l'àrea proposada per a la seua reclassificació està afectada per risc d'inundació 3.  
- Informe sobre l'afecció al patrimoni històric i cultural.   
- Descripció de l'explotació de la piscina, pel que fa als cicles d'ompliment i buidatge.  
- Estimació de la dotació d'aigua necessària, considerant la mateixa piscina municipal i la resta de servicis associats.  
- Descripció de la xarxa d'aigües residuals, indicant si es realitzarà connexió a la xarxa municipal.  
Informes sectorials  
1. No es disposa d'informe sobre l'estudi de paisatge, ja que per la data d'informació pública del projecte, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, d'acord amb l'article 74 de la Llei Urbanística Valenciana, segons consta en l'informe remés pel Servici de Suport Tècnic, el 22 de desembre de 2006.  
2. Informe sobre l'estudi d'inundabilitat, realitzat per l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral. Es va rebre el 17 de desembre de 2007, l'informe conclou, vistos els informes de la Conselleria d'Infraestructures i Transport i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la inexistència de risc d'inundació en l'àmbit de la parcel·la destinada a sòl dotacional.   
Afeccions legals  
1. PATRICOVA. L'àmbit del sector, en sòl no urbanitzable, es troba afectat completament per risc d'inundació de nivell 3, segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació. Per això la necessitat d'aportar l'estudi d'inundabilitat l'informe del qual s'arreplega en l'epígraf anterior.  
Consideracions ambientals  
1. El projecte es troba ubicat en el terme municipal de Benaguasil, situat a la província de València.  
2. De l'estudi d'impacte es desprén que el sector afectat pertany geològicament al quaternari, format per terres argil·lo-salubroses, travertins i al·luvions. El relleu del sector és sensiblement pla, amb una capa de terra vegetal en superfície. El risc d'erosió és molt baix i la seua capacitat d'ús és elevada.  
3. El clima és mediterrani àrid, càlid, d'estius secs amb lleugera influència marítima i alta irregularitat de precipitacions.  
4. El riu Túria i l'aqüífer Llíria-Casinos constituïxen els dos elements hidrogràfics més importants del terme. Les aigües del Túria són considerades aptes per a tots els usos i partixen d'este dos séquies de gran importància (Major i l'Alguatzil) que subministren al voltant de 90 hm³/any al terme municipal de Benaguasil. Quant a les aigües subterrànies pertanyen a l'aqüífer del juràssic del subsistema Llíria-Casinos i a l'aqüífer del miocretaci del subsistema Llíria-Casinos.  
5. La vegetació és majoritàriament de matoll, autèntica garriga mediterrània, que ocupa les zones més accidentades. Les espècies que el formen són molt variades, destaca el coscoll, el romer, l'argilaga, l'espígol, el timó i un gran nombre de gramínies.   
6. La zona que ens ocupa està constituïda per antics camps dedicats al cultiu de cítrics i/o carxofes, però que en l'actualitat i a causa de la ubicació pròxima al nucli urbà consolidat, estos cultius s'han extingit i s'han convertit en erms sense cap tipus d'aprofitament.  
  
7. La fauna present, tenint en compte la naturalesa agrària del sector i la seua proximitat al nucli urbà, fa lògicament que a penes es troben animals i que estos siguen grups molt comuns, com xicotets rosegadors, mol·luscos de terra, xicotets rèptils i aus com el teuladí comú o l'estornell.  
8. Atés que es tracta d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o major volum d'aigües residuals. Sumant el cabal instantani obtingut per als lavabos, vestidors i spa amb el cabal de renovació dels diferents vasos, s'estima que la dotació d'aigua potable instantània necessària per al funcionament de la piscina municipal i de la resta de servicis auxiliars serà de 5 litres/segon.  
  
9. L'evacuació de les aigües residuals procedents dels servicis sanitaris es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal. La xarxa és separativa i connecta amb les instal·lacions de tractament d'aigües residuals per mitjà de les estacions biològiques de depuració i filtrat corresponents.   
10. L'anàlisi del paisatge realitzat indica que la qualitat és baixa i la fragilitat mitjana i valora que l'actuació reportarà efectes positius i eliminarà la degradació ambiental existent en l'actualitat. A pesar que les obres ja han sigut executades presenta una sèrie de mesures per a minimitzar els efectes negatius de caràcter temporal derivats de l'execució d'estes.   
11. L'estudi d'impacte ambiental no preveu efectes negatius sobre el medi ambient com a conseqüència de la implantació de la instal·lació, per la qual cosa no establix mesures correctores directes. Les mesures correctores que l'estudi establix com a indirectes no poden entendre's com a tals, perquè únicament consistixen en el compliment de les normes subsidiàries i de la legislació sectorial.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m), del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la modificació núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament de Benaguasil, relativa a la reclassificació de sòl per a ús esportiu, promogut per l'Ajuntament de Benaguasil, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions que s'establixen a continuació.   
  
Segon   
Condicions per a l'aprovació i desenrotllament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'haurà d'obtindre un informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. S'hauran de realitzar totes les mesures correctores i/o protectores que s'hi preveuen.   
2. La gestió dels residus generats es realitzarà per mitjà de la incorporació a la gestió ja existent en el municipi.   
3. En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vistos afectats durant les obres d'urbanització o edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'estos.  
4. Es procedirà a la revegetació del talús que l'accés a la zona ha generat i a executar l'enjardinament dels espais no ocupats per la piscina, com s'arreplega en les mesures de correcció paisatgística.  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart   
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
  
València, 4 de febrer de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 431/06 AIA.  
Títol: Pla parcial d'ampliació de nucli a Vall d'Alba.  
Promotor: Ajuntament de Vall d'Alba.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.   
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La present modificació implica una reclassificació de terrenys classificats en el planejament vigent com a SNUC, i crea un nou sector de sòl urbanitzable amb ordenació detallada, de 21.344 m², i són limítrofs al nucli urbà i a la xarxa estructural existent que comunica amb sectors ja desenrotllats.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
Els terrenys se situen al nord-oest del terme municipal de Vall d'Alba i limiten amb el nucli urbà. La superfície computable, als efectes de l'aprofitament del sector, és de 21.344 m². L'ordenació proposada comprén uns terrenys de SNUC i crea un sector adjacent al local multiusos ja existent. El sòl, en l'actualitat, i, segons el projecte, està sense urbanització i servicis propis, encara que susceptible, donada la situació limítrofa amb el nucli urbà, de la connexió amb les xarxes d'infraestructures i servicis ja existents (subministrament d'aigua potable, evacuació de gas, xarxa elèctrica, etc.).  
Els límits del sector són els següents:  
Nord: sòl no urbanitzable.  
Sud: part nucli urbà.  
Este: sòl no urbanitzable.  
Oest: sòl no urbanitzable.   
Planejament vigent i proposat  
Els terrenys afectats es troben classificats, en el planejament vigent, com a SNUC, i es pretén la seua reclassificació a sòl urbanitzable amb ordenació detallada.  
Ordenació prevista i usos  
Es procedix a delimitar un nou sector de sòl urbanitzable amb ordenació detallada, i destinar a equipament un total de 1.610 m²; a zona verda, 2.135 m², i a viari, un total de 6.587 m².  
Dins del sector es delimiten zones d'ús residencial amb aprofitament lucratiu que compense els propietaris de les cessions dotacionals abans referides, així com els viaris en un total de 8.412 m², i serà a càrrec dels propietaris la urbanització d'estos i de les zones verdes.  
  
La finalitat del pla parcial de millora és la següent:  
- Implantar en el nou sector la possible ampliació de la infraestructura ja construïda i amb la que és limítrof (local multiusos).  
- Instal·lació d'una zona de pàrquing, necessària en previsió a la possible ampliació abans citada.  
- Implantació d'un espai dedicat a zona verda. Implantació d'unes parcel·les d'ús residencial amb aprofitament lucratiu.  
Tramitació administrativa  
3. Informació pública  
El projecte de Pla parcial ampliació nucli de Vall d'Alba va ser aprovat provisionalment per Acord de la Junta de Govern Local, de 30 de gener de 2006, de l'Ajuntament de Vall d'Alba en la sessió celebrada en data 30 de gener de 2006.  
La documentació de l'EIA i del Programa d'Actuació Integrada va ser exposada al públic, per Acord de la Junta de Govern Local de 23 de desembre de 2005, per mitjà de la publicació d'edicte en el diari El Mundo, de 28 de desembre de 2005 i, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5.164, de 28 de desembre de 2005.  
4. Resum d'al·legacions  
No es va formular cap al·legació durant el tràmit d'informació pública, segons consta en el certificat emés pel secretari interventor de l'Ajuntament de Vall d'Alba, amb el vistiplau de l'alcalde president de l'Ajuntament de Vall d'Alba.   
5. Peticions d'informació o documentació complementària dels nombrosos requeriments de documentació sol·licitats a l'Ajuntament en dates 10 de gener de 2006, 12 de febrer de 2007, i 18 de juny de 2007 l'Ajuntament ha presentat la documentació requerida parcialment. En l'últim requeriment, de 3 de setembre de 2007, se sol·licitava a l'Ajuntament la documentació següent:  
- Presentació de l'informe sobre disponibilitat de recursos hídrics evacuat per la CHX.  
- Informe sobre l'estudi acústic.  
- Informe de la Conselleria de Cultura, de conformitat amb el que establix l'article 11 de la Llei 4/98.  
Informes sectorials  
1. L'expedient administratiu municipal remés conté la documentació següent, relativa als informes següents:  
a) Certificat del secretari interventor de l'Ajuntament que indica que el 26.03.06 es va presentar, en la DG de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, la Memòria de la prospecció arqueològica i etnològica del Programa d'Actuació Integrada, i han transcorregut, en la data l'emissió d'este certificat que és 12.07.06, més de tres mesos, sense que s'haja emés l'informe corresponent.  
b) Informe de l'empresa FOBESA, concessionària del servici d'arreplega de RSU, que assenyala que l'empresa té prou capacitat tècnica per a realitzar el servici, sempre que ho estime oportú l'Ajuntament i dote d'equilibri financer la concessió per a cobrir l'increment de la demanda del servici derivat de la modificació puntual núm. 13, als quals s'uniran els residus generats actualment.  
  
c) Informe relatiu a la capacitat de la planta depuradora d'aigües residuals de Vall d'Alba, emés pel cap d'Àrea Tècnica de la Diputació de Castelló, que assenyala que es pot afirmar que l'increment de producció d'aigües residuals que suposarà el Programa d'Actuació Integrada del sector residencial ampliació del nucli urbà podrà ser assumit per la depuradora de Vall d'Alba, i assenyala que el 14 de desembre de 2005 va ser adjudicada a l'empresa FACSA l'execució de les obres d'ampliació i línia de fangs en l'EDAR amb un termini d'execució de 4 mesos, ja que la capacitat de la depuradora actual es troba sobrepassada.  
  
d) Informe emés pel cap d'explotació de l'empresa FACSA, com a concessionària de la gestió del servici municipal d'aigua potable de Vall d'Alba, en què assenyala que des del punt de vista de capacitat tècnica de les instal·lacions s'estima que no es necessitarien obres addicionals de captació ja que poden disposar de suficients recursos hídrics d'aigua potable per a l'abastiment de la referida ampliació des de les instal·lacions actuals, sempre que es realitzen les obres d'infraestructures d'extensió de la xarxa i connexió necessàries per a això, i els promotors hauran de justificar la solució tècnica d'ampliació de les instal·lacions que servisca per a l'abastiment d'aigua potable per a la referida ampliació de nucli urbà. A més, assenyala que s'ha d'obtindre la preceptiva concessió administrativa de la CHX per a la captació dels cabals addicionals als actualment sol·licitats en l'expedient tramitat a este efecte davant del referit organisme, així com els altres permisos i llicències que siguen preceptius. Sobre este particular, l'Ajuntament aporta en l'expedient una sol·licitud d'informe de disponibilitat de recursos hídrics, dirigida a la CHX, amb registre d'eixida de l'Ajuntament de 19 de febrer de 2007, però sense justificar la data d'entrada d'eixe document en la CHX.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 ni ZEPAS designades per a la seua integració en la Xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració, que puguen veure's afectats pel desenrotllament de la present actuació.  
  
2. No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació del present projecte, el corresponent informe definitiu vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià; no obstant això, sí que s'adjunta una còpia de la memòria de prospecció arqueològica i etnològica realitzada, així com el certificat del secretari interventor de l'Ajuntament en què certifica que ha transcorregut el termini de tres mesos des que el dit informe es va sol·licitar en la DG de Patrimoni de la Conselleria de Cultura.  
3. Tampoc consta l'informe de l'organisme de conca respectiu relatiu a la suficiència de recursos hídrics i la compatibilitat del dit augment respecte als plans hidrològics, d'acord amb el que establix l'article 19.2 de la LOTPP.  
Consideracions ambientals  
1. Entre les accions susceptibles de produir impacte, en l'estudi d'impacte ambiental s'han distingit, de forma molt generalista, les següents per a la fase de construcció:  
- Preparació del terreny, per mitjà de la neteja, desmunt de la vegetació existent, així com, l'anivellació d'este per mitjà de moviments de terres i excavacions.  
- Obertura de vies o camins, tant per a l'accés a les obres de la maquinària i personal, com per als residents dels habitatges previstos a construir.  
- Transport de maquinària i materials en l'entorn de les obres, la qual cosa produirà un augment del trànsit i s'incrementarà l'emissió a l'atmosfera de partícules sòlides, gasos de combustió, generació de sorolls, etc.  
- Construcció de les edificacions  
- Generació de residus d'obra  
- Durant la fase de funcionament:  
Augment en el consum d'aigua, d'energia elèctrica, en el volum de residus sòlids urbans i en les necessitats de depuració de les aigües residuals generades.   
Augment del trànsit rodat, contaminació lumínica, així com les emissions acústiques no haurien de passar de 55 dB(A) en horari nocturn.  
1. Les afeccions ambientals més rellevants observades en la cartografia temàtica de la COPUT i arreplegades en l'apartat corresponent de la documentació tècnica presentada són les següents: el risc, en general, és baix o nul davant d'inundacions, esllavissades, per sisme, per erosió actual i, davant del risc d'erosió potencial i, alt, davant el risc de vulnerabilitat dels aqüífers, a causa de la porositat dels materials.   
  
2. En l'apartat relatiu a la descripció i valoració d'impactes, s'identifiquen, entre altres, els següents:  
- Respecte a les alteracions produïdes sobre la qualitat de l'aire, els principals focus responsables d'estes són les emissions de pols durant les obres i les emissions de gasos procedents de la maquinària i dels vehicles que intervenen en el procés productiu, així com l'emissió, producció de sorolls i vibracions durant l'execució de les obres.   
  
No obstant això, estos impactes són valorats, encara que negatius, com reversibles, temporals, d'impacte mitjà i magnitud compatible, atés que amb el pas del temps disminuïxen les activitats productores del focus contaminant.  
- Els moviments de terres, abocaments accidentals d'olis, carburants, etc., són accions susceptibles de produir alteracions en la hidrologia. No obstant això, no es considera que haja d'haver-hi impacte sobre les aigües superficials donada la llunyania d'estes a la zona d'obres; i quant a la hidrologia subterrània, l'impacte seria negatiu, irreversible i sever en cas de produir-se, si no es prenen les mesures preventives necessàries per a això.   
- La destrucció directa i la pèrdua de volums de la capa edàfica superficial, així com la compactació per depòsit de materials i trànsit de maquinària pesada, poden ocasionar un impacte sobre el medi edàfic, de magnitud severa o incompatible sense la correcta aplicació de mesures preventives.   
- Poden produir-se afeccions sobre la vegetació derivades del pas de la maquinària durant l'execució de les obres, i la generació de pols que afecte la superfície foliar de les espècies, no obstant això, atés que l'impacte més sever que podria produir-se es donaria per l'eliminació total o parcial de la vegetació, s'ha optat per ubicar els habitatges en les zones on hi ha menor massa arbòria.  
- El paisatge és un dels factors més susceptibles de rebre els impactes generats pel desenrotllament de les actuacions, no obstant això es tractarà d'implantar tant en el disseny com en la construcció de les obres paràmetres el més sostenibles possibles, i es buscarà una major integració natural de l'obra amb l'entorn.   
3. En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les mesures preventives i correctores que cal adoptar, cal destacar, entre altres, algunes de les que a continuació es detallen:  
- Control de la contaminació atmosfèrica i les emissions de partícules, amb les mesures establides en la pàgina 109 de l'EIA.  
- Protecció del sòl durant els treballs de moviments de terres i pavimentacions, amb les mesures establides en la pàgina 109 de l'EIA.  
  
- Control de sorolls i vibracions, amb les mesures establides en la pàgina 110 de l'EIA.  
- Millora de la gestió de l'aigua, amb les mesures establides en la pàgina 111 de l'EIA  
- Protecció de les aigües subterrànies, amb les mesures establides en la pàgina 112 de l'EIA  
- Gestió de les aigües residuals, amb les mesures establides en la pàgina 113 de l'EIA  
- Gestió dels residus sòlids no perillosos, amb les mesures establides en la pàgina 113 de l'EIA  
- Protecció del paisatge, amb les mesures establides en la pàgina 114 de l'EIA  
- Protecció de les vies de comunicació, amb les mesures establides en la pàgina 116 de l'EIA  
4. Respecte al programa de vigilància ambiental, emprés, de la mateixa manera que els apartats anteriors (descripció i valoració d'impactes i mesures preventives i correctores) des d'una visió excessivament generalista, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental incorporant les fases de determinació d'objectius, arreplega, anàlisi de dades i interpretació d'estes, i la possibilitat de modificació dels objectius segons els resultats obtinguts.  
Consideracions jurídiques  
1. Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre. Per tot el que s'ha exposat anteriorment, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, sobre la base de tot el que s'ha exposat anteriorment, es formula la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Considerar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de Pla parcial ampliació de nucli del municipi de Vall d'Alba (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això i amb les condicions establides en l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
L'esmentada declaració es condiciona al compliment de les condicions que es desenrotllen a continuació:   
1. S'haurà d'incloure com a condició, en les fitxes de planejament i gestió del sector que, prèviament a l'inici de les obres d'urbanització, s'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, i es compliran les determinacions que, si és el cas, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant. El dit informe s'haurà de presentar en la CTU per a la remissió posterior a esta àrea.  
  
2. S'haurà d'incloure com a condició en les fitxes de planejament i gestió del sector que, prèviament a l'inici de les obres d'urbanització, s'haurà de presentar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la suficiència de recursos hídrics, per mitjà de la presentació d'Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en compliment del que establix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. L'informe esmentat, la CTU l'haurà de comunicar a esta Àrea.  
3. S'haurà d'incloure com a condició, en les fitxes de planejament i gestió del sector, que, prèviament a l'inici de les obres d'urbanització, s'haurà de certificar, per l'organisme corresponent, que les obres d'ampliació de l'EDAR han sigut realitzades d'acord amb el projecte. Així mateix, s'haurà de garantir el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació.  
4. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
5. S'hauran de preveure, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a l'arreplega selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a a Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
  
6. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o qualsevol tipus de residu.  
7. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'administració una memòria o informe anual concretant: el desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el desenrotllament d'esta.   
8. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en estes condicions, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i les labors de vigilància que cal incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 5 de febrer de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 162/2007-AIA.  
Títol: Desballestament de vehicles.  
Promotor: Reciclajes Totmetal, SA.  
Autoritat substantiva: Àrea de Residus de la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Localització: polígon industrial El Collet, parcel·la 112. Terme municipal de Benicarló (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El peticionari disposa d'una nau industrial en règim de lloguer i considerant que disposa dels mitjans necessaris per a això pretén desenrotllar en el local objecte del projecte l'activitat de centre d'arreplega i descontaminació de vehicles al final de la seua vida útil així com l'arreplega i comerç a l'engròs de ferralla.   
L'objecte del projecte és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada per a l'activitat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La nau on es pretén instal·lar l'activitat està ubicada, segons el pla general municipal d'ordenació urbana vigent, en sòl Industrial. La parcel·la presenta 2168 m² de superfície, dels quals 1175 m² els ocuparà la nau. L'ús que es pretén és compatible amb la dita zona.  
  
Esta nau està dividida en dos zones clarament diferenciades, una destinada a oficines i lavabos i una altra a la gestió de vehicles. La superfície ocupada per l'activitat es distribuirà en diferents zones de la manera següent:  
- Zona d'aparcament.  
- Zona de càrrega i descàrrega.  
- Oficines i lavabos.  
- Recepció de vehicles.  
- Descontaminació de vehicles.   
- Magatzematge de residus.  
- Magatzematge de vehicles descontaminats i ferralla.  
- Zona de pas.  
El polígon té una xarxa d'abastiment d'aigua potable, subministrament elèctric, arreplega de residus urbans i xarxa de clavegueram.  
El procés industrial se sintetitza amb la recepció del vehicle i el trasllat a la zona de recepció on no roman més d'un dia. D'ací per mitjà d'un carretó elevador es traslladen a la zona de descontaminació on se situa en una plataforma elevada. Una vegada el vehicle està situat en la plataforma es realitzen les operacions de descontaminació del vehicle. Els fluids perillosos s'emmagatzemen de forma temporal en recipients adequats i depositats en la zona de magatzematge de residus perquè posteriorment siguen retirats per gestors autoritzats. Amb el carretó elevador, els vehicles ja descontaminats es depositen sense apilar en la zona d'emmagatzematge corresponent. Una empresa dedicada al reciclatge i valoració s'encarrega d'arreplegar i tractar els dits residus. La ferralla que no requerisca procés de descontaminació serà recepcionada en la zona de càrrega i descàrrega exterior i emmagatzemada en la zona de magatzematge de vehicles descontaminats i ferralla, on també serà arreplegada per una empresa dedicada al reciclatge i valoració.  
  
Els residus generats en l'activitat són de dos tipus: residus sòlids urbans assimilables als de qualsevol habitatge i residus industrials classificats com a perillosos els quals són propis de l'activitat. Estos residus continguts en els seus envasos diferenciats i etiquetats s'emmagatzemaran en l'interior de la nau en la zona de magatzem de residus. Posteriorment, seran arreplegats pels gestors de residus perillosos.  
  
Apareixeran, a més, altres residus classificats com a no perillosos, procedents tant de l'activitat normal de la indústria en el procés de descontaminació així com de la compra i venda de ferralla.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'informe de l'Ajuntament de Benicarló, de 14 de març de 2007, l'emplaçament de l'activitat es troba dins de la relació d'usos permesos per la normativa del pla parcial industial, sector 8, Collet i, per tant, des del punt de vista urbanístic s'estima favorable l'informe.  
 L'activitat projectada és conforme amb la Llei 10/ 1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de Gestió de Residus Perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la Conselleria competent en medi ambient.  
El Reial Decret 1383/2002, de 20 de desembre, regula la gestió de vehicles al final de la seua vida útil.   
L'emmagatzematge de pneumàtics fora d'ús en requerix la inscripció en el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la dita reglamentació.  
  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
Els factors ambientals o atributs del medi identificats com a positius són: qualitat de l'aire, clima, geologia i geomorfologia, hidrologia superficial i subterrània, sòl, demografia, població ocupada per branques d'activitat, ocupació, nivell d'acceptació, salut i seguretat, arreplega i tractament de residus, sanejament i depuració, infraestructura hidràulica, servicis oficials, equipament sanitari, trama urbana i zones verdes i arbratge ornamental. De la mateixa manera avaluats, els factors identificats com a negatius són: sorolls, flora i vegetació, fauna, paisatge, densitat de la xarxa diària, riscos d'accidents, transports i comunicacions i el planejament turístic. La totalitat d'estos efectes són admissibles i compatibles, si bé requeriran l'adopció de les mesures correctores adequades. 2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
  
Com a mesures preventives i correctores s'adopten les següents:  
- Els accessos seran els definits en els plans presentats en el projecte i l'estudi d'impacte ambiental. No s'obriran nous accessos.  
  
- No es modificaran les característiques ambientals dels terrenys limítrofs a les instal·lacions.  
- No es realitzaran amuntegaments de materials de cap tipus en les zones exteriors a les instal·lacions.  
- No es realitzaran en les zones limítrofs camins ni obertures de rases que modifiquen l'entorn.  
- En cas de vessaments accidentals, es realitzarà l'eliminació adequada de qualsevol abocament accidental.  
- No es realitzarà la corresponent impermeabilització del terreny, ja que tota la superfície de la parcel·la es troba pavimentada amb solera de formigó.  
- Es respectarà la ubicació dels diversos materials en les zones corresponents i s'evitarà la mescla d'estos.  
- D'altra banda tota la maquinària utilitzada haurà d'anar proveïda d'assentaments elàstics absorbents de les vibracions i ancoratges caragolats a bancades, i es col·locaran elements amortidors en les canalitzacions de l'aire condicionat i ventilació. Igualment tota la maquinària se separarà un mínim de 70 cm de les parets mitgeres i a 1 m de parets exteriors o pilars.  
-Tota la maquinària que cal utilitzar en les instal·lacions complirà la normativa de prevenció i seguretat de riscos, emissió de sorolls a l'atmosfera i la resta de normativa que se li aplique.  
Així mateix, el programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte complir les indicacions i mesures protectores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Zona d'accés: A l'arribada dels vehicles es revisarà que no es produïsquen vessaments de fluids ni pèrdues de material. Es mantindrà diàriament la neteja d'esta zona. En cas de detectar-se que l'entrega es realitza en mal estat se li comunicarà al transportista perquè corregisca els defectes.  
- Zona de càrrega i descàrrega exterior: a l'arribada de la ferralla es comprovarà que en la seua totalitat està composta per residus no perillosos que no necessiten descontaminació prèvia. No es permetrà l'entrada en la dita zona de material que puga produir fluids contaminants. La ferralla serà depositada al final de la zona de càrrega i descàrrega des d'on serà transportada a la zona d'emmagatzematge de ferralla segons la seua naturalesa. S'efectuarà la neteja de la dita zona una vegada la ferralla haja sigut reubicada. Es revisarà setmanalment la neteja d'esta zona. En cas de detectar-se algun abocament, s'actuarà immediatament per a la seua descontaminació.  
- Zona d'oficina: es mantindrà la neteja necessària perquè tinga les condicions higienicosanitàries mínimes per a ser utilitzada com a lloc de treball. Periòdicament es procedirà a una desinfecció exhaustiva del local.  
- Zona de lavabos: es procedirà a la neteja d'estes instal·lacions diàriament. Es realitzarà periòdicament una desinfecció exhaustiva d'estos locals. No es permet, en cap concepte, l'abocament d'efluents considerats com a residus perillosos, procedents de la descontaminació de vehicles.  
- Zona de recepció de vehicles: no es permetrà l'entrada en la dita zona de vehicles que perden fluids contaminants. S'obligarà el transportista a la retirada del dit material. Es revisarà setmanalment la neteja d'esta zona. En cas de detectar-se fugues en els vehicles, s'actuarà immediatament per a la seua descontaminació.  
- Zona de descontaminació de vehicles: es netejarà diàriament i es procedirà al buidatge de l'arqueta per a vessaments. No es permetran ferramentes ni estris ni draps tacats d'oli, gasolina, etc. El procés de descontaminació es realitzarà en un termini de dos dies i els vehicles seran retirats d'esta zona després de ser descontaminats.  
- Zona d'emmagatzematge de residus: es revisarà diàriament l'estat dels recipients. En cas de detectar fugues es procedirà a la seua immediata reparació per empresa especialitzada. En cas de produir-se un vessament accidental en l'ompliment de recipients es netejarà immediatament i s'investigaran les causes del dit vessament. Davant d'esta situació, si fóra necessari, es modificaria el mètode de descontaminació dels vehicles.  
- Zona d'emmagatzematge de vehicles descontaminats i residus no perillosos: es comprovarà diàriament l'estat de la zona. Tot el material ha d'estar sense apilar de manera que no hi haja risc de caigudes. En cas de detectar elements contaminants en esta zona, seran retirats immediatament i s'investigaran les causes de la seua existència.  
Tramitació administrativa  
Amb data 6 de novembre de 2007, va tindre entrada en la Direcció General de Gestió de Medi Natural un escrit de Direcció Territorial de València pel qual es sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia l'expedient corresponent, incloent-hi:  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), des del 29 de novembre de 2004 fins al 21 de desembre de 2004, sense que s'hagen formulat al·legacions respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'apartat 6-c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
  
- L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
- L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
- L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com els plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Centre de Vehicles Fora d'Ús (VFU) promogut per Reciclajes Totmetal, SA, que s'ubicarà al polígon industrial el Collet, parcel·la 112, del terme municipal de Benicarló (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'Estudi d'Impacte Ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. S'haurà d'obtindre el preceptiu permís municipal d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram per a les aigües residuals sanitàries i pluvials.  
2. La solera interior de les zones de recepció i emmagatzematge, de descontaminació de vehicles fora d'ús, així com la zona de magatzem de residus, tindrà un pendent suficient cap al sistema d'arreplega de vessaments i abocaments accidentals que desembocarà en l'arqueta cega projectada i, en cap cas, abocarà a la xarxa de clavegueram.  
  
3. Queda prohibida la neteja de les instal·lacions per aigualeig i s'haurà d'efectuar agranant en sec.  
4. Es prohibix l'estacionament de vehicles pendents de descontaminar, objecte de l'activitat, fora de la zona de recepció habilitada en l'interior de la nau per a este fi.  
5. Els contenidors i depòsits d'emmagatzematge temporal de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Seran etiquetats reglamentàriament i, quan siguen de naturalesa líquida o susceptible de produir vessaments, es disposaran de cubetes de retenció o, si no n'hi ha, els depòsits seran de doble paret homologats.  
  
6. El programa de vigilància ambiental, contingut en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de complementar-se per mitjà de:  
- La realització d'una auditoria acústica a la posada en funcionament de l'activitat i de les corresponents auditories acústiques d'acord amb la periodicitat establida en l'article 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Control mensual per part del titular de l'estat correcte dels sistemes d'arreplega de vessaments, de l'absència dels abocaments al sòl i de l'absència de fugues de líquids en els sistemes d'arreplegada, així com el seguiment de les condicions d'emmagatzematge dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge).  
7. S'haurà de dur un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
8. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment amb l'article 3 del RD 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
9. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 6 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 186/07-AIA.  
Promotor: Ferro Spain SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació de frites, esmalts, colors inorgànics, composicions vítries d'impressió, tintes ceràmiques i plàstics. Localització: carretera València a Barcelona, km. 62,500, polígon industrial Ramonet, municipi d'Almassora (Castelló).  
Ref. Òrgan substantiu: 069/06 IPPC SClCo/CFO.  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques del projecte   
Dades generals   
Les instal·lacions se situen en el km 62,500 de la carretera València a Barcelona, en el polígon industrial Ramonet, del municipi d'Almassora (Castelló). La superfície del terreny construït existent és de 31.878 m², sobre un solar de 149.721 m².  
En les instal·lacions Ferro Spain SA fabrica frites, que és l'activitat més destacada; a més, fabrica incompostos, esmalts, colors inorgànics, tintes ceràmiques, sals solubles, termosets i termoplàstics.  
  
La fabricació de frites, quan supera les 20 tones diàries de producció, és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, ja que està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra «j», de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental.   
Ferro Spain SA preveu dedicar la nau de producció i acabat de colors actual a l'acabat exclusivament, i destinar a la producció la nau de colors base que figura en els plans amb el rètol 2B.  
La superfície ocupada per les instal·lacions ascendix a 60.508 m². Amb l'ampliació prevista pretén augmentar la capacitat de producció i renovar la maquinària antiquada.  
Matèries primeres  
En la fabricació de frites s'utilitzen òxids metàl·lics de zinc, alumini, plom, titani, òxids i carbonats de magnesi, òxids de ceri, minerals del grup dels borats, àcid bòric, zircó, espodumena, wol·lastonita, nitrats (de calci, sodi i potassi), fluorita, silicats que contenen fluor, fosfat de dicalci i talc.  
La fabricació de composicions vítries utilitza zircó, wol·lastonita, espodumena, olivina, silicat sòdic, alúmina; òxids de titani, zinc, magnesi estany; diòxid de manganés, magnesita, òxids i hidròxids de coure, ferro i vanadi, òxids de ceri, bòrax, àcid bòric, fosfat de monosodi o de disodi, trifosfat de sodi, dihidrogenoortofosfat d'amoni, hidrogenoortofosfat de calci, nitrats de sodi, amoni, calci i potassi, coles, defloculants, talc, biocides, halita, wolframita, metavanadat d'amoni, acetat de magnesi i filosilicats del grup de les miques (sense determinar el tipus de mineral).  
La producció de colors inorgànics i tintes ceràmiques usa com a matèries primeres els òxids de praseodimi, zinc, estany, antimoni, magnesi, titani, molibdé i ceri; òxids i hidròxids de ferro, crom, cobalt, vanadi, níquel i coure; hidròxid d'alumini, magnesita, sosa càustica, àcid bòric, pigments de crom i cadmi, wolframita, glicols, citrat de ferro, peroxocarbonat de níquel, coles naturals, caolí, fosfat de monosodi i de disodi, argiles refractàries, feldspats (sense especificar), wol·lastonita, mica (sense especificar), compostos d'amoni (clorurs, nitrats, sulfats), citrat de sodi, àcids cítric i tartàric, acetats de níquel i magnesi, additius (abalín, cel·lulosa, formaldehid, natrosol, resina, solvaran), acetona, biocides, fluorita, silicats que contenen fluor i sals complexes de fluor, alumini, magnesi, potassi, bari i liti.  
  
Tant la fabricació de termosets com la de termoplàstics empren òxids de titani, terres colorants amb òxid de ferro, cromats i molibdats de plom, pigments i preparacions a base de compostos de crom.   
  
Els termosets usen a més alúmina, pigments orgànics, caolí i altres argiles, negre de fum i altres varietats de carboni, vidre, zeolites, glicols, metanol, hidroquinona en alcohol, metacrilat, coure en pols i polímers d'etilé.  
Per a fabricar termoplàstics s'empra a més calç, òxid d'antimoni, blau d'ultramar, pigments de cadmi i crom, estearats de zinc i de calci, decabrom difenil òxid, Ema i Epdm.  
Instal·lacions i processos  
Les instal·lacions consten de les plantes següents:  
- La planta de frites  
La planta de frites està composta per 3 seccions, cada una de les quals fabrica frites, incompostos i esmalts. Els incompostos i els esmalts reben el nom de composicions vítries d'impressió.  
La secció de frites  
La secció de frites disposa d'un sistema de recepció de matèries primeres, emmagatzematge i transport pneumàtic fins a les mescladores, des d'on passa, en les degudes proporcions, als forns de fondre. A l'eixida d'estos el sistema de frita es realitza per aigua. En total hi ha 12 forns, amb una capacitat de producció d'unes 77.760 t/any; al final de l'ampliació de les instal·lacions hi haurà 20 forns, amb una capacitat de producció d'unes 160.000 t/any.  
La secció d'incompostos  
Els incompostos es fabriquen superposant dins d'un mateix envàs una o unes quantes capes de frites amb matèries primeres anàlogues. Es tracta d'un producte intermedi no homogeneïtzat, destinat a la fabricació d'esmalts, bé en les mateixes instal·lacions o en les del client. Les matèries primeres s'emmagatzemen en tremuges amb control electrònic de dosificació, el transport és pneumàtic.  
La secció d'esmalts  
El procés de fabricació d'esmalts s'inicia amb la mòlta per via humida de mescles de frites i altres additius, el producte mòlt s'envasa directament o se seca i s'envasa posteriorment, depenent de les preferències del client. La producció d'esmalts és d'unes 9.500 t/any. La secció d'esmalts es trasllada a un edifici independent, per a augmentar la producció.  
- La planta de colors  
En la planta de colors es fabriquen 3 productes: colors inorgànics, tintes ceràmiques i sals solubles.   
Els colors inorgànics  
En el procés en sec, els colors inorgànics s'obtenen a partir de la dosificació i mescla de les matèries primeres polvoritzades, que es calcina posteriorment i es mol.   
En el procés per via humida, el residu sec i mòlt es dispersa en aigua dins d'uns tancs de llavat, on s'agita, es deixa sedimentar, es trasbalsa el sobrenadant i es retira el sediment. El llot se seca, es micromol i s'envasa en sacs.   
Actualment hi ha 6 forns i una capacitat de producció de 7.038 t/any. Es preveu substituir 4 forns discontinus per forns rotatius de funcionament continu, i incorporar un forn elèctric discontinu de xicoteta capacitat, amb la qual cosa la capacitat de producció augmentaria en unes 900 t/any. Durant l'ampliació s'incorporaran 15 forns més.   
  
Les sals solubles   
La planta fabrica dissolucions policatiòniques, a partir de sals, òxids metàl·lics, àcids i bases. Les matèries primeres es dosifiquen i mesclen, i s'obtenen les dissolucions en reactors proveïts d'agitadors i font de calor. Als diversos productes obtinguts se'ls anomena sals solubles i s'usen per a decorar la ceràmica.   
Les tintes ceràmiques  
El procés de fabricació de les tintes ceràmiques comença en uns reactors que produïxen un concentrat de tinta, al qual s'agreguen altres substàncies i es diluïx. Des de l'any 2006 hi ha la secció de tintes ceràmiques, que s'ha segregat de la secció de colors inorgànics. En una pròxima ampliació es preveu instal·lar 5 molins, amb la qual cosa la capacitat de producció anual s'aproximaria a les 352 t  
- La planta de plàstics   
La planta fabrica dos tipus de productes: termosets i termoplàstics.   
  
Els termosets  
Els termosets són mescles de resines líquides, resines de polièster, adhesius, pigments orgànics o inorgànics, glicols i dissolvents (acetona i/o estiré). Les mescles són líquids viscosos, amb propietats colorants i adherents sobre superfícies plàstiques.  
Hi ha diversos tipus de termosets: pastes colorants, gel-coats, desemmotlladors i condicionadors de motles. Tots estos s'envasen en bidons metàl·lics.  
Quan el termoset conté pigments o elements sòlids, després de l'homogeneïtzació s'efectua una mòlta.  
La capacitat de producció anual actual és de 7.827 t, amb l'ampliació passarà a ser d'unes 9.611 t.   
Els termoplàstics  
Els termoplàstics que fabrica (masterbatches i compounds) són mescles de polímers plàstics, colorants i compostos inorgànics que s'homogeneïtzen per extrusió tèrmica i se solidifiquen per refredament en aigua. Es trossegen a la grandària gransa i s'envasen.   
La capacitat de producció actual és d'unes 12.751 t/any, amb les pròximes ampliacions que incorporaran 3 línies d'extrusió addicionals, la capacitat arribaria fins a les 28.403 t/any.  
Energia  
L'energia elèctrica es consumix principalment en els forns de frita, durant l'any 2005 es van consumir 18.208.757 kwh en les instal·lacions. Les instal·lacions posseiran una major eficiència en el consum elèctric després de les ampliacions.  
S'utilitza el gas natural com a font d'energia en els forns que no són elèctrics. L'any 2005 el consum va ascendir a 300.653.026 kwh.  
  
Consum d'aigua  
L'aigua per al consum humà i per a les neteges procedix de la xarxa general d'abastiment. Hi ha un pou d'aigua subterrània ubicat en els mateixos terrenys que subministra 486.727 m³ anuals als processos industrials.  
L'any 2006 es preveia substituir el circuit de refrigeració obert de la planta de plàstics per un circuit tancat. En la planta de colors es preveu una disminució del consum d'aigua, perquè es va a reduir la mòlta per via humida. La planta de frites usa un circuit tancat de refrigeració per aigua en incrementar la producció s'espera un lleuger augment del consum d'aigua.  
Després de l'ampliació de les instal·lacions es preveu gastar uns 531.345 m³ anuals d'aigua i totes les aigües residuals industrials es depuren i reutilitzen en els processos.  
Aigües residuals domèstiques  
Les aigües residuals domèstiques procedixen dels lavabos i són conduïdes fins a les fosses clarificadores, per a disgregar els sòlids i facilitar la circulació per les canalitzacions. Es netegen periòdicament els llots sèptics acumulats i els arreplega un gestor de residus autoritzat, el qual els entrega a l'EDAR d'Almassora.   
En el camí dels Lladres hi ha una arqueta municipal on desaiguen les aigües residuals domèstiques que, una vegada conclosa l'ampliació de les instal·lacions, incorporarà també les aigües d'eixida de les depuradores d'esmalts i colors base.  
Aigües pluvials  
Les aigües pluvials d'una part de les instal·lacions s'arrepleguen juntament amb les aigües de refrigeració i condensació de les plantes de colors inorgànics, plàstics i equips d'aire condicionat i es conduïxen a una arqueta del clavegueram municipal situada en el camí dels Lladres i desaigüen en la conducció de les aigües pluvials.   
Les aigües pluvials de la resta de les instal·lacions s'aboquen a una arqueta del clavegueram municipal de la carretera N-340, juntament amb aigües residuals domèstiques i les aigües residuals que ixen de les depuradores de frites i colors.  
Aigües residuals industrials  
Les aigües residuals industrials es generen en la fabricació de frites, colors i en els laboratoris generals. El seu tractament consistix en una depuració fisicoquímica.  
Depuració de l'aigua residual procedent de la fabricació de frites, del laboratori i d'esmalts.   
D'acord amb l'esquema del procés mostrat en el pla 7.2.2, la depuració de l'aigua residual funciona de la manera que es descriu a continuació.  
L'aigua residual industrial procedent de la fabricació de frites i del laboratori es conduïx a un tanc d'acumulació i regulació (pulmó), muntat en superfície, on s'homogenitza i manté la matèria en suspensió per mitjà d'agitació, este pulmó passarà a tindre una capacitat major (310 m³) perquè garantisca el subministrament a les instal·lacions, es troba prop de la planta de frites i colors inorgànics.  
  
Les aigües residuals es bomben des del pulmó a un depòsit decantador primari, on sedimenten les partícules majors de 35 microns. El líquid sobrenadant es conduïx a un xicotet depòsit on se li addicionen antiescumejants i coagulants, després passa a un altre depòsit semblant on s'afig el floculant i arriba finalment a un tanc clarificador. Al final d'este procés s'han separat els cations metàl·lics i les partícules en suspensió com a sediments que s'acumulen en el fons, el líquid sobrenadant es troba aclarit.  
Els llots del decantador primari i del clarificador s'extrauen de mode independent i es dessequen en el filtre premsa fins al 50% de la seua humitat. El líquid filtrat s'incorpora al tanc en què s'addicionen els antiescumejants i coagulants.   
El sobrenadant del clarificador es bomba a una bassa de regulació, travessa dos filtres d'arena, es passa per un filtre de carbó actiu i després se li sotmet al procés de desborització, per mitjà de resines intercanviadors i a pH neutre. Per mitjà de contrallavat es retira el bor i s'emmagatzema en un depòsit subterrani de 50 m³, que és buidat periòdicament per un gestor de residus autoritzat. L'aigua depurada es bomba a la xarxa de clavegueram municipal.  
- Depuració de l'aigua residual de la planta de colors inorgànics L'aigua residual del procés arriba a un primer depòsit homogeneïtzador i després passa a un altre depòsit regulador o pulmó. Les etapes següents són les mateixes que les descrites en la depuració de l'aigua de frites, esmalts i laboratori, però sense els elements per a la desmineralització del bor.  
Emissions atmosfèriques.  
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa ixen a l'exterior per les ximeneres i procedixen de la combustió del gas natural i de les reaccions químiques que patixen les matèries primeres a altes temperatures.   
Residus  
Els residus perillosos que produïx Ferro Spain SA són dels tipus següents: envasos de plàstic o paper contaminats, residus de pols ceràmica, pols ceràmica, filtres per a la pols ceràmica, llots ceràmics, coques del filtre premsa, restes de productes orgànics i inorgànics del laboratori, draps i absorbents contaminats, terres contaminades amb hidrocarburs, dissolvents orgànics no halogenats, residus sòlids orgànics contaminats, filtres per als residus orgànics contaminats, llots amb pintures, oli industrial usat, filtres d'aire, tubs fluorescents, residus sanitaris, greixos de cuina i fibra ceràmica.  
  
Els residus no perillosos estan constituïts per calç usada, residus inerts refractaris, residus inerts especials, restes de productes inorgànics no contaminats del laboratori, papers i cartons no contaminats, plàstics no contaminats, fusta, ferralles, vehicles fora d'ús, equips electrònics, fem assimilable a domèstica, llots sèptics, aigües residuals industrials i fibra ceràmica no perillosa.  
Ferro Spain, SA, té l'autorització administrativa per a produir residus tòxics i perillosos des del 23 de setembre de 2003.  
Els residus generats se segreguen per tipus i s'emmagatzemen provisionalment en diversos llocs de les instal·lacions preparats per a això, després es traslladen a l'ecoparc, on s'agrupen per tipus i romanen per temps menor de 6 mesos, fins que els retira un gestor autoritzat. Els residus tòxics i perillosos s'emmagatzemen protegits per cubetes i contenidors secundaris per a arreplegar els vessaments.   
L'emmagatzematge de productes químics es realitza en una instal·lació que complix el que disposa la MIE-APQ1 del reglament d'emmagatzematge de productes químics i es troba inscrita amb el número 12-APQ- 81.  
Alternatives mediambientals  
Atés que es tracta d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives respecte d'això.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
Amb data 26 de març de 2007, es rep còpia de la documentació per a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, consistent en un projecte bàsic, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
  
En data 8 de maig de 2007, es remet a l'Àrea de Qualitat Ambiental l'informe preceptiu d'idoneïtat de la documentació i s'indiquen els aspectes que en requerixen una ampliació.  
El dia 14 de setembre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet en una nota de règim intern el resultat del tràmit d'informació pública i comunica que no s'hi han presentat al·legacions.  
En data 10 d'octubre de 2007, es remet a l'Àrea de Qualitat Ambiental una ampliació de documentació, perquè efectue el requeriment corresponent al promotor.  
El 22 de novembre de 2007 es rep l'ampliació de documentació remesa pel titular.  
Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5523, de 30 de maig de 2007. Una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions. L'Ajuntament d'Almassora certifica que es va mantindre exposat l'edicte relatiu a Ferro Spain, SA, en el tauler, des del 31-5-2007 al 04-07-2007, sense que es presentara cap reclamació ni cap al·legació.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Com es va relatar anteriorment, es va sol·licitar al promotor una ampliació de documentació.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat.  
Afeccions legals mediambientals  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació mediambiental vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de frites consumix quantitats elevades d'energia i aigua, a més és una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera per estar inclosa en el Grup B, epígraf 2.10.2, de l'annex ll, del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desplega la Llei 38/1972 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. Les emissions atmosfèriques procedixen principalment de la combustió del gas natural i de la fusió de les matèries primeres.  
Les matèries primeres usades en la fabricació de frites contenen metalls de les classes I i II, descrits en el Conveni de Col·laboració entre la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i l'Associació Nacional de Fabricants de Frites, Esmalts i Colors Ceràmics (ANFFECC), a més contenen fluor, clor i bor. En la fabricació de colors per fusió també intervenen elements metàl·lics pesants i compostos de fluor. Tots estos elements químics són fonts potencials de contaminació atmosfèrica i poden afectar els sòls i la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
La fabricació de sals solubles emet vapor d'aigua i partícules a l'atmosfera.  
La fabricació dels diversos productes també produïx residus, vibracions i contaminació acústica, encara que estes últimes es troben per davall dels llindars legals corresponents.  
Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'Estudi d'Impacte Ambiental.  
No ha sigut tingut en compte l'impacte causat per l'increment del trànsit rodat.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
La reorganització del procés productiu preveu la substitució dels forns discontinus per altres de tipus continu, esta mesura reduïx dràsticament la destrucció dels cresols. Tots els forns usen gas natural amb aire o oxigen.   
La depuració de les aigües residuals industrials procedents de les frites utilitza resines intercanviadores d'ions per a l'eliminació del bor, els concentrats corresponents s'emmagatzemen temporalment en un depòsit subterrani de doble paret amb control de buit, acreditat com a impermeable i estanc, el qual és buidat regularment per un gestor autoritzat.  
Des de l'any 2002 els intercanviadors de calor per aigua funcionen en circuit tancat, a més les mòltes per via humida es reduïxen; estes mesures disminuïxen notablement el consum d'aigua. Tots els processos industrials recirculen l'aigua residual industrial depurada.  
En les depuradores se seguixen uns processos fisicoquímics controlats per automatismes i instrumentació, així com per personal qualificat; a més els depòsits han sigut acreditats com a impermeables i estancs, amb control de la dita estanquitat. Hi ha plans d'emergència per a previndre les fugues o vessaments accidentals i impedir que arriben la xarxa de clavegueram, el personal ha sigut entrenat per a això. En els termosets s'usen tres depòsits subterranis, dels quals un servix per a arreplegar els vessaments accidentals de residus líquids, tots els quals han sigut certificats com a impermeables i estancs. Estes mesures prevenen la possibilitat de contaminació de les aigües superficials i subterrànies.  
Les emissions d'òxids de nitrogen procedents de la combustió del gas natural es reduïxen, perquè l'aire que s'injecta als forns passa prèviament per recuperadors de calor.  
Els forns de la planta de frites disposen de filtres de gasos per via humida i addició de calç per a reduir les emissions de fluorurs. Els gasos passen per intercanviadors de calor i filtres de mànegues, abans d'emetre a l'atmosfera. En els conjunts de dos forns s'addiciona calç abans de passar per l'intercanviador de calor.  
Les substàncies susceptibles d'emetre partícules a l'atmosfera s'emmagatzemen en llocs coberts i tancats, el seu transport es realitza per mitjà de sistemes pneumàtics. En els punts de càrrega i descàrrega s'usen captacions de pols amb filtres de mànegues.   
Les instal·lacions exteriors obertes al trànsit estan pavimentades i es netegen amb regularitat. El mateix ocorre amb l'interior de les naus.  
  
En la fabricació de colors hi ha captadors de filtres de mànegues tant en la zona d'alimentació del forn com en l'eixida.  
Per a reduir la quantitat de residus se seguixen diversos criteris: els cresols se seleccionen d'una composició i qualitat tals que posseïxen una major vida útil, les substàncies amb defectes de fabricació o residuals es reutilitzen en el procés productiu i els envasos i pales es reutilitzen.  
En la secció de termosets s'usa un destil·lador per a recuperar l'acetona del dissolvent utilitzat en les tasques de neteja.  
Durant la mescla de les matèries primeres per a la fabricació de sals solubles es produïxen emissions atmosfèriques de partícules, que són captades per un filtre de mànegues.   
Els forns tipus shuttle a gas natural es calfen per la circulació dels gasos sense entrar en contacte amb les matèries primeres, per la qual cosa les emissions canalitzades estan pràcticament netes de partícules.  
  
Els residus tòxics i perillosos i els depòsits de productes químics, se segreguen i emmagatzemen en envasos, depòsits, bosses grans, contenidors i bidons, s'etiqueten i classifiquen per tipus; s'emmagatzemen davall coberta, amb solera impermeable, es disposen sobre cubetes de seguretat i són arreplegats per gestor autoritzat abans de sis mesos.   
Durant els anys 2005 i 2006, dos organismes de control autoritzat han mesurat les emissions atmosfèriques de gasos i partícules en les instal·lacions, i han verificat que els nivells són inferiors als llindars legals establits en el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Les emissions acústiques diürnes i nocturnes no sobrepassen els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica; han sigut mesurades per un organisme de control autoritzat.  
El pla de vigilància ambiental preveu el control de la contaminació atmosfèrica de la planta de fabricació de frites una vegada cada tres anys i realitza els mesuraments un organisme de control autoritzat (OCA), i cada cinc anys per a les plantes de colors i plàstics. El titular preveu caracteritzar les aigües residuals industrials de les canaletes que aboquen a la bassa d'homogeneïtzació i de la impulsió d'eixida de la dita bassa. Notificarà una vegada a l'any a l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria sobre efluents incorporats a l'aigua residual de la instal·lació, per mitjà del registre d'emissions i fonts contaminants (EPER). Elaborarà cada quatre anys un Pla de prevenció i reducció de residus perillosos, el qual s'entregarà a la Direcció General per al Canvi Climàtic. El promotor aportarà en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol sobre vibracions i contaminació acústica, anotarà els resultats en el llibre de control.  
El promotor verificarà periòdicament el compliment de les mesures correctores de les emissions en la planta de fabricació de frites, però no especifica més detalls, per la qual cosa s'amplia esta mesura correctora en la condició tercera de l'apartat segon d'esta declaració. També proposa realitzar inspeccions visuals de la resta de ximeneres per a determinar si hi ha fugues.   
Cada any s'analitzaran les aigües depurades i abocades a la xarxa municipal, per a assegurar-se que complixen les estipulacions de l'ordenança d'abocaments.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'annex I, grup 4, epígraf j de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1, apartat 1, de l'avantdita Llei 6/2001, de 8 de maig.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions administratives prèvies que li siguen preceptives, el projecte bàsic de la societat Ferro Spain, SA, per a la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Quan es canvie la mòlta dels esmalts a via seca, en els molins s'instal·laran filtres de mànegues amb captadors de partícules.   
2. El promotor hi ha remés les auditories de les emissions de partícules, clorurs i metalls (classes I i II), dels filtres dels forns de frites números 5, 6, 9, 10 i 12. Falta conéixer les auditories dels forns de frites restants, que remetrà a la Direcció General per al Canvi Climàtic en un termini màxim de 4 mesos, comptat a partir de l'atorgament, si fóra el cas, de l'autorització ambiental integrada.   
3. Els autocontrols periòdics de les emissions atmosfèriques de la planta de frites han d'analitzar, a més de CO, SO2, NOx i partícules, els metalls de les classes I i II, els clorurs i els fluorurs, d'acord amb el Conveni de Col·laboració subscrit entre esta Conselleria i l'Associació Nacional de Fabricants de Frites, Esmalts i Colors Ceràmics el 4 de setembre de 2003. Els controls tindran una freqüència mínima anual i prendran com a referència, per a cada focus emissor, els límits màxims d'emissió estipulats en el dit acord.  
4. Si sorgiren impactes no previstos en l'Estudi d'Impacte Ambiental, se posarà en coneixement de l'òrgan administratiu competent en avaluació d'impacte ambiental, a fi que dicte una resolució complementària amb noves mesures correctores, si fóra el cas.   
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, ja que és un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 6 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 235/2007-AIA.  
Títol: pla especial per a construcció del vial, caserna i habitatges de la Guàrdia Civil a Albocàsser.  
Promotor: Ajuntament d'Albocàsser.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Albocàsser i STOT Castelló.  
  
Localització: terme municipal d'Albocàsser.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte perseguix el desplegament i execució del pla especial per a la construcció de la caserna i habitatges per a la Guàrdia Civil, com a reserva de sòl a fi de crear una zona dotacional de caràcter administratiu i residencial i la construcció d'un vial a l'oest del municipi que unirà la carretera de Castelló amb la de Benasal.   
La construcció de la caserna està justificada per la necessitat de donar servici de vigilància al centre penitenciari d'Albocàsser recentment aprovat i del qual ja s'han iniciat les obres. Pel que fa al vial que unirà la carretera CV-164 amb la carretera CV-129, amb la construcció d'este es pretén millorar les comunicacions i evitar l'entrada al nucli urbà d'Albocàsser.  
Els terrenys objecte de nova ordenació es troben classificats actualment per les normes subsidiàries com a sòl no urbanitzable d'interés.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent: 361, 363, 358, 357, 356, 354, 384, 383, 418, 417, 416, 421, 423, 429, 430, 433, 434, 435, 360, 357, 358, 359, 361, 351, 352, 356, 363, i 353, totes pertanyents al polígon 16. La superfície destinada al vial és de 8.656,21 m² i la superfície destinada a la construcció de la caserna i els habitatges és de 8.020,60 m².  
La classificació proposada per a la zona on s'implantarà la nova dotació, caserna més habitatges, és la de sòl urbà dotacional administratiu.  
La normativa urbanística serà anàloga a la del sòl urbà limítrof. Es permetran edificacions aïllades i/o adossades, ús per a obres i instal·lacions de caràcter administratiu i residencial complementari d'aquell. Els paràmetres urbanístics que s'arrepleguen en la normativa urbanística del pla especial són els següents:  
- Parcel·la mínima de 7000 m²  
- Alçària reguladora màxima de 10 m  
- Nombre màxim de 3 plantes, més l'aprofitament davall coberta  
  
- Alçària reguladora mínima 4,5 m  
- Ocupació màxima permesa és del 75%.  
Pel que fa a l'àrea del vial, la classificació serà la mateixa que es preveu en les normes subsidiàries que es correspon amb sòl no urbanitzable de protecció de vies de comunicació (article 99 de les normes subsidiàries).  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 5 de novembre de 2007, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de Castelló va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i documentació tècnica relatiu al pla especial per a la construcció d'una caserna de la Guàrdia Civil i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons l'edicte publicat en el DOGV núm. 5.567, de 31 de juliol de 2007, en el BOP núm. 80, de 28 de juny de 2007, i en el diari Mediterráneo de 13 de juny de 2007.   
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Documentació complementària  
Certificat del secretari municipal sobre l'aprovació provisional del pla especial en la sessió realitzada el 14 de setembre de 2007.  
Certificat del secretari municipal sobre l'aprovació inicial del pla especial en la sessió extraordinària realitzada el 24 de maig de 2007.  
  
Informe tècnic favorable de l'arquitecte municipal sobre la documentació presentada.  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 3 de juliol de 2007, pel qual s'autoritza el projecte de prospecció arqueològica de la zona del pla especial.  
Informe de la mercantil FACSA com a concessionària de la gestió del servici públic d'abastiment d'aigua potable del municipi.  
«Segons les necessitats hídriques comunicades per eixe ajuntament resulta una demanda prevista de 36.5000 m³/any, que resulta de computar el consum de 80 habitatges més el consum d'equipaments.  
Atesa la capacitat tècnica de les dites instal·lacions podem estimar que hi ha recursos en quantitat suficient per a subministrar la nova actuació urbanística plantejada.»  
S'informa també que l'expedient de regularització de concessió d'abastiment d'Albocàsser es troba en tràmit davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Amb data 10 de desembre de 2007, es realitza consulta al Servici de Coordinació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient. La dita consulta fa referència als aspectes següents:  
Si el document presentat de pla especial és l'instrument adequat per a convertir els terrenys en sòl urbanitzables.  
Si el document de pla especial és el pertinent per a reclassificar sòl no urbanitzable d'interés a sòl urbanitzable de caràcter administratiu i residencial.  
Amb data 10 de gener de 2008, es rep resposta a la consulta per part del Servici Territorial d'Ordenació del Territori de la Direcció Territorial de Castelló en el qual s'indica:  
«1. L'objecte del pla especial és preveure en el planejament urbanístic la reserva de sòl dotacional públic per a la ubicació d'una caserna de la Guàrdia Civil, la qual estarà al servici del centre penitenciari que s'està construint a Albocàsser. Com és habitual en les cases caserna de la Guàrdia Civil, dins d'això s'ubiquen també els habitatges dels guàrdies civils, sense que això supose que el sòl deixe de tindre condició de sòl dotacional vinculat a l'exercici de les competències estatals en matèria de seguretat i policia.  
2. El pla especial és un instrument de planejament adequat per a crear reserves de sòl dotacional públic, tal com resulta del que establix la legislació urbanística aplicable, que respecte d'això no planteja dubtes.  
3 Com ja s'ha dit, el pla especial no té com a objecte classificar sòl urbanitzable, sinó crear este sòl dotacional públic per a la caserna de la Guàrdia Civil. Per això es considera que este instrument sí que és l'adequat per a efectuar esta qualificació.»  
Afeccions legals  
Després de les consultes de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, inventari forestal de la Comunitat Valenciana, Xarxa Natura i PATRICOVA, no s'han detectat afeccions en l'àrea d'estudi.   
L'àmbit d'actuació no afecta cap via pecuària de les existents en el municipi.  
No es veu afectada per cap curs d'aigua permanent ni temporal, ni es troba en les proximitats de barrancs o torrenteres del sistema fluvial de la zona.  
Consideracions ambientals  
Es tracta d'una zona antròpica situada a l'oest del municipi d'Albocàsser que limita amb el nucli urbà i que està ocupada actualment per parcel·les agrícoles dedicades al cultiu d'ametler. S'indica l'estat d'abandó d'algunes d'estes. Afrontant amb la zona d'actuació també s'ha localitzat una explotació ramadera, una caseta d'apers i el cementeri municipal.  
1. La fisiografia de la zona és ondulada. Les parcel·les de cultiu es troben abancalades sostingudes amb murs de pedra seca. De forma paral·lela als bancals d'ametlers hi ha un camí, perpendicular a la carretera, que dóna accés a estes parcel·les.  
Edafològicament, el terme municipal d'Albocàsser es troba localitzat en l'ambient prelitoral, on apareixen principalment les rendzines i cambisòls.  
La capacitat d'ús agrari, segons l'EIA, el terme Albocàsser es troba dins de la classe Dep, amb una capacitat d'ús agrícola baixa, subclasse f, amb limitacions per les seues característiques físiques. En la zona on s'ubica el projecte, segons la cartografia disponible, la capacitat d'ús agrari és moderada classe C.  
Vista la cartografia disponible, la vulnerabilitat d'aqüífers en la zona del projecte està valorada com a mitjana. El risc potencial d'erosió és moderat.  
2. L'EIA indica que tant la fauna, com la vegetació i els cultius no posseïxen un valor ambiental elevat per ser una zona ja antròpica.   
3. El paisatge de l'entorn del projecte està format per suaus relleus, amb morfologia d'abancalaments, que dóna lloc a paisatges agraris de secà. Encara que s'indica que donada la proximitat del nucli urbà fa que el valor agrari es perda per a formar part de la continuïtat del nucli urbà.  
4. L'abastiment d'aigua prové del pou de la partida del Puig gestionat per l'empresa FACSA. L'evacuació de les aigües residuals es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal. El municipi disposa d'una planta depuradora per al tractament d'estes aigües residuals.  
  
5. El servici d'arreplega de fems el realitza una empresa local que el deposita en una autocompactadora i posteriorment el transporta a l'abocador de Tales.   
6. Donada la proximitat al nucli urbà consolidat, de l'àmbit d'actuació, s'hauran d'incorporar a l'EIA mesures correctores per a corregir els efectes provocats per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. Estes mesures hauran de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
7. En la valoració d'impactes s'ha considerat que els impactes negatius de major rellevància es troben en el canvi d'ús del sòl i l'afecció al paisatge. S'ha valorat com molt positiu l'impacte sobre el sector terciari. Les accions impactants que s'han considerat de major rellevància, tant per a la fase de construcció com la d'explotació, han sigut: moviments de terra, canvis en el paisatge, ocupació del sòl, augment de sorolls i la producció de residus i abocaments.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el pla especial per a la construcció del vial, caserna i habitatges de la Guàrdia Civil, situats en el terme municipal d'Albocàsser (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació.  
  
  
Segon  
1 S'acreditarà la capacitat suficient de depuració de l'EDAR a la qual es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals segons l'informe i les condicions de l'òrgan competent en la matèria.  
2 Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
3 Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a usar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
4 L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades que entreguen, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
5 S'haurà d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 5 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6760, del 24-04-2012 (2012/3722)

RESOLUCIÓN de 28 de marzo del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Benaguasil, Vall d' Alba, Benicarló, Almassora y Albocàsser.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6760

Fecha DOGV
:   24-04-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/3722

CVE


Fecha del documento
:   28-03-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Albocàsser](javascript:void(0))
    * [Benaguasil](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de marzo del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Benaguasil, Vall d' Alba, Benicarló, Almassora y Albocàsser. [2012/3722]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 131/2006AIA; 431/2006AIA; 162/2007 AIA; 186/2007 AIA; 235/2007AIA.  
  
Valencia, 28 de marzo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 131/2006-AIA.  
Título: Modificación núm.3 de las normas subsidiarias de planeamiento.   
Promotor: Ayuntamiento de Benaguasil.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benaguasil y Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Benaguasil.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto.  
La modificación de las normas subsidiarias presentada consiste en dos actuaciones; por una parte, la recalificación de una parcela destinada en la actualidad a equipamiento educativo a residencial intensivo y, por otra parte, la reclasificación de 8.514,86 m² de suelo no urbanizable común a suelo urbano dotacional para uso deportivo, para la construcción de una piscina cubierta. De las dos propuestas únicamente requiere evaluación ambiental la reclasificación de suelo.   
Sin embargo, pese a que la reclasificación todavía no ha sido evaluada ambientalmente ni aprobada definitivamente, la estructura de la piscina ya ha sido construida. Se trata, por tanto, de legalizar la construcción y las obras ya realizadas.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La ubicación del suelo afectado por la reclasificación se encuentra al noroeste del casco urbano de Benaguasil, junto a la actual zona deportiva y a la línea de FGV.  
El sector presenta los siguientes límites:   
- Norte: término municipal de Llíria.  
- Sur: terrenos existentes de uso deportivo.  
- Este: límite con la calle Serra, del núcleo urbano.  
- Oeste: suelo no urbanizable común.  
Las condiciones de volumen para el sector serán las establecidas en el planeamiento vigente, por lo que el edificio no debería ocupar más del 35% de la parcela y la edificabilidad máxima será de 0,8 m²t/m²s.  
El vaciado de la piscina no se realizará salvo casos excepcionales de emergencia, estando previstos a tal efecto depósitos de compensación para reciclar el agua evacuada y posterior reutilizado de la misma.   
La conexión de las infraestructuras se hará por extensión de las redes actuales, que alcanzan la zona de equipamientos deportivos municipales.  
3. Alternativas  
En lo que respecta al estudio de alternativas, el promotor no ha presentado ninguna alternativa, ni en lo que se refiere a la ubicación ni en lo que se refiere a su ordenación. El Estudio de Impacto Ambiental justifica tal carencia por el uso de carácter público y la escasa entidad de la superficie afectada.   
Tramitación administrativa  
1. Procedimiento de evaluación ambiental  
En fecha 30 de abril de 2006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados Planes y Programas en el medio ambiente (LEAE).  
La Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente y la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, son complementarias.   
De acuerdo a la LEAE, los planes y programas, así como sus modificaciones, que puedan tener efectos significativos en el medio ambiente y que sean promovidos o aprobados por la Administración, son objeto de esta evaluación ambiental estratégica.   
Por otra parte, la LEAE define en su artículo 2 como zonas de reducido ámbito territorial, aquellas que por sus escasas dimensiones, el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental puede garantizarse mediante la aplicación de la evaluación de impacto ambiental de proyectos.   
La modificación presentada, en principio, debería ajustarse a lo establecido en la LEAE. Visto que el ámbito de las normas urbanísticas sólo afecta a la Zona XIV y vistos los efectos previsibles sobre el medio ambiente, puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial y resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.   
Dentro del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990 de 15 de octubre.   
Por todo lo anteriormente expuesto, el procedimiento de evaluación ambiental para este caso será el correspondiente al de la Evaluación de Impacto Ambiental.   
2. Admisión a trámite  
En fecha 25 de abril de 2006 la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia remitió una copia de la documentación técnica, del Estudio de Impacto Ambiental y del expediente administrativo tramitado en el Ayuntamiento de Benaguasil, relativos a la Modificación núm.3 de las normas subsidiarias de planeamiento de Benaguasil, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
3. Información pública.  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el diario El Mundo, de fecha 2 de junio de 2005, y en el DOCV núm. 5.017, de 31 de mayo de 2005.  
Durante el período de información pública no se presentó ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por la Secretaria del Ayuntamiento de Benaguasil, acompañado en el expediente administrativo municipal de la certificación de la aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 28 de julio de 2005.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 12 de junio de 2006, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Benaguasil, para que complete el expediente con la documentación siguiente:  
- Informe sobre el Estudio de Paisaje.   
- Informe sobre el Estudio de Inundabilidad, dado que el área propuesta para su reclasificación está afectada por riesgo de inundación 3.  
- Informe sobre la afección al patrimonio histórico y cultural.   
- Descripción de la explotación de la piscina, en lo referente a los ciclos de llenado y vaciado.  
- Estimación de la dotación de agua necesaria, considerando la propia piscina municipal y resto de servicios asociados.  
- Descripción de la red de aguas residuales, indicando si se realizará conexión a la red municipal.  
Informes sectoriales  
1. No se dispone de informe sobre el Estudio de Paisaje, puesto que por la fecha de información pública del proyecto, no es necesario que se acompañe de Instrumento de Paisaje, conforme al artículo 74 de la Ley Urbanística Valenciana, según consta en el informe remitido por el Servicio de Apoyo Técnico, el 22 de diciembre de 2006.  
2. Informe sobre el Estudio de Inundabilidad, realizado por el Área de Planificación del Territorio y el Litoral. Recibido el 17 de diciembre de 2007, el informe concluye, vistos los informes de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte y la Confederación Hidrográfica del Júcar, la inexistencia de riesgo de inundación en el ámbito de la parcela destinada a suelo dotacional.   
Afecciones Legales  
1. PATRICOVA. El ámbito del sector, en suelo no urbanizable, se encuentra afectado completamente por riesgo de inundación de nivel 3. Según el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación. Por ello la necesidad de aportar Estudio de inundabilidad cuyo informe se recoge en el epígrafe anterior.  
Consideraciones ambientales  
1. El proyecto se encuentra ubicado en el término municipal de Benaguasil, situado en la provincia de Valencia.  
2. Del estudio de impacto se desprende que el sector afectado pertenece geológicamente al Cuaternario, formado por tierras arcillo-salubrosas, travertinos y aluviones. El relieve del sector es sensiblemente llano, con una capa de tierra vegetal en superficie. Su riesgo de erosión es muy bajo y su capacidad de uso es elevada.  
3. El clima es mediterráneo árido, cálido, de estíos secos con ligera influencia marítima y alta irregularidad de precipitaciones.  
4. El río Turia y el acuífero Llíria-Casinos constituyen los dos elementos hidrográficos más importantes del término. Las aguas del Turia son consideradas aptas para todos los usos, partiendo de él dos acequias de gran importancia (Mayor y El Alguacil) que suministran alrededor de 90 Hm³/año al término municipal de Benaguasil. En cuanto a las aguas subterráneas pertenecen al Acuífero del Jurásico del subsistema Llíria-Casinos y al Acuífero del Mio-cretácico del subsistema Llíria-Casinos.  
5. La vegetación es en su mayoría de matorral, auténtica garriga mediterránea, que ocupa las zonas más accidentadas, siendo las especies que lo componen muy variadas, destacando la coscoja, el romero, la aliaga, el espliego, el tomillo y un gran número de gramíneas.   
6. La zona que nos ocupa está constituida por antiguos campos dedicados al cultivo de cítricos y/o alcachofas, pero que en la actualidad y debido a su próxima ubicación con el casco urbano consolidado, dichos cultivos se han extinguido convirtiéndose en eriales sin ningún tipo de aprovechamiento.  
7. La fauna presente, teniendo en cuenta la naturaleza agraria del sector y su proximidad al casco urbano, hace lógicamente que apenas se encuentren animales y que éstos sean grupos muy comunes, como pequeños roedores, moluscos de tierra, pequeños reptiles y aves como el gorrión común o el estornino.  
8. Al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o mayor volumen de aguas residuales. Sumando el caudal instantáneo obtenido para los aseos, vestuarios y spa con el caudal de renovación de los diferentes vasos, se estima que la dotación de agua potable instantánea necesaria para el funcionamiento de la propia piscina municipal y resto de servicios auxiliares será de 5 litros/segundo.  
9. La evacuación de las aguas residuales procedentes de los servicios sanitarios se llevará a cabo a través de la red de alcantarillado municipal. La red es separativa y conecta con las instalaciones de tratamiento de aguas residuales mediante las correspondientes estaciones biológicas de depuración y filtrado.   
10. El análisis del paisaje realizado indica que la calidad es baja y la fragilidad media, valorando que la actuación reportará efectos positivos, eliminando la degradación ambiental existente en la actualidad. Pese a que las obras ya han sido ejecutadas presenta una serie de medidas para minimizar los efectos negativos de carácter temporal derivados de la ejecución de las mismas.   
11. El Estudio de Impacto Ambiental no prevé efectos negativos sobre el medio ambiente como consecuencia de la implantación de la instalación, por lo que no establece medidas correctoras directas. Las medidas correctoras que el Estudio establece como indirectas no pueden entenderse como tales, pues únicamente consisten en el cumplimiento de las normas subsidiarias y de la legislación sectorial.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/.2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la modificación núm.3 de las normas subsidiarias de Planeamiento de Benaguasil, relativa a la reclasificación de suelo para uso deportivo, promovido por el Ayuntamiento de Benaguasil, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
  
Segundo   
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. Deberán realizarse todas las medidas correctoras y/o protectoras contempladas en el mismo.   
2. La gestión de los residuos generados se realizará mediante la incorporación a la gestión ya existente en el municipio.   
3. En caso de que los cultivos colindantes se hayan vistos afectados durante las obras de urbanización o edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
4. Se procederá a la revegetación del talud que el acceso a la zona ha generado y a ejecutar ajardinamiento de los espacios no ocupados por la piscina, tal y como se recoge en las medidas de corrección paisajística.  
  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 4 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 431/06 AIA.  
Título: Plan Parcial Ampliación de Casco en la Vall d'Alba.  
Promotor: Ayuntamiento de Vall d'Alba.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.   
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La presente modificación implica una reclasificación de terrenos clasificados en el planeamiento vigente como SNUC, creando un nuevo sector de suelo urbanizable con ordenación pormenorizada, de 21.344m², siendo colindantes al casco urbano y a la red estructural existente que comunica con sectores ya desarrollados.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
Los terrenos se sitúan al noroeste del término municipal de la Vall d'Alba, lindando con el casco urbano, siendo la superficie computable, a efectos del aprovechamiento del sector, de 21.344 m². La ordenación propuesta abarca unos terrenos de SNUC creando un sector adyacente al local multiusos ya existente. El suelo, en la actualidad, y, según proyecto, está carente de urbanización y servicios propios, aunque susceptible, dada la colindancia con el casco urbano, de la conexión con las redes de infraestructuras y servicios ya existentes (suministro de agua potable, evacuación de gas, red eléctrica, etc...).  
Los límites del sector son los siguientes:  
Norte: suelo no urbanizable.  
Sur: parte núcleo urbano.  
Este: suelo no urbanizable.  
Oeste: suelo no urbanizable.   
Planeamiento vigente y propuesto  
Los terrenos afectados se encuentran clasificados, en el planeamiento vigente, como SNUC, pretendiendo su reclasificación a Suelo urbanizable con ordenación pormenorizada.  
Ordenación prevista y usos  
Se procede a delimitar un nuevo sector de suelo urbanizable con ordenación pormenorizada, destinando a equipamiento un total de 1.610 m², a zona verde 2.135 m² y, a viario un total de 6.587 m².  
Dentro del sector se delimitan zonas de uso residencial con aprovechamiento lucrativo que compense a los propietarios de las cesiones dotacionales antes referidas, así como los viarios en un total de 8.412 m², estando a cargo de los propietarios la urbanización de los mismos y de las zonas verdes.  
La finalidad del Plan Parcial de Mejora es la siguiente:  
- Implantar en el nuevo sector la posible ampliación de la infraestructura ya construida y con la que es colindante (local multiusos).  
- Instalación de una zona de parking, necesaria en previsión a la posible ampliación antes citada.  
- Implantación de un espacio dedicado a zona verde implantación de unas parcelas de uso residencial con aprovechamiento lucrativo.  
Tramitación Administrativa  
3. Información pública  
El Proyecto de Plan Parcial Ampliación Casco de la Vall d'Alba, fue aprobado provisionalmente por Acuerdo de la Junta de Gobierno Local de fecha 30 de enero de2006 del Ayuntamiento de la Vall d'Alba en la sesión celebrada en fecha 30 de enero de 2006.  
La documentación del EIA y del Programa de Actuación Integrada fue expuesta al público, por Acuerdo de la Junta de Gobierno Local de fecha 23 de diciembre de 2005, mediante la publicación de edicto en el diario El Mundo, de fecha 28 de diciembre de 2005, y, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5164 de fecha 28 de diciembre de 2005.  
4. Resumen de alegaciones  
No se formuló ninguna alegación durante el trámite de información pública, según consta en el certificado emitido por el secretario interventor del Ayuntamiento de la Vall d'Alba, con el visto bueno del Señor alcalde presidente del Ayuntamiento de la Vall d'Alba.   
5. Peticiones de información o documentación complementaria  
De los numerosos requerimientos de documentación solicitados al Ayuntamiento en fechas 10 de enero de 2006, 12 de febrero de 2007, y, 18 de junio de 2007, el Ayuntamiento ha presentado la documentación requerida parcialmente. En el último requerimiento, de fecha03 de septiembre de 2007, se solicitaba al Ayuntamiento la siguiente documentación:  
- Presentación del informe sobre disponibilidad de recursos hídricos evacuado por la CHJ.  
- Informe sobre el Estudio Acústico.  
- Informe de la Conselleria de Cultura, de conformidad con lo establecido en el art. 11 de la Ley 4/98.  
Informes sectoriales  
1. El Expediente administrativo municipal remitido, contiene la siguiente documentación, relativa a los siguientes informes:  
a) Certificado del secretario interventor del Ayuntamiento, que indica que el 26.03.06 se presentó en la DG de Patrimonio de la Conselleria de Cultura la Memoria de la prospección arqueológica y etnológica de Programa de Actuación Integrada, habiendo transcurrido, a fecha de la emisión de este certificado que es 12.07.06, más de tres meses, sin que se haya emitido el correspondiente Informe.  
b) Informe de la empresa FOBESA, concesionaria del Servicio de recogida de RSU, que señala que la empresa tiene suficiente capacidad técnica para realizar el servicio, siempre que lo estime oportuno el Ayuntamiento y, dote de equilibrio financiero a la concesión para cubrir el incremento de la demanda del servicio derivado de la modificación puntual núm. 13, a los que se unirán los residuos generados actualmente.  
c) Informe relativo a la capacidad de la planta depuradora de aguas residuales de la Vall d'Alba, emitido por el Jefe de Área Técnica de la Diputación de Castellón, que señala que se puede afirmar que el incremento de producción de aguas residuales que supondrá el Programa de Actuación Integrada del Sector Residencial Ampliación Casco Urbano, podrá ser asumido por la depuradora de la Vall d'Alba, señalando que el 14 de diciembre de 2005 fue adjudicada a la empresa FACSA la ejecución de las obras de ampliación y línea de fangos en la EDAR con un plazo de ejecución de 4 meses, ya que la capacidad de la depuradora actual se encuentra sobrepasada.  
d) Informe emitido por el jefe de explotación de la empresa FACSA, como concesionaria de la gestión del Servicio Municipal de Agua Potable de la Vall d'Alba señalando que, desde el punto de vista de capacidad técnica de las instalaciones se estima que no se precisarían obras adicionales de captación al poder disponer de suficientes recursos hídricos de agua potable para el abastecimiento de la referida ampliación desde las instalaciones actuales, siempre que se realicen las obras de infraestructuras de extensión de la red y conexión necesarias para ello, debiendo justificar los promotores la solución técnica de ampliación de las instalaciones que sirva para el abastecimiento de agua potable para la referida ampliación de casco urbano. Además señala que se debe obtener la preceptiva concesión administrativa de la CHJ para la captación de los caudales adicionales a los actualmente solicitados en el expediente tramitado al efecto ante el referido organismo, así como los demás permisos y licencias que resultaran preceptivos. Sobre este particular, el Ayuntamiento aporta en el expediente una solicitud de informe de disponibilidad de recursos hídricos, dirigida a la CHJ, con registro de salida del Ayuntamiento de fecha 19 de febrero de 2007, pero sin justificar la fecha de entrada de ese documento en la CHJ.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado en el ámbito de actuación la existencia de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAS designadas para su integración en la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de Interés y Paisaje Protegido), zonas húmedas catalogadas, microreservas vegetales, montes de utilidad pública o gestionados por la Administración, que puedan verse afectados por el desarrollo de la presente actuación.  
2. No consta en el expediente administrativo ni en la documentación complementaria aportada durante la tramitación del presente proyecto, el correspondiente informe definitivo vinculante regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano; no obstante, sí se adjunta copia de la memoria de prospección arqueológica y etnológica realizada, así como Certificado del Secretario Interventor del Ayuntamiento certificando que ha transcurrido el plazo de tres meses desde que dicho informe se solicitó en la DG de Patrimonio de la Conselleria de Cultura.  
3. Tampoco consta el informe del organismo de cuenca respectivo relativo a la suficiencia de recursos hídricos y, la compatibilidad de dicho aumento con respecto a los Planes Hidrológicos, de acuerdo con lo establecido en el art. 19.2 de la LOTPP.  
Consideraciones ambientales  
1. Entre las acciones susceptibles de producir impacto, en el Estudio de Impacto Ambiental se han distinguido, de forma muy generalista, las siguientes para la fase de construcción:  
- Preparación del terreno, mediante la limpieza, desmonte de la vegetación existente, así como, la nivelación del mismo mediante movimientos de tierras y excavaciones.  
- Apertura de vías o caminos, tanto para el acceso a las obras de la maquinaria y personal, como para los residentes de las viviendas previstas a construir.  
-Transporte de maquinaria y materiales en el entorno de las obras, lo que producirá un aumento del tráfico, e incrementándose la emisión a la atmósfera de partículas sólidas, gases de combustión, generación de ruidos, etc.  
- Construcción de las edificaciones  
- Generación de residuos de obra  
- Durante la fase de funcionamiento:  
Aumento en el consumo de agua, de energía eléctrica, en el volumen de residuos sólidos urbanos, y, en las necesidades de depuración de las aguas residuales generadas.   
Aumento del tráfico rodado, contaminación lumínica, así como las emisiones acústicas no se debería de pasar de 55 dB(A) en horario nocturno.  
1. Las afecciones ambientales más relevantes observadas en la Cartografía Temática de la COPUT y recogidas en el apartado correspondiente de la documentación técnica presentada, son las siguientes: el riesgo, en general, es bajo o nulo ante inundaciones, deslizamientos, por sismo, por erosión actual, y, ante el riesgo de erosión potencial, y, alto, antes el riesgo de vulnerabilidad de los acuíferos, debido a la porosidad de los materiales.   
2. En el apartado relativo a la descripción y valoración de impactos, se identifican, entre otros, los siguientes:  
- Respecto a las alteraciones producidas sobre la calidad del aire, los principales focos responsables de éstas son las emisiones de polvo durante las obras, y las emisiones de gases procedentes de la maquinaria y de los vehículos que intervienen en el proceso productivo; asi como la emisión, producción de ruidos y vibraciones durante la ejecución de las obras.   
No obstante, estos impactos son valorados, aunque negativos, como reversibles, temporales, de impacto medio y magnitud compatible, dado que con el paso del tiempo disminuyen las actividades productoras del foco contaminante.  
- Los movimientos de tierras, vertidos accidentales de aceites, carburantes, etc., son acciones susceptibles de producir alteraciones en la hidrología. No obstante, no se considera que vaya a existir impacto sobre las aguas superficiales dada la lejanía de éstas a la zona de obras; y en cuanto a la hidrología subterránea, el impacto sería negativo, irreversible y severo en caso de producirse si no se toman las medidas preventivas necesarias para ello.   
- La destrucción directa y la pérdida de volúmenes de la capa edáfica superficial, así como la compactación por depósito de materiales y tránsito de maquinaria pesada, pueden ocasionar un impacto sobre el medio edáfico, de magnitud severa o incompatible sin la correcta aplicación de medidas preventivas.   
- Pueden producirse afecciones sobre la vegetación derivadas del paso de la maquinaria durante la ejecución de las obras, y la generación de polvo que afecte a la superficie foliar de las especies, no obstante, dado que el impacto más severo que podría producirse vendría dado por la eliminación total o parcial de la vegetación, se ha optado por ubicar las viviendas en las zonas donde existe menor masa arbórea.  
- El paisaje es uno de los factores más susceptibles de recibir los impactos generados por el desarrollo de las actuaciones, no obstante se tratará de implantar tanto en el diseño como en la construcción de las obras parámetros lo más sostenibles posibles, buscando una mayor integración natural de la obra con el entorno.   
3. En el apartado correspondiente del Estudio de Impacto Ambiental relativo a las medidas preventivas y correctoras a adoptar, cabe destacar, entre otras, algunas de las que seguidamente se detallan:  
- Control de la contaminación atmosférica y las emisiones de partículas, con las medidas establecidas en la página 109 del EIA.  
- Protección del suelo durante los trabajos de movimientos de tierras y pavimentaciones, con las medidas establecidas en la página 109 del EIA.  
- Control de ruidos y vibraciones, con las medidas establecidas en la página 110 del EIA.  
- Mejora de la gestión del agua, con las medidas establecidas en la página 111 del EIA  
- Protección de las aguas subterráneas, con las medidas establecidas en la página 112 del EIA  
- Gestión de las aguas residuales, con las medidas establecidas en la página 113 del EIA  
- Gestión de los residuos sólidos no peligrosos, con las medidas establecidas en la página 113 del EIA  
- Protección del paisaje, con las medidas establecidas en la página 114 del EIA  
- Protección de las vías de comunicación, con las medidas establecidas en la página 116 del EIA  
4. Respecto al Programa de Vigilancia Ambiental, abordado, al igual que los apartados anteriores (descripción y valoración de impactos, y medidas preventivas y correctoras) desde una visión excesivamente generalista; tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental; incorporando las fase de determinación de objetivos, recogida, análisis de datos e interpretación de los mismos, y posibilidad de modificación de los objetivos en función de los resultados obtenidos.  
Consideraciones jurídicas  
1. Dentro del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre. Por todo lo anteriormente expuesto, el procedimiento de evaluación ambiental para este caso será el correspondiente al de la Evaluación de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental de Planes, Programas y Proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, sobre la base de todo lo anteriormente expuesto, se formula la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Considerar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Plan Parcial Ampliación de Casco del municipio de la Vall d'Alba (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado Segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
La citada declaración se condiciona al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1. Deberá incluirse como condicionante, en las fichas de planeamiento y gestión del sector que, previamente al inicio de las obras de urbanización deberá obtenerse el Informe favorable de la Conselleria de Cultura acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano; dándose cumplimiento a las determinaciones que, en su caso, contenga el citado informe preceptivo y vinculante. Dicho informe deberá presentarse en la CTU para su posterior remisión a esta Área.  
2. Deberá incluirse como condicionante, en las fichas de planeamiento y gestión del sector que, previamente al inicio de las obras de urbanización se deberá presentar, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la suficiencia de recursos hídricos, mediante la presentación de Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar en cumplimiento de lo establecido en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. De dicho informe, la CTU deberá dar traslado a esta Área.  
3. Deberá incluirse como condicionante, en las fichas de planeamiento y gestión del sector que, previamente al inicio de las obras de urbanización deberá certificarse, por el organismo correspondiente, que las obras de ampliación de la EDAR han sido realizadas conforme al proyecto. Asimismo, deberá garantizarse el pleno funcionamiento de las instalaciones en el momento del inicio de ocupación.  
4. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
5. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
6. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o cualquier tipo de residuo.  
7. El Programa de Vigilancia Ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el promotor ante la administración una memoria o informe anual concretando: el desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
8. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental y las labores de vigilancia a incluir en el Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 5 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 162/2007-AIA.  
Título: Desballestament de Vehicles.  
Promotor: Reciclajes Totmetal, SA.  
Autoridad sustantiva: Área de Residuos de la Dirección General para el Cambio Climático.  
Localización: Polígono industrial El Collet, Parcela 112. Término municipal de Benicarló (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El Peticionario, dispone de una nave industrial en régimen de alquiler y considerando que dispone de los medios necesarios para ello, pretende desarrollar en el local objeto del proyecto la actividad de centro de recogida y descontaminación de vehículos al final de su vida útil así como la recogida y comercio al por mayor de chatarra.  
El objeto del proyecto es la obtención de la autorización ambiental integrada para la actividad.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La nave donde se pretende instalar la actividad está ubicada, según el Plan General Municipal de Ordenación Urbana vigente, en suelo Industrial. La parcela presenta 2168m² de superficie, de los cuales 1175m² serán ocupados por la nave. El uso que se pretende es compatible con dicha zona.  
Esta nave está dividida en dos zonas claramente diferenciadas, una destinada a oficinas y aseos y otra a la gestión de vehículos. La superficie ocupada por la actividad se distribuirá en diferentes zonas del siguiente modo:  
- Zona aparcamiento.  
- Zona de carga y descarga.  
- Oficinas y aseos.  
- Recepción de vehículos.  
- Descontaminación de vehículos.   
- Almacenaje de residuos.  
- Almacenaje de vehículos descontaminados y chatarra.  
- Zona de paso.  
El polígono cuenta con red de abastecimiento de agua potable, suministro eléctrico, recogida de residuos urbanos y red de alcantarillado.  
El proceso industrial se sintetiza con la recepción del vehículo y traslado a la zona de recepción donde no permanece más de un día. De aquí mediante una carretilla elevadora se trasladan a la zona de descontaminación en donde se sitúa en una plataforma elevada. Una vez el vehículo situado en la plataforma se realiza las operaciones de descontaminación del vehículo. Los fluidos peligrosos se almacenan de forma temporal en recipientes adecuados y depositados en la zona de almacenaje de residuos para que posteriormente sean retirados por gestores autorizados. Con la carretilla elevadora, los vehículos ya descontaminados se depositan sin apilar en la zona de almacenamiento correspondiente. Una empresa dedicada al reciclado y valorización se encarga de recoger y tratar dichos residuos. La chatarra que no requiera de proceso de descontaminación, será recepcionada en la zona de carga y descarga exterior y almacenada en la zona de almacenaje de vehículos descontaminados y chatarra, en donde también será recogida por una empresa dedicada al reciclado y valorización.  
Los residuos generados en la actividad son de dos tipos: residuos sólidos urbanos asimilables a los de cualquier vivienda y residuos industriales clasificados como peligrosos los cuales son propios de la actividad. Estos residuos contenidos en sus envases diferenciados y etiquetados, se almacenarán en el interior de la nave en la zona de almacén de residuos. Posteriormente, serán recogidos por los gestores de residuos peligrosos.  
Aparecerán, además, otros residuos clasificados como no peligrosos, procedentes tanto de la actividad normal de la industria en el proceso de descontaminación así como de la compra y venta de chatarra.  
Alternativas  
En el Estudio de Impacto Ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Afecciones legales  
De acuerdo al informe del Ayuntamiento de Benicarló, de 14 de marzo de 2007, el emplazamiento de la actividad se encuentra dentro de la relación de usos permitidos por la normativa del Plan Parcial Industial, sector 8, Collet, y por tanto desde el punto de vista urbanístico se estima favorable el informe.  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley10/2000, de Residuos de la Comunitat Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, por lo que queda sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
El Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, regula la gestión de vehículos al final de su vida útil.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere su inscripción en el registro de productores de residuos de la Comunitat Valenciana, de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004,del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
Los factores ambientales o atributos del medio identificados como positivos son: calidad del aire, clima, geología y geomorfología, hidrología superficial y subterránea, suelo, demografía, población ocupada por ramas de actividad, empleo, nivel de aceptación, salud y seguridad, recogida y tratamiento de residuos, saneamiento y depuración, infraestructura hidráulica, servicios oficiales, equipamiento sanitario, trama urbana y zonas verdes y arbolado ornamental. De igual forma evaluados, los factores identificados como negativos son: ruidos, flora y vegetación, fauna, paisaje, densidad de la red diaria, riesgos de accidentes, transportes y comunicaciones y el planeamiento turístico. La totalidad de estos efectos resultan admisibles y compatibles, si bien requerirán la adopción de las medidas correctoras adecuadas.2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras y sobre el Programa de Vigilancia Ambiental  
Como medidas preventivas y correctoras se adoptan las siguientes:  
- Los accesos serán los definidos en los planos presentados en el proyecto y estudio de impacto ambiental. No se abrirán nuevos accesos.  
- No se modificarán las características ambientales de los terrenos colindantes a las instalaciones.  
- No se realizarán acopio de materiales de ningún tipo en las zonas exteriores a las instalaciones.  
- No se realizarán en las zonas colindantes caminos ni aperturas de zanjas que modifiquen el entorno.  
- En caso de derrames accidentales, se realizará la eliminación adecuada de cualquier vertido accidental.  
- No se realizará la correspondiente impermeabilización del terreno, ya que toda la superficie de la parcela se encuentra pavimentada con solera de hormigón.  
- Se respetará la ubicación de los diferentes materiales en sus zonas correspondientes, evitando la mezcla de los mismos.  
- Por otra parte toda la maquinaria utilizada deberá ir provista de asentamientos elásticos absorbentes de las vibraciones y anclajes atornillados a bancadas, colocándose elementos amortiguadores en las canalizaciones del aire acondicionado y ventilación. Igualmente toda la maquinaria se separará un mínimo de 70cm. de los tabiques medianeros y a 1 m de paredes exteriores o pilares.  
- Toda la maquinaria a utilizar en las instalaciones cumplirá con la normativa de prevención y seguridad de riesgos, emisión de ruidos a la atmósfera, y demás normativa que le sea de aplicación.  
Asimismo, el Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto cumplir las indicaciones y medidas protectoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental.  
- Zona de acceso: A la llegada de los vehículos se revisará que no se produzcan derrames de fluidos ni pérdidas de material. Se mantendrá diariamente la limpieza de esta zona. En caso de detectarse que la entrega se realiza en mal estado se le comunicará al transportista para que corrija los defectos.  
- Zona de carga y descarga exterior: a la llegada de la chatarra se comprobará que en su totalidad está compuesta por residuos no peligrosos que no precisan descontaminación previa. No se permitirá la entrada en dicha zona de material que pueda producir fluidos contaminantes. La chatarra será depositada al final de la zona de carga y descarga desde donde será transportada a la zona de almacenamiento de chatarra según su naturaleza. Se efectuará la limpieza de dicha zona una vez la chatarra haya sido reubicada. Se revisará semanalmente la limpieza de esta zona. En caso de detectarse algún vertido, se actuará de inmediato para su descontaminación.  
- Zona de oficina: se mantendrá la limpieza necesaria para que reúna las condiciones higiénico-sanitarias mínimas para ser utilizada como lugar de trabajo. Periódicamente se procederá a una desinfección exhaustiva del local.  
- Zona de aseos: se procederá a la limpieza de estas instalaciones a diario. Se realizará periódicamente una desinfección exhaustiva de estos locales. No se permite, bajo ningún concepto, el vertido de efluentes considerados como residuos peligrosos, procedentes de la descontaminación de vehículos.  
- Zona de recepción de vehículos: no se permitirá la entrada en dicha zona de vehículos que pierdan fluidos contaminantes. Se obligará al transportista a la retirada de dicho material. Se revisará semanalmente la limpieza de esta zona. En caso de detectarse fugas en los vehículos, se actuará de inmediato para su descontaminación.  
- Zona de descontaminación de vehículos: se limpiará diariamente y se procederá al vaciado de la arqueta para derrames. No se permitirán herramientas ni útiles ni trapos manchados de aceite, gasolina, etc. El proceso de descontaminación se realizará en un plazo de dos días siendo los vehículos retirados de esta zona tras ser descontaminados.  
- Zona de almacenamiento de residuos: se revisará diariamente el estado de los recipientes. En caso de detectar fugas se procederá a su inmediata reparación por empresa especializada. En caso de producirse un derrame accidental en el llenado de recipientes se procederá a su inmediata limpieza y se investigará las causas de dicho derrame. Ante esta situación, si fuera necesario, se modificaría el método de descontaminación de los vehículos.  
- Zona de almacenamiento de vehículos descontaminados y residuos no peligrosos: se comprobará diariamente el estado de la zona. Todo el material debe estar sin apilar de forma que no exista riesgo de caídas. En caso de detectar elementos contaminantes en esta zona, serán retirados de inmediato y se investigarán las causas de su existencia.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 6 de noviembre de 2007, tuvo entrada en la Dirección General de Gestión de Medio Natural escrito de Dirección Territorial de Valencia por el que se solicitaba la Evaluación de Impacto Ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto técnico  
- Estudio de Impacto Ambiental  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) desde el 29 de noviembre de 2004 al 21 de diciembre de 2004, sin que se hayan formulado alegaciones al respecto.  
Consideraciones jurídicas  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 6-c, del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
- El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
- El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.   
- El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental, de proyectos públicos y privados, así como los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Centro de Vehículos Fuera de Uso (VFU) promovido por Reciclajes Totmetal, SA. a ubicar en el polígono industrial El Collet, parcela 112, del término municipal de Benicarló (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el Estudio de Impacto Ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá obtener el preceptivo permiso municipal de vertido a la red municipal de alcantarillado para las aguas residuales sanitarias y pluviales.  
2. La solera interior de las zonas de recepción y almacenamiento, de descontaminación de vehículos fuera de uso, así como la zona de almacén de residuos, tendrá una pendiente suficiente hacia el sistema de recogida de derrames y vertidos accidentales que desembocará en la arqueta ciega proyectada y, en ningún caso, verterá a la red de alcantarillado.  
3. Queda prohibida la limpieza de las instalaciones por baldeo debiendo efectuarse mediante barrido en seco.  
4. Se prohíbe el estacionamiento de vehículos pendientes de descontaminar, objeto de la actividad, fuera de la zona de recepción habilitada en el interior de la nave para este fin.  
5. Los contenedores y depósitos de almacenamiento temporal de residuos peligrosos deberán ser sólidos y resistentes al tipo de residuo contenido. Serán etiquetados reglamentariamente y, cuando sean de naturaleza líquida o susceptible de producir derrames, se dispondrán de cubetos de retención o, en su defecto, los depósitos serán de doble pared homologados.  
6. El Programa de Vigilancia Ambiental, contenido en el Estudio de Impacto Ambiental, deberá complementarse mediante:  
- La realización de una auditoría acústica a la puesta en funcionamiento de la actividad y de las correspondientes auditorías acústicas de acuerdo a la periodicidad establecida en el artículo 18 del decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
- Control mensual por parte del propio titular del correcto estado de los sistemas de recogida de derrames, de la ausencia de los vertidos al suelo y de la ausencia de fugas de líquidos en los sistemas de recogido, así como el seguimiento de las condiciones de almacenamiento de los residuos (separación por tipo, envasado y etiquetado).  
7. Deberá llevarse un registro documentado del Programa de Vigilancia Ambiental incluido en el Estudio de Impacto Ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
8. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del RD 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
9. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 6 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 186/07-AIA.  
Promotor: Ferro Spain SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.   
Objeto del proyecto: autorización ambiental integrada para la fabricación de fritas, esmaltes, colores inorgánicos, composiciones vítreas de impresión, tintas cerámicas y plásticos. Localización: Carretera Valencia a Barcelona, km. 62'500, polígono industrial Ramonet, Municipio de Almassora (Castellón).  
Ref. Órgano sustantivo: 069/06 IPPC SClCo/CFO.  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características del proyecto   
Datos generales   
Las instalaciones se sitúan en el km. 62'500 de la carretera Valencia a Barcelona, en el polígono industrial Ramonet, del municipio de Almassora (Castellón). La superficie del terreno construido existente es de 31.878 m², sobre un solar de 149.721 m².  
En las instalaciones Ferro Spain SA. fabrica fritas, que es la actividad más sobresaliente; además, fabrica incompostos, esmaltes, colores inorgánicos, tintas cerámicas, sales solubles, termosets y termoplásticos.  
La fabricación de fritas, cuando supera las 20 toneladas diarias de producción, es una actividad sometida a evaluación de impacto ambiental, pues está catalogada en el Anexo I, grupo 4, letra «j», de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental.   
Ferro Spain SA prevé dedicar la nave de producción y acabado de colores actual al acabado exclusivamente, destinando a la producción la nave de colores base que figura en los planos con el rótulo 2B.  
La superficie ocupada por las instalaciones asciende a 60.508 m². Con la ampliación prevista pretende aumentar la capacidad de producción y renovar la maquinaria anticuada.  
Materias primas  
En la fabricación de fritas se emplean óxidos metálicos de cinc, aluminio, plomo, titanio, óxidos y carbonatos de magnesio, óxidos de cerio, minerales del grupo de los boratos, ácido bórico, zircón, espodumena, wollastonita, nitratos (de calcio, sodio y potasio), fluorita, silicatos que contienen flúor, fosfato dicálcico y talco.  
La fabricación de composiciones vítreas emplea circón, wollastonita, espodumena, olivino, silicato sódico, alúmina; óxidos de: titanio, cinc, magnesio estaño; dióxido de manganeso, magnesita, óxidos e hidróxidos de: cobre, hierro y vanadio, óxidos de cerio, bórax, ácido bórico, fosfato mono o disódico, trifosfato de sodio, dihidrogenoortofosfato de amonio, hidrogenoortofosfato de calcio, nitratos de: sodio, amonio, calcio y potasio, colas, defloculantes, talco, biocidas, halita, wolframita, metavanadato de amonio, acetato de magnesio y filosilicatos del grupo de las micas (sin determinar el tipo de mineral).  
La producción de colores inorgánicos y tintas cerámicas usa como materias primas los óxidos de: praseodimio, cinc, estaño, antimonio, magnesio, titanio, molibdeno y cerio; óxidos e hidróxidos de: hierro, cromo, cobalto, vanadio, níquel y cobre; hidróxido de aluminio, magnesita, sosa cáustica, ácido bórico, pigmentos de cromo y cadmio, wolframita, glicoles, citrato de hierro, peroxocarbonato de níquel, colas naturales, caolín, fosfato mono y disódico, arcillas refractarias, feldespatos (sin especificar), wollastonita, mica (sin especificar), compuestos de amonio (cloruros, nitratos, sulfatos), citrato de sodio, ácidos cítrico y tartárico, acetatos de níquel y magnesio, aditivos (abalín, celulosa, formaldehído, natrosol, resina, solvarán), acetona, biocidas, fluorita, silicatos que contienen flúor y sales complejas de flúor, aluminio, magnesio, potasio, bario y litio.  
Tanto la fabricación de termosets como la de termoplásticos emplean óxidos de titanio, tierras colorantes con óxido de hierro, cromatos y molibdatos de plomo, pigmentos y preparaciones a base de compuestos de cromo.   
Los termosets usan además alúmina, pigmentos orgánicos, caolín y otras arcillas, negro de humo y otras variedades de carbono, vidrio, zeolitas, glicoles, metanol, hidroquinona en alcohol, metacrilato, cobre en polvo y polímeros de etileno.  
Para fabricar termoplásticos se emplea además cal, óxido de antimonio, azul de ultramar, pigmentos de cadmio y cromo, estearatos de cinc y de calcio, decabromo difenil óxido, Ema y Epdm.  
Instalaciones y procesos  
Las instalaciones constan de las siguientes plantas:  
- La planta de fritas  
La planta de fritas está compuesta por 3 secciones, cada una de las cuales fabrica fritas, incompostos y esmaltes. Los incompostos y los esmaltes reciben el nombre de composiciones vítreas de impresión.  
La sección de fritas  
La sección de fritas dispone de un sistema de recepción de materias primas, almacenamiento y transporte neumático hasta las mezcladoras, desde donde pasa, en las debidas proporciones, a los hornos de fundir. A la salida de los mismos el sistema de fritado se realiza por agua. En total existen 12 hornos, con una capacidad de producción de unas 77.760 tm/año; al final de la ampliación de las instalaciones habrá 20 hornos, con una capacidad de producción de unas 160.000 tm/año.  
La sección de incompostos  
Los incompostos se fabrican superponiendo dentro de un mismo envase una o varias capas de fritas con materias primas análogas. Se trata de un producto intermedio no homogeneizado, destinado a la fabricación de esmaltes, bien en las propias instalaciones o en las del cliente. Las materias primas se almacenan en tolvas con control electrónico de dosificación, el transporte es neumático.  
La sección de esmaltes  
El proceso de fabricación de esmaltes se inicia con la molienda por vía húmeda de mezclas de fritas y otros aditivos, el producto molturado se envasa directamente o se seca y se envasa posteriormente, dependiendo de las preferencias del cliente. La producción de esmaltes es de unas 9.500 tm/año. La sección de esmaltes se traslada a un edificio independiente, para aumentar la producción.  
- La planta de colores  
En la planta de colores se fabrican 3 productos: colores inorgánicos, tintas cerámicas y sales solubles.   
Los colores inorgánicos  
En el proceso en seco, los colores inorgánicos se obtienen a partir de la dosificación y mezcla de las materias primas pulverizadas, que se calcina posteriormente y se moltura.   
En el proceso por vía húmeda, el residuo seco y molturado se dispersa en agua dentro de unos tanques de lavado, donde se agita, se deja sedimentar, se trasiega el sobrenadante y se retira el sedimento. El lodo se seca, se micromoltura y se envasa en sacos.   
Actualmente existen 6 hornos y una capacidad de producción de 7.038 tm/año. Se prevé sustituir 4 hornos discontinuos por hornos rotativos de funcionamiento continuo, e incorporar un horno eléctrico discontinuo de pequeña capacidad, con lo que la capacidad de producción aumentaría en unas 900 tm/año. Durante la ampliación se incorporarán 15 hornos más.   
Las sales solubles   
La planta fabrica disoluciones policatiónicas, a partir de sales, óxidos metálicos, ácidos y bases. Las materias primas se dosifican y mezclan, obteniéndose las disoluciones en reactores provistos de agitadores y fuente de calor. A los diversos productos obtenidos se les denomina «sales solubles» y son empleados para decorar la cerámica.   
Las tintas cerámicas  
El proceso de fabricación de las tintas cerámicas comienza en unos reactores que producen un concentrado de tinta, al cual se le agregan otras sustancias y se diluye. Desde el año 2006 existe la sección de tintas cerámicas, que se ha segregado de la sección de colores inorgánicos. En una próxima ampliación se prevé instalar 5 molinos, con lo que la capacidad de producción anual rondaría las 352 tm.  
- La planta de plásticos   
La planta fabrica dos tipos de productos: termosets y termoplásticos.   
Los termosets  
Los termosets son mezclas de resinas líquidas, resinas de poliéster, adhesivos, pigmentos orgánicos o inorgánicos, glicoles y disolventes (acetona y/o estireno). Las mezclas son líquidos viscosos, con propiedades colorantes y adherentes sobre superficies plásticas.  
Existen varios tipos de termosets: pastas colorantes, gel-coats, desmoldeantes y acondicionadores de moldes. Todos ellos se envasan en bidones metálicos.  
Cuando el termoset contiene pigmentos o elementos sólidos, tras la homogeneización se efectúa una molienda.  
La capacidad de producción anual actual es de 7.827 tm, con la ampliación pasará a ser de unas 9.611 tm.   
Los termoplásticos  
Los termoplásticos que fabrica (masterbatches y compounds) son mezclas de polímeros plásticos, colorantes y compuestos inorgánicos, que se homogeneizan por extrusión térmica y se solidifican por enfriamiento en agua. Se trocean al tamaño granza y se envasan.   
La capacidad de producción actual es de unas 12.751 tm/año, con las próximas ampliaciones que incorporarán 3 líneas de extrusión adicionales, la capacidad llegaría hasta las 28.403 tm/año.  
Energía   
La energía eléctrica se consume principalmente en los hornos de fritado, durante el año 2005 se consumieron 18.208.757 kwh en las instalaciones. Las instalaciones poseerán una mayor eficiencia en el consumo eléctrico tras las ampliaciones.  
Se emplea el gas natural como fuente de energía en los hornos que no son eléctricos. En el año 2005 el consumo ascendió a 300.653.026 kwh.  
Consumo de agua  
El agua para consumo humano y limpiezas procede de la red general de abastecimiento. Existe un pozo de agua subterránea ubicado en los mismos terrenos que suministra 486.727 m³ anuales a los procesos industriales.  
En el año 2006 se preveía sustituir el circuito de refrigeración abierto de la planta de plásticos, por un circuito cerrado. En la planta de colores se prevé una disminución del consumo de agua, pues se va a reducir la molienda por vía húmeda. La planta de fritas emplea un circuito cerrado de refrigeración por agua, al incrementar la producción se espera un ligero aumento del consumo de agua.  
Tras la ampliación de las instalaciones se prevé gastar unos 531.345 m³ anuales de agua y todas las aguas residuales industriales se depuran y reutilizan en los procesos.  
Aguas residuales domésticas  
Las aguas residuales domésticas proceden de los aseos y son conducidas hasta las fosas clarificadoras, para disgregar los sólidos y facilitar la circulación por las canalizaciones. Se limpian periódicamente los lodos sépticos acumulados y los recoge un gestor de residuos autorizado, el cual los entrega a la EDAR de Almassora.   
En el Camí dels Lladres existe una arqueta municipal donde desaguan las aguas residuales domésticas que, una vez concluida la ampliación de las instalaciones, incorporará también las aguas de salida de las depuradoras de esmaltes y colores base.  
Aguas pluviales  
Las aguas pluviales de una parte de las instalaciones se recogen junto con las aguas de refrigeración y condensación de las plantas de colores inorgánicos, plásticos y equipos de aire acondicionado, y se conducen a una arqueta del alcantarillado municipal situada en el Camí dels Lladres, desaguando en la conducción de las aguas pluviales.  
Las aguas pluviales del resto de las instalaciones se vierten a una arqueta del alcantarillado municipal de la Carretera N-340, junto con aguas residuales domésticas y las aguas residuales que salen de las depuradoras de fritas y colores.  
Aguas residuales industriales  
Las aguas residuales industriales se generan en la fabricación de fritas, colores y en los laboratorios generales. Su tratamiento consiste en una depuración físico-química.  
Depuración del agua residual procedente de la fabricación de fritas, del laboratorio y de esmaltes.  
De acuerdo con el esquema del proceso mostrado en el plano 7.2.2, la depuración del agua residual funciona del modo que se describe a continuación.  
El agua residual industrial procedente de la fabricación de fritas y del laboratorio se conduce a un tanque de acumulación y regulación (pulmón), montado en superficie, donde se homogeniza y mantiene la materia en suspensión mediante agitación, este pulmón pasará a tener una capacidad mayor (310 m³) para que garantice el suministro a las instalaciones, se encuentra cerca de la planta de fritas y colores inorgánicos.  
Las aguas residuales se bombean desde el pulmón a un depósito decantador primario, donde sedimentan las partículas mayores de 35 micras. El líquido sobrenadante se conduce a un pequeño depósito donde se le adicionan antiespumantes y coagulantes, luego pasa a otro depósito similar en donde se añade el floculante y llega finalmente a un tanque clarificador. Al final de este proceso se han separado los cationes metálicos y las partículas en suspensión como sedimentos que se acumulan en el fondo, el líquido sobrenadante se encuentra clarificado.  
Los lodos del decantador primario y del clarificador se extraen de modo independiente y se desecan en el filtro prensa hasta el 50% de su humedad. El líquido filtrado se incorpora al tanque en que se adicionan los antiespumantes y coagulantes.   
El sobrenadante del clarificador se bombea a una balsa de regulación, atraviesa dos filtros de arena, se le pasa por un filtro de carbón activo y luego se le somete al proceso de desborización, mediante resinas intercambiadores y a pH neutro. Mediante contralavado se retira el boro y se almacena en un depósito subterráneo de 50 m³, que es vaciado periódicamente por un gestor de residuos autorizado.  
El agua depurada se bombea a la red de alcantarillado municipal.  
- Depuración del agua residual de la planta de colores inorgánicos   
El agua residual del proceso llega a un primer depósito homogeneizador y luego pasa a otro depósito regulador o pulmón. Las etapas siguientes son las mismas que las descritas en la depuración del agua de fritas, esmaltes y laboratorio, pero sin los elementos para la desmineralización del boro.  
Emisiones atmosféricas.  
Las emisiones atmosféricas de naturaleza gaseosa salen al exterior por las chimeneas y proceden de la combustión del gas natural y de las reacciones químicas que sufren las materias primas a altas temperaturas.   
Residuos  
Los residuos peligrosos que produce Ferro Spain SA son de los tipos siguientes: envases de plástico o papel contaminados, barreduras de polvo cerámico, polvo cerámico, filtros para el polvo cerámico, lodos cerámicos, tortas del filtro prensa, restos de productos orgánicos e inorgánicos del laboratorio, trapos y absorbentes contaminados, tierras contaminadas con hidrocarburos, disolventes orgánicos no halogenados, residuos sólidos orgánicos contaminados, filtros para los residuos orgánicos contaminados, lodos con pinturas, aceite industrial usado, filtros de aire, tubos fluorescentes, residuos sanitarios, grasas de cocina y fibra cerámica.  
Los residuos no peligrosos están constituidos por: cal usada, residuos inertes refractarios, residuos inertes especiales, restos de productos inorgánicos no contaminados del laboratorio, papeles y cartones no contaminados, plásticos no contaminados, madera, chatarras, vehículos fuera de uso, equipos electrónicos, basura asimilable a doméstica, lodos sépticos, aguas residuales industriales y fibra cerámica no peligrosa.  
Ferro Spain SA cuenta con la autorización administrativa para producir residuos tóxicos y peligrosos desde el 23 de septiembre de 2003.  
Los residuos generados se segregan por tipos y se almacenan provisionalmente en diversos lugares de las instalaciones preparados para ello, luego se trasladan al ecoparque, donde se agrupan por tipos y permanecen por tiempo menor de 6 meses, hasta que los retira un gestor autorizado. Los residuos tóxicos y peligrosos se almacenan protegidos por cubetos y contenedores secundarios para recoger los derrames.  
El almacenamiento de productos químicos se realiza en una instalación que cumple con lo dispuesto en la MIE-APQ1 del reglamento de almacenamiento de productos químicos, encontrándose inscrita con el número 12-APQ-81.  
Alternativas medioambientales  
Por tratarse de una fábrica establecida y en funcionamiento desde hace años, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
El titular fabrica sus productos con las mejores técnicas disponibles, por lo que tampoco se plantean alternativas al respecto.  
  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
Con fecha 26 de marzo de 2007 se recibe copia de la documentación para la solicitud de autorización ambiental integrada, consistente en Proyecto Básico, Estudio de Impacto Ambiental y Documento de Síntesis.  
En fecha 8 de mayo de 2007 se remite al Área de Calidad Ambiental el informe preceptivo de idoneidad de la documentación, indicando los aspectos que requieren una ampliación.  
El día 14 de septiembre de 2007 el Área de Calidad Ambiental remite en una nota de régimen interno el resultado del trámite de información pública, comunicando que no se han presentado alegaciones.  
En fecha 10 de octubre de 2007 se remite al Área de Calidad Ambiental una ampliación de documentación, para que efectúe el requerimiento correspondiente al promotor.  
El 22 de noviembre de 2007 se recibe la ampliación de documentación remitida por el titular.  
Información pública  
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5523, del 30 de mayo de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones. El Ayuntamiento de Almassora certifica que se mantuvo expuesto el edicto relativo a Ferro Spain SA. en el tablón, desde el 31-5-2007 al 04-07-2007, sin que se presentara reclamación ni alegación alguna.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
Tal como se relató anteriormente, se solicitó al promotor una ampliación de documentación.  
Informes sectoriales  
No se han solicitado.  
Afecciones legales medioambientales  
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre espacios protegidos por la legislación medioambiental vigente.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La fabricación de fritas consume cantidades elevadas de energía y agua, además es una actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera por estar incluida en el Grupo B, epígrafe 2.10.2, del Anexo ll, del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Las emisiones atmosféricas proceden principalmente de la combustión del gas natural y de la fusión de las materias primas.  
Las materias primas empleadas en la fabricación de fritas contienen metales de las clases I y II, descritos en el Convenio de Colaboración entre la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda y la Asociación Nacional de Fabricantes de Fritas, Esmaltes y Colores Cerámicos (ANFFECC); además contienen flúor, cloro y boro. En la fabricación de colores por fusión también intervienen elementos metálicos pesados y compuestos de flúor. Todos estos elementos químicos son fuentes potenciales de contaminación atmosférica y pueden afectar los suelos y la calidad de las aguas superficiales y subterráneas.  
La fabricación de sales solubles emite vapor de agua y partículas a la atmósfera.  
La fabricación de los diversos productos también produce residuos, vibraciones y contaminación acústica, aunque estas últimas se encuentran por debajo de los umbrales legales correspondientes.  
Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el Estudio de Impacto Ambiental.  
No ha sido tenido en cuenta el impacto causado por el incremento del tráfico rodado.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
La reorganización del proceso productivo prevé la sustitución de los hornos discontinuos por otros de tipo continuo, esta medida reduce drásticamente la destrucción de los crisoles. Todos los hornos emplean gas natural con aire u oxígeno.   
La depuración de las aguas residuales industriales procedentes de las fritas emplea resinas intercambiadoras de iones para la eliminación del boro, los concentrados correspondientes se almacenan temporalmente en un depósito subterráneo de doble pared con control de vacío, acreditado como impermeable y estanco, el cual es vaciado regularmente por un gestor autorizado.  
Desde el año 2002 los intercambiadores de calor por agua funcionan en circuito cerrado, además las moliendas por vía húmeda se reducen; éstas medidas disminuyen notablemente el consumo de agua. Todos los procesos industriales recirculan el agua residual industrial depurada.  
En las depuradoras se siguen unos procesos físico-químicos controlados por automatismos e instrumentación, así como por personal cualificado; además los depósitos han sido acreditados como impermeables y estancos, con control de dicha estanqueidad. Existen planes de emergencia para prevenir las fugas o derrames accidentales e impedir que alcancen la red de alcantarillado, el personal ha sido entrenado para ello. En los termosets se emplean tres depósitos subterráneos, de los cuales uno sirve para recoger los vertidos accidentales de residuos líquidos, todos los cuales han sido certificados como impermeables y estancos. Estas medidas previenen la posibilidad de contaminación de las aguas superficiales y subterráneas.  
Las emisiones de óxidos de nitrógeno procedentes de la combustión del gas natural se reducen, porque el aire que se inyecta a los hornos pasa previamente por recuperadores de calor.  
Los hornos de la planta de fritas disponen de filtros de gases por vía húmeda y adición de cal para reducir las emisiones de fluoruros. Los gases pasan por intercambiadores de calor y filtros de mangas, antes de emitir a la atmósfera. En los conjuntos de dos hornos se adiciona cal antes de pasar por el intercambiador de calor.  
Las sustancias susceptibles de emitir partículas a la atmósfera se almacenan en lugares cubiertos y cerrados, su transporte se realiza mediante sistemas neumáticos. En los puntos de carga y descarga se emplean captaciones de polvo con filtros de mangas.   
Las instalaciones exteriores abiertas al tráfico están pavimentadas y se limpian con regularidad. Lo mismo ocurre con el interior de las naves.  
En la fabricación de colores existen captadores de filtros de mangas tanto en la zona de alimentación del horno como en la salida.  
Para reducir la cantidad de residuos se siguen varios criterios: los crisoles se seleccionan de una composición y calidad tales que poseen una mayor vida útil, las sustancias con defectos de fabricación o residuales se reutilizan en el proceso productivo y los envases y pales se reutilizan.  
En la sección de termosets se emplea un destilador para recuperar la acetona del disolvente empleado en tareas de limpieza.  
Durante la mezcla de las materias primas para la fabricación de sales solubles se producen emisiones atmosféricas de partículas, que son captadas por un filtro de mangas.   
Los hornos tipo «shuttle» a gas natural se calientan por la circulación de los gases sin entrar en contacto con las materias primas, por lo que las emisiones canalizadas están prácticamente limpias de partículas.  
Los residuos tóxicos y peligrosos y los depósitos de productos químicos, se segregan y almacenan en envases, depósitos, bolsas grandes, contenedores y bidones, se etiquetan y clasifican por tipos; se almacenan bajo cubierta, con solera impermeable, se disponen sobre cubetos de seguridad y son recogidos por gestor autorizado antes de seis meses.   
Durante los años 2005 y 2006, dos organismos de control autorizado han medido las emisiones atmosféricas de gases y partículas en las instalaciones, verificando que los niveles son inferiores a los umbrales legales establecidos en el punto 27 del Anexo IV, del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico.  
Las emisiones acústicas diurnas y nocturnas no sobrepasan los niveles de recepción externos del Anexo II, tabla 1, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la contaminación acústica; han sido medidas por un organismo de control autorizado.  
El plan de vigilancia ambiental contempla el control de la contaminación atmosférica de la planta de fabricación de fritas una vez cada tres años, realizando las mediciones un organismo de control autorizado (OCA), y cada cinco años para las plantas de colores y plásticos. El titular prevé caracterizar las aguas residuales industriales de las canaletas que vierten a la balsa de homogeneización y de la impulsión de salida de dicha balsa. Notificará una vez al año al Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria sobre efluentes incorporados al agua residual de la instalación, mediante el registro de emisiones y fuentes contaminantes (EPER). Elaborará cada cuatro años un Plan de Prevención y Reducción de Residuos Peligrosos, que se entregará a la Dirección General para el Cambio Climático. El promotor aportará en el plazo máximo de 5 años una auditoria de autocontrol sobre vibraciones y contaminación acústica, anotará los resultados en el libro de control.  
El promotor verificará periódicamente el cumplimiento de las medidas correctoras de las emisiones en la planta de fabricación de fritas, pero no especifica más detalles, por lo que se amplía esta medida correctora en la condición tercera del apartado segundo de esta declaración. También propone realizar inspecciones visuales del resto de chimeneas para determinar si existen fugas.   
Cada año se analizarán las aguas depuradas y vertidas a la red municipal, para asegurarse de que cumplen con las estipulaciones de la ordenanza de vertidos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 4, epígrafe j de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 1, apartado 1, de la antedicha Ley 6/2001, de 8 de mayo.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el Proyecto Básico de la Sociedad Ferro Spain SA para la Solicitud de la Autorización Ambiental Integrada, siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras y otras prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
  
Segundo  
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. Cuando se cambie la molienda de los esmaltes a vía seca, en los molinos se instalarán filtros de mangas con captadores de partículas.   
2. El promotor ha remitido las auditorías de las emisiones de partículas, cloruros y metales (clases I y II), de los filtros de los hornos de fritas números 5, 6, 9, 10 y 12. Falta conocer las auditorías de los hornos de fritas restantes, las cuales remitirá a la Dirección General para el Cambio Climático en un plazo máximo de 4 meses, contado a partir del otorgamiento, si fuera el caso, de la autorización ambiental integrada.   
3. Los autocontroles periódicos de las emisiones atmosféricas de la planta de fritas han de analizar, además de CO, SO2, NOx y partículas, los metales de las clases I y II, los cloruros y los fluoruros, de acuerdo con el Convenio de Colaboración suscrito entre esta Conselleria y la Asociación Nacional de Fabricantes de Fritas, Esmaltes y Colores Cerámicos el 4 de septiembre de 2003. Los controles tendrán una frecuencia mínima anual y tomarán como referencia, para cada foco emisor, los límites máximos de emisión estipulados en dicho acuerdo.  
4. Si surgieran impactos no previstos en el Estudio de Impacto Ambiental, se pondrá en conocimiento del órgano administrativo competente en evaluación de impacto ambiental, a fin de que dicte una resolución complementaria con nuevas medidas correctoras, si fuera el caso.   
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 6 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 235/2007-AIA.  
Título: plan especial para construcción del vial, cuartel y viviendas de la Guardia Civil en Albocàsser.  
Promotor: Ayuntamiento de Albocàsser.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Albocàsser y STOT Castellón.  
Localización: Término Municipal de Albocàsser.  
Descripción del proyecto   
El objeto del proyecto persigue el desarrollo y ejecución del Plan Especial para la construcción del cuartel y viviendas para la Guardia Civil, como reserva de suelo a fin de crear una zona dotacional de carácter administrativo y residencial y la construcción de un vial al oeste del municipio que unirá la carretera de Castellón con la de Benassal.   
La construcción del Cuartel viene justificada por la necesidad de dar servicio de vigilancia al centro penitenciario de Albocàsser recientemente aprobado y del que ya se han iniciado las obras. Por lo que se refiere al vial que unirá la carretera CV-164 con la carretera CV-129, con la construcción del mismo se pretende mejorar las comunicaciones, evitando la entrada al casco urbano de Albocàsser.  
Los terrenos objeto de nueva ordenación se encuentran clasificados actualmente por las normas subsidiarias como suelo no urbanizable de interés.  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente: 361, 363, 358, 357, 356, 354, 384, 383, 418, 417, 416, 421, 423, 429, 430, 433, 434, 435, 360, 357, 358, 359, 361, 351, 352, 356, 363, y 353, todas pertenecientes al polígono 16. La superficie destinada al vial es de 8.656,21 m² y la superficie destinada a la construcción del cuartel y las viviendas es de 8.020,60 m².  
La clasificación propuesta para la zona donde se va implantar la nueva dotación, cuartel más viviendas, es la de suelo urbano dotacional administrativo.  
La normativa urbanística será análoga a la del suelo urbano colindante. Se permitirán edificaciones aisladas y/o adosadas, uso para obras e instalaciones de carácter administrativo y residencial complementario de aquel. Los parámetros urbanísticos que se recogen en la normativa urbanística del Plan Especial son los siguientes:  
- Parcela mínima de 7000 m²  
- Altura reguladora máxima de 10 m  
- Número máximo de 3 plantas, más el aprovechamiento bajo cubierta  
- Altura reguladora mínima 4,5 m  
- Ocupación máxima permitida es del 75%.  
Por lo que se refiere al área del vial, la clasificación será la misma que se contempla en las normas subsidiarias que se corresponde con suelo no urbanizable de protección de vías de comunicación (art. 99 NNSS).  
Tramitación administrativa  
Admisión a trámite  
En fecha 5 de noviembre de 2007 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio de Castellón remitió copia del documento de estudio de impacto ambiental, expediente administrativo y documentación técnica relativo al Plan Especial para la construcción de un cuartel de la Guardia Civil, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según Edicto publicado en el DOGV núm. 5.567, de 31 de julio de 2007, en el BOP núm. 80 de fecha 28 de junio de 2007 y en El Diario Mediterráneo de fecha 13 de junio de 2007.   
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones.  
Documentación complementaria  
Certificado del secretario municipal sobre la aprobación provisional del Plan Especial en la sesión celebrada en fecha 14 de septiembre de 2007.  
Certificado del secretario municipal sobre la aprobación inicial del Plan Especial en la sesión extraordinaria celebrada en fecha 24 de mayo de 2007.  
Informe técnico favorable del arquitecto municipal sobre la documentación presentada.  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 3 de julio de 2007, por el cual se autoriza el proyecto de prospección arqueológica de la zona del Plan Especial.  
Informe de la mercantil FACSA como concesionario de la gestión del servicio público de abastecimiento de agua potable del municipio.  
«Según las necesidades hídricas comunicadas por ese Ayuntamiento resulta una demanda prevista de 36.5000 m³/año, que resulta de computar el consumo de 80 viviendas más el consumo de equipamientos.  
Atendiendo a la capacidad técnica de dichas instalaciones podemos estimar que existen recursos en cantidad suficiente para suministrar la nueva actuación urbanística planteada.»  
Se informa también de que el expediente de regularización de concesión de abastecimiento de Albocàsser se encuentra en trámite ante la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Solicitud de informes sectoriales  
Con fecha 10 de diciembre de 2007, se realiza consulta al Servicio de Coordinación Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente. Dicha consulta hace referencia a los siguientes aspectos:  
Si el documento presentado de Plan Especial es el instrumento adecuado para convertir los terrenos en suelo urbanizables.  
Si el documento de Plan Especial es el pertinente para reclasificar suelo no urbanizable de interés a suelo urbanizable de carácter administrativo y residencial.  
Con fecha 10 de enero de 2008, se recibe respuesta a la consulta por parte del Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de la Dirección Territorial de Castellón en el que se indica:  
«1 El objeto del Plan Especial es prever en el planeamiento urbanístico la reserva de suelo dotacional público para la ubicación de un cuartel de la Guardia Civil, el cual va a estar al servicio del Centro Penitenciario que se está construyendo en Albocàsser. Como es habitual en las casas cuartel de la Guardia Civil, dentro de ello se ubican también las viviendas de los Guardias Civiles, sin que ello suponga que el suelo deje de tener condición de suelo dotacional vinculado al ejercicio de las competencias estatales en materia de seguridad y policía.  
2 El Plan Especial es un instrumento de planeamiento adecuado para crear reservas de suelo dotacional público, tal y como resulta de lo establecido en la legislación urbanística aplicable, que al respecto no plantea dudas.  
3 Como ya se ha dicho, el Plan Especial no tiene por objeto clasificar suelo urbanizable, sino crear este suelo dotacional público para el cuartel de la Guardia Civil. Por ello se considera que este instrumento sí es el adecuado para efectuar esta calificación.»  
Afecciones Legales  
Tras las consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, inventario forestal de la Comunitat Valenciana, Red Natura y PATRICOVA, no se han detectado afecciones en el área de estudio.   
El ámbito de actuación no afecta a ninguna vía pecuaria de las existentes en el municipio.  
No se ve afectada por ningún curso de agua permanente ni temporal, ni se encuentra en las proximidades de barrancos o torrenteras del sistema fluvial de la zona.  
Consideraciones ambientales  
Se trata de una zona antropizada situadas al oeste del municipio de Albocàsser lindando con el casco urbano y ocupada actualmente por parcelas agrícolas dedicadas al cultivo de almendro. Se indica el estado de abandono de algunas de las mismas. Lindando con la zona de actuación también se ha localizado una explotación ganadera, una caseta de aperos y el cementerio municipal.  
1. La fisiografía de la zona es ondulada. Las parcelas de cultivo se encuentran abancaladas sostenidos con muros de piedra seca. De forma paralela a los bancales de almendros existe un camino, perpendicular a la carretera, que da acceso a estas parcelas.  
Edafológicamente, el término municipal de Albocàsser se encuentra localizado en el ambiente prelitoral, donde aparecen principalmente las rendzinas y cambisoles.  
La capacidad de uso agrario, según el EIA, el término Albocàsser se encuentra dentro de la clase Dep, con una capacidad de uso agrícola baja, subclase f, con limitaciones por sus características físicas. En la zona donde se ubica el proyecto, según la cartografía disponible, la capacidad de uso agrario es moderada clase C.  
Vista la cartografía disponible, la vulnerabilidad de acuíferos en la zona del proyecto está valorada como media. El riesgo potencial de erosión es moderado.  
2. El EsIA indica que tanto la fauna, como la vegetación y los cultivos no poseen un valor ambiental elevado por ser una zona ya antropizada.   
3. El paisaje del entorno del proyecto está conformado por suaves relieves, con morfología de abancalamientos, que da lugar a paisajes agrarios de secano. Aunque se indica que dada la cercanía del casco urbano hace que el valor agrario se pierda para formar parte de la continuidad del casco urbano.  
4. El abastecimiento de agua proviene del pozo de la Partida del Puig gestionado por la empresa FACSA. La evacuación de las aguas residuales se llevará a cabo a través de la red de alcantarillado municipal. El municipio dispone de una planta depuradora para el tratamiento de estas aguas residuales.  
5. El servicio de recogida de basuras lo realiza una empresa local que lo deposita en una autocompactadora y posteriormente es transportada al vertedero de Tales.   
6. Dada la cercanía al casco urbano consolidado, del ámbito de actuación, se deberán incorporar al EsIA medidas correctoras para corregir los efectos provocados por la maquinaria y demás elementos que pueden provocar algún tipo de alteración del nivel sonoro de la zona en la fase de ejecución del proyecto. Estas medidas deberán contemplarse también en el Programa de Vigilancia Ambiental.  
7. En la valoración de impactos se ha considerado que los impactos negativos de mayor relevancia se encuentran en el cambio de uso del suelo y la afección al paisaje. Se ha valorado como muy positivo el impacto sobre el sector terciario. Las acciones impactantes que se han considerado de mayor relevancia, tanto para la fase de construcción como la de explotación, han sido: movimientos de tierra, cambios en el paisaje, ocupación del suelo, aumento de ruidos y la producción de residuos y vertidos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial para la construcción del vial, cuartel y viviendas de la Guardia Civil, situada en el término municipal de Albocàsser (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación.  
  
Segundo  
1 Se acreditará la capacidad suficiente de depuración de la EDAR a la que se pretende conectar los colectores de aguas residuales según informe y condiciones del órgano competente en la materia.  
2 Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
3 Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
4 El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
5 Se deberá aportar el informe definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 5 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML