Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7746, del 22-03-2016 (2016/1951)

RESOLUCIÓ de 16 de març de 2016, del director general de Relacions amb les Corts, de la Presidència de la Generalitat, per la qual es disposa la publicació de l'acord entre l'Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria i Alimentaria (INIA), l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), Dadelos Agrícola, SL, Camelina Company Espanya, SL, la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Cooperativa Ganadera de Caspe, RL, i Cespa Gestión de Residuos, SAU, per a desenvolupar el projecte denominat Estudi agronòmic, tipificació nutricional i valoració dels productes i subproductes de Camelina sativa per a la seua utilització en nutrició animal.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7746

Data del DOGV
:   22-03-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/1951

CVE


Data del document
:   16-03-2016

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 16 de març de 2016, del director general de Relacions amb les Corts, de la Presidència de la Generalitat, per la qual es disposa la publicació de l'acord entre l'Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria i Alimentaria (INIA), l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), Dadelos Agrícola, SL, Camelina Company Espanya, SL, la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Cooperativa Ganadera de Caspe, RL, i Cespa Gestión de Residuos, SAU, per a desenvolupar el projecte denominat Estudi agronòmic, tipificació nutricional i valoració dels productes i subproductes de Camelina sativa per a la seua utilització en nutrició animal. [2016/1951]  
  
L'Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria (INIA), l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), Dadelos Agrícola, SL, Camelina Company Espanya, SL, la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Cooperativa Ganadera de Caspe, RL, i Cespa Gestión de Residuos, SAU, han subscrit, prèvia tramitació reglamentària, el dia 23 d'abril de 2015, l'acord per a constituir un consorci privat estratègic d'investigació i desenvolupament tecnològic, així com regular els termes i condicions que regiran la col·laboració per a desenvolupar, a través del consorci, el projecte denominat «Estudi agronòmic, tipificació nutricional i valoració dels productes i subproductes de camelina sativa per a la seua utilització en nutrició animal».  
  
En compliment del que establix l'article 8.2 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú procedix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'esmentat acord, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis de la Generalitat amb el número 192/2016 i que figura com a annex d'esta resolució.  
  
València, 16 de març de 2016.- El director general de Relacions amb les Corts: Antonio Torres Salvador.  
  
  
ACORD DE COL·LABORACIÓ PER   
AL DESENROTLLAMENT DEL PROJECTE  
  
TÍTOL  
Estudi agronòmic, tipificació nutricional i valoració dels productes i subproductes de Camelina sativa per a la seua utilització en nutrició animal  
  
Reunits  
- L'Institut Nacional d'Investigació i Tecnologia Agrària I Alimentària (d'ara en avant INIA), amb CIF Q2821013-F, amb seu a Madrid, carretera de La Corunya, km 7,5, representat per D. Manuel Lainez Andrés, director, en virtut de l'Orde ECC/1392/2012, de 8 de juny, per la que es disposa el seu nomenament, actuant d'acord amb les atribucions que li conferix l'article 12.2.d de l'Estatut de l'INIA, aprovat per Reial Decret 1951/2000, d'1 de desembre, modificat per Reial Decret 718/2010, de 28 de maig.  
- Dadelos Agrícola SL. (d'ara en avant, D. A.), amb CIF B96833991 amb seu a València, en el carrer5 Vicente Sancho Tello, número 7, València, Espanya, representada per Francisco Javier de Tomás i Miguel CIF 20163191B, que actua en este acte en qualitat d'administrador únic. D. A. va ser constituïda davant del notari de València, D. José Luis López Rodríguez, el 15 de gener de 1999, inscrita en el Registre Mercantil de València el 25 de març de 1999, i de la qual té concedit poder en escriptura atorgada davant del notari de València, José Luis López Rodríguez el 6 de juliol de 2009, poder que no li ha sigut derogat.  
- Camelina Company Espanya, SL (d'ara en avant, CCE), amb CIF B86036522 amb domicili en carrer Via Límite, número 7, 28029, Madrid, Espanya, representada, per Yuri Herreras Yambanis, amb NIF 51077442P, que actua com a apoderat. CCE va ser constituïda davant del notari de Madrid, Francisco Calderón Álvarez, el 18 d'octubre de 2010, inscrita en el Registre Mercantil de Madrid el 10 de novembre de 2010, i de la qual Yuri Herreras Yambanis té concedit poder en escriptura atorgada davant del notari de Madrid José Ignacio Gómez-Valdivieso el 6 d'octubre de 2011, poder que no li ha sigut derogat.  
- Institut Valencià d'Investigacions Agràries (d'ara en avant, IVIA), amb CIF Q9650009-E amb domicili a Moncada, carretera de Moncada a Náquera km 4.5, 46113 Moncada, València, Espanya, representada per Enrique Moltó García, com a director amb efectes de 5 de setembre de 2014, en virtut del seu nomenament pel conseller de Presidència i Agricultura, Pesca Alimentació i Aigua de la Generalitat Valenciana, com a president del Consell rector de l'IVIA, i d'acord amb les atribucions contingudes en l'article 8, apartat 2, de la Llei 4/1991, de 13 de març, de creació com a entitat autònoma del mencionat institut.  
- Universitat Autònoma de Barcelona (d'ara en avant, UAB), amb NIF Q0818002H, amb domicili social en campus Universitari, s/n, 08193 Bellaterra (Cerdanyola del Vallés), Espanya, representada per María Pilar Dellunde Clavé, amb NIF 46042846C,que actua en este acte en qualitat de Vicerectora d'Investigació. UAB segons nomenament de 22 de juny de 2012, fent ús de les atribucions que li conferix la Resolució de 22 de febrer de 2010, punt 4.1, que autoritza els vicerectors d'Investigació a la subscripció de convenis i contractes d'investigació per part de la UAB.  
- Cooperativa Ganadera de Caspe, RL, amb CIF. F50121250 i seu carretera Maella, s/n, 50700 Casp (Saragossa), Espanya, representada per Tomás Fillola Vicente amb DNI 73154438V, que actua en este acte en qualitat de director general, en nom i representació de l'empresa. La cooperativa va ser constituïda davant del notari de Casp, José Luis de Miguel Fernández amb el número 370 del seu protocol, inscrita en el registre mercantil de cooperatives amb número z-319 i CIF F501212450, el 17 d'abril de 1985, i de la qual té concedit poder en escriptura atorgada davant del notari de Casp, Raquel Herrero Cerdan el 16 de desembre de 2008, poder que no li ha sigut derogat.  
- Cespa Gestión de Residuos, SAU (d'ara en avant, CESPA), amb domicili en avinguda catedral, 6-8, 08002-Barcelona, Espanya, CIF: A-59202861, representada per Ignacio Archilla Esteban amb DNI 50860762B, que actua en este acte en qualitat d'Apoderat. L'empresa va ser constituïda per temps indefinit per mitjà d'escriptura pública atorgada davant del notari de Barcelona, Senyora Maria Isabel Gabarró Miquel, el dia 3 de febrer de 1992, amb el núm. 547 del seu protocol, inscrita en el Registre Mercantil de Barcelona, al tom 21.830, foli 44, full B-27.774, inscripció 1a.  
Que, d'ara en avant, es denominaran conjuntament com els socis, i, quan procedisca, com el soci.  
Els socis asseguren tindre la capacitat legal necessària per a obligar-se en els termes del present acord de cooperació (d'ara en avant, el acord) per al desenrotllament del projecte Estudi agronòmic, tipificació nutricional i valoració dels productes i subproductes de Camelina sativa per a la seua utilització en nutrició animal i, en virtut d'això,  
  
EXPOSEN  
I. Que, en virtut del present Acord, els Socis estan interessats a constituir un consorci privat estratègic d'investigació i desenrotllament tecnològic (d'ara en avant, el «Consorci»), així com a regular els termes i condicions que regiran, a partir de la seua entrada en vigor, la necessària col·laboració per a desenrotllar a través del Consorci, el projecte denominat Estudi agronòmic, tipificació nutricional i valoració dels productes i subproductes de Camelina sativa per a la seua utilització en nutrició animal.  
II. Que els socis desitgen unir els seus esforços i sinergies tecnològiques i empresarials per a desenrotllar el projecte, aprofitant l'experiència tecnològica i know-how de cada un d'ells, la qual serà posada en comú per a l'efectiu desenrotllament del projecte en els termes i condicions que es diran.  
III. Que la totalitat de les parts té per si sola i/o a través d'un o més dels òrgans d'investigació arreplegats en l'annex 1 amb la necessària experiència, capacitat tècnica, recursos materials i humans prou capacitats per a desenrotllar el projecte, que li correspon d'acord amb la memòria tècnica.  
IV. Que el Ministeri d'Economia i Competitivitat, d'ara en avant MINECO, ha publicat l'Orde ECC/1780/2013, de 30 de setembre (BOE 236, 02.10.2013), per la que s'establixen les bases reguladores per a la concessió d'ajudes públiques del Programa Estatal d'Investigació, Desenrotllament i Innovació Orientada als reptes de la societat en el Marco del Pla Estatal d'Investigació Científica i Tècnica i d'Innovació 2013-2016, modificada per l'Orde ECC 2483/2014, de 23 de desembre.  
  
V. Que el MINECO per la Resolució de 30 de desembre de 2014 (BOE 19, 22.01.2015), de la Secretaria d'Estat d'Investigació, Desenrotllament i Innovació, ha publicat la convocatòria de tramitació anticipada de l'any 2015 per a la concessió de les ajudes corresponents a la convocatòria Reptes-Col·laboració del Programa Estatal d'Investigació, Desenrotllament i Innovació Orientada als Reptes de la Societat, en el marc del Pla Estatal d'Investigació Científica i Tècnica i d'Innovació 2013-2016.  
VI. Que els socis desitgen presentar el projecte a la convocatòria indicada en l'expositiu V.  
VII. Que el detall dels objectius concrets i la planificació específica per al desplegament i execució del projecte es descriu, entre altres aspectes, en la memòria tècnica, que s'adjunta al present acord com a annex 1.  
VIII. Que, en virtut de quant antecedix i, a l'efecte de regular les relacions dels Socis per a desenrotllar el Projecte, estos han acordat subscriure el present Acord, d'acord amb els següents,  
  
  
PACTES  
1. Definicions  
Acord. El present Acord de cooperació per al desenrotllament del projecte Estudi agronòmic, tipificació nutricional i valoració dels productes i subproductes de Camelina sativa per a la seua utilització en nutrició animal, dins de la Convocatòria Reptes-Col·laboració, i els seus annexos que tenen caràcter vinculant.  
Background. Know-how previ a l'execució del projecte en possessió de cada Soci.  
Comité Executiu. Òrgan de gestió i administració del consorci integrat per un representant de cada un dels socis integrat per un membre amb dret de vot per cada una de les parts firmants.  
Consorci. El consorci d'investigació tècnica constituït pels Socis per a l'execució del projecte, que es regularà d'acord amb el que establix este acord, i que no té personalitat jurídica.  
Contractes connexos. Qualsevol acord subscrit entre qualssevol dels socis que siga complementari a este acord i que s'estime necessari per a l'execució del projecte, amb ple compliment del que establix l'article 8.4 de les bases de la convocatòria.  
Drets de propietat intel·lectual i industrial. Drets d'autor així com qualsevol altre dret semblant, registrat o no, inclosos, amb caràcter enunciatiu però no limitador, invencions (patents i models d'utilitat), signes distintius i/o dissenys, nacionals o estrangers, que resulten del projecte,  
Coordinador tècnic. El soci que assumix la responsabilitat de coordinar tècnicament el projecte.  
Incompliment greu. S'entendrà Per incompliment greu qualsevol retard no justificat o falta de compliment de les obligacions convencionals que puguen comprometre el bon fi del projecte, així com la revelació a tercers d'informació a què haja tingut accés en ocasió de la seua participació en el projecte sense autorització dels altres socis, que supose una infracció de drets de propietat intel·lectual i industrial.  
  
El comité executiu determinarà si un incompliment per part d'un soci, tindrà consideració de greu.  
Informació confidencial. Tota informació relativa a: (i) documentació concernent al consorci i este acord; (ii) a drets de propietat intel·lectual i industrial, know-how, dades, resultats, plans, dissenys, aplicacions, així com mètodes i procediments necessaris per al desenrotllament del projecte, facilitada pels socis ja siga verbalment, per escrit o per mitjà de qualsevol altre suport. no es considerarà informació confidencial el lliure ús que cada soci puga fer dels seus resultats, propietat intel·lectual i industrial, know-how i la pròpia informació facilitada a la resta de socis.  
Inventors. Aquelles persones que produïxen un resultat intel·lectual o industrial.  
Know-how. Tota Informació relativa al projecte de caràcter tècnic que estiga en possessió dels socis o davall el seu control, incloent amb caràcter enunciatiu però no limitador els coneixements, dissenys, dibuixos, especificacions, instruccions de fabricació, especificacions i normes de qualitat i color, mostres, prototip, no divulgats, hagen sigut o no desenrotllats en el marc del projecte o siguen preexistents al este.  
  
Memòria tècnica. Document subscrit per la totalitat dels Socis en què es detallen, entre altres aspectes, els objectius i el pressupost del projecte, que s'adjunta com a annex 1 a este acord. Es deixa constància que durant la vigència del contracte alguns aspectes del projecte (com ara els mitjans personals, materials i tecnològics establits per a cada una de les parts) podran ser objecte de modificació com a conseqüència del desenrotllament del projecte, amb l'aprovació prèvia de l'autoritat administrativa competent, En eixe cas, la memòria tècnica que resulte de cada una d'elles s'incorporara com a nou annex I a l'acord.  
  
Obligacions de la invenció i/o know-how. Gastos que la preparació per a l'explotació de la propietat intel·lectual i/o industrial ocasiona, per exemple i sense perjuí de qualssevol altres, taxes de patent, estudis previs de patentabilitat o honoraris d'agents de propietat industrial.  
  
Projecte. El desenrotllament del projecte, tal com es detalla en la memòria tècnica, annex 1.  
Registre de propietat industrial. Drets de propietat intel·lectual i industrial resultants d'un contracte connex i/o accessori que siguen objecte de sol·licitud i/o concessió d'una patent, model d'utilitat, marca i/o dissenys davant de l'organisme nacional o internacional competent.  
Representant de la agrupació. El soci (empresa) que assumix la responsabilitat de liderar el projecte davant de l'Administració (MINECO).  
Soci/s. Els participants en el projecte que firmen el present acord.  
  
Soci ixent. Qualsevol soci que decidisca separar-se del consorci, o que siga exclòs.  
Soci entrant. Qualsevol empresa o institució que sol·licite incorporar-se al consorci.  
Sideground. Millores, avanços o descobriments que s'hagen suscitat durant el treball del projecte però que no tinguen relació directa amb els objectius d'este.  
Subvenció. Ajuda econòmica a fons perdut.  
Crèdit. Ajuda econòmica per mitjà de crèdit reembossable.  
Subvenció neta equivalent. Equivalent de subvenció d'una ajuda en qualsevol forma diferent de la subvenció.  
Titulars d'una invenció i/o Know-how. Socis que sol·liciten la protecció d'aquesta.  
  
2. Objecte de l'acord  
2.1. El present Acord té com a objecte regular les relacions entre els socis per al desenrotllament i l'execució de forma conjunta del projecte. a este efecte, en el present acord s'arrepleguen una sèrie de regles, principis i compromisos que governaran les relacions dels socis, tant en l'esfera de la gestió del consorci, com en els aspectes relacionats amb el desenrotllament del projecte, i, en particular, quant a la propietat, difusió i explotació dels resultats i els drets d'accés a estos.  
  
El consorci es constituïx a l'empara del que preveu l'article 11.3 de la Llei 38/2003, General de Subvencions.  
  
3. Aportacions dels socis. Metodologia i divisió del treball per al desenrotllament del projecte  
3.1. En virtut del present acord, cada una dels socis es compromet a destinar i dedicar els mitjans personals, materials i tecnològics, que es detallen per a cada soci en la memòria tècnica que s'adjunta al present acord, necessaris i/o convenients per a iniciar els processos d'investigació i desenrotllament del projecte, així com a fer ús del seu know-how i experiència tecnològica per al seu desenrotllament efectiu , d'acord amb el que establix la memòria tècnica.  
3.2. Els socis deixen expressa constància que en el supòsit que, durant la vigència del present acord, un soci realitze una aportació de mitjans personals, materials i/o tecnològics addicional a la inicialment prevista, el dit soci no veurà incrementat el seu percentatge de participació.  
3.3. La Metodologia i divisió del treball de cada un dels socis per al desenrotllament del projecte, així com el calendari específic de les actuacions i proves d'investigació que hauran de dur-se a terme per cada soci es detallen en la memòria tècnica, annex 1.  
  
4. Obligacions dels socis  
4.1. Tindran les obligacions que expressament s'arrepleguen tant en l'orde núm. 1780/2013 de 30 de setembre, les arreplegades en la resolució de 30 de desembre de 2014, i tot aquelles exigibles de conformitat amb la legislació vigent aplicable al projecte, les establides en el present acord i derivades de les seues memòria i annexos.  
4.2. Durant La vigència del present acord, els socis s'obliguen expressament (quan corresponga, esta obligació serà realitzada, pels grups a què els socis representen legalment) a:  
(i) Executar i desenrotllar el projecte amb la deguda diligència i professionalitat, complint en tot moment amb la normativa que li siga aplicable a este efecte.  
(ii) Comptar amb el personal propi o, si és el cas, subcontractat prou capacitat i especialitzat per a executar i desenrotllar el PROJECTE. En relació amb la subcontractació haurà de tindre's en compte la limitació prevista en el punt 2 de l'article 8 de la Resolució de 30 de desembre de 2014.  
(iii) Disposar d'unes dependències adequades a la naturalesa i les condicions necessàries i/o convenients per a executar i desenrotllar el PROJECTE;  
(iv) Realitzar les aportacions que es detallen en la memòria tècnica i desenrotllar el projecte en la forma i d'acord amb les condicions que es detallen en esta.  
(v) Informar el comité executiu, a través del coordinador tècnic de qualsevol incidència que puga implicar un risc per al desplegament i execució del projecte, tan prompte com la esta siga coneguda.  
(vi) A Col·laborar amb el comité executiu i amb el coordinador tècnic en l'elaboració dels informes justificatius pertinents a presentar al MINECO (o altres entitats) en les fites que este considere oportuns, i que en general coincidiran amb els presentats dins de la memòria tècnica.  
(vii) En relació amb el punt anterior, a presentar un informe de seguiment anual de l'evolució de les tasques descrites en la memòria tècnica (descriptiu, per a verificar l'evolució tècnica del projecte, i que serà presentat per a la seua discussió en reunions tècniques convocades a este efecte pel coordinador tècnic).  
(viii) Complir amb les seues pròpies obligacions fiscals, laborals i de seguretat social, aportant al gestor cientificotècnic la documentació acreditativa de tal circumstància tan prompte com li siga requerida,  
(ix) Obtindre els assegurances adequats, els certificats necessaris i dur a terme qualsevol altre procés requerit per la normativa aplicable per a la correcta execució de la seua Activitat, segons l'annex I i assumir els gastos que se'n deriven de l'obtenció, aportant al gestor cientificotècnic la documentació acreditativa de tal circumstància tan prompte com li siga requerida.  
(x) Portar una Comptabilitat específica i separada en relació amb l'execució del projecte.  
(xi) Finalment, en relació amb el punt (vi), a presentar amb una antelació d'un mes respecte a les dates de justificació de les fites marcades pel MINECO en l'adjudicació del projecte, un informe detallat de l'activitat realitzada fins a eixe moment per la seua entitat, per a poder així elaborar l'informe conjunt de fita del projecte complet.  
  
4.3. Als efectes del present acord, els investigadors que es responsabilitzaran dels grups d'investigació que realitzaran el projecte, per part de cada grup són:  
· M.ª del Mar Delgado Arroyo, Dept. de Medi Ambient, INIA.  
· Ana Heredia Meca: Dept. de Qualitat i Tècnic, Dadelos Agrícola.  
· Aníbal Capuano, Dept. Tècnic, Camelina Company Espanya.  
· Ernesto Ángel Gómez Blasco, Dept. Centre d'Investigació i Tecnologia Animal, IVIA.  
· Lorena Castillejos Velázquez, Dept. de Servei de Nutrició i Benestar Animal UAB  
· Cristina Casado Yuste, Dept. de Tècnic, CASPE.  
· David Canales Gallardo, Dept. de Gestió de biosólids, CESPA  
4.4. Com a part de l'annex 1, Es pot veure la configuració dels grups d'investigació de cada un dels socis.  
  
  
5. Responsabilitat dels socis  
5.1. Els socis seran responsables dels seus actes o omissions, o d'aquells dels seus empleats o agents, resultants de L'incompliment de les seues obligacions en el projecte, excepte en casos de força major.  
5.2. La Responsabilitat dels socis per danys directes derivats de l'execució del projecte, excepte en cas de dol o negligència greu, quedarà limitada a una quantitat total, per tots els conceptes i en tots els supòsits, igual al preu especificat en el present acord. este límit es considerarà com a límit total, de forma cumulativa, respecte de totes les responsabilitats en què els socis pogueren incórrer.  
5.3. Quan l'Administració, d'acord amb les estipulacions de l'Orde de bases, arribara a reclamar qualsevol reembossament o pagament de Danys i perjuís d'un o més dels socis, cada soci en falta serà responsable davant de l'administració, el representant de l'agrupació, el coordinador tècnic i davant dels altres socis, pels danys i perjuís causats com a conseqüència de la realització, o de la falta de realització, de les tasques assignades.  
5.4. Cada un dels socis serà responsable exclusivament per qualsevol pèrdua, dany o perjuí generats per o a tercers, en els casos en què les dites pèrdues o danys resultaren de la implementació de les tasques del dit soci en el projecte.  
5.5. Quan s'hagen Subcontractat treballs, cada soci serà plenament responsable pel compliment de la seua part del projecte subcontractat a tercers.  
5.6. La responsabilitat del soci incumplidor pels danys patits pels altres socis en cap cas atorga el dret de reclamació de pèrdues o danys indirectes com ara, a títol enunciatiu i no limitador, el lucre cessant, la pèrdua d'ingressos, la pèrdua de contractes o semblants.  
  
  
6. Pressupost del projecte i distribució entre els socis  
6.1. El pressupost provisional del projecte i la seua distribució entre els socis es detalla en la memòria tècnica. no obstant això, en cas d'aprovació del projecte, el pressupost serà el definitivament aprovat pel MINECO.  
6.2. En el cas Que els socis decidiren revisar i, si és el cas, actualitzar de mutu acord la memòria tècnica, una vegada proposada la modificació, esta haurà de ser aprovada pel comité executiu. la dita modificació serà remesa pel coordinador tècnic al MINECO per a la seua aprovació, fins a la qual cosa la modificació no tindrà efecte.  
6.3. Tal com consta en la Convocatòria Reptes-Col·laboració Resolució de 30 de desembre de 2014 (BOE 19, 22 de gener de 2015), el pagament de l'ajuda es realitzarà individualment a cada un dels participants en el projecte, per a la qual cosa serà necessari que cada membre del consorci dispose d'un compte reconegut por el Tresor.  
  
7. Gestió i administració del consorci  
7.1. Els socis acorden que el consorci estarà administrat per un comité executiu, integrat per un representant de cada un dels socis. presidirà el dit comité el representant de l'agrupació o, si no n'hi ha, el coordinador tècnic del projecte.  
7.2. Els socis acorden que Dadelos Agrícola SL. Actuarà com a representant de l'agrupació davant dels òrgans corresponents i DADELOS AGRÍCOLA, SL, Com a coordinador tècnic del projecte.  
7.3. No podrà Celebrar-se vàlidament reunió alguna del comité executiu del consorci si no estan presents o degudament representats, almenys, el 75 % dels membres que integren el comité executiu.  
7.4. El comité executiu del consorci es reunirà, com a mínim, cada sis mesos amb caràcter ordinari i, sempre que siga necessari, amb caràcter extraordinari, segons el que establix el pacte 7.5. les reunions tindran lloc en la seu de cada un dels socis de manera rotativa, començant per la del representant de l'agrupació.  
7.5. El comité executiu es reunirà amb caràcter extraordinari a sol·licitud del menys el 50 % dels seus components, dins dels set (7) dies hàbils següents a la tramitació de la dita sol·licitud.  
7.6. En qualsevol cas es notificara als socis amb un mínim de cinc (5) dies hàbils l'orde d'assumptes i on tenen a la seua disposició la documentació respecte a l'orde de la reunió.  
7.7. No es decidirà cap qüestió que no estiga en l'orde de la reunió llevat que estiguen presents el 75 % dels socis.  
7.8. És Competència del comité executiu del consorci la realització de totes aquelles tasques necessàries per al bon desenrotllament del projecte. en especial, però sense que això tinga caràcter limitador sinó simplement enunciatiu, el comité executiu tindrà les competències següents:  
(a) Decisió sobre la incorporació de nous Socis i en quines condicions s'ha de produir la dita incorporació, tenint en compte en qualsevol cas el que establix el punt 1.b.2 de l'article 24 de l'Orde ECC/1780/2013, de 30 de setembre, així com el que preveu el punt 2.c de l'article 23 de la Resolució de 30 de desembre.  
(b) Aprovar i Revisar les modificacions, si és procedent, de la memòria tècnica.  
(c) La verificació, de conformitat amb els mitjans que s'estimen necessaris per a cada cas, del grau de compliment pels socis de les obligacions derivades del present acord, per a la qual cosa queda investit, amb la potestat per a compel·lir el soci al compliment del que pacta i, en el cas que este persistisca en l'actitud incumplidora, el comité podrà advertir-li de la iniciació de les accions legals oportunes en defensa dels drets i interessos del consorci.  
(d) L'aprovació i, en el menester, autorització per a la celebració d'un contracte connex.  
(e) El seguiment i control de les actuacions dutes a terme pel coordinador tècnic en relació amb la gestió del projecte.  
7.9. Les Decisions del comité executiu seran preses per majoria simple dels vots dels representants presents o representats per delegació, excepte per als casos establits en el pacte 13 del present acord.  
  
  
8. Funcions del coordinador tècnic  
El coordinador tècnic serà el responsable de la realització material dels punts següents:  
(a) Coordinació en la preparació de la proposta i suport al representant de l'agrupació en la seua defensa davant dels òrgans corresponents.  
  
(b) Realització de correccions, modificacions o ampliació d'informació.  
(c) Busca de finançament complementari, si és procedent.  
(d) Realització d'un seguiment de l'avanç d'activitats.  
(e) Proposta de mesures correctores, si es produïxen desviacions.  
(f) Mediació entre els socis, si es produïx alguna situació que així ho requerisca.  
(g) Coordinació en la preparació de les justificacions que sol·liciten les Institucions finançadores del projecte.  
(h) Preparació d'un model d'acord de cooperació i explotació dels resultats del projecte.  
(i) Comunicar puntualment totes les incidències que ocórreguen amb respecte de l'Administració, amb els socis i amb tercers, per al coneixement de totes les parts facilitant tota la informació que es requerisca.  
  
9. Drets de propietat intel·lectual i industrial  
9.1. Copropietat dels resultats  
La titularitat dels drets i obligacions que emanen de la propietat intel·lectual i industrial i del know-how resultants de l'execució del projecte correspondrà/n al/s soci/s que hi haja/n desenrotllat la investigació origen d'estos. en el cas que la investigació haguera sigut desenrotllada per diversos socis, la dita titularitat correspondrà a cada soci de forma proporcional a la seua participació en el pressupost d'investigació aprovat (llevat que els dits socis decidisquen negociar un contracte connex, tal com es descriu en el punt 9.3 per mitjà de la fórmula següent:  
  
  
[Porcentaje participación Socio] i « = « ([(«Horas»] i × CMH) + [[(P] i - [PP] i - [CI] I)]) / PTDP  
  
On:  
Horasi: hores de dedicació aprovades del socioi.  
CMH: cost mitjà/h del projecte (pressupost personal total del projecte aprovat/hores totals aprovades)  
Pi: pressupost (?) total aprovat socioi  
PPI: pressupost (?) de personal aprovat de socioi.  
CIi: pressupost (?) de Costos Indirectes aprovat de socioi.  
PTDP: pressupost (?) total directe del projecte (pressupost global aprovat sense costos indirectes).  
9.2. Cada soci deixa constància del know how preexistent a l'inici del projecte (background), tant l'inclòs com l'exclòs dels drets d'accés, annexos 2 i 3.  
9.3. En el supòsit de col·laboració de diversos socis en una investigació, estos podran negociar de comú acord, i en termes de bona fe, un contracte connex que haurà de concretar, almenys, les qüestions següents:  
(a) La proporció cada un dels socis ostentarà dels drets de propietat intel·lectual i industrial, que, per defecte, serà la indicada en el punt 9.1.  
  
(b) La Sol·licitud de registres de propietat industrial.  
(c) La concessió de Llicències sobre els drets de propietat intel·lectual i industrial i/o el know-how resultants dels contractes connexos a tercers.  
(d) La cessió Dels drets de propietat intel·lectual i industrial i/o know-how a tercers o entre els socis firmants del contracte connex.  
  
(e) El règim relatiu a infraccions Dels drets de propietat intel·lectual i industrial i know-how resultants dels contractes connexos per part dels firmants o de tercers;  
(f) L'intercanvi d'informació o documents relatius als drets de propietat intel·lectual i industrial i/o al know-how resultants del contracte connex I.  
(g) El règim de Publicacions dels resultats del contracte connex.  
  
9.4. Les parts renuncien al dret d'explotació individual previst en l'article 72.2.b de la Llei de Patents, sempre que el coneixement generat explotable tinga relació directa amb els objectius que es Buscaven en el projecte, tal com vénen especificats en la seua memòria. si el coneixement generat afecta millores, avanços o descobriments que s'hagen suscitat durant el treball del projecte però que no tinguen relació directa amb els seus objectius (sideground), es considerarà que el dit coneixement és propietat del soci o socis que l'hagen desenrotllat, en les condicions indicades en el punt 9.1, els que quedaran en llibertat per a utilitzar-lo a la seua elecció. en cas de dubte sobre esta clàusula, se sotmetrà el coneixement explotable en qüestió a la valoració del comité executiu, que decidirà per majoria simple de bona fe sobre la seua connexió o no amb els objectius del projecte.  
9.5. Les previsions de la present clàusula perduraran al terme o expiració del projecte.  
9.6. Gestió de resultats:  
Els socis negociaran un contracte connex per a la gestió dels resultats, que haurà de concretar, almenys, les qüestions següents:  
(a) La Proporció que cada un dels socis ostentarà dels drets i obligacions de propietat intel·lectual i industrial, que, per defecte, serà la indicada en el punt 9.1.  
(b) Definir un gestor de la invenció, la finalitat del qual serà dirigir i dur a terme totes les gestions relacionades amb la preparació, sol·licitud, registre, defensa i manteniment de qualsevol modalitat de propietat industrial.  
(c) La concessió de llicències sobre els drets de propietat intel·lectual i industrial a tercers, donant dret de primera opció a aquells socis participants del consorci.  
(d) La cessió dels drets de propietat intel·lectual i industrial a tercers o entre els socis firmants del contracte connex, donant dret de primera opció a aquells socis participants del consorci.  
(e) En cas de desacord en la redacció del contracte connex, s'aconseguiran acords per mitjà de votació entre els socis en què el vot de cada un es ponderarà segons els percentatges de participació en els drets i obligacions descrits en el pacte 9.1.  
Si per a l'explotació dels resultats es Necessita l'ús d'invencions preexistents dels socis, s'haurà d'atorgar, sempre que siga possible, llicències als socis firmants del contracte connex per part dels titulars de les invencions preexistents, en un contracte de llicència, on s'exposen els termes de la llicència.  
9.7. Drets d'accés  
Excepte l'excepció prevista en el paràgraf següent, els socis concediran entre si drets d'accés al know-how preexistent, quan siguen necessaris per a l'execució del projecte i/o per a l'explotació o ús dels seus respectius resultats. en este cas s'acordaria per a això la corresponent contraprestació econòmica en termes raonables i no discriminatoris.  
  
Aquell soci que ho requerisca elaborarà una llista del know-how preexistent propi sobre el qual vol exercir dret de restricció d'accés als altres socis, d'acord amb el que establix el pacte 9.2. esta informació formarà part del present acord com a annex 3. en qualsevol cas tota la informació compartida entre els socis del projecte durant el seu transcurs, està subjecta a la confidencialitat i restriccions d'ús especificades en el pacte 15 del present acord, estiga específicament mencionada dins de l'annex 3 o no, i per tant la seua utilització fora de l'establit ací serà susceptible d'originar les corresponents accions legals que podran resultar en les corresponents penalitzacions.  
  
El know-how preexistent serà usat només per als objectius per als quals els drets d'accés han sigut concedits i només durant el temps que fóra necessari per a aquells objectius.  
El dret d'accés es considera «necessari» sempre que la «no» concessió de tal dret d'accés supose que:  
(a) En el cas de drets d'accés concedits per a l'execució del projecte, la realització de les tasques assignades a algun soci seria impossible, comportaria un considerable retard, o requeriria un significatiu finançament addicional o recursos humans.  
(b) En el cas de drets d'accés concedits per a l'ús, l'ús d'un element definit i material del propi coneixement del soci destinatari seria tècnicament o legalment impossible.  
Qualsevol dels drets d'accés atorgats no coberts per esta secció, estarà davall el criteri absolut del soci que el posseïsca i subjecte als termes i condicions que puguen ser acordats entre les parts posseïdores i les receptores.  
9.8. Limitació de concedir drets d'accés  
Sense perjuí de l'anterior, el soci que no puga concedir els drets d'accés que un altre soci li requerisca raonablement, ben a causa de l'existència de drets de tercers, o bé per considerar que la petició excedix l'objecte i les tasques assignades en virtut del present acord, li ho notificarà exposant els motius puntualment a l'altre soci després del rebut de la sol·licitud dels drets d'accés.  
  
10. Disponibilitat de la informació i difusió de resultats  
10.1. En el cas que per a les investigacions Siga necessari l'ús i/o explotació de drets de propietat intel·lectual i industrial titularitat de qualsevol dels socis, este s'obliga a aportar de forma gratuïta a la resta dels socis implicats, durant la duració del projecte, dits drets de propietat intel·lectual i industrial a este efecte de permetre la investigació indicada en la memòria tècnica.  
10.2. Al firmar el Present acord, els socis afirmen que no són conscients que s'hagueren adquirit compromisos que impedisquen el compliment del pacte 10.1.  
10.3. Els socis, sense perjuí de l'obligació de confidencialitat establida en el pacte 15, definixen les següents accions de difusió pública del projecte:  
10.3.1 Organització de jornades de divulgació i workshops sobre les tecnologies desenrotllades al llarg del projecte.  
10.3.2 Formació d'usuaris finals d'estes tecnologies i presentació de l'experiència obtinguda pels socis en cada tasca.  
10.3.3 Organització de fòrums sectorials en els quals es difonguen els resultats més destacables del projecte.  
10.3.4 Publicació d'articles tècnics relatius els diferents àmbits del Projecte en revistes científiques i tècniques.  
10.3.5 Organització de jornades i conferències tècniques i/o científiques.  
10.3.6 Presentació dels resultats del projecte en fires industrials.  
  
10.3.7 Organització de Jornades de portes obertes en Els organismes d'investigació i en la seu dels socis a fi de divulgar les experiències resultants del projecte.  
  
11. Entrada en vigor i duració de l'acord  
11.1 L'entrada en vigor de l'acord (excepte pel que fa als pactes 2, 4, 9, 11, 15, 19, 20 i 23 de l'Acord que entraran en vigor a la firma de l'acord) queda condicionada a la concessió de l'Ajuda Econòmica per part del MINECO, i acceptació d'esta per part dels socis. En conseqüència, l'Acord, excepte pel que fa als pactes 2, 4, 9, 11, 15, 19, 20 i 23, entrarà en vigor l'endemà de la data de comunicació pel MINECO de la concessió de l'Ajuda Econòmica i acceptació d'esta per part dels socis i tots els seus termes i condicions es mantindran fins que el MINECO haja emés un informe d'acceptació de la justificació final, donant per finalitzat el projecte.  
11.2 No obstant això, transcorregut el període referit en el paràgraf immediat anterior sense que s'hagueren aconseguit els resultats previstos, d'acord amb el que establix este acord, els socis que ho estimen necessari, podran, durant el termini de trenta (30) dies a comptar de la terminació de l'acord, acordar la seua pròrroga per successius períodes semestrals.  
  
11.3 Els socis acorden que el present acord es mantindrà en vigor des de la seua data de subscripció per cada una d'ells i mentres siguen socis del consorci i, per tant, acabarà de forma automàtica en relació amb aquell dels socis que corresponga, en el cas que es produïsca l'eventual eixida d'este, excepció feta de les obligacions i/o drets previstos en este acord que tinguen una vigència distinta, i en este cas caldrà ajustar-se a l'expressament previst en cada cas.  
  
12. Incompliment de les obligacions  
En cas d'incompliment greu per qualsevol dels socis de les obligacions assumides en virtut del present acord, donarà dret a la resta dels socis a acordar l'exclusió de la part incumplidora, d'acord amb el que preveu el pacte 13, sempre que la esta persistisca en l'incompliment durant un termini de trenta (30) dies comptats des de la data de la comunicació de l'incompliment per part del comité executiu, sense perjuí del dret de la resta de les parts perjudicades optar per la continuació de l'acord i exigir de la part incumplidora l'íntegre compliment de les seues obligacions i, en qualsevol dels casos, la reparació del perjuí causat al consorci i/o, si és el cas, als socis que corresponga per l'incompliment.  
Cada un dels socis serà responsable únicament de les seues pròpies accions o omissions. respecte a la responsabilitat derivada als socis per les accions o omissions del consorci, esta serà en tot cas mancomunada però mai podrà tindre caràcter solidari.  
  
13. Entrada, separació i exclusió de socis  
13.1 Els socis acorden que l'entrada de qualsevol tercer en el consorci haurà d'acordar-se per unanimitat del comité executiu, devent dita tercera adherir-se plenament al present acord i reunir les condicions i característiques necessàries per a intervindre en la investigació, desenrotllament i innovació del projecte.  
13.2 Qualsevol soci que decidisca separar-se del consorci (d'ara en avant, el soci ixent) haurà de complir a les següents regles i limitacions:  
  
(i) El soci ixent haurà de comunicar la seua voluntat de separar-se al comité executiu de socis amb una antelació mínima d'un (1) mes, per mitjà d'una notificació formal que haurà de justificar la causa per la qual pretén separar-se del consorci;  
(ii) El soci ixent podrà proposar, dins del termini d'un (1) mes a què es fa referència en l'apartat (i) immediat anterior, al comité executiu del consorci el/els soci/s o, si és el cas, el/els tercer/s candidats que podrien assumir la seua participació en el projecte.  
Transcorregut l'avantdit termini d'un (1) mes sense que el soci ixent haja proposat al comité executiu, el/els tercer/s que hauran d'assumir la seua participació, el comité executiu podrà proposar al consorci un nou tercer que reunisca les condicions acordades per a substituir el soci ixent.  
Es deixa expressa constància que el soci i/o el tercer en qüestió que assumisca la participació del soci ixent, haurà de reunir les mateixes condicions i característiques tècniques i de solvència que les del soci ixent.  
Així mateix, els socis acorden expressament que, davant de la separació de qualsevol soci, tindrà preferència, per a assumir la participació del soci ixent qualsevol altre soci enfront de qualsevol tercer interessat a substituir el soci ixent.  
(iii) El soci ixent tindrà dret a percebre aquella part de la Subvenció corresponent als treballs del projecte que haja realitzat abans de la data d'efecte de la seua separació, subjecte al compliment de les obligacions següents: (a) transmetre els coneixements i resultats no aplicats al soci i/o soci entrant que siga designat per l'Assemblea General per a la continuïtat del projecte i referents a este; (b) tornar aquella part de l'ajuda econòmica que haja rebut anticipadament que no haja sigut efectivament invertida en el Projecte fins a la seua separació i abonar al Consorci els costos de gestió que s'hagen derivat per al mateix de la seua eixida; i (c) complir puntualment les obligacions establides en l'acord en relació amb l'execució i desenrotllament del projecte (incloent de manera no limitadora les establides en el pacte 4 fins al moment de l'aprovació per part del MINECO de la seua separació; en cas d'incompliment de qualsevol d'estes obligacions per part del Soci Ixent serà aplicable la pena convencional establida en el pacte 12.  
  
(iv) Transmetre els coneixements i resultats no aplicats al membre del consorci que siga designat pel comité executiu per a la continuïtat del projecte.  
En el supòsit que el tercer que es pretenga que assumisca la participació del soci ixent no siga membre del consorci, per a l'entrada del tercer com a soci serà necessari obtindre l'aprovació del comité executiu del consorci segons allò que s'ha indicat en el pacte 13.1  
Davant de l'eixida de qualsevol soci del projecte, el comité executiu haurà de verificar que s'ha donat íntegre compliment a les formalitats referides en els apartats (i) a (iii) del present pacte 13.2 de l'acord i, realitzar totes les gestions que siguen necessàries davant del MINECO a l'efecte de substituir el soci ixent pel soci entrant. en eixe sentit, el soci ixent haurà de realitzar en el termini màxim de dos (2) mesos, quantes gestions i actuacions resulten necessaris, davant de l'administració o qualsevol altre organisme, entitat o tercer, per a la formalització de la seua eixida del consorci i que la esta no perjudique de cap manera a la resta de socis que hi romanguen. Així mateix haurà de cedir al consorci, o soci designat pel dit consorci a este efecte, aquells contractes connexos que haguera subscrit en ocasió de la preparació, execució i desenrotllament del projecte i que fossen necessaris per a la seua continuïtat.  
  
13.3. Les Parts acorden que qualsevol dels socis podrà ser exclòs del consorci per majoria de les dos terceres (2/3) parts del comité executiu, en els supòsits següents:  
(a) Per la no concurrència en el soci en qüestió dels requisits exigits pel consorci per a ser membre de l'agrupació.  
(b) Per dissolució del soci.  
(c) Per l'incompliment de les obligacions assumides pel soci en virtut del present acord, en el cas que el soci persistisca en l'incompliment de les seues obligacions una vegada transcorregut el termini establit a este efecte en el pacte 12 del present acord.  
L'exclusió d'un soci per qualsevol de les causes referides anteriorment, haurà de ser notificada pel comité executiu al soci l'exclusió del qual haja sigut aprovada, d'acord amb els termes i condicions establits en el pacte 7 del present acord.  
  
14. Contractes connexos o accessoris al present acord  
14.1 Els socis acorden expressament que, amb caràcter previ a la subscripció d'un contracte connex, les parts contractants d'este hauran de sotmetre'l a la a l'aprovació del comité executiu.  
  
15. Confidencialitat i protecció de dades  
15.1 Els socis acorden no divulgar i mantindre baix estricta confidencialitat i secret la informació confidencial relativa o obtinguda dels altres socis amb motiu del present acord i els seus annexos, o dels contractes connexos.  
En Concret, però sense que això tinga caràcter limitador, cada un dels socis s'obliga a:  
(a) No publicar, comunicar, divulgar, revelar, o utilitzar la informació confidencial obtinguda en virtut del present acord, de forma parcial ni total, ni directament o indirectament (a través dels seus empleats, assessors o persones vinculades) a tercers, en cap concepte, sense el consentiment previ i per escrit dels socis que puguen veure's afectats.   
  
(b) No Fer ús de la informació confidencial en les seues relacions comercials i/o contractuals amb qualsevol tercer, incloent, molt especialment, qualsevol competidor de qualssevol dels socis.  
(c) No utilitzar la informació confidencial per a cap propòsit diferent del desenrotllament del projecte.  
(d) Informar als socis afectats qualsevol ús no autoritzat de la informació confidencial de què haja tingut coneixement per qualsevol via per al desenrotllament del projecte.  
15.2 Els socis, inclosos els ixents, s'obliguen a mantindre confidencial la informació confidencial, amb caràcter indefinit a perpetuïtat. Esta confidencialitat afectarà totes les persones que hagen intervingut en el projecte, inclús quan hagen deixat de tindre relació contractual amb els socis.  
15.3 L'ús il·lícit o contrari a la regulació establida en el present acord de quals vullga drets derivats d'este, en especial, els que afecten els drets de propietat intel·lectual i industrial, determinarà el cessament automàtic de les activitats derivades del present acord, i íntegra responsabilitat objectiva de l'incumplidor, qui respondrà dels danys i perjuís que puga causar.  
15.4 Aquesta confidencialitat no afectarà en els casos següents: a) que la informació fóra ja prèviament coneguda pel Soci que la rep; b) que la informació fóra ja de domini públic; c) que la informació es convertira en pública per fonts alienes al Soci que la rep durant el desenrotllament del projecte; d) que la dita informació fóra coneguda pel Soci per l'acció d'un tercer no subjecte a confidencialitat per este o altres contractes; e) si la informació fóra requerida per les autoritats d'acord amb la llei.  
15.5 Tots els socis es comprometen a respectar la normativa sobre protecció de dades.  
  
16. Difusió i publicacions  
16.1 Com a principi general, els socis acorden que no podrà ser difosa informació que poguera menyscabar la protecció del know-how previ dels socis i del know-how resultant del projecte a través dels drets de propietat intel·lectual i industrial que es pogueren derivar del dit know-how.  
16.2 El know-how Resultant del projecte o qualsevol informació relativa a este podrà ser publicat sempre que la publicació estiga subjecta a una notificació i autorització prèvia dels representants dels socis del projecte.  
16.3 El soci que pretenga publicar informació relativa al projecte haurà de remetre una còpia del document la publicació de la qual es pretenga publicar als restants socis del projecte amb quaranta-cinc (45) dies d'antelació. La resta dels socis disposaran d'un termini de trenta (30) dies, a comptar de la recepció del document, per a formular quantes objeccions o comentaris estimen respecte d'això.  
16.4 Qualsevol objecció a la difusió o publicació haurà de contindre:  
(a) Una sol·licitud de modificació del document, especialment si la publicació o difusió de la informació continguda en este poguera menyscabar les opcions d'explotació del know-how resultant a través de drets de propietat industrial o perjudicar interessos legítims d'altres socis;  
(b) Un requeriment per a posposar la difusió o publicació de la informació que puga ser objecte de protecció per mitjà de drets de propietat industrial.  
16.5 El silenci no serà entés com la tàcita autorització per a la difusió.  
16.6 En Cap cas podrà efectuar-se la difusió o publicació d'aquell know-how resultant que decidisca protegir-se via secret industrial o d'aquell know-how resultant que estiga constituït en part per know-how previ d'alguna dels socis que esta haguera protegit com a secret industrial.  
16.7 En les publicacions es respectarà sempre la menció dels autors del treball.  
16.8 Tota referència al projecte en qualsevol mitjà de difusió haurà d'incloure menció que este ha sigut objecte d'ajuda a càrrec de la convocatòria reptes-col·laboració.  
16.9 L'ús dels noms dels restants socis amb fins publicitaris o comercials requerirà la seua autorització prèvia, expressa i per escrit.  
  
  
17. Protecció de dades de caràcter personal  
17.1 Les parts tractaran de mode confidencial les dades de caràcter personal de les altres parts de què tinguen coneixement per consegüent de l'execució del Projecte, complint adequadament i en tot moment les disposicions contingudes en la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal (d'ara en avant, la LOPD), així com en el Reial Decret 1720/2007, de 21 de desembre, pel que s'aprova el Reglament de desplegament de la LOPD (d'ara en avant, el Reglament LOPD, i en qualssevol altres normes vigents o que en el futur puguen promulgar-se sobre la matèria.  
17.2 En especial, en virtut de L'acord cada una de les parts es compromet a tractar les dades de caràcter personal d'acord amb les instruccions de la part que haja proporcionat les dades de caràcter personal, a no aplicar-los ni utilitzar-los amb fi distint i a no comunicar-los, ni tan sols per a la seua conservació, a altres persones, excepte amb el consentiment previ i exprés de la part en qüestió. Així mateix, cada un dels Socis es compromet a adoptar i implantar, respecte a les dades de caràcter personal que els siguen facilitats, les mesures de seguretat a què es referix l'article 9 de la LOPD.  
17.3 A la resolució d'aquest acord per qualsevol causa, les dades de caràcter personal hauran de ser destruïts, igual que qualsevol suport o document en què conste alguna dada de caràcter personal que haguera sigut objecte de tractament.  
  
18. Cessió de drets  
18.1 Les parts podran cedir la totalitat o part dels seus drets o obligacions assumits per elles a tenor de l'acord a qualsevol altra societat pertanyent al seu mateix grup (entés el dit terme en el sentit de l'article 42 del Codi de Comerç), o al seu mateix grup empresarial familiar, sempre que la cessionària dispose de la mateixa solvència financera i tècnica que la cedent. Formalitzada la cessió, qualsevol referència a la part cedent continguda en l'acord haurà d'entendre's com una referència a l'entitat o entitats cessionàries.  
  
18.2 Amb caràcter previ a la formalització de la cessió, la cessionària haurà d'acreditar al comité executiu la seua pertinença al mateix grup de societats al de La Part cedent, així com una solvència financera i tècnica semblant a la de la part cedent.  
18.3 Les parts acorden que, excepte el document d'adhesió que s'adjunta com a annex V a l'acord, no serà necessari un contracte per separat per a la formalització de la cessió descrita en el pacte 19.1 anterior, i que esta no requerirà, per a la seua operativitat, accions posteriors ni l'execució de cap altre document ni autorització de qualsevol classe.  
  
  
19. Gastos i impostos  
Cada part pagarà els seus respectius gastos i costos legals, incloent els honoraris professionals dels seus assessors, que seran a càrrec de la part corresponent, i tots els costos i gastos en què les parts hagen incorregut amb relació a l'acord. Els impostos seran satisfets per les parts segons llei.  
  
20. Notificacions  
Totes les comunicacions escrites enviades en virtut de l'Acord es remetran a les adreces que estan en l'encapçalament, per qualsevol mitjà que acredite fefaentment el contingut i l'entrega de la comunicació. Qualsevol canvi d'adreça haurà de ser comunicat a les Parts amb suficient antelació pel mateix mitjà.  
  
21. Acord íntegre  
L'acord (així com els documents previstos en este i els que eventualment el pogueren desenrotllar) constituïx l'acord íntegre de les parts respecte a la matèria objecte de l'acord i substituïx a qualssevol altres pactes o acords previs existents entre les parts.  
  
22. Separabilitat  
Si qualsevol pacte d'este Acord fóra declarat, totalment o parcialment, nul o ineficaç, tal nul·litat o ineficàcia afectarà tan sols a la dita disposició o a la part d'esta que resulte nul·la o ineficaç, i l'acord romandrà vigent en tota la resta, tenint-se per no posada tal disposició o la part d'esta que resulte afectada. A tals efectes, l'acord només deixarà de tindre validesa exclusivament respecte de la disposició nul·la o ineficaç, i cap altra part o disposició de l'acord quedarà anul·lada, invalidada, perjudicada o afectada per tal nul·litat o ineficàcia, llevat que per resultar essencial al Projecte haguera d'afectar l'acord de forma integral.  
  
23. Resolució de qüestions litigioses i jurisdicció  
23.1 En el cas que es produïsca qualsevol tipus de discrepància o diferència entre els Socis en relació amb l'existència o el contingut del present Acord, els Socis negociaran de bona fe per a intentar resoldre tal discrepància o diferència dins del termini màxim d'un (1) mes a comptar de la data en què qualsevol d'elles notifique formalment a l'altra el sorgiment de la discrepància.  
23.2 Per al supòsit que la discrepància o diferència no es resolguera dins del termini màxim assenyalat, els socis se sotmetran a la jurisdicció i competència dels jutjats i tribunals de València.  
  
24. Referència específica a la Generalitat Valenciana  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en el Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel que regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre (DOCV 7379, 13.10.2014), l'aplicació i execució d'este conveni, incloent-se a este efecte tots els actes jurídics que pogueren dictar-se en la seua execució i desenrotllament, no podrà suposar obligacions econòmiques per a la Generalitat Valenciana i, en tot cas, haurà de ser atesa amb els seus mitjans personals i materials.   
  
25. Esmena  
Qualsevol de les clàusules del present acord, projecte, memòria justificativa, i annexos que resulte contrària a la normativa vigent que regixen les ajudes de la convocatòria Reptes-Col·laboració del Programa Estatal d'Investigació Científica i Tècnica i d'Innovació 2013-2016 es tindrà per no posada.  
  
I en prova de conformitat i acceptació amb quant antecedix, els socis subscriuen el present acord en set exemplars.   
  
Madrid, 23 d'abril de 2015  
  
L'administrador únic de Dadelos Agrícola, SL: Francisco Javier de Tomás i Miguel.  
  
El director de l'Institut Nacional d'Investigació i Tecnologia Agrària i Alimentària (INIA): Manuel Lainez Andrés.  
  
L'apoderat de Camelina Company Espanya, SL: Yuri Herrerea Yambanis.  
  
El director de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA): Enrique Moltó García.  
  
La vicerectora d'Investigació de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB): María Pilar Dellunde Clavé.  
  
El director general de la Cooperativa Ganadera de Caspe, RL: Tomás Fillola Vicente.  
  
L'apoderat de Cespa Gestió de Residus, SA: Ignacio Archilla Esteban.  
  
  
  
ANNEX 1  
Memòria tècnica  
  
Definició dels compromisos que adquirix cada participant al formar part de l'agrupació, detallant en quines fites del projecte participarà, les tasques o funcions que realitzarà en la dita fita i la seua quantificació econòmica  
  
Projecte: Estudi agronòmic, tipificació nutricional i valoració dels productes i subproductes de Camelina sativa per a la seua utilització en nutrició animal.  
  
Descripció tècnica i pla de treball.  
  
Descripció detallada, abast i pla de treball del conjunt d'activitats a realitzar, organitzats com a tasques o fites, amb especial referència als mètodes i procediments que es van a seguir per a aconseguir-los. Indicació de la responsabilitat i la participació de cada una de les entitats en cada una de les tasques o fites.  
  
  
Descripció detallada de cada fita i activitat  
H1. Assaig agronòmic de llavor camelina i identificació de varietats òptimes de camelina per a la generació de productes per a alimentació animal  
  
Activitat 1.1: caracterització del banc de germoplasma de camelina  
L'activitat 1.1 permetrà identificar aquelles varietats provinents del banc de germoplasma proporcionat per Camelina Company Espanya (CCE) més aptes per a la seua utilització com a matèria primera en el mercat de pinsos per a alimentació animal. Esta activitat serà desenrotllada en col·laboració amb l'INIA.  
  
Subactivitat 1.1.1. Caracterització del banc de germoplasma de camelina en condicions controlades  
Durant els dos primers anys es desenrotllaran almenys 4 cicles de cultiu amb l'objectiu de caracteritzar les diferents varietats. En funció dels resultats de cada cicle es reduirà progressivament el nombre de varietats en estudi. Cada cicle comptarà amb quatre repeticions per cada varietat, respectant una densitat de planta màxima de 32 unitats/m². De cada una d'estes varietats es determinarà:  
Poder germinatiu.  
Caracterització morfològica: alçària, capacitat de ramificació, nombre de síliqües, nombre de llavors per síliqua.  
Caracterització fenològica: Dies fins a floració, dies d'ompliment de gra, dies de cicle (fins a maduració).  
Identificació de possibles característiques que puguen afectar la collita (enllitament, dehiscència).  
Anàlisi dels resultats derivats de la composició del gra (subactivitat 1.4.3).  
Productivitat en condicions favorables (rendiment potencial).  
L'objectiu d'esta subactivitat és determinar aquelles varietats més aptes per al seu destí en alimentació animal. El procés de selecció es realitzarà després de cada cicle desenrotllat: de 150 a 100 varietats (primer cicle, estimat per al mes 6), de 100 a 50 varietats (segon cicle, estimat en el mes 11), de 50 varietats a 20 varietats (tercer cicle, estimat el mes 16) i finalment de 20 a 5 varietats (quart cicle, estimat el mes 23).  
  
La present subactivitat es va a desenrotllar en un hivernacle pertanyent a les instal·lacions de l'INIA (carretera de la Corunya, km. 7.5) i serà desenrotllat per l'equip tècnic de CCE amb la col·laboració del personal del centre d'investigació. Per la seua banda, el procés de selecció de varietats serà realitzat en col·laboració entre l'equip tècnic de CCE i Dadelos Agrícola.  
  
Subactivitat 1.1.2. Caracterització del banc de germoplasma de camelina en condicions ambientals  
Durant el projecte es desenrotllaran tres cicles de cultiu amb la intenció de determinar l'aptitud agronòmica de cada una de les varietats a condicions ambientals. Per a això, es definiran marcs d'1 m2 on s'implantarà un individu de cada varietat. Es realitzaran les mateixes determinacions descrites en la subactivitat 1.1.1:  
Estudi del poder germinatiu.  
Caracterització morfològica: alçària, capacitat de ramificació, nombre de síliqües, nombre de llavors per síliqua.  
Caracterització fenològica: dies fins a floració, dies d'ompliment de gra, dies de cicle (fins a maduració).  
Identificació de possibles característiques que puguen afectar la collita (enllitament, dehiscència).  
Anàlisi dels resultats derivats de la composició del gra (subactivitat 1.4.3).  
Productivitat a camp (rendiment real).  
L'objectiu d'este apartat serà desenrotllar un procés de selecció paral·lel al realitzat en la subactivitat 1.1.1, aportant informació en relació a l'aptitud agronòmica de cada varietat en clima de secà semi-árid. Es desenrotllarà de la manera següent:  
Cicle 1 (mesos 2-10): es treballarà amb 150 varietats.  
Cicle 2 (mesos 14-22): es treballarà amb 100 varietats.  
Cicle 3 (mesos 26-34): es treballarà amb 50 varietats.  
La present subactivitat es va a desenrotllar en les instal·lacions de la finca La Canaleja, pertanyent a l'INIA i serà desenrotllat per l'equip tècnic de CCE amb la col·laboració del personal del centre d'investigació. Per la seua banda, el procés de selecció de varietats serà realitzat en col·laboració entre l'equip tècnic de CCE i Dadelos Agrícola.  
  
  
Subactivitat 1.1.3. Multiplicació de les varietats seleccionades en condicions controlades  
En la fase final del projecte (tercer any agronòmic), es durà a terme un procés de reproducció en condicions controlades de les varietats seleccionades durant l'activitat 1.1 i l'activitat 1.2. La intenció és l'obtenció de llavor amb puresa varietal, controlant la pol·linització encreuada.  
La present subactivitat es va a desenrotllar en un hivernacle pertanyent a les instal·lacions de l'INIA (carretera de la Corunya, km. 7.5) i serà desenrotllat per l'equip tècnic de CCE amb la col·laboració del personal del centre d'investigació.  
  
Entregables per a l'activitat 1.1.  
Entregable 1.1.1 (mes 14): informe de resultats i conclusions obtinguts en els dos primers cicles en condicions controlades i primer cicle a condicions ambientals.  
Entregable 1.1.2 (mes 27): informe de resultats i conclusions obtinguts en el tercer i quart cicle en condicions controlades i segon cicle en condicions ambientals.  
Entregable 1.1.3 (mes 28): enviament de material de les varietats seleccionades en les Activitats 1 i 2 a Dadelos Agrícola per al seu estudi (aptitud per a alimentació animal).  
Entregable 1.1.4 (mes 36): informe de resultats i conclusions finals, obtingut tant del procés de selecció de varietats (activitats 1.1 i 1.2) i la seua multiplicació en condicions controlades (activitat 1.3).  
  
  
Activitat 1.2. Assajos de millora de protocol agronòmic  
CCE realitzarà en col·laboració amb l'INIA distints assajos en microparcel·les per a la millora del protocol agronòmic del cultiu de camelina en condicions de secà semi-àrid.  
El disseny experimental de tots els assajos es realitzarà en microparcel·les de 12 m² distribuïdes en blocs a l'atzar amb tres repeticions, separats per un corredor necessari per a la presa de mesuraments i accés de maquinària.  
El protocol de sembra, maquinària i fertilització és idèntic en totes elles:  
Preparació de terreny: es prepararà el terreny amb dos passes de cultivador per a eliminar les males herbes d'hivern i millorar el contacte entre sòl i llavors.  
Abonat: es realitzarà un abonat de fons i tapadora amb una composició NPK i una dosi suficient que cobrisca les necessitats nutricionals del cultiu de camelina.  
Sembra: la sembra es realitzarà en condicions de saó amb una profunditat de sembra succinta, aproximadament 1cm.  
Collita: es prendran les pesades de cada una de les microparcel·les amb l'objectiu d'obtindre dades de rendiment. A més s'arreplegarà una mostra per cada tractament a fi d'obtindre amb el NIR valors de composició de gra (subactivitat 1.4.3).  
La totalitat d'esta activitat es va a desenrotllar en la finca La Canaleja, pertanyent a l'INIA i serà desenrotllat per personal de CCE amb la col·laboració de personal pertanyent al centre d'investigació.  
  
  
Subactivitat 1.2.1. Screening de les varietats seleccionades en condicions ambientals  
La següent activitat té com a objectiu avaluar la capacitat d'adaptació de les varietats seleccionades en l'activitat 1.1 a les condicions ambientals del secà semi-àrid espanyol. Tindrà lloc en l'últim cicle agrícola del projecte (tercer any). El protocol utilitzat per al desenrotllament d'este assaig serà aquell definit a partir de la resta de subactivitats de l'activitat 1.2, Densitat de sembra, data de sembra, i activitat 3, Ús d'herbicides en el cas que fóra necessari, fertilització. En este assaig es determinarà per a cada varietat:  
Poder germinatiu.  
Caracterització morfològica: alçària, capacitat de ramificació, nombre de síliqües, nombre de llavors per síliqua.   
Caracterització fenològica: dies fins a floració, dies d'ompliment de gra, dies de cicle (fins a maduració).  
Identificació de possibles característiques que puguen afectar la collita (enllitament, dehiscència).  
Anàlisi dels resultats derivats de la composició del gra (subactivitat 1.4.3).  
Productivitat a camp (rendiment real).  
  
Subactivitat 1.2.2. Assajos de densitat de sembra  
Aquest estudi permetrà definir el nombre de llavors per metre quadrat òptim en sembra de camelina en condicions de secà semi-àrid. Per a la qual cosa, durant els dos primers cicles s'examinaran 4 tractaments de dosi de sembra, utilitzant tres varietats de camelina amb propietats diferencials (cicle llarg-curt, pes de llavor alt-baix). L'estudi permetrà definir les dosis de sembra més favorable. Este rang de densitat de sembra serà portada a la pràctica durant l'últim cicle amb les 5 varietats seleccionades en l'activitat 1.  
El principal objectiu d'este apartat és identificar la densitat de sembra òptima en varietats de camelina de diferents característiques, en especial en aquelles varietats seleccionades durant l'exercici de l'activitat 1.1, a partir del seu pes específic, la seua capacitat de ramificació, germinació i rendiment del cultiu.  
  
Subactivitat 1.2.3. Assajos de data de sembra.  
Durant el desenrotllament d'este estudi es realitzarà un assaig amb diferents dates de sembra (entre octubre i març) per a conéixer les variacions en comportament i productivitat del cultiu de camelina. Amb la sembra en diferents dates observarem els efectes que tenen la duració del cicle i les condicions externes sobre la producció de gra (temperatures, precipitacions, gelades i males herbes).  
Durant els dos primers cicles, en esta subactivitat es pretén determinar el comportament de tres varietats de camelina sativa amb propietats diferencials (cicle llarg-curt, pes de llavor alt-baix) sembrades en 7 dates de sembra (segons permeten condicions climatològiques: 1 oct., 20 oct., 10 nov., 30 nov., 20 des., 15 feb., 5 mar.). Durant el tercer cicle, es repetiran aquelles dates de sembra que millor resultat hagen obtingut durant els dos primers cicles utilitzant les varietats seleccionades en l'activitat 1.1, sense repetir la seleccionada en el screening (subactivitat 1.2.1).  
  
L'objectiu d'este apartat serà definir el moment òptim per a la sembra de les varietats de camelina seleccionades, correlacionant estes dades amb les seues diferents característiques i estudiant les variacions en productivitat, composició i grandària del gra.  
  
Subactivitat 1.2.4. Assajos de dehiscència  
La dehiscència -procés per mitjà del qual es produïx la ruptura de les síliqües (fruit), comportant pèrdues de producció per a l'agricultor- es desenrotlla durant l'etapa de maduresa i collita del cultiu.  
Durant el desenrotllament d'esta subactivitat es contemplarà l'estudi de tres varietats de camelina sativa amb propietats diferencials (cicle llarg-curt, pes de llavor alt-baix) les quins seran collides en tres dates distintes, determinant així la dehiscència de cada varietat.  
  
Durant els dos primers cicles, l'objectiu consistirà a comparar les tres varietats descrites prèviament, identificant quina d'elles és la que mostra menor dehiscència. Durant el tercer cicle, esta varietat servirà com a testimoni en un estudi de dehiscència realitzat amb les 5 varietats seleccionades durant l'activitat 1.1.  
  
Entregables de l'activitat 1.2  
Entregable 1.2.1 (mes 14): informe de resultats i conclusions de la primera campanya agrícola dels assajos en microparcel·les relacionats amb la millora del protocol agronòmic.  
Entregable 1.2.2 (mes 27): informe de resultats i conclusions de les dos primeres campanyes agrícoles per a l'adaptació del protocol agronòmic per a regions semi-àrides de secà. Selecció de densitat de sembra òptima, data de sembra òptima i selecció d'una varietat testimoni amb baixa dehiscència.  
Entregable 1.2.3 (mes 36): informe de resultats i conclusions d'adaptació del protocol agronòmic de les varietats de camelina seleccionades en l'activitat 1.1. En les dos campanyes anteriors.  
  
Activitat 1.3: Assajos d'impacte ambiental del cultiu  
La introducció de la camelina a Espanya se centra en la utilització de les terres en guaret en regions semi-àrides en risc de desertització on l'agricultor no disposa d'alternatives oleaginoses per al seu esquema de rotació. El terreny empleat per a les plantacions de camelina no competix amb cap altre cultiu, sinó que s'introduïx en rotació amb altres cultius tradicionals, especialment ordi i pésol. L'objectiu d'esta activitat és determinar l'impacte de la introducció d'este cultiu en l'agricultura espanyola.  
La totalitat d'esta activitat es va a desenrotllar en la finca La Canaleja, pertanyent a l'INIA i serà desenrotllada per personal pertanyent a l'INIA amb la col·laboració de CESPA, amb l'excepció de la subactivitat 1.3.1 que serà realitzada en col·laboració amb CCE.  
  
Subactivitat 1.3.1. Assajos d'herbicides  
En esta subactivitat es desenrotllarà un assaig d'herbicides utilitzant tractaments amb diferents matèries actives presents en el mercat i que actuen en diferents dates (preemergència/postemergència) sobre diversos espectres vegetals (fulla ampla/ fulla estreta). Es farà principal insistència en aquelles substàncies utilitzades en l'actualitat sobre altres cultius de brassicàcies. L'assaig es va a desenrotllar sobre microparcel·les de 12 m², establint 3 repeticions per tractament. L'objectiu d'este assaig és corroborar l'absència de fitotoxicitat dels químics sobre la camelina. L'estudi es desenrotllarà en cada un dels cicles pertanyents al projecte utilitzant 11 diferents tractaments (control + 10 tractaments). L'objectiu d'este punt serà identificar aquelles matèries actives més efectives per al cultiu de la camelina.  
  
  
Subactivitat 1.3.2. Assajos de fertilització mineral  
Es realitzarà un assaig de fertilització mineral amb l'objectiu de determinar el moment i la dosi òptima de fertilització, indagant en aquells macronutrients principalment utilitzats en agricultura: nitrogen, fòsfor i potassi. Per a això, es plantegen 5 tractaments de fertilització de fons i 7 tractaments de fertilització de tapadora amb tres repeticions cada u. Es realitzaran 3 cicles, u per cada any de duració del projecte. L'objectiu se centrarà a determinar la dosi òptima de nitrogen, fòsfor i potassi per al cultiu de la camelina.  
  
Subactivitat 1.3.3. Assajos de fertilització amb fangs de depuradora  
  
Es realitzarà un assaig de fertilització amb fangs de depuradora i compost. Es planteja un assaig en microparcel·les amb 5 tractaments (3 de fangs i 2 de compost) amb tres repeticions cada u. Es realitzaran 3 cicles, u per cada any de duració del projecte.  
Este assaig se centrarà a determinar les dosis òptimes de fertilització per mitjà de la utilització de residus de la depuració, i estudiar la possible acumulació de certs metalls pesats tant en els grans com en la palla del cultiu, destinats a l'alimentació animal.  
  
Subactivitat 1.3.4. Assaig de rotació de cultius  
Es realitzarà un assaig de rotació de cultius incloent la camelina en els sistemes de rotació tradicionals de l'agricultura espanyola de secà semi-àrid (guaret, cereal, lleguminosa) amb un total de 8 tractaments diferents situats en bandes. Els distints sistemes de rotació vénen descrits a continuació:  
  
L'objectiu que perseguix esta subactivitat és l'avaluació dels diferents sistemes de rotació, especialment identificant l'impacte produït per la introducció de la camelina en l'agricultura actual. Per a això es determinaran les productivitats dels diferents cultius al llarg dels tres cicles agronòmics així com els costos i ingressos relacionats amb cada esquema de rotació.  
Entregables per a l'activitat 1.3.  
Entregable 1.3.1 (mes 14): informe de resultats i conclusions obtinguts en el primer cicle de les subactivitats 1.3.1, 1.3.2, 1.3.3 i 1.3.4.  
  
Entregable 1.3.2 (mes 27): informe de resultats i conclusions obtinguts en segon cicle de les subactivitats 1.3.1, 1.3.2, 1.3.3 i 1.3.4.  
  
Entregable 1.3.3 (mes 36): informe de resultats i conclusions final, obtingut durant l'exercici de l'activitat 3 durant el projecte.  
Activitat 1.4. Seguiment de microparcel·les i anàlisi de gra  
Subactivitat 1.4.1. Anàlisi de colorimetria dels assajos a camp  
A partir de tècniques innovadores amb drons obtindrem informació de l'estat dels assajos en microparcel·les en temps real. Açò ens permetrà realitzar el seguiment i control en diferents fases del cultiu a través de l'obtenció d'imatges multiespectrals i poder conéixer possibles problemes i donar solucions durant la fase d'assajos. El format d'este tipus d'imatges ens permet treballar amb sistemes d'informació geogràfica (SIG) i treballar paral·lelament amb ortofotos o correlacionar les dades amb mapes geològics o edafològics.  
Els objectius d'este apartat es definixen a continuació:  
Aconseguir imatges multiespectrals per a donar seguiment als distints assajos en microparcel·les i validar les imatges obtingudes amb les dades arreplegades en camp  
Contrastar les correlacions i conclusions obtingudes entre les imatges i les dades de camp.  
Una vegada validat i contrastat el mètode, s'aplicarà la tecnologia.  
Esta subactivitat es va a desenrotllar en la finca La Canaleja, pertanyent a l'INIA i serà desenrotllada per personal pertanyent a FSA amb la col·laboració de l'INIA.  
  
Subactivitat 1.4.2. Anàlisi d'àcids grassos  
L'àcid erúcic és un dels àcids grassos més comuns en la família brassicaceae. Conéixer la presència i contingut en este àcid gras en cada una de les varietats de camelina assajades és primordial per a la seua selecció o eliminació en l'assaig de caracterització de 150 línies de camelina, per a obtindre les 5 varietats que millors propietats químiques tinguen per a la seua inclusió en dietes d'animals.  
L'objectiu d'este apartat és conéixer la quantitat d'àcid erúcic contingut per cada una de les varietats assajades en condicions controlades. Esta activitat serà desenrotllada per l'INIA.  
  
Subactivitat 1.4.3. Anàlisi NIR  
CCE calibrarà i desenrotllarà una nova equació per a l'anàlisi de gra de camelina que contemple diferents paràmetres tant amb propietats nutritives com antinutritives d'interés en la indústria de l'alimentació animal. Amb esta nova equació podrem validar estos paràmetres en les diferents varietats assajades en camp i hivernacle.  
Per tant, els objectius d'esta subactivitat són els següents:  
Identificar la quantitat com el maneig agronòmic afecta sobre el contingut de greix, proteïna i pes específic del gra de camelina.  
Conéixer la presència i quantitat dels diferents paràmetres nutritius i antinutritius en les varietats assajades de camelina.  
La present activitat serà desenrotllada per personal de CCE en el laboratori present en les instal·lacions d'esta empresa.  
  
  
H2. Caracterització d'oli, farina, llavor i pellorfa de camelina  
L'objectiu d'este consistix a determinar la major informació possible dels productes i subproductes de camelina: pellorfa, farina i oli de camelina obtingudes a partir del cultiu de camelina sativa, la seua aplicació en les diferents espècies, així com la repercussió d'introduir-les en el mercat.  
Esta activitat i totes els seus subactivitats seran desenrotllades per Dadelos Agrícola, SL.  
  
2.1. Estudi de les propietats físiques i nutricionals de la pellorfa de camelina per a utilització en nutrició animal.  
2.1.1. Anàlisi de les característiques físiques de la pellorfa.  
Es realitzaran anàlisis físiques d'una mostra representativa de pellorfa de camelina, valorant la seua dimensió de partícula i fluïdesa i es valoraran les possibles millores de la matèria primera per mitjà de diferents tractaments físics com pot ser mòlta, i mescles. També es valorarà els seus beneficis i objeccions en el maneig i conservació.  
2.1.2. Millora de la matèria primera per mitjà de tractaments físics.  
Per a això s'utilitzarà: tamisos - granuladora - mescladora  
Es realitzaran anàlisi de producte abans de les modificacions i després per a veure les seues possibles millores a nivell nutricional. Anàlisis externes de: humitat, FB,FAD, FND, LAD, Fra. antinutricionals  
2.1.3. Informe de conclusions  
Per a finalitzar esta activitat, es realitzarà un informe on arreplegue la informació més destacada, i les conclusions obtingudes.  
Entregable 2.1: informe de resultats i conclusions de l'estudi de les propietats físiques i nutricionals de la pellorfa de camelina per a la seua utilització en nutrició animal.  
  
2.2. Estudi de les propietats físiques i nutricionals de la farina de camelina per a utilització en nutrició animal.  
2.2.1. Anàlisi de les característiques físiques de la farina.  
Es realitzarà una anàlisi física de l'una mostra representativa de farina de camelina, valorant la seua dimensió de partícula i fluïdesa i es valoraran les possibles millores de la matèria primera per mitjà de diferents tractaments físics com pot ser mòlta, i mescles. També es valorarà els seus beneficis i objeccions en el maneig i conservació.  
2.2.2. Millora de la matèria primera per mitjà de tractaments físics.  
Per a això s'utilitzarà: tamisos, granuladora, mescladora.  
Es realitzaran anàlisi del producte abans de les modificacions i després per a veure les seues possibles millores a nivell nutricional. Anàlisis internes de: humitat, proteïna bruta, greix bruta, aminoàcids.  
2.2.3. Informe de conclusions  
Per a finalitzar esta activitat, es realitzarà un informe on arreplegue la informació més destacada, i les conclusions obtingudes.  
Entregable 2.2: informe de resultats i conclusions de l'estudi de les propietats físiques i nutricionals de la farina de camelina per a la seua utilització en nutrició animal.  
  
2.3. Estudi de les propietats físiques i nutricionals de la llavor de camelina per a utilització en nutrició animal.  
2.3.1. Anàlisi de les característiques físiques de la llavor.  
Es realitzarà una anàlisi física de les varietats de llavor de camelina, valorant la seua dimensió de partícula i fluïdesa i es valoraran les possibles millores de la matèria primera per mitjà de diferents tractaments físics com pot ser mòlta, i mescles. També es valorarà els seus beneficis i objeccions en el maneig i conservació.  
2.3.2. Millora de la matèria primera per mitjà de tractaments físics.  
Per a això s'utilitzarà: tamisos. granuladora, mescladora  
Es realitzaran anàlisi del producte abans de les modificacions i després per a veure les seues possibles millores a nivell nutricional. Anàlisis internes de: Humitat, Proteïna Bruta, Greix Bruta, Aminoàcids, Fra. Antinutricionals.  
2.3.3. Informe de conclusions.  
Per a finalitzar esta activitat, es realitzarà un informe on arreplegue la informació més destacada, i les conclusions obtingudes.  
Entregable 2.3: informe de resultats i conclusions de l'estudi de les propietats físiques i nutricionals de la llavor de camelina per a la seua utilització en nutrició animal.  
  
2.4. Anàlisi de les diferent aplicacions de l'oli de camelina en nutrició animal  
Per a esta activitat es realitzarà una busca bibliogràfica de les possibles aplicacions noves que constituïsquen oportunitats de mercat i comercialització de l'oli de camelina i analítiques entre les diferents collites per a veure el seu matriu nutricional i variabilitat. Es treballarà amb el programa Allix per a introduir la dita matriu en fórmules genèriques de cada espècie, valorant les seues possibles aplicacions en el sector i el valor del producte. Una vegada es tinguen la informació nutricional del producte es procedirà a la introducció del dit producte en el catàleg de matèries primeres per a pinsos.  
Entregable 2.4: informe de conclusions de l'anàlisi de les diferents aplicacions de l'oli de camelina.  
  
  
H3.Valoració nutricional de la farina, pellorfa i oli de camelina en porcí, broilers, ponedores i remugants  
Esta activitat i totes els seus subactivitats seran desenrotllades pel CITA-IVIA.  
  
3.1. Valoració nutricional de la farina de camelina en porcí  
3. 1.1. Formulació i fabricació pinsos. disseny experimental  
Disseny experimental i formulació dels pinsos: Per a la valoració nutricional de la farina de Camelina s'utilitzaran un total de 24 porcs mascles de 20 kg de pes (s'adquiriran 30 per a poder fer grups més homogenis) procedents d'una granja de deslletament. A la seua arribada a l'explotació els animals es pesaran, s'identificaran i s'allotjaren conjuntament en un mateix corral de dimensions suficients. Els animals seran alimentats amb un pinso comercial fins que aconseguixen els 50 kg de pes mitjà. En este moment se seleccionaran 24 animals i es dividiran en tres tractaments experimentals (8 animals/tractament). Els tractaments consistiran en l'administració de tres tipus de pinso, un pinso control (C) formulat a base de cereals, colza i soja i dos pinsos amb farina de Camelina en què un 10 % (Cam10) i un 20 % (Cam²0) del pinso control, respectivament, serà reemplaçat per farina de Camelina (Woyengo t'al., 2010b; Kahindi t'al., 2014). L'estudi consistirà en un període d'adaptació de 14 dies als pinsos experimentals (9 dies en corral convencional i 5 dies individualitzats en corrals de metabolicitat) i 4 dies d'arreplega completa d'excrements i orina per separat (18 dies en total).  
3.1.2. Assaig de camp i arreplega de mostres  
Durant el període d'arreplega es pesaran el total d'excrements i orina produïts per separat cada 24 hores. Per a l'arreplega d'orina diàriament s'afegirà àcid sulfúric per a acidificar-la i evitar pèrdues de NH4+ (30 ml àcid sulfúric 10 % en 1 L d'orina; Jarret t'al., 2012). Les excrements i orina diàries es mantindran en refrigeració (4ºC) fins al final del període d'arreplega. Després dels quatre dies d'arreplega es realitzarà un pool d'excrements i orina per animal i es guardarà una mostra representativa (1000 g/animal) per separat en congelació (-20ºC) fins al seu posterior anàlisi. Els pinsos experimentals s'administraran ad libitum a partir de l'inici del període d'adaptació. El consum de pinso es controlarà pesant el pinso oferit durant el període experimental i el pinso rebutjat l'últim dia d'arreplega. Durant els 4 dies d'arreplega es prendrà una mostra representativa de pinso de cada animal directament del menjador i s'agruparà per tractament per al seu posterior anàlisi. Els animals es pesaran el dia en què s'allotgen en els corrals de metabolicitata (dia 9 del període d'adaptació) i al finalitzar el període d'arreplega.  
  
3.1.3. Anàlisis químics, càlculs i processat de dades  
S'analitzarà el contingut en matèria seca (MS), cendres (Cz), nitrogen (N), greix bruta (GB), fibra neutre detergent (FND), fibra àcid detergent (FAD), lignina àcid detergent (LAD) i energia bruta (EB) tant en les excretes com en els pinsos. La MS, Cz, PB i GB s'analitzarà segons AOAC (2000). Les diferents fraccions de fibra (FND, FAD, LAD) s'analitzaran per mitjà del mètode Van Soest t'al. (1991) i l'EB s'analitzarà per mitjà d'una bomba calorimètrica adiabàtica. El contingut en N i EB s'analitzarà també en orina. A més, es determinarà el perfil d'aminoàcids en els pinsos i en els excrements per mitjà d'un equip HPLC tal com es descriu en Liu t'al. (1995). Part de les anàlisis químics es realitzaran en els laboratoris del Departament de Ciència Animal de la Universitat Politècnica de València (UPV) i en l'Escola Tècnica Superior d'Enginyers Agrònoms de la Universitat Politècnica de Madrid (UPM).  
Quant als càlculs, en primer lloc es calcularà la digestibilitat aparent de l'energia i nutrients i els valors de retenció d'energia i N dels diferents pinsos (C, Cam10 i Cam²0) segons les següents formules proposades per Woyengo t'al. (2010b) i Woyengo t'al. (2014): Digestibilitat aparent dels nutrients (%) = 100 × [(NI - NEH)/NI] i Retenció (%) = 100× [(NI - NEH - NEO)/NI], on NI = quantitat de nutrient ingerit (g/d); NEH = quantitat de nutrient excretat en excrements (g/d) i NEO = quantitat de nutrient excretat en orina (g/d).  
  
La digestibilitat/retenció de l'energia i nutrients en la farina de Camelina es determinaran utilitzant els mètodes de regressió i substitució segons es descriu en els treballs de Woyengo t'al. (2010b), Aldeola (2001), Bolarinwa i Adeola (2013), Woyengo t'al. (2010b) i Kahindi et al. (2014)  
3.1.4. Elaboració d'un informe final porcí  
Entregable 3.1: informe final amb els resultats i conclusions de les proves realitzades.  
  
3.2. Valoració nutricional de la farina de camelina en broilers  
3.2.1. Formulació i fabricació de pinsos. disseny experimental.  
Per a la valoració nutricional de la farina de Camelina s'utilitzaran un total de 48 pollets mascle d'1 dia de vida (s'adquiriran 70 per a poder fer grups més homogenis). A la seua arribada a l'explotació els animals es pesaran i es distribuiran aleatòriament en 6 corrals de 12 animals cada u. La temperatura inicial de les sales serà de 37ºC i anirà disminuint progressivament fins a aconseguir els 20 ºC els 42 dies de vida. El règim de llum:foscor utilitzat serà de 23 hores de llum i 1 hora de foscor el primer dia de vida fins a aconseguir 16 hores de llum i 8 hores de foscor el dia 14 de vida (Cerisuelo t'al., 2014).  
Els animals seran alimentats amb un pinso comercial fins als 21 dies de vida. En este moment se seleccionaren 48 animals de pes mitjà per a l'estudi de retenció de nutrients. Els animals seleccionats es distribuiran en tres tractaments i es traslladaran a 24 gàbies metabòliques a raó de dos animals per gàbia (8 gàbies i 16 animals per tractament). Els tractaments consistiran en l'administració de tres tipus de pinso, un pinso control (C) formulat a base de cereals, colza i soja i dos pinsos amb farina de Camelina en què un 10 % (Cam10) i un 20 % (Cam²0) del pinso control, respectivament, serà reemplaçat per farina de Camelina (Woyengo t'al., 2010a). La fórmula dels tres pinsos inclourà un 0.4 % de diòxid de titani (tio2).  
3.2.2. Assaig de camp i arreplega de mostres  
Els animals seleccionats es pesaran i identificaran individualment i s'allotjaran en les gàbies durant un període de set dies en què els animals s'adaptaran a les gàbies (dies 21 € 28 d'estudi). Després del període d'adaptació, els animals es mantindran en les gàbies durant tres dies (dies 28 € 30 d'estudi) en els que s'arreplegarà el total d'excreta produït per gàbia cada 24 hores (Woyengo t'al., 2010; Newkirk t'al., 2011). Una vegada arreplegades les excretes per corral estes es pesaran i es mantindran en refrigeració (4ºC) fins al final del període d'arreplega. Després dels tres dies d'arreplega es realitzarà un pool d'excreta per gàbia i es guardarà una mostra representativa en congelació (-20ºC) fins al seu posterior anàlisi. El pinso i l'aigua seran oferits ad libitum (Woyengo t'al., 2010a; Newkirk t'al., 2011). El consum de pinso es controlarà pesant el pinso oferit durant el període experimental i el pinso rebutjat l'últim dia d'arreplega. Durant els tres dies d'arreplega es prendrà una mostra representativa de pinso de cada gàbia directament del menjador i s'agruparà per tractament per al seu posterior anàlisi.  
  
3.2.3. Anàlisi químic, càlculs i processat de dades.  
S'analitzarà el contingut en MS, Cz, N, GB, FND, FAD, LAD i EB tant en les excretes com en els pinsos tal com es detalla en el 3.1. A més, s'analitzarà el perfil d'aminoàcids en els pinsos i en el contingut ileal i la concentració de PB en el contingut ileal seguint la metodologia descrita en el 3.1. D'altra banda, La concentració de tio2 en pinso i excretes es determinarà segons la metodologia descrita per Short t'al. (1996).). Part de les anàlisis químics es realitzaran en els laboratoris del Departament de Ciència Animal de la UniversitatPolitècnica de València (UPV) i en l'Escola Tècnica Superior d'Enginyers Agrònoms de la Universidad Politècnica de Madrid (UPM).Quant als càlculs, en primer lloc es calcularà la digestibilitat ileal aparent dels aminoàcids i la proteïna i la retenció d'energia i altres nutrients en els pinsos (C, Cam10 i Cam²0) segons l'equació: Digestibilitat/retenció dels nutrients (%) = 100 × [(NI - NE)/NI] on NI = quantitat de nutrient ingerit (g/d) i NE = quantitat de nutrient excretat (g/d).  
  
La retenció de l'EB i els nutrients i la digestibilitat ileal aparent dels aminoàcids i proteïna en la farina de Camelina es determinaran utilitzant els mètodes de regressió i substitució. A més, es calcularà el contingut de EMA corregit pel N per a la farina de camelina. Els càlculs es realitzaren utilitzant la metodologia proposada per Sant Joan i Villamide (2000) i Woyengo t'al. (2010a).  
3.2.4. Elaboració d'informe final broilers.  
Entregable 3.2: informe final amb els resultats i conclusions de les proves realitzades.  
  
3.3. Efectes de la inclusió de farina de camelina sobre els rendiments productius en broilers  
Una vegada es coneix el valor nutricional de la farina de camelina és necessari estudiar els nivells òptims d'inclusió en el pinso perquè els rendiments productius no es vegen perjudicats. A més, s'avaluarà l'addició d'un complex multienzimátic basat en carbohidrases en els pinsos amb camelina com a possible estratègia per a millorar el seu valor nutricional a través dels rendiments productius dels animals  
  
3.3.1. Formulació i fabricació de pinsos. disseny experimental  
Per a l'avaluació dels rendiments productius dels animals amb diferents nivells d'inclusió de farina de camelina en els pinsos s'utilitzaran un total de 480 pollets mascle d'1 dia de vida. A la seua arribada a l'explotació els animals es pesaran i es distribuiran aleatòriament en 40 corrals de 12 animals cada u. Els corrals s'assignaran a 5 tractaments experimentals que seran alimentats amb diferents pinsos. El pinso control (C) sense farina de camelina, pinso amb un 10 % d'inclusió de farina de camelina (Cam10), un pinso amb un 20 % d'inclusió de farina de camelina (Cam²0) i dos pinsos més amb els dos nivells de camelina estudiats i un complex multienzimátic (Cam10+E i Cam²0+E). Els pinsos seran formulats per a ser isoenergéticos i isoproteicos utilitzant els valors nutricionals obtinguts en el 3.2 per a la farina de Camelina. La temperatura inicial de les sales serà de 37 ºC i anirà disminuint progressivament fins a aconseguir els 20 ºC els 42 dies de vida. El règim de llum:foscor utilitzat serà de 23 hores de llum i 1 hora de foscor el primer dia de vida fins a aconseguir 16 hores de llum i 8 hores de foscor el dia 14 de vida (Cerisuelo et al., 2014).  
3.3.2. Assaig de camp, mesures i processat de dades  
Els animals seran alimentats amb els pinsos experimentals des de la seua arribada a les naus experimentals. El pinso i l'aigua seran oferits ad libitum durant tot el període experimental. El pes individual dels animals es registrarà a la seua arribada i setmanalment fins al final de l'estudi. El consum de pinso es controlarà setmanalment per mitjà del control del pinso oferit i el pinso sobrant el dia del pes dels animals. Amb estos registres es podran controlar el guany de pes, el consum de pinso i l'índex de transformació dels animals. El període experimental tindrà una duració total de 6 setmanes.  
3.3.3. Elaboració d'un informe final broilers  
Entregable 3.3 informe final amb els resultats i conclusions de les proves realitzades.  
  
3.4. Valoració nutricional de la farina de camelina en ponedores  
3.4.1. Formulació i fabricació de pinsos. disseny experimental  
Per a la valoració nutricional de la farina de Camelina s'utilitzaran un total de 72 gallines ponedores de 20 setmanes de vida (s'adquiriran 80 per a poder fer grups més homogenis). A la seua arribada a l'explotació els animals es pesaran i es distribuiran aleatòriament en 36 gàbies de dos animals cada una. La temperatura de les sales es mantindrà entorn dels 22ºC durant tot l'estudi. El règim de llum:foscor utilitzat serà de 16 hores de llum i 8 hores de foscor (Jia t'al., 2008).  
A cada gàbia se li assignarà un dels tres tractaments (12 corrals/tractament). Els tractaments consistiran en l'administració de tres tipus de pinso, un pinso control (C) formulat a base de cereals, colza i soja i dos pinsos amb farina de Camelina en què un 20 % (Cam²0) i un 40 % (Cam40) del pinso control, respectivament, serà reemplaçat per farina de Camelina (Woyengo t'al., 2010a). La fórmula dels tres pinsos inclourà un 0.4 % de diòxid de titani (tio2).  
3.4.2. Assaig de camp i arreplega de mostres  
Els animals se sotmetran a un període d'adaptació de 10 dies al pinso experimental. Després del període d'adaptació, els animals es mantindran en les gàbies durant 2 dies (dies 11 € 13 d'estudi) en els que s'arreplegarà el total d'excreta produït per gàbia cada 24 hores (Slominski and Campbell, 1990; Woyengo t'al., 2010). Una vegada arreplegades les excretes per corral estes es pesaran i es mantindran en refrigeració (4ºC) fins al final del període d'arreplega. Després dels 2 dies d'arreplega es realitzarà un pool d'excreta per gàbia i es guardarà una mostra representativa en congelació (-20 ºC) fins al seu posterior anàlisi. El pinso i l'aigua seran oferits ad libitum. El consum de pinso es controlarà pesant el pinso oferit durant el període experimental i el pinso rebutjat l'últim dia d'arreplega. Durant els dos dies d'arreplega es prendrà una mostra representativa de pinso de cada gàbia directament del menjador i s'agruparà per tractament per al seu posterior anàlisi.  
  
Al final del període d'arreplega els animals allotjats en les gàbies metabòliques es pesaran i se sacrificaran per mitjà d'atordit elèctric i dislocació cervical per a obtindre contingut ileal. El contingut ileal serà homogeneïtzat per gàbia, congelat a -20ºC i liofilitzat per al seu posterior anàlisi.  
3.4.3. Anàlisi químic, càlculs i processat de dades  
S'analitzarà el contingut en MS, Cz, N, GB, FND, FAD, LAD i EB tant en les excretes com en els pinsos tal com es detalla en el punt 3.1. A més, s'analitzarà el perfil d'aminoàcids en els pinsos i en el contingut ileal i la concentració de PB en el contingut ileal seguint la metodologia descrita en el punt 3.1. D'altra banda, La concentració de TiO2 en pinso i excretes es determinarà segons la metodologia descrita per Short t'al. (1996). Part de les anàlisis químics es realitzaran en els laboratoris de la UPV i la UPM. Quant als càlculs, estos es realitzaran tal com es descriu en el 3.2 per a broilers.  
3.4.4. Elaboració d'informe final ponedores.  
Entregable 3.4: informe final amb els resultats i conclusions de les proves realitzades.  
  
3.5. Efectes de la inclusió de farina i oli de camelina en pinsos de gallines ponedores sobre els índexs de posta i qualitat de l'ou  
  
La farina de camelina pot tindre un valor com a font proteica en gallines ponedores. D'altra banda, la inclusió d'oli de Camelina en pinsos de ponedores pot incrementar el contingut en àcids grassos omega-3 de l'ou. No obstant això, és necessari establir els límits màxims d'inclusió que permeten optimitzar la producció. A més, s'avaluarà l'addició d'un complex multienzimátic basat en carbohidrases en els pinsos amb camelina com a possible estratègia per a millorar el seu valor nutricional a través dels rendiments productius dels animals.   
  
3.5.1. Formulació i fabricació de pinsos.disseny experimental.  
Per a estudiar els efectes de la inclusió de farina i oli de Camelina sobre la producció i qualitat dels ous s'utilitzaran un total de 336 gallines de 20 setmanes de vida aproximadament. A la seua arribada a l'explotació les gallines es pesaran i s'allotjaran en dos sales amb 42 gàbies cada una i una capacitat d'allotjament de 4 gallines per gàbia. Els animals seran mantinguts en un règim lumínic de 16 h de llum i 8 h de foscor (Jia t'al., 2008).Les gàbies seran dividides posteriorment en 7 tractaments (12 gàbies /tractament; 48 animals / tractament). Els tractaments consistiran en l'administració de 7 tipus de pinso, un pinso control (C) sense farina de Camelina, dos pinsos amb diferent nivell de farina de Camelina (20 %, Cam²0 i 40 %, Cam40), dos pinsos amb els dos nivells de camelina estudiats i un complex multienzimátic (Cam²0+E i Cam40+E) i dos pinsos amb diferent nivell d'incorporació d'oli de Camelina (2 %, Oïl2 i 4 %, Oïl4).  
3.5.2. Assaig de camp, mesures i anàlisi químic i processat de dades  
  
Els animals es pesaran de manera mensual. El pinso i l'aigua seran oferits ad libitum durant tot el període experimental, que tindrà una duració aproximada de 16 setmanes. Diàriament es registrarà el nombre d'ous produïts per gàbia i el seu pes per a calcular l'índex de posta i l'índex de transformació. Al final de l'estudi s'arreplegaran 4 ous per gàbia per a avaluar el color i perfil d'àcids grassos del rovell. Després de l'arreplega, es mesurarà el color de les 4 rovells per gàbia per mitjà d'un equip Minolta (CR300 Minolta Chromameter, Konica Minolta, Osaka, Japan). Una vegada mesurat el color es realitzarà un pool amb les 4 rovells de cada gàbia i es congelarà a -40ºC fins al seu posterior anàlisi (Meluzzi t'al., 2000). El perfil d'àcids grassos s'analitzarà segons la tècnica proposta per O'Fallon t'al. (2007) per mitjà de cromatografia de gasos (Thermo, Milà, Italy). Esta última anàlisi es realitzarà en la Universitat Politècnica de València.  
3.5.3. Elaboració d'un informe final gallines ponedores  
Entregable 3.5: informe final amb els resultats i conclusions de les proves realitzades.  
3.6. Valoració de farina i pellorfa de camelina per a vedells d'engreixament  
Esta activitat i totes els seus subactivitats seran desenrotllades pel SNIBA..  
3.6.1. Caracterització de farina i pellorfa de camelina  
Objectiu: Caracterització química (MS, MO, PB, EE, EB, FND-FAD, AGCL) per a determinar el valor nutritiu de la farina i la pellorfa de camelina com a ingredient d'ús potencial en les dietes d'engreixament de vedells. Objectiu: Caracteritzar nutricionalment dos potencials ingredients per a la nutrició de remugants.  
Metodologia: Es determinarà la matèria seca (MS), cendres (CEN), matèria orgànica (MO), proteïna bruta (PB), greix (EE, extracte eteri amb hidròlisi prèvia), energia bruta (EB), fibra neutre detergent (FND), fibra àcid detergent (FAD) i perfil d'àcids grassos de cadena llarg (AGCL, que inclou els àcids grassos mono i poli-insaturats) de la farina de Camelina i de la pellorfa de camelina.  
Resultats esperats: Valorar dos subproductes com dos nous ingredients per a la nutrició de remugants.  
3.6.2. Digestibilitat i fermentació in vitro de farina i pellorfa de camelina  
Objectiu: determinar la digestibilitat de la matèria seca i orgànica, i el perfil de fermentació de dos nous subproductes per a la nutrició de remugants.  
Metodologia: s'utilitzarà la metodologia de Tilley & Terry (1963) per a determinar el perfil fermentatiu (pH, nitrogen amoniacal (N-NH3) i àcids grassos volàtils més àcid làctic (VFA+L)) i la digestibilitat in vitro de la matèria seca (MS) i la matèria orgànica (MO) de la farina i la pellorfa de camelina. Es covaren tres mostres de farina de camelina, pellorfa de camelina i farina de soja com a control, en un mitjà que conté líquid ruminal, durant 24 o 48 hores, i es determinarà la desaparició de la MS i MO, així com el pH ruminal del medi pre i post-incubació i la concentració de N-NH3 i AGV+L.  
  
Resultats esperats: Conéixer el perfil de fermentació i la digestibilitat de la microbiota ruminal de dos nous ingredients per a la formulació de dietes de vaquí.  
3.6.3. Degradació in situ de farina i pellorfa de camelina  
Objectiu: Determinar la degradabilitat ruminal dels nutrients de dos subproductes nous per a la nutrició de remugants: Degradabilidad in situ (MS, MO, PB, EB, FND-FAD) de la farina i la pellorfa de camelina.  
  
Metodologia: s'utilitzarà la tècnica d'incubació ruminal d'una mostra en bosses de niló (Tècnica proposada per Ørskov i McDonald, 1979), a fi de determinar la desaparició de la MS, MO, PB, EB, FND-FAD) dels subproductes farina i pellorfa de Camelina. Consistix en la incubació de les mostra de farina de Camelina i pellorfa de Camelina, en una vaca proveïda de cànula ruminal, a diferents temps d'incubació (0, 2, 4, 8, 12, 16, 24 i 48 hores).  
Resultats esperats: Conéixer el comportament ruminal dels nutrients de dos nous ingredients per a la formulació de dietes de vaquí.  
  
3.6.4. Estudi de la síntesi de proteïna microbiana en un sistema de fermentació de cultiu continu  
Objectiu: L'objectiu d'este experiment és estudiar els efectes de la incorporació de la farina de Camelina i/o la pellorfa de Camelina com a ingredient per a remugants sobre la síntesi de proteïna microbiana i el fluix de nutrients en un sistema de fermentació continue de doble fluix (simulador ruminal).  
Metodologia: S'utilitzarà un sistema in Vitro de fermentació continu de fluix doble que simula la fermentació ruminal. El sistema està format per 8 fermentadors de doble fluix continu de 1320 ml de volum. Es duran a terme dos períodes experimentals de 8 dies (5 dies d'adaptació i 3 dies de mostratge). Les condicions de fermentació es mantindran constants: temperatura a 39ºC, pH a 6,4 i ritme de pas de la fracció líquida a 10 %/h i de la fracció sòlida a 5 %/h. Els tractaments se seleccionaran a partir dels resultats obtinguts en les Tasques 1.1., 1.2., i 1.3. Estes proves es realitzaran utilitzant dietes de vaquí de carn altes en concentrat (10:90 farratge: concentrat). Les racions (95 g/d de MS) se subministraran a cada fermentador en tres preses diàries (080, 1600 i 2400 h). Les mostres s'arreplegaran de l'efluent dels tres dies de mostratge, i els bacteris s'aïllaran del contingut del fermentador l'últim dia de cada període per al seu posterior anàlisi químic. Es determinarà la producció i el perfil dels àcids grassos volàtils (acètic, propiónic, butíric, etc?) i el fluix de N (total, amoniacal, no amoniacal, bacterià i dietari) per a avaluar la normalitat de la fermentació. També es determinarà l'eficiència de síntesi de proteïna microbiana, com la digestibilitat de la MS, MO, FND, FAD i PB.  
  
Resultats esperats: Es pretén obtindre un perfil de fermentació i una síntesi de proteïna microbiana iguals o millorats amb la incorporació dels subproductes de Camelina.  
3.6.5. Estudi in vivo en vedells d'engreixament  
Estudi de digestibilitat, fermentació ruminal, comportament productiu, rendiment i qualitat de la carn en vedells d'engreixament alimentats amb dos dietes, una d'elles substituint la soja per farina de camelina com a font proteica.   
Efecte de la utilització de farina i/o pellorfa de Camelina durant la fase de l'esquer sobre la digestibilitat, la fermentació ruminal, la ingestió, el guany mitjana diària, l'índex de conversió, el comportament d'alimentació, i la qualitat de la canal i de la carn en vedelles en esquer intensiu.  
Objectiu: L'objectiu de l'experiment és el de comprovar si la incorporació de farina i/o pellorfa de Camelina com a ingredients en dietes per a l'esquer de vedells pot mantindre o millorar els rendiments i canals aconseguits amb l'ús d'ingredients habituals en l'engreixament de vedells com la farina de soja.   
Metodologia: Els animals seran assignats a un arreglament factorial dels tractaments en un disseny de blocs completament aleatorizat amb 2 tractaments i 4 blocs de pes viu.  
S'utilitzaran 24 vedelles (3 animals/corral) comprades amb un pes aproximat d'uns 270 kg que seran instal·lades en la unitat de vaquí del Servici de Granges i camps experimentals de la UAB i es mantindran fins a aconseguir el pes de venda (420 kg). Els 2 tractaments seran: a) concentrat control i palla de cereal subministrats per separat i ad libitum; b) concentrat experimental amb la incorporació de farina i/o pellorfa de Camelina i palla de cereal subministrats per separat i ad libitum.  
  
Els controls realitzats i les mostres arreplegades seran: Pes Viu de l'animal durant 2 dies consecutius al principi i final de l'experiment, i un únic dia cada 14, durant tota la duració de l'esquer. Estos pesos s'usaran per a obtindre el guany mitjana diària (GMD) així com de referència per a altres variables. Ingestió de MS (diferència entre oferta i rebuig) i de nutrients.  
Es prendran mostres de l'aliment oferit 1 vegada per mes. En estes mostres es determinarà el contingut en MS, cendres, proteïna bruta i extracte eteri segons l'AOAC (1990), i en FND, FAD i LAD segons (Van Soest i col., 1991). Per a assegurar el consum ad libitum dels aliments, estos s'oferiran cada dia en un excés del 15 % respecte a la ingesta del dia anterior. Perfil de fermentació ruminal. Per a això s'utilitzaran 8 vedelles (1 animal/corral) a les que se les col·locarà un transformar ruminal per a determinar l'efecte de les dos dietes experimentals sobre la fermentació ruminal (pH, nitrogen amoniacal (N-NH3) i àcids grassos volàtils més àcid làctic (VFA+L)). Es prendran mostres rumina-les els dos últims dies de cada seqüència experimental de 4 setmanes de duració.Estimació de la digestibilitat aparent de la MS, MO, EB, PB, FND-FAD. Per a això s'utilitzarà com a marcador el contingut en cendres acide-insolubles de la dieta i de les excrements. Els últims 2 dies de cada seqüència experimental, de 4 setmanes de duració, es prendran mostres fecals cada 3 hores.  
El patró d'alimentació es registrarà l'última setmana de cada seqüència experimental de 4 setmanes i durant 7 dies, per mitjà del registre continuat i individual de tots els animals durant 24 h de la desaparició del menjar en els menjadors emplaçats damunt de balances que possibiliten el registre de la informació i acumular-la en un ordinador. El registre continu i individual es durà a terme per mitjà del programari del sistema de monitorització per a la identificació en cada menjador de l'empresa CONTER Control d'Energia, SA.  
Pes viu a l'eixida de la nau i pes de la canal, per al càlcul del rendiment, i classificació de la canal en conformació i nivell de greixatge, així com decomissos en escorxador.  
Després de 24 hores en la cambra de refrigeració es mesurarà el pH de la canal i es prendran mostres de la 6a costella de cada mitja canal. Les mostres obtingudes s'enviaran al laboratori que l'IRTA té en Monells (Girona) on realitzaran les mesures en les mostres de carn: pH, color, composició per mitjà de l'equip Food Scan basat en la metodologia NIT, dissecció manual, textura instrumental per mitjà d'un Texture Analyser TA.HD plus (Stable Micro Systems) amb fulla Warner-Bratzler, i proporció d'àcids grassos, després de l'extracció del greix, per cromatografia de gasos.  
Resultats esperats: Es pretén obtindre uns resultats iguals o millorats amb la incorporació dels subproductes de Camelina que permeten reduir els costos de producció de l'esquer de vedells.  
Entregable 3.6: informe amb els resultats obtinguts i conclusions.  
  
  
H4. Formulació, fabricació de pinsos i proves productives de camp en porcí d'esquer i gorrins amb farina i oli de camelina.  
Esta activitat i totes els seus subactivitats seran desenrotllades per la Cooperativa de Caspe.  
Per a dur a terme els objectius plantejats es dissenyaren 2 proves, una en la fase de gorrins, per a valorar la influència de la incorporació en la dieta d'Oli de Camelina sobre el desenrotllament dels animals des de la seua entrada en ordier a 6 kg fins als 18 kg de pes viu, amb especial insistència en el que es referix a l'estat immunològic dels animals i una segona prova que es desenrotllarà en animals de 18 kg de pes viu fins a la seua eixida a escorxador amb diferents dosis d'incorporació de Farina de Camelina, com a font proteica alternativa.  
Prova gorrins - Oli de camelina: Per al desenrotllament d'esta prova i en la busca dels objectius plantejats es desenrotllaran 2 tractaments, una dieta control (dieta convencional utilitzada per l'empresa) i una dieta formulada amb una incorporació d'1.5 % d'oli de camelina que seran subministrats als animals des de la seua entrada a la prova amb 6 kg de pes viu fins als 18 kg tant en els pinsos corresponents a pre-starter com a Estàrter  
Prova engreixament - Farina de camelina: Per al desenrotllament d'esta prova es desenrotllaran 4 tractaments diferents (una dieta control enfront de 3 dietes amb diferents nivells d'inclusió de farina de camelina) que se subministraren en concordança amb l'alimentació per fases d'animals d'esquer des dels 18 kg de pes viu fins a la seua eixida a escorxador, segons el disseny següent:  
  
GORRINS  
Tractament 1 (n: 2000)  
Pre-starter control  
Estàrter control  
Engreixament Tractament 2 (n: 2000)  
Pre-starter cam  
Estàrter cam  
  
Tractament 1 (n:1000) Tractament 2 (n:1000) Tractament 3 (n:1000) Tractament 4 (n:1000)  
Entracebo control Entracebo 3 % Entracebo 5 % Entracebo 7 %  
Preesquer control Preesquer 4 % Preesquer 6 % Preesquer 8 %  
Esquer control Esquer 5 % Esquer 10 % Esquer 15 %  
 % incorporació Farina Camelina  
  
  
  
Disseny Experimental. Grups Experimental i Grandària de mostra  
Les instal·lacions seleccionades a nivell de camp per a realitzar el projecte consten, de 4 naus d'engreixament. La distribució dels animals dins de la nau serà per sexes, és a dir, dins de cada nau hi haurà corrals de mascles i corrals de femelles.  
La unitat experimental a nivell de pes, creixement (Guany mitjana diària) i deposició de teixits (mesuraments per mitjà d'ecógraf) serà el corral. Les pesades dels animals es realitzaran de forma regular i seran per corral, els mateixos dies es mesurarà greix i múscul dorsal. A partir de les pesades s'estimarà el creixement dels animals, tant el puntual de l'interval com l'acumulat des de l'inici de l'assaig. Estos controls ens proporcionaran informació contínua al llarg de l'esquer dels animals de les diferències que es vagen creant entre els tractaments.  
Es calcularà el nombre mínim de rèpliques necessari per a detectar diferències entre tractaments en la variable d'estudi «Guany Mitjana Diària», considerant que és un dels paràmetres productius principals de l'estudi i que està directament relacionat amb l'evolució del pes dels animals.  
En el càlcul de les unitats experimentals necessàries perquè l'estudi tinga resultats altament significatius i extrapolables, es tindrà en compte una sèrie de característiques que definirem a continuació:  
  
Alfa () o nivell de significació, probabilitat de cometre un error de tipus I, serà de 0,05 que és el valor empleat habitualment en proves de camp. Per al càlcul del nombre de repeticions es valoraran dos nivells de Potència de la prova, els valors considerats seran 0,8 i 0,9. Este paràmetre es definix com (1- ), on és la probabilitat de cometre l'error tipus II o siga acceptar la hipòtesi nul·la quan l'alternativa és certa. Una potència entre 0,8 i 0,9 ens pareix apropiat para de tipus d'estudi a realitzar.  
Per a la variable Guany mitjà diari s'aplicarà una desviació estàndard de 42 g (referència històrica de creixement acumulat durant l'etapa d'esquer sobre animals de cicles anteriors).  
Definits els objectius de càlcul, un programa estadístic (Minitab 15) ens donarà informació sobre les rèpliques necessàries per a realitzar la prova amb garanties estadístiques.  
Eixida d'informació del programa i gràfica de la grandària de mostra per a cada nivell.  
  
L'anàlisi conclou que per a obtindre una potència de prova de 0,900 s'han de realitzar 81 rèpliques de l'experiment i per a obtindre una potència de 0,8033 fan falta 63 rèpliques. El nombre mínim de rèpliques és de 63, que donarem per bo encara que el nivell de potència siga inferior ja que suposa una reducció en més de 200 animals per tractament i una reducció important des del punt de vista de costos del projecte. Finalment es decidix ajustar-nos a un grandària de 64 rèpliques per tractament assumint una potència de prova de 0,810240.  
Ja que la prova va dirigida primer a detectar diferències entre tractaments i segon a trobar millores en els resultats de camp, s'emprarà la mateixa densitat d'animals per corral que s'empra habitualment. D'esta manera s'evitarà que els resultats obtinguts estiguen influenciats per canvis en paràmetres com este i es mantindran en la prova els mateixos animals per corral. En la granja on es desenrotllarà la prova la densitat habitual és de 13 animals/corral. Llavors, si el nombre mínim de rèpliques necessàries per tractament és de 64 i cada corral allotja 13 animals, es precisarà d'un total de 832 animals per tractament i un total d'animals en la validació de les dietes experimentals de 3328 animals.  
  
Quant al nombre d'animals de la prova d'optimització de les dietes (activitat 5) en primer lloc per al disseny experimental s'utilitzaran les mateixes dades que per al disseny de la valoració dels tractaments experimentals encara que en compte de 4 tractaments esta es realitzarà amb 2 (dieta control i dieta òptima de l'assaig anterior). Amb tot això s'estima un grandària de mostra total de 1664 animals per a dur a terme la prova; encara que estes dades es recalcularen segons els resultats obtinguts en l'activitat 4.  
  
4.1. Disseny i formulació de les dietes a assajar  
L'objectiu d'esta activitat és dissenyar al detall les formulacions a utilitzar per a l'elaboració dels pinsos que se subministraran en les proves de camp.  
En esta subactivitat, es determinaran en primer lloc quins ingredients formaran part de les formulacions dels pinsos (matèries primeres, additius i enzims). En segon lloc, es realitzarà la formulació dels pinsos que s'assajaran al llarg del projecte. En total es van a realitzar 14 formulacions distintes per a cobrir les necessitats nutricionals dels animals durant tota la fase d'esquer (des del 6 kg a eixida a escorxador), variant la incorporació de farina de camelina vs altres fonts proteiques convencionals i l'addició o no d'oli de camelina (en les dietes de pre-starter i estàrter) per a complir amb el desenrotllament experimental plantejat. Les dites formulacions serien les següents:  
- Pinso per a animals en fase de Pre-Starter amb oli de camelina vs control  
- Pinso per a animals en fase d'Estàrter amb oli de camelina vs control  
- Pinso per a animals en fase d'Entracebo control vs Entracebo 1, 2 i 3 (3, 5 i 7 % de farina de camelina).  
- Pinso per a animals en fase de preesquer control vs preesquer 1, 2 i 3 (4, 6 i 8 % de farina de camelina).  
- Pinso per a animals en fase d'Esquer control vs Esquer 1, 2 i 3 (5, 10 i 15 % de farina de camelina).  
Amb els pinsos per a la fase pre-starter s'alimentaran els animals des de la seua entrada a la prova (6 kg aprox) durant tres setmanes, posteriorment i fins als 18 kg de pes viu rebran la dieta estàrter. amb la dieta entracebo s'alimentaran els animals des dels 18 fins als 35 kg de pes viu. a continuació s'alimentaran fins a aconseguir un pes de 65 kg de pes viu amb pinso preesquer i finalment, des dels 65 kg a la seua eixida a escorxador, els animals seran alimentats amb pinso d'esquer.  
4.1.1. Revisió bibliogràfica i legislativa  
L'objectiu d'esta és recapitular la informació necessària per a obtindre un coneixement detallat de la situació actual pel que fa a les necessitats nutricionals del bestiar porcí d'esquer, matèries primeres i altres components disponibles en l'actualitat per a elaborar els pinsos. Es prestarà especial atenció tant a les fonts proteiques vegetals disponibles com a les necessitats proteïna i aminoàcids dels animals al llarg del període d'esquer, així com a la caracterització en àcids grassos dels olis vegetals utilitzats en l'alimentació del bestiar porcí en la fase de gorrins i la influència en el seu desenrotllament tant productiu com immunològic. A més es consideraran els estudis de modelització realitzats pel mateix equip investigador de l'empresa. Basant-se en esta revisió pròpia i bibliogràfica, es dissenyarà una dieta composta per 6 fases (pre-starter, estàrter, entracebo, preesquer i esquer) que cobrisca en tot moment les necessitats nutricionals dels animals. La duració estimada de la primera activitat és de dos mesos.  
  
4.2. Elaboració de protocols de treball i tècniques laboratorials  
L'objectiu de la segona activitat és la redacció dels protocols d'elaboració i maneig dels pinsos, protocols de treball en granja, protocols d'arreplega de mostres i posada al punt de tècniques laboratorials que es dugueren a terme al llarg de la fita 2. Per a aconseguir l'objectiu d'esta activitat, s'ha dividit el treball a realitzar en les subactivitats que s'indiquen a continuació:  
4.2.1. Posada al punt de les tècniques per a caracterització de matèries primeres i pinsos.  
Formulades les dietes, l'equip de treball posarà a punt les tècniques necessàries per a caracteritzar els pinsos. A més del pinso, també es caracteritzaran les matèries primeres utilitzades en la seua fabricació. Finalment es determinarà la qualitat microbiològica dels pinsos comprovant qualsevol tipus d'incidència que poguera afectar el desenrotllament de la prova experimental.  
4.2.2. Elaboració de protocols de maneig dels pinsos fabricats  
Donada la complexitat dels experiments plantejats a conseqüència del nombre de pinsos que es van a assajar (14 en total) en la present activitat, l'equip tècnic de l'empresa redactarà en els protocols d'elaboració dels pinsos i maneig d'estos pinsos (identificació, correcte emmagatzemament, dosificació, la seua distribució als animals, etc.). Finalment es definiran els protocols d'arreplega de mostres per al seu posterior anàlisi, on es determinarà la quantitat de mostra, hora d'arreplega, mode de transport al laboratori, codificació, etc.  
4.2.3. Posada al punt de les tècniques a aplicar sobre els animals.  
Sobre els animals participants en el projecte es realitzaran mesures de la grossària del greix dorsal i múscul per mitjà d'ecógraf per a determinar la deposició d'ambdós comprovant l'efecte dels diferents tractaments sobre el desenrotllament de l'animal. Durant esta activitat es definirà la tècnica així com els protocols que s'ha de seguir per al seu desenrotllament.  
4.2.4. Posada al punt dels protocols de treball en granja.  
Condicionament dels animals que participaran en el projecte (distribució en les naus homogeneïtzant els animals per pes d'entrada, els 4 tractaments han de partir d'un pes mitjà d'entrada semblant) i de les granges, la identificació dels animals i les diferents unitats experimentals, etc.  
4.2.5. Posada al punt de base de dades per a l'arreplega de dades.  
Es posarà a punt una base de dades per a l'arreplega dels distints índexs productius que es mesuraran en els animals al llarg del període d'experimentació (Guany mitjana diària, Consum de pinso, Índex de transformació'etc.) i per a la posterior anàlisi estadística dels resultats. La duració estimada de la segona activitat al complet és de 4 mesos.  
  
4.3. Elaboració i caracterització dels pinsos a assajar  
L'objectiu d'esta activitat és fabricar i caracteritzar els distints pinsos que es van a utilitzar durant el projecte. S'elaboraran els pinsos corresponents als diferents tractaments, tot segons els protocols d'elaboració i les formulacions dissenyades en la segona activitat. S'elaboraran en les mateixes instal·lacions de la cooperativa. Prèviament es caracteritzaran les matèries primeres (segons el protocol descrit en l'anterior activitat) que seran utilitzades de manera que es comprovarà que el valor apuntat per a la formulació, és l'esperat. La caracterització dels pinsos es realitzarà per mitjà de les tècniques analítiques descrites en la tasca anterior, i es determinarà la qualitat microbiològica dels pinsos, per mitjà del recompte d'anaerobis, enterobacteries, Salmonel·la, coliformes, fongs i rents. A més en tots els pinsos (en el cas que continguen enzims) es realitzaran proves de recuperació per a verificar que el procés de fabricació no reduïx la seua activitat. La duració estimada de l'activitat és de 4 mesos  
  
  
4.4. Assajos de camp per a validació de les dietes.  
L'objectiu d'esta activitat és la validació dels pinsos elaborats segons els diferents tractaments en animals en fase d'esquer.  
Esta activitat comprendrà un cicle d'esquer complet amb animals des de la seua entrada en ordier amb un pes viu d'al voltant de 6 kg fins a la seua eixida a escorxador amb un pes viu d'entre 108 i 110kg. Tots els animals seran de la mateixa genètica i mateix origen.  
L'activitat s'exercirà en tres subactivitats per mitjà de les quals es durà a terme tot el desenrotllament experimental plantejat:  
Segons el disseny experimental dut a terme prèviament sobre 4.000 animals es realitzarà la validació dels tractaments experimentals es realitzarà segons el següent disseny per tractament/cicle d'esquer:  
  
Prova gorrins (oli camelina). De 6 kg a 18 kg de pes viu: 2.000 animals dieta control; 2.000 animals dieta 1.5 % oli camelina  
Prova esquer (farina de camelina). De 18 kg de pes viu a eixida a escorxador: 1.000 animals dieta control control; 1000 animals dieta dosi 1; 1.000 animals dieta dosi 2; 1.000 animals dieta dosi 3.  
Cada lot d'animals constituirà una nau (separada físicament i amb sitja independent), de manera que tots els lots estaran allotjats en 4 naus idèntiques d'una mateixa granja. D'esta manera es facilitarà la logística del maneig dels distints pinsos, els animals i l'arreplega de mostres i en un mateix ordier es comptarà amb el nombre d'unitats experimentals suficients per a proporcionar resultats altament significatius (en termes estadístics). Cada tractament comptarà amb 64 rèpliques compostes per corrals de 13 animals cada una (densitat d'animals semblant a normal de treball en camp).  
Al llarg d'esta activitat, el personal de l'empresa determinarà en els animals la influència de les dietes subministrades en els següents índexs productius i zootècnics: Pes entrada a prova i a eixida a escorxador; Baixes durant període d'esquer; Dies d'engreixament necessari; Guany mitjana diària; Consum diari i per cicle; Índexs de transformació.  
  
A més a través de mesuraments amb ecógraf es determinarà la deposició de greix/múscul en els animals dels diferents tractaments. Estos índexs permetran comprovar la influència de les formulacions en el desenrotllament de l'animal abans de la seua eixida a escorxador.  
La duració de l'activitat (cicle d'esquer, obtenció de resultada i anàlisi estadística dels resultats obtinguts) serà de huit mesos.  
  
4.5. Optimització de les dietes elaborades en el projecte  
L'objectiu d'esta activitat és l'optimització dels pinsos assajats basant-se en els resultats obtinguts, ajustant les formulacions per a validar els nous pinsos en un nou cicle d'esquer. El treball a realitzar serà abordat en les següents subactivitats:  
4.5.1. Anàlisi dels resultats obtinguts  
L'equip investigador de la cooperativa analitzarà els resultats obtinguts en l'activitat anterior per a determinar les dietes que millor hagen funcionat. Les conclusions obtingudes d'estos resultats permetran ajustar les següents formulacions del punt 4.6.  
4.5.2. Optimització de les dietes assajades  
La present subactivitat permetrà ajustar la formulació o reformular les dietes assajades, basant-se en els resultats obtinguts en granja per als pinsos dissenyats en la subactivitat 4.5.1. Amb estos resultats es realitzarà el disseny experimental d'una prova per a validar la dieta optimitzada enfront d'una dieta control. Es tornaran a caracteritzar les matèries primeres a utilitzar i es formularan, fabricaran i caracteritzaran les noves dietes a validar.  
La duració de l'activitat serà de 4 mesos.  
  
4.6. Assajos en camp de les dietes optimitzades  
L'objectiu d'esta activitat és la validació de les dieta optimitzada enfront d'una dieta control en un nou cicle complet d'esquer.  
Les noves formulacions seran validades en granja durant un altre esquer complet sobre 2.000 animals, 1664 animals (832 dieta control i 832 dieta optimitzada). La dita validació es realitzarà tal com s'ha descrit en les tasques anteriors.  
La duració de l'activitat serà de huit mesos.  
  
4.7. Elaboració de l'informe final i anàlisi cost-benefici  
Durant esta activitat es realitzarà l'anàlisi de tota la informació obtinguda de les activitats realitzades i registrades en la base de dades dissenyades per a tal efecte. Es realitzarà un estudi estadístic dels resultats obtinguts en cada una de les proves experimentals per a avaluar la significància de l'efecte del tractament sobre els paràmetres objecte de l'estudi. Al finalitzar, es redactarà l'informe final (fita 3) on es plantejaren els resultats més rellevants i es redactaren les conclusions que se'n deriven. A més es durà a terme l'anàlisi cost-benefici del projecte realitzat (avantatges que suposa per a l'empresa la utilització dels productes valorats i el seu cost econòmic, viabilitat econòmica i tècnica dels resultats obtinguts).  
La duració de l'activitat serà de quatre mesos. Entregable 4: informe final de resultats i conclusions.  
  
  
H5. Estudi de viabilitat econòmic ambiental  
Basant-se en els resultats obtinguts en el projecte, s'estudiarà la viabilitat del procés a escala comercial des dels punts de vista econòmic i ambiental. Així, es determinaran els principals paràmetres econòmics per a establir la viabilitat del procés, realitzant estudis de sensibilitat respecte al preu del gra de camelina i els diferents productes i subproductes generats. D'altra banda, els possibles impactes ambientals s'abordaran amb l'estudi de les emissions de Gasos d'Efecte Hivernacle del procés de producció.  
  
5.1. Estudi de la viabilitat econòmica  
Es realitzarà una avaluació de la viabilitat econòmica del procés de producció de productes i subproductes de camelina per a alimentació animal. Es realitzaran estudis de sensibilitat respecte als preus de la matèria primera i els diferents productes i subproductes. Els resultats finals seran avaluats per Camelina Company Espanya i Dadelos Agrícola, de tal manera que cada participant aportació el seu coneixement i anàlisi en la seua àrea de coneixement de la cadena de producció.  
  
La present subactivitat serà realitzada per personal de CCE i Dadelos Agrícoles. Entregable 5.1: (Mes 36): Estudi de viabilitat econòmica  
  
  
5.2. Anàlisi mediambiental  
Camelina Company Espanya serà el responsable d'esta tasca. S'emprarà la metodologia de l'anàlisi de cicle de vida per a determinar la viabilitat ambiental del procés, definida en funció de les emissions de Gasos d'Efecte Hivernacle. Per a això, s'emprarà la calculadora aprovada per la Comissió Europea EU Xarxa de Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB).  
La present subactivitat serà realitzada per personal de CCE. Entregable 5.2:(Mes 36): Anàlisi de sostenibilitat. Càlcul d'emissions de gasos d'efecte hivernacle.  
  
  
H6. Activitats de difusió  
Esta activitat i totes els seus subactivitats seran desenrotllades per tots els membres del consorci.  
  
6.1. Estudi de mercat dels subproductes de la camelina investigades i estudi com substitució de les matèries primeres proteiques del mercat  
Per a esta activitat es realitzarà una recopilació de totes les dades obtingudes a nivell nutricional al llarg del projecte, amb les conclusions dels diferents projectes i les seues dades obtingudes es prepararà un dossier amb la documentació d'interés a nivell nutricional i unes conclusions globals, per a la seua possible difusió en el sector. Enviant els dits informes d'interés a través dels nostres clients i proveïdors nacionals i estrangers, per a donar a conéixer el producte a nivell nacional i internacional.  
Es treballarà per a la seua introducció en les taules FEDNA, dels subproductes més interessants i amb major informació obtinguda per al sector de l'alimentació animal.  
Es divulgaran els resultats per mitjà d'articles tècnics en revistes especialitzades d'impacte internacional i presentacions en jornades i simposis especialitzats.  
Entregable 6.1: informe final de l'estudi de mercat dels subproductes de la camelina investigada i estudi com a substitució de les matèries primeres proteiques del mercat.  
Altres activitats de difusió i comunicació previstes:   
- Conferències científiques. Presentació de resultats parcials i finals en conferències científiques Europees (EEAP) i americanes (ASAS-ADSA Joint Annual Meetings).  
- Publicacions científiques. Publicació dels resultats en revistes científiques incloses en el SCI (Science Citation Index) d'abast internacional com ara l'Animal, Journal of Animal Science, Animal Feed Science and Technology o semblants.  
- Publicacions de divulgació. Publicació de resultats en revistes tècniques de difusió del sector agrícola (Horticultura Internacional, AllAboutFeed, Feed Mix) i ramader (món Ramader, Producció Animal, ANEMBE).   
- Pàgines webs de divulgació. Es pretén fer difusió dels resultats del projecte en pàgines webs de divulgació (Feedinfo, ANEMBE).  
  
- Seminaris i jornades tècniques. L'agrupació participarà en seminaris o jornades organitzades per altres institucions entorn de la temàtica del projecte, com ha succeït amb l'Associació Nacional d'Especialistes en Medicina Bovina d'Espanya amb anterioritat al projecte.   
  
- Website del Centre d'Investigació. Totes les activitats i publicacions realitzades entorn del projecte s'arreplegaran en la pàgina web del Servici de Nutrició i Benestar Animal (http://www.sniba.és).  
El centre d'investigació SNIBA recolzarà a la resta de les entitats participants i fomentarà la difusió dels resultats d'este projecte, ja que compta amb una extensa experiència en la difusió dels seus resultats la comunitat científica com demostren els articles publicats i les comunicacions a congressos dels tres investigadors implicats en el projecte.  
  
La principal acció de difusió prevista per part de Camelina Company Espanya se centra en la difusió dels resultats de les activitats agronòmiques del Projecte.  
Per a això es realitzaran dies a camp en les parcel·les de camelina sembrades anualment amb agricultors de la zona. El principal objectiu dels indicats dies a camp és la difusió del cultiu perquè l'agricultor incloga el cultiu dins de la seua rotació de cultius en terres de secà.  
  
  
H7. Activitats de gestió i coordinació  
Esta activitat i totes els seus subactivitats serà desenrotllada pel Dadelos Agrícola, SL.  
  
7.1. Disseny, coordinació, seguiment i justicacion del projecte  
En esta activitat, es realitzarà junt amb els centres d'investigació un disseny dels assajos a realitzar en cada Fita, per a això es realitzarà una investigació d'assajos actuals i diferents possibilitats de protocols per a cada assaig a realitzar en les diferents, valorant les més òptima per a l'objectiu del projecte. Es realitzaran viatges als diferents punts d'assaig agronòmic i a les granges per a realitzar un seguiment i coordinació de cada un dels subprojectes.   
Es realitzaran informes de seguiment dels assajos a la finalització de cada fita, i al finalitzar la dita tasca es realitzarà un informe amb les dades obtingudes en cada subprojecte i les seues conclusions (entregable 7.1).  
7.1.1. Disseny, coordinació,seguiment i justificació del 2015  
7.1.2..Disseny, coordinació,seguiment i justificació del 2016.  
7.1.3. Disseny, coordinació,seguiment i justificació del 2017.  
7.1.4. Disseny, coordinació,seguiment i justificació del 2018.  
7.1.5. Informe final.  
  
Pressupost del projecte   
Per a cada entitat participant es detalla i justifica totes les partides a finançar que s'han reflectit en el qüestionari de sol·licitud d'ajuda per activitat, fase, tasca o fita.  
  
ANNEX 2  
Background aportat per cada Soci  
  
Soci: Institut Nacional d'Investigació i Tecnologia Agrària i Alimentària.  
El know how aportat per l'INIA inclou qualsevol document o informació accessible al públic com ara publicacions i treballs científics del grup d'investigació participant en el projecte.  
  
Soci: Dadelos Agrícola, SL.  
El know how aportat per D. A. inclou qualsevol document o informació accessible al públic com ara publicacions i treballs científics del grup d'investigació participant en el projecte.  
  
Soci: Camelina Company Espanya, SL.  
El know how aportat per CCE inclou qualsevol document o informació accessible al públic com ara publicacions i treballs científics del grup d'investigació participant en el projecte.  
  
Soci: Institut Valencià d'Investigacions Agràries.  
El know how aportat per l'IVIA inclou qualsevol document o informació accessible al públic com ara publicacions i treballs científics del grup d'investigació participant en el projecte.  
Soci: Universitat Autònoma de Barcelona.  
El know how aportat per la UAB inclou qualsevol document o informació accessible al públic com ara publicacions i treballs científics del grup d'investigació participant en el projecte.  
  
Soci: Cooperativa Ganadera de Caspe, RL.  
El know how aportat per la Cooperativa Ganadera de Caspe, RL, inclou qualsevol document o informació accessible al públic com ara publicacions i treballs científics del grup d'investigació participant en el projecte.  
  
Soci: Cespa Gestión de Residuos, SAU.  
El know how aportat per Cespa inclou qualsevol document o informació accessible al públic com ara publicacions i treballs científics del grup d'investigació participant en el projecte.  
  
  
ANNEX 3  
Background exclòs de drets d'accés  
  
Soci INIA. Background exclòs per l'INIA dels drets d'accés:  
  
· Qualsevol coneixement previ desenrotllat pels grups d'investigació no participants en el projecte.  
· Qualsevol coneixement previ subjecte a acord de confidencialitat amb terceres parts.  
· Qualsevol coneixement previ desenrotllat pel grup d'investigació participant en el projecte en àmbits o matèries d'investigació no directament relacionats amb les activitats del projecte, tal com es descriuen en l'annex 1.  
  
Soci Dadelos Agrícola, SL: Background exclòs per D. A. Dels drets d'accés:  
· Qualsevol coneixement previ desenrotllat per D. A. amb personal no participant en el projecte.  
· Qualsevol coneixement previ subjecte a acord de confidencialitat amb terceres parts.  
· Qualsevol coneixement previ desenrotllat per personal de D. A. participant en el projecte en àmbits no directament relacionats amb les activitats del projecte, tal com es descriuen en l'annex 1.  
  
Soci Camelina Company Espanya, SL. Background exclòs per CCE dels drets d'accés:  
· Qualsevol coneixement previ desenrotllat per CCE amb personal no participant en el projecte.  
· Qualsevol coneixement previ subjecte a acord de confidencialitat amb terceres parts.  
· Qualsevol coneixement previ desenrotllat per personal de CCE participant en el projecte en àmbits no directament relacionats amb les activitats del projecte, tal com es descriuen en l'annex 1.  
· Qualsevol material vegetal (incloent les llavors de les varietats de camelina) aportat per CCE per al desenrotllament dels assajos agronòmics i altres activitats del projecte.  
  
Soci Institut Valencià d'Investigacions Agràries. Background exclòs per l'IVIA dels Drets d'Accés:  
· Qualsevol coneixement previ desenrotllat pels grups d'investigació no participants en el projecte.  
· Qualsevol coneixement previ subjecte a acord de confidencialitat amb terceres parts.  
· Qualsevol coneixement previ desenrotllat pel grup d'investigació participant en el projecte en àmbits o matèries d'investigació no directament relacionats amb les activitats del projecte, tal com es descriuen en l'annex 1.  
  
Soci Cooperativa Ganadera de Caspe, RL. Background exclòs per Cooperativa Ganadera de Caspe, RL, dels drets d'accés:  
· Qualsevol coneixement previ desenrotllat per Cooperativa Ganadera de Caspe, RL,amb personal no participant en el Projecte;  
· Qualsevol coneixement previ subjecte a acord de confidencialitat amb terceres parts.  
· Qualsevol coneixement previ desenrotllat per personal de Cooperativa Ganadera de Caspe, RL, participant en el Projecte en àmbits no directament relacionats amb les activitats del projecte, tal com es descriuen en l'annex 1.  
  
Soci: Cespa Gestión de Residuos, SAU  
· Background exclòs per CESPA dels drets d'accés:  
· Qualsevol coneixement previ desenrotllat per CESPA amb personal no participant en el projecte.  
· Qualsevol coneixement previ subjecte a acord de confidencialitat amb terceres parts.  
· Qualsevol coneixement previ desenrotllat per personal de CESPA participant en el projecte en àmbits no directament relacionats amb les activitats del projecte, tal com es descriuen en l'annex 1.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7746, del 22-03-2016 (2016/1951)

RESOLUCIÓN de 16 de marzo de 2016, del director general de Relaciones con Les Corts, por la que se dispone la publicación del acuerdo entre el Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria (INIA), el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA), Dadelos Agrícola, SL, Camelina Company España, SL, la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Cooperativa Ganadera de Caspe, RL, y Cespa Gestión de Residuos, SAU, para desarrollar el proyecto denominado Estudio agronómico, tipificación nutricional y valorización de los productos y subproductos de Camelina sativa para su utilización en nutrición animal.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7746

Fecha DOGV
:   22-03-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/1951

CVE


Fecha del documento
:   16-03-2016

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 16 de marzo de 2016, del director general de Relaciones con Les Corts, por la que se dispone la publicación del acuerdo entre el Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria (INIA), el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA), Dadelos Agrícola, SL, Camelina Company España, SL, la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Cooperativa Ganadera de Caspe, RL, y Cespa Gestión de Residuos, SAU, para desarrollar el proyecto denominado Estudio agronómico, tipificación nutricional y valorización de los productos y subproductos de Camelina sativa para su utilización en nutrición animal. [2016/1951]  
  
El Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria (INIA), el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA), Dadelos Agrícola, SL, Camelina Company España, SL, la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Cooperativa Ganadera de Caspe, RL, y Cespa Gestión de Residuos, SAU, han suscrito, previa tramitación reglamentaria, el día 23 de abril de 2015, el acuerdo para constituir un consorcio privado estratégico de investigación y desarrollo tecnológico, así como regular los términos y condiciones que regirán la colaboración para desarrollar, a través del consorcio, el proyecto denominado Estudio agronómico, tipificación nutricional y valorización de los productos y subproductos de Camelina sativa para su utilización en nutrición animal.  
En cumplimiento de lo establecido en el artículo 8.2 de la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, procede la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de dicho acuerdo, que ha quedado inscrito en el Registro de Convenios de la Generalitat con el número 192/2016 y que figura como anexo de esta resolución.  
  
Valencia, 16 de marzo de 2016.- El director general de Relaciones con Les Corts: Antonio Torres Salvador  
  
  
ACUERDO DE COLABORACIÓN PARA   
EL DESARROLLO DEL PROYECTO  
  
TÍTULO  
Estudio agronómico, tipificación nutricional y valorización de los productos y subproductos de Camelina sativa para su utilización en nutricion animal  
  
Reunidos  
- El Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria (en lo sucesivo INIA), con CIF Q2821013F, con sede en Madrid, carretera de La Coruña, km 7,5, representado por Manuel Lainez Andrés, director, en virtud de la Orden ECC/1392/2012, de 8 de junio, por la que se dispone su nombramiento, actuando conforme a las atribuciones que le confiere el artículo 12.2.d del Estatuto del INIA, aprobado por Real Decreto 1951/2000, de 1 de diciembre, modificado por Real Decreto 718/2010, de 28 de mayo.  
- Dadelos Agricola, SL, (en adelante D. A.), con CIF B96833991, con sede en Valencia, en calle Vicente Sancho Tello, número 7, Valencia, España, representada por Francisco Javier de Tomás y Miguel, CIF 20163191B, que actúa en este acto en calidad de administrador único. DA fue constituida ante el notario de Valencia José Luis López Rodríguez el 15 de enero de 1999, inscrita en el Registro Mercantil de Valencia el 25 de marzo de 1999, y de la cual tiene concedido poder en escritura otorgada ante el notario de Valencia José Luis López Rodríguez el 6 de julio de 2009, poder que no le ha sido derogado.  
  
- Camelina Company España, SL (en adelante, CCE), con CIF B86036522 con domicilio en calle Vía Límite, número 7, 28029 Madrid, España, representada, por Yuri Herreras Yambanis, con NIF 51077442P, que actúa como apoderado. CCE fue constituida ante el notario de Madrid, Francisco Calderón Álvarez el 18 de octubre de 2010, inscrita en el Registro Mercantil de Madrid el 10 de noviembre de 2010, y de la cual Yuri Herreras Yambanis tiene concedido poder en escritura otorgada ante el notario de Madrid José Ignacio Gómez-Valdivieso el 6 de octubre de 2011, poder que no le ha sido derogado.  
- Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (en adelante, IVIA), con CIF Q9650009E, con domicilio en Moncada, carretera Moncada-Náquera, km. 4,5, 46113 Moncada, Valencia, España, representada por Enrique Moltó García, como director con efectos de 5 de septiembre de 2014, en virtud de su nombramiento por el conseller de Presidencia y Agricultura, Pesca Alimentación y Agua de la Generalidad Valenciana, como presidente del Consejo Rector del IVIA, y conforme a las atribuciones contenidas en el artículo 8, apartado 2, de la Ley 4/1991, de 13 de marzo, de creación como entidad autónoma del mencionado instituto.  
- Universitat Autónoma de Barcelona (en adelante, UAB), con NIF Q0818002H, con domicilio social en el campus Universitari, s/n, 08193 Bellaterra (Cerdanyola del Vallés), España, representada por María Pilar Dellunde Clavé, con NIF 46042846C,que actúa en este acto en calidad de vicerrectora de Investigación. UAB según nombramiento de 22 de junio de 2012, haciendo uso de las atribuciones que le confiere la Resolución de 22 de febrero de 2010, punto 4.1, que autoriza a los vicerrectores de Investigación a la suscripción de convenios y contratos de investigación por parte de la UAB.  
- Cooperativa Ganadera de Caspe, RL, con CIF F50121250, y sede en la carretera Maella, s/n, 50700 Caspe (Zaragoza), España, representada por Tomás Fillola Vicente, con DNI 73154438V, que actúa en este acto en calidad de director general, en nombre y representación de la empresa. La cooperativa fue constituida ante el notario de Caspe, José Luis de Miguel Fernández con el número 370 de su protocolo, inscrita en el registro mercantil de cooperativas con número z-319 y CIF F501212450, el 17 de abril de 1985, y de la cual tiene concedido poder en escritura otorgada ante el notario de Caspe Raquel Herrero Cerdan el 16 de diciembre de 2008, poder que no le ha sido derogado.  
- Cespa Gestion de Residuos, SAU (en adelante, CESPA), con domicilio en avenida Catedral, 6-8, 08002 Barcelona, España, CIF: A59202861, representada por Ignacio Archilla Esteban con DNI 50860762B, que actúa en este acto en calidad de apoderado. La empresa fue constituida por tiempo indefinido mediante escritura pública otorgada ante el notario de Barcelona, Maria Isabel Gabarró Miquel, el día 3 de febrero de 1992, con el número 547 de su protocolo, inscrita en el Registro Mercantil de Barcelona, al tomo 21.830, folio 44, hoja B-27.774, inscripción 1.ª.  
Que, en adelante, se denominarán conjuntamente como los socios y, cuando proceda, como el socio .  
Los socios aseguran tener la capacidad legal necesaria para obligarse en los términos del presente acuerdo de cooperación (en adelante, el acuerdo) para el desarrollo del proyecto Estudio agronómico, tipificación nutricional y valorización de los productos y subproductos de Camelina sativa para su utilización en nutricion animal y, en su virtud,  
  
EXPONEN  
I. Que, en virtud del presente acuerdo, los socios están interesados en constituir un consorcio privado estratégico de investigación y desarrollo tecnológico (en adelante, el Consorcio), así como en regular los términos y condiciones que regirán, a partir de su entrada en vigor, la necesaria colaboración para desarrollar a través del consorcio, el proyecto denominado Estudio agronómico, tipificación nutricional y valorización de los productos y subproductos de camelina sativa para su utilización en nutricion animal.  
II. Que los socios desean aunar sus esfuerzos y sinergias tecnológicas y empresariales para desarrollar el proyecto, aprovechando la experiencia tecnológica y know-how de cada uno de ellos, la cual será puesta en común para el efectivo desarrollo del proyecto en los términos y condiciones que se dirán.  
III. Que la totalidad de las partescuenta por si sola y/o a través de uno o varios de los órganos de investigación recogidos en el anexo 1 con la necesaria experiencia, capacidad técnica, recursos materiales y humanos suficientemente capacitados para desarrollar el proyecto, que le corresponde de acuerdo con la memoria técnica.  
IV. Que el Ministerio de Economía y Competitividad, en adelante MINECO, ha publicado la Orden ECC/1780/2013, de 30 de septiembre (BOE 236, 02.10.2013), por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas públicas del Programa Estatal de Investigación, Desarrollo e innovación orientada a los retos de la sociedad en el marco del Plan Estatal de Investigación Científica y Técnica y de Innovación 2013-2016, modificada por la Orden ECC 2483/2014, de 23 de diciembre.  
V. Que el MINECO por Resolución de 30 de diciembre de 2014 (BOE 19, 22.01.2015), de la Secretaría de Estado de Investigación, Desarrollo e Innovación, ha publicado la convocatoria de tramitación anticipada del año 2015 para la concesión de las ayudas correspondientes a la Convocatoria Retos-Colaboración del Programa Estatal de Investigación, Desarrollo e Innovación Orientada a los Retos de la Sociedad, en el marco del Plan Estatal de Investigación Científica y Técnica y de Innovación 2013-2016.  
VI. Que los socios desean presentar el proyecto a la convocatoria indicada en el expositivo V.  
VII. Que el detalle de los objetivos concretos y la planificación específica para el desarrollo y ejecución del proyecto se describe, entre otros aspectos, en la memoria técnica, que se adjunta al presente acuerdo como anexo 1.  
VIII. Que, en virtud de cuanto antecede y a los efectos de regular las relaciones de los socios para desarrollar el proyecto, estos han acordado suscribir el presente acuerdo, con arreglo a los siguientes,  
  
  
PACTOS  
1. Definiciones  
Acuerdo. El presente acuerdo de cooperación para el desarrollo del proyecto Estudio agronómico, tipificación nutricional y valorización de los productos y subproductos de camelina sativa para su utilización en nutricion animal, dentro de la Convocatoria Retos-Colaboración, y sus anexos que tienen carácter vinculante.  
Background. Know-how previo a la ejecución del proyecto en posesión de cada socio .  
Comité ejecutivo. Órgano de gestión y administración del consorcio integrado por un representante de cada uno de los socios integrado por un miembro con derecho a voto por cada una de las partes firmantes.  
Consorcio. El consorcio de investigación técnica constituido por los socios para la ejecución del proyecto, que se regulará conforme a lo establecido en este acuerdo, y que no tiene personalidad jurídica.  
Contratos conexos. Cualquier acuerdo suscrito entre cualesquiera de los socios que sea complementario a este acuerdo y que se estime necesario para la ejecución del proyecto, con pleno cumplimiento de lo establecido en el artículo 8.4 de las bases de la convocatoria.  
Derechos de propiedad intelectual e industrial. Derechos de autor así como cualquier otro derecho similar, registrado o no, incluidos, con carácter enunciativo pero no limitativo, invenciones (patentes y modelos de utilidad), signos distintivos y/o diseños, nacionales o extranjeros, que resulten del proyecto.  
Coordinador técnico. El socio que asume la responsabilidad de coordinar técnicamente el proyecto.  
Incumplimiento grave. Se entenderá por incumplimiento grave cualquier retraso no justificado o falta de cumplimiento de las obligaciones convencionales que puedan comprometer el buen fin del proyecto, así como la revelación a terceros de información a la que haya tenido acceso con ocasión de su participación en el proyecto sin autorización de los demás socios, que suponga una infracción de derechos de propiedad intelectual e industrial.  
El comité ejecutivo determinará si un incumplimiento por parte de un socio, tendrá consideración de grave.  
Información confidencial. Toda información relativa a: (i) documentación concerniente al consorcio y este acuerdo; (ii) a derechos de propiedad intelectual e industrial, know-how, datos, resultados, planos, diseños, aplicaciones, así como métodos y procedimientos necesarios para el desarrollo del proyecto, facilitada por los socios ya sea verbalmente, por escrito o mediante cualquier otro soporte. No se considerará información confidencial el libre uso que cada socio pueda hacer de sus resultados, propiedad intelectual e industrial, know-how y la propia información facilitada al resto de socios.  
Inventores. Aquellas personas que producen un resultado intelectual o industrial.  
Know-how. Toda información relativa al proyecto de carácter técnico que obre en posesión de los socios o bajo su control, incluyendo con carácter enunciativo pero no limitativo los conocimientos, diseños, dibujos, especificaciones, instrucciones de fabricación, especificaciones y normas de calidad y color, muestras, prototipo, no divulgados, hayan sido o no desarrollados en el marco del proyecto o sean preexistentes al mismo.  
Memoria técnica. Documento suscrito por la totalidad de los socios en el que se detallan, entre otros aspectos, los objetivos y el presupuesto del proyecto, que se adjunta como anexo 1 a este acuerdo. Se deja constancia de que durante la vigencia del contrato algunos aspectos del proyecto (tales como los medios personales, materiales y tecnológicos establecidos para cada una de las partes) podrán ser objeto de modificación como consecuencia del desarrollo del proyecto, previa aprobación de la autoridad administrativa competente. En ese caso, la memoria técnica que resulte de cada una de ellas se incorporará como nuevo anexo I al acuerdo.  
Obligaciones de la invención y/o know-how. Gastos que la preparación para la explotación de la propiedad intelectual y/o industrial ocasiona, por ejemplo y sin perjuicio de cualesquiera otros, tasas de patente, estudios previos de patentabilidad u honorarios de agentes de propiedad industrial.  
Proyecto. El desarrollo del proyecto, tal y como se detalla en la memoria técnica, anexo 1.  
Registro de propiedad industrial. Derechos de propiedad intelectual e industrial resultantes de un contrato conexo y/o accesorio que sean objeto de solicitud y/o concesión de una patente, modelo de utilidad, marca y/o diseños ante el organismo nacional o internacional competente.  
Representante de la agrupación. El socio (empresa) que asume la responsabilidad de liderar el proyecto ante la Administración (MINECO).  
 Socio/s. Los participantes en el proyecto que firman el presente acuerdo.  
 Socio saliente. Cualquier socio que decida separarse del consorcio, o que sea excluido.  
 Socio entrante. Cualquier empresa o institución que solicite incorporarse al consorcio.  
Sideground. Mejoras, avances o descubrimientos que se hayan suscitado durante el trabajo del proyecto pero que no tengan relación directa con los objetivos del mismo.  
Subvención. Ayuda económica a fondo perdido.  
Crédito. Ayuda económica mediante crédito reembolsable.  
Subvención neta equivalente. Equivalente de subvención de una ayuda en cualquier forma distinta de la subvención.  
Titulares de una invención y/o know-how. socios que solicitan la protección de la misma.  
  
2. Objeto del acuerdo  
2.1. El presente acuerdo tiene por objeto regular las relaciones entre los socios para el desarrollo y la ejecución de forma conjunta del proyecto. A tal efecto, en el presente acuerdo se recogen una serie de reglas, principios y compromisos que gobernarán las relaciones de los socios, tanto en la esfera de la gestión del consorcio, como en los aspectos relacionados con el desarrollo del proyecto, y, en particular, en lo relativo a la propiedad, difusión y explotación de los resultados y los derechos de acceso a los mismos  
El consorcio se constituye al amparo de lo previsto en el artículo 11.3 de la Ley 38/2003, General de Subvenciones.  
  
3. Aportaciones de los socios. Metodología y división del trabajo para el desarrollo del proyecto  
3.1. En virtud del presente acuerdo, cada una de los socios se compromete a destinar y dedicar los medios personales, materiales y tecnológicos, que se detallan para cada socio en la memoria técnica que se adjunta al presente acuerdo, necesarios y/o convenientes para iniciar los procesos de investigación y desarrollo del proyecto, así como a hacer uso de su know-how y experiencia tecnológica para el efectivo desarrollo del mismo, conforme a lo establecido en la memoria técnica.  
3.2. Los socios dejan expresa constancia de que en el supuesto que, durante la vigencia del presente acuerdo, un socio realice una aportación de medios personales, materiales y/o tecnológicos adicional a la inicialmente prevista, dicho socio no verá incrementado su porcentaje de participación  
3.3. La metodología y división del trabajo de cada uno de los socios para el desarrollo del proyecto, así como el calendario específico de las actuaciones y pruebas de investigación que deberán llevarse a cabo por cada socio se detallan en la memoria técnica, anexo 1.  
  
4. Obligaciones de los socios  
4.1. Tendrán las obligaciones que expresamente se recogen tanto en la Orden número 1780/2013, de 30 de septiembre, las recogidas en la resolución de 30 de diciembre de 2014, y todo aquellas exigibles de conformidad con la legislación vigente aplicable al proyecto, las establecidas en el presente acuerdo y derivadas de sus memoria y anexos.  
4.2. Durante la vigencia del presente acuerdo, los socios se obligan expresamente (cuando corresponda, esta obligación será realizada, por los grupos a los que los socios representan legalmente) a:  
(i) Ejecutar y desarrollar el proyecto con la debida diligencia y profesionalidad, cumpliendo en todo momento con la normativa que le resulte de aplicación al efecto.  
(ii) Contar con el personal propio o, en su caso, subcontratado suficientemente capacitado y especializado para ejecutar y desarrollar el proyecto. En relación con la subcontratación deberá tenerse en cuenta la limitación prevista en el punto 2 del artículo 8 de la Resolución de 30 de diciembre de 2014.  
(iii) Disponer de unas dependencias adecuadas a la naturaleza y las condiciones necesarias y/o convenientes para ejecutar y desarrollar el proyecto.  
(iv) Realizar las aportaciones que se detallan en la memoria técnica y desarrollar el proyecto en la forma y de acuerdo con las condiciones que se detallan en la misma.  
(v) Informar al comité ejecutivo, a través del coordinador técnico de cualquier incidencia que pueda implicar un riesgo para el desarrollo y ejecución del proyecto, tan pronto como la misma sea conocida.  
(vi) A colaborar con el comité ejecutivo y con el coordinador técnico en la elaboración de los informes justificativos pertinentes a presentar al MINECO (u otras entidades) en los hitos que este considere oportunos, y que en general coincidirán con los presentados dentro de la memoria técnica.  
(vii) En relación con el punto anterior, a presentar un informe de seguimiento anual de la evolución de las tareas descritas en la memoria técnica (descriptivo, para verificar la evolución técnica del proyecto, y que será presentado para su discusión en reuniones técnicas convocadas a tal efecto por el coordinador técnico).  
(viii) Cumplir con sus propias obligaciones fiscales, laborales y de Seguridad Social, aportando al gestor científico-técnico la documentación acreditativa de tal circunstancia tan pronto como le sea requerida,  
(ix) Obtener los seguros adecuados, los certificados necesarios y llevar a cabo cualquier otro proceso requerido por la normativa aplicable para la correcta ejecución de su actividad, según el anexo I y asumir los gastos derivados de la obtención de los mismos, aportando al gestor científico-técnico la documentación acreditativa de tal circunstancia tan pronto como le sea requerida;  
(x) Llevar una contabilidad específica y separada en relación con la ejecución del proyecto.  
(xi) Por último, en relación con el punto (vi), a presentar con una antelación de un mes respecto a las fechas de justificación de los hitos marcados por el MINECO en la adjudicación del proyecto, un informe detallado de la actividad realizada hasta ese momento por su entidad, para poder así elaborar el informe conjunto de Hito del proyecto completo.  
4.3. A los efectos del presente acuerdo, los investigadores que se responsabilizarán de los grupos de investigación que realizarán el proyecto, por parte de cada grupo son:  
· M.ª del Mar Delgado Arroyo: dpto. de Medio Ambiente, INIA.  
· Ana Heredia Meca: dpto. de Calidad y Técnico, Dadelos Agrícola.  
· Aníbal Capuano: dpto. técnico, Camelina Company España.  
· Ernesto Angel Gómez Blasco: dpto. Centro de Investigación y Tecnología Animal, IVIA.  
· Lorena Castillejos Velázquez: dpto. de Servei de Nutrició i Benestar Animal, UAB.  
· Cristina Casado Yuste: dpto. de técnico, Caspe.  
· David Canales Gallardo: dpto. de Gestión de Biosólidos, CESPA.  
4.4. Como parte del anexo 1, se puede ver la configuración de los grupos de investigación de cada uno de los socios.  
  
  
5. Responsabilidad de los socios  
5.1. Los socios serán responsables de sus actos u omisiones, o de aquellos de sus empleados o agentes, resultantes del incumplimiento de sus obligaciones en el proyecto, excepto en casos de fuerza mayor.  
5.2. La responsabilidad de los socios por daños directos derivados de la ejecución del proyecto, salvo en caso de dolo o negligencia grave, quedará limitada a una cantidad total, por todos los conceptos y en todos los supuestos, igual al precio especificado en el presente acuerdo. Este límite se considerará como límite total, de forma cumulativa, respecto de todas las responsabilidades en las que los socios pudieran incurrir.  
5.3. Cuando la Administración, de acuerdo con las estipulaciones de la Orden de bases, llegase a reclamar cualquier reembolso o pago de daños y perjuicios de uno o más de los socios, cada socio en falta será responsable ante la Administración, el representante de la agrupación, el coordinador técnico y ante los otros socios, por los daños y perjuicios causados como consecuencia de la realización, o de la falta de realización, de las tareas asignadas.  
5.4. Cada uno de los socios será responsable exclusivamente por cualquier pérdida, daño o perjuicio generados por o a terceros, en los casos en que dichas pérdidas o daños resultaren de la implementación de las tareas de dicho socio en el proyecto.  
5.5. Cuando se hayan subcontratado trabajos, cada socio será plenamente responsable por el cumplimiento de su parte del proyecto subcontratado a terceros.  
5.6. La responsabilidad del socio incumplidor por los daños sufridos por los otros socios en ningún caso otorga el derecho de reclamación de pérdidas o daños indirectos tales como, a título enunciativo y no limitativo, el lucro cesante, la pérdida de ingresos, la pérdida de contratos o similares.  
  
6. Presupuesto del proyecto y distribución entre los socios  
6.1. El presupuesto provisional del proyecto y la distribución del mismo entre los socios se detalla en la memoria técnica. No obstante, en caso de aprobación del proyecto, el presupuesto será el definitivamente aprobado por el MINECO.  
6.2. En el caso de que los socios decidieran revisar y, en su caso, actualizar de mutuo acuerdo la memoria técnica, una vez propuesta la modificación, esta deberá ser aprobada por el comité ejecutivo. Dicha modificación será remitida por el coordinador técnico al MINECO para su aprobación, hasta lo cual la modificación no tendrá efecto.  
6.3. Tal y como consta en la Convocatoria Retos-Colaboración, Resolución de 30 de diciembre de 2014 (BOE 19, 22.01.2015), el pago de la ayuda se realizará individualmente a cada uno de los participantes en el proyecto, para lo cual será necesario que cada miembro del consorcio disponga de una cuenta reconocida por el Tesoro.  
  
7. Gestión y administración del consorcio  
7.1. Los socios acuerdan que el consorcio estará administrado por un comité ejecutivo, integrado por un representante de cada uno de los socios. Presidirá dicho comité el representante de la agrupación o, en su defecto, el coordinador técnico del proyecto.  
7.2. Los socios acuerdan que Dadelos Agrícola, SL, actuará como representante de la agrupación ante los órganos correspondientes y Dadelos Agrícola, SL, como coordinador técnico del proyecto.  
7.3. No podrá celebrarse válidamente reunión alguna del comité ejecutivo del consorcio si no están presentes o debidamente representados, al menos, el 75 % de los miembros que integran el comité ejecutivo.  
7.4. El comité ejecutivo del consorcio se reunirá, como mínimo, cada seis meses con carácter ordinario y, siempre que sea necesario, con carácter extraordinario, según lo establecido en el Pacto 7.5. Las reuniones tendrán lugar en la sede de cada uno de los socios de manera rotativa, comenzando por la del representante de la agrupación.  
7.5. El comité ejecutivo se reunirá con carácter extraordinario a solicitud de al menos el 50 % de sus componentes, dentro de los siete (7) días hábiles siguientes a la tramitación de dicha solicitud.  
7.6. En cualquier caso se notificara a los socios con un mínimo de cinco (5) días hábiles el orden de asuntos y donde tienen a su disposición la documentación con respecto al orden de la reunión.  
7.7. No se decidirá ninguna cuestión que no esté en el orden de la reunión salvo que estén presentes el 75 % de los socios.  
7.8. Es competencia del comité ejecutivo del consorcio la realización de todas aquellas tareas necesarias para el buen desarrollo del proyecto. En especial, pero sin que ello tenga carácter limitativo sino simplemente enunciativo, el comité ejecutivo tendrá las siguientes competencias:  
(a) Decisión sobre la incorporación de nuevos socios y en qué condiciones se ha de producir dicha incorporación, teniendo en cuenta en cualquier caso lo establecido en el punto 1.b.2 del artículo 24 de la Orden ECC/1780/2013, de 30 de septiembre, así como lo previsto en el punto 2.c del artículo 23 de la Resolución de 30 de diciembre.  
(b) Aprobar y revisar las modificaciones, si procede, de la memoria técnica.  
(c) La verificación, de conformidad con los medios que se estimen necesarios para cada caso, del grado de cumplimiento por los socios de las obligaciones derivadas del presente Acuerdo, para lo cual queda investido, con la potestad para compeler al socio al cumplimiento de lo pactado y, en caso de que este persista en la actitud incumplidora, el comité podrá apercibirle de la iniciación de las acciones legales oportunas en defensa de los derechos e intereses del consorcio.  
(d) La aprobación y, en lo menester, autorización para la celebración de un contrato conexo.  
(e) El seguimiento y control de las actuaciones llevadas a cabo por el coordinador técnico en relación con la gestión del proyecto.  
7.9. Las decisiones del comité ejecutivo serán tomadas por mayoría simple de los votos de los representantes presentes o representados por delegación, salvo para los casos establecidos en el pacto 13 del presente acuerdo.  
  
8. Funciones del coordinador técnico  
El coordinador técnico será el responsable de la realización material de los siguientes puntos:  
(a) Coordinación en la preparación de la propuesta y apoyo al representante de la agrupación en la defensa de la misma ante los órganos correspondientes.  
(b) Realización de correcciones, modificaciones o ampliación de información.  
(c) Búsqueda de financiación complementaria, si procede.  
(d) Realización de un seguimiento del avance de actividades.  
(e) Propuesta de medidas correctoras, si se producen desviaciones.  
(f) Mediación entre los socios, si se produce alguna situación que así lo requiera.  
(g) Coordinación en la preparación de las justificaciones que soliciten las instituciones financiadoras del proyecto.  
(h) Preparación de un modelo de acuerdo de cooperación y explotación de los resultados del proyecto.  
(i) Comunicar puntualmente todas las incidencias que ocurran con respecto de la Administración, con los socios y con terceros, para el conocimiento de todas las partes facilitando toda la información que se requiera.  
  
9. Derechos de propiedad intelectual e industrial  
9.1. Copropiedad de los resultados  
La titularidad de los derechos y obligaciones que emanen de la propiedad intelectual e industrial y del know-how resultantes de la ejecución del proyecto corresponderá/n al/a los socio/s que haya/n desarrollado la investigación origen de los mismos. En el caso de que la investigación hubiera sido desarrollada por varios socios, dicha titularidad corresponderá a cada socio de forma proporcional a su participación en el presupuesto de investigación aprobado (salvo que dichos socios decidan negociar un contrato conexo, tal y como se describe en el punto 9.3 mediante la fórmula siguiente:  
  
[Porcentaje participación Socio] i « = « ([(«Horas»] i × CMH) + [[(P] i - [PP] i - [CI] I)]) / PTDP  
  
Donde:  
Horasi: horas de dedicación aprobadas del socioi  
CMH: coste medio/h del proyecto (presupuesto personal total del proyecto aprobado/horas totales aprobadas).  
Pi: presupuesto (?) total aprobado socioi  
PPI: presupuesto (?) de personal aprobado de socioi  
CIi: presupuesto (?) de costes indirectos aprobado de socioi  
PTDP: presupuesto (?) total directo del proyecto (presupuesto global aprobado sin costes indirectos).  
9.2. Cada socio deja constancia del know how preexistente al inicio del proyecto (Background), tanto el incluido como el excluido de los derechos de acceso, anexos 2 y 3.  
9.3. En el supuesto de colaboración de varios socios en una investigación, los mismos podrán negociar de común acuerdo, y en términos de buena fe, un contrato conexo que deberá concretar, al menos, las siguientes cuestiones:  
(a) La proporción cada uno de los socios ostentará de los derechos de propiedad intelectual e industrial, que, por defecto, será la indicada en el punto 9.1.  
(b) La solicitud de registros de propiedad industrial.  
(c) La concesión de licencias sobre los derechos de propiedad intelectual e industrial y/o el know-how resultantes de los contratos conexos a terceros.  
(d) La cesión de los derechos de propiedad intelectual e industrial y/o know-how a terceros o entre los socios firmantes del contrato conexo.  
(e) El régimen relativo a infracciones de los derechos de propiedad intelectual e industrial y know-how resultantes de los contratos conexos por parte de los firmantes o de terceros;  
(f) El intercambio de información o documentos relativos a los derechos de propiedad intelectual e industrial y/o al know-how resultantes del contrato conexo, y  
(g) El régimen de publicaciones de los resultados del contrato conexo.  
9.4. Las partes renuncian al derecho de explotación individual previsto en el artículo 72.2.b de la Ley de Patentes, siempre y cuando el conocimiento generado explotable tenga relación directa con los objetivos que se buscaban en el proyecto, tal y como vienen especificados en su memoria. Si el conocimiento generado afecta a mejoras, avances o descubrimientos que se hayan suscitado durante el trabajo del proyecto pero que no tengan relación directa con los objetivos del mismo (sideground), se considerará que dicho conocimiento es propiedad del socio o socios que lo hayan desarrollado, en las condiciones indicadas en el punto 9.1, quienes quedarán en libertad para utilizarlo a su elección. En caso de duda sobre esta cláusula, se someterá el conocimiento explotable en cuestión a la valoración del comité ejecutivo, que decidirá por mayoría simple de buena fe sobre su conexión o no con los objetivos del proyecto.  
9.5. Las previsiones de la presente cláusula perdurarán al término o expiración del proyecto.  
9.6. Gestión de resultados:  
Los socios negociarán un contrato conexo para la gestión de los resultados, que deberá concretar, al menos, las siguientes cuestiones:  
(a) La proporción que cada uno de los socios ostentará de los derechos y obligaciones de propiedad intelectual e industrial, que, por defecto, será la indicada en el punto 9.1.  
(b) Definir un gestor de la invención, cuya finalidad será dirigir y llevar a cabo todas las gestiones relacionadas con la preparación, solicitud, registro, defensa y mantenimiento de cualquier modalidad de propiedad industrial.  
(c) La concesión de licencias sobre los derechos de propiedad intelectual e industrial a terceros, dando derecho de primera opción a aquellos socios participantes del consorcio.  
(d) La cesión de los derechos de propiedad intelectual e industrial a terceros o entre los socios firmantes del contrato conexo, dando derecho de primera opción a aquellos socios participantes del consorcio.  
(e) En caso de desacuerdo en la redacción del contrato conexo, se alcanzarán acuerdos mediante votación entre los socios en la que el voto de cada uno se ponderará según los porcentajes de participación en los derechos y obligaciones descritos en el pacto 9.1.  
Si para la explotación de los resultados se necesita el uso de invenciones preexistentes de los socios, se deberá otorgar, siempre que sea posible, licencias a los socios firmantes del contrato conexo por parte de los titulares de las invenciones preexistentes, en un contrato de licencia, donde se expongan los términos de la licencia.  
9.7. Derechos de acceso  
Salvo la excepción prevista en el párrafo siguiente, los socios concederán entre sí derechos de acceso al know-how preexistente, cuando sean necesarios para la ejecución del proyecto y/o para la explotación o uso de sus respectivos resultados. En tal caso se acordaría para ello la correspondiente contraprestación económica en términos razonables y no discriminatorios.  
Aquel socio que lo requiera elaborará una lista del know-how preexistente propio sobre el que quiere ejercer derecho de restricción de acceso a los otros socios, de acuerdo con lo establecido en el pacto 9.2. Esta información formará parte del presente acuerdo como anexo 3. En cualquier caso toda la información compartida entre los socios del proyecto durante el transcurso del mismo, está sujeta a la confidencialidad y restricciones de uso especificadas en el pacto 15 del presente acuerdo, esté específicamente mencionada dentro del anexo 3 o no, y por tanto su utilización fuera de lo aquí establecido será susceptible de originar las correspondientes acciones legales que podrán resultar en las correspondientes penalizaciones.  
El know-how preexistente será usado solo para los objetivos para los cuales los derechos de acceso han sido concedidos y solo durante el tiempo que fuera necesario para aquellos objetivos.  
El derecho de acceso se considera necesario siempre y cuando la no concesión de tal derecho de acceso suponga que:  
(a) En el caso de derechos de acceso concedidos para la ejecución del proyecto, la realización de las tareas asignadas a algún socio sería imposible, comportaría un considerable retraso, o requeriría una significativa financiación adicional o recursos humanos.  
(b) En el caso de derechos de acceso concedidos para el uso, el uso de un elemento definido y material del propio conocimiento del socio destinatario sería técnicamente o legalmente imposible.  
Cualquiera de los derechos de acceso otorgados no cubiertos por esta sección, estará bajo el criterio absoluto del socio que lo posea y sujeto a los términos y condiciones que puedan ser acordados entre las partes poseedoras y las receptoras.  
9.8. Limitación de conceder derechos de acceso  
Sin perjuicio de lo anterior, el socio que no pueda conceder los derechos de acceso que otro socio le requiera razonablemente, bien debido a la existencia de derechos de terceros, o bien por considerar que la petición excede el objeto y las tareas asignadas en virtud del presente acuerdo, se lo notificará exponiendo los motivos puntualmente al otro socio, tras el recibo de la solicitud de los derechos de acceso.  
  
10. Disponibilidad de la información y difusión de resultados  
10.1. En el supuesto de que para las investigaciones sea necesario el Uso y/o explotación de derechos de propiedad intelectual e industrial titularidad de cualquiera de los socios, este se obliga a aportar de forma gratuita al resto de los socios implicados, durante la duración del proyecto, dichos derechos de propiedad intelectual e industrial al efecto de permitir la investigación indicada en la memoria técnica.  
10.2. Al firmar el presente acuerdo, los socios afirman que no son conscientes de que se hubiesen adquirido compromisos que impidan el cumplimiento del pacto 10.1.  
10.3. Los socios, sin perjuicio de la obligación de confidencialidad establecida en el pacto 15, definen las siguientes acciones de difusión pública del proyecto:  
10.3.1. Organización de jornadas de divulgación y workshops sobre las tecnologías desarrolladas a lo largo del proyecto.  
10.3.2. Formación de usuarios finales de estas tecnologías y presentación de la experiencia obtenida por los socios en cada tarea.  
10.3.3. Organización de foros sectoriales en los cuales se difundan los resultados más destacables del Proyecto.  
10.3.4. Publicación de artículos técnicos relativos los diferentes ámbitos del proyecto en revistas científicas y técnicas.  
10.3.5. Organización de jornadas y conferencias técnicas y/o científicas.  
10.3.6. Presentación de los resultados del proyecto en ferias industriales.  
10.3.7. Organización de jornadas de puertas abiertas en los organismos de investigación y en la sede de los socios a fin de divulgar las experiencias resultantes del proyecto.  
  
11. Entrada en vigor y duración del acuerdo  
11.1. La entrada en vigor del acuerdo (excepto por lo que respecta a los pactos 2, 4, 9, 11, 15, 19, 20 y 23 del acuerdo que entrarán en vigor a la firma del Acuerdo) queda condicionada a la concesión de la Ayuda Económica por parte del MINECO, y aceptación de la misma por parte de los socios. En consecuencia, el Acuerdo, excepto por lo que respecta a los pactos 2, 4, 9, 11, 15, 19, 20 y 23, entrará en vigor al día siguiente al de la fecha de comunicación por el MINECO de la concesión de la ayuda económica y aceptación de la misma por parte de los socios y todos sus términos y condiciones se mantendrán hasta que el MINECO haya emitido informe de aceptación de la justificación final, dando por finalizado el proyecto.  
11.2. No obstante, transcurrido el período referido en el párrafo inmediato anterior sin que se hubiesen alcanzado los resultados previstos, conforme a lo establecido en este acuerdo, los socios que lo estimen necesario, podrán, durante el plazo de treinta (30) días a contar desde la terminación del acuerdo, acordar su prórroga por sucesivos períodos semestrales.  
11.3. Los socios acuerdan que el presente acuerdo se mantendrá en vigor desde su fecha de suscripción por cada una de ellos y mientras sean socios del consorcio y, por tanto, terminará de forma automática en relación con aquel de los socios que corresponda, en caso de que se produzca la eventual salida del mismo, excepción hecha de las obligaciones y/o derechos previstos en este acuerdo que tengan una vigencia distinta, en cuyo caso se estará a lo expresamente previsto en cada caso.  
  
12. Incumplimiento de las obligaciones  
En caso de Incumplimiento grave por cualquiera de los socios de las obligaciones asumidas en virtud del presente acuerdo, dará derecho al resto de los socios a acordar la exclusión de la parte incumplidora, de acuerdo con lo previsto en el pacto 13, siempre y cuando la misma persista en el incumplimiento durante un plazo de treinta (30) días contados desde la fecha de la comunicación del incumplimiento por parte del comité ejecutivo, sin perjuicio del derecho del resto de las partes perjudicadas a optar por la continuación del acuerdo y exigir de la parte incumplidora el íntegro cumplimiento de sus obligaciones y, en cualquiera de los casos, la reparación del perjuicio causado al consorcio y/o, en su caso, a los socios que corresponda por el incumplimiento.  
Cada uno de los socios será responsable únicamente de sus propias acciones u omisiones. Respecto a la responsabilidad derivada a los socios por las Acciones u omisiones del consorcio, esta será en todo caso mancomunada pero nunca podrá tener carácter solidario.  
  
13. Entrada, separación y exclusión de socios  
13.1. Los socios acuerdan que la entrada de cualquier tercero en el consorcio deberá acordarse por unanimidad del comité ejecutivo, debiendo dicho tercero adherirse plenamente al presente acuerdo y reunir las condiciones y características necesarias para intervenir en la investigación, desarrollo e innovación del proyecto.  
13.2. Cualquier socio que decida separarse del consorcio (en adelante, el socio saliente) deberá dar cumplimiento a las siguientes reglas y limitaciones:  
(i) El socio saliente deberá comunicar su voluntad de separarse al comité ejecutivo de socios con una antelación mínima de un (1) mes, mediante una notificación formal que deberá justificar la causa por la cual pretende separarse del consorcio.  
(ii) El socio saliente podrá proponer, dentro del plazo de un (1) mes al que se hace referencia en el apartado (i) inmediato anterior, al comité ejecutivo del consorcio el/los socio /s o, en su caso, el/los tercero/s candidatos que podrían asumir su participación en el proyecto;  
Transcurrido el antedicho plazo de un (1) mes sin que el socio saliente haya propuesto al comité ejecutivo, el/los tercero/s que deberán asumir su participación, el comité ejecutivo podrá proponer al consorcio un nuevo tercero que reúna las condiciones acordadas para sustituir al socio saliente.  
Se deja expresa constancia de que el socio y/o el tercero en cuestión que asuma la participación del socio saliente, deberá reunir las mismas condiciones y características técnicas y de solvencia que las del socio saliente.  
Asimismo, los socios acuerdan expresamente que, ante la separación de cualquier socio , tendrá preferencia, para asumir la participación del socio saliente cualquier otro socio frente a cualquier tercero interesado en sustituir al socio saliente.  
(iii) El socio saliente tendrá derecho a percibir aquella parte de la subvención correspondiente a los trabajos del proyecto que haya realizado antes de la fecha de efecto de su separación, sujeto al cumplimiento de las siguientes obligaciones: (a) transmitir los conocimientos y resultados no aplicados al socio y/o socio entrante que sea designado por la asamblea general para la continuidad del proyecto y referentes al mismo; (b) devolver aquella parte de la ayuda económica que haya recibido anticipadamente que no haya sido efectivamente invertida en el proyecto hasta su separación y abonar al consorcio los costes de gestión que se hayan derivado para el mismo de su salida; y (c) cumplir puntualmente las obligaciones establecidas en el acuerdo en relación con la ejecución y desarrollo del proyecto (incluyendo de manera no limitativa las establecidas en el pacto 4) hasta el momento de la aprobación por parte del MINECO de su separación; en caso de incumplimiento de cualquiera de estas obligaciones por parte del socio saliente será de aplicación la pena convencional establecida en el pacto 12.  
(iv) Transmitir los conocimientos y resultados no aplicados al miembro del consorcio que sea designado por el comité ejecutivo para la continuidad del proyecto.  
En el supuesto que el tercero que se pretenda que asuma la participación del socio saliente no sea miembro del consorcio, para la entrada del tercero como socio será necesario obtener la aprobación del comité ejecutivo del consorcio según lo indicado en el pacto 13.1.  
Ante la salida de cualquier socio del proyecto, el comité ejecutivo deberá verificar que se ha dado íntegro cumplimiento a las formalidades referidas en los apartados (i) a (iii) del presente pacto 13.2 del acuerdo y, realizar cuantas gestiones sean necesarias ante el MINECO a los efectos de sustituir al socio saliente por el socio entrante. en ese sentido, el socio saliente deberá realizar en el plazo máximo de dos (2) meses, cuantas gestiones y actuaciones resulten necesarios, ante la administración o cualquier otro organismo, entidad o tercero, para la formalización de su salida del consorcio y que la misma no perjudique en modo alguno al resto de socios que permanezcan en el mismo. asimismo deberá ceder al consorcio, o socio designado por dicho consorcio al efecto, aquellos contratos conexos que hubiese suscrito con ocasión de la preparación, ejecución y desarrollo del proyecto y que fuesen precisos para la continuidad del mismo.  
13.3. Las partes acuerdan que cualquiera de los socios podrá ser excluido del consorcio por mayoría de las dos terceras (2/3) partes del comité ejecutivo, en los siguientes supuestos:  
(a) Por la no concurrencia en el socio en cuestión de los requisitos exigidos por el Consorcio para ser miembro de la agrupación.  
(b) Por disolución del socio.  
(c) Por el incumplimiento de las obligaciones asumidas por el socio en virtud del presente Acuerdo, en el supuesto de que el socio persista en el incumplimiento de sus obligaciones una vez transcurrido el plazo establecido al efecto en el pacto 12 del presente acuerdo.  
La exclusión de un socio por cualquiera de las causas referidas anteriormente, deberá ser notificada por el comité ejecutivo al socio cuya exclusión haya sido aprobada, conforme a los términos y condiciones establecidos en el pacto 7 del presente acuerdo.  
  
14. Contratos conexos o accesorios al presente acuerdo  
14.1. Los socios acuerdan expresamente que, con carácter previo a la suscripción de un contrato conexo, las partes contratantes del mismo deberán someterlo a la a la aprobación del comité ejecutivo.  
  
15. Confidencialidad y protección de datos  
15.1. Los socios acuerdan no divulgar y mantener bajo estricta confidencialidad y secreto la información confidencial relativa u obtenida de los otros socios con motivo del presente acuerdo y sus anexos, o de los contratos conexos.  
En concreto, pero sin que ello tenga carácter limitativo, cada uno de los socios se obliga a:  
(a) No publicar, comunicar, divulgar, revelar, o utilizar la información confidencial obtenida en virtud del presente acuerdo, de forma parcial ni total, ni directa o indirectamente (a través de sus empleados, asesores o personas vinculadas) a terceros, bajo ningún concepto, sin el consentimiento previo y por escrito de los socios que puedan verse afectados.   
(b) No hacer uso de la información confidencial en sus relaciones comerciales y/o contractuales con cualquier tercero, incluyendo, muy especialmente, cualquier competidor de cualesquiera de los socios.  
(c) No utilizar la información confidencial para ningún propósito distinto del desarrollo del proyecto.  
(d) Poner en conocimiento de los socios afectados cualquier uso no autorizado de la información confidencial del que haya tenido conocimiento por cualquier vía para el desarrollo del proyecto.  
15.2. Los socios, incluidos los salientes, se obligan a mantener confidencial la información confidencial, con carácter indefinido a perpetuidad. esta confidencialidad afectará a todas las personas que hayan intervenido en el proyecto, incluso cuando hayan dejado de tener relación contractual con los socios.  
15.3. El uso ilícito o contrario a la regulación establecida en el presente acuerdo de cuales quiera derechos derivados del mismo, en especial, los que afecten a los derechos de propiedad intelectual e industrial, determinará el cese automático de las actividades derivadas del presente acuerdo, e íntegra responsabilidad objetiva del incumplidor, quien responderá de los daños y perjuicios que pueda causar.  
15.4. Esta confidencialidad no afectará en los siguientes casos: a) que la información fuera ya previamente conocida por el socio que la recibe; b) que la información fuera ya de dominio público; c) que la información se convirtiera en pública por fuentes ajenas al socio que la recibe durante el desarrollo del proyecto; d) que dicha información fuera conocida por el socio por la acción de un tercero no sujeto a confidencialidad por este u otros contratos; e) si la información fuera requerida por las autoridades conforme a la ley.  
15.5. Todos los socios se comprometen a respetar la normativa sobre protección de datos.  
  
16. Difusión y publicaciones  
16.1. Como principio general, los socios acuerdan que no podrá ser difundida información que pudiera menoscabar la protección del know-how previo de los socios y del know-how resultante del proyecto a través de los derechos de propiedad intelectual e industrial que se pudieran derivar de dicho know-how.  
16.2. El know-how Resultante del proyecto o cualquier información relativa al mismo podrá ser publicado siempre y cuando la publicación esté sujeta a una notificación y autorización previa de los representantes de los socios del proyecto.  
16.3. El socio que pretenda publicar información relativa al proyecto deberá remitir copia del documento cuya publicación se pretenda publicar a los restantes socios del proyecto con cuarenta y cinco (45) días de antelación. el resto de los socios dispondrán de un plazo de treinta (30) días, a contar desde la recepción del documento, para formular cuantas objeciones o comentarios estimen al respecto.  
16.4. Cualquier objeción a la difusión o publicación deberá contener:  
(a) Una solicitud de modificación del documento, especialmente si la publicación o difusión de la información contenida en el mismo pudiera menoscabar las opciones de explotación del know-how resultante a través de derechos de propiedad industrial o perjudicar intereses legítimos de otros socios.  
(b) Un requerimiento para posponer la difusión o publicación de la información que pueda ser objeto de protección mediante derechos de propiedad industrial.  
16.5. El silencio no será entendido como la tácita autorización para la difusión.  
16.6. En ningún caso podrá efectuarse la difusión o publicación de aquel know-how resultante que decida protegerse vía secreto industrial o de aquel know-how resultante que esté constituido en parte por know-how previo de alguna de los socios que esta hubiera protegido como secreto industrial.  
16.7. En las publicaciones se respetará siempre la mención a los autores del trabajo.  
16.8. Toda referencia al Proyecto en cualquier medio de difusión deberá incluir mención de que el mismo ha sido objeto de ayuda con cargo a la convocatoria Retos-Colaboración.  
16.9. El uso de los nombres de los restantes socios con fines publicitarios o comerciales requerirá su autorización previa, expresa y por escrito.  
  
17.Protección de datos de carácter personal  
17.1. Las partes tratarán de modo confidencial los datos de carácter personal de las otras partes de las que tengan conocimiento por consecuencia de la ejecución del proyecto, cumpliendo adecuadamente y en todo momento las disposiciones contenidas en la Ley Orgánica 15/1999, de 13 de diciembre, de protección de datos de carácter personal (en adelante, la LOPD), así como en el Real Decreto 1720/2007, de 21 de diciembre, por el que se aprueba el Reglamento de desarrollo de la LOPD (en adelante, el Reglamento LOPD), y en cualesquiera otras normas vigentes o que en el futuro puedan promulgarse sobre la materia.  
17.2. En especial, en virtud del acuerdo cada una de las partes se compromete a tratar los datos de carácter personal conforme a las instrucciones de la parte que haya proporcionado los datos de carácter personal, a no aplicarlos ni utilizarlos con fin distinto y a no comunicarlos, ni siquiera para su conservación, a otras personas, salvo con el consentimiento previo y expreso de la parte en cuestión. Asimismo, cada uno de los socios se compromete a adoptar e implantar, con respecto a los datos de carácter personal que les sean facilitados, las medidas de seguridad a que se refiere el artículo 9 de la LOPD.  
17.3. A la resolución de este acuerdo por cualquier causa, los datos de carácter personal deberán ser destruidos, al igual que cualquier soporte o documento en que conste algún dato de carácter personal que hubiera sido objeto de tratamiento.  
  
18. Cesión de derechos  
18.1. Las partes podrán ceder la totalidad o parte de sus derechos u obligaciones asumidos por ellas a tenor del acuerdo a cualquier otra sociedad perteneciente a su mismo grupo (entendido dicho término en el sentido del artículo 42 del Código de Comercio), o a su mismo grupo empresarial familiar, siempre y cuando la cesionaria disponga de la misma solvencia financiera y técnica que la cedente. Formalizada la cesión, cualquier referencia a la parte cedente contenida en el acuerdo deberá entenderse como una referencia a la entidad o entidades cesionarias.  
18.2. Con carácter previo a la formalización de la cesión, la cesionaria deberá acreditar al comité ejecutivo su pertenencia al mismo grupo de sociedades al de la parte cedente, así como una solvencia financiera y técnica similar a la de la parte cedente.  
18.3. Las partes acuerdan que, salvo el documento de adhesión que se adjunta como anexo V al acuerdo, no será necesario un contrato por separado para la formalización de la cesión descrita en el pacto 19.1 anterior, y que la misma no requerirá, para su operatividad, acciones posteriores ni la ejecución de ningún otro documento ni autorización de cualquier clase.  
  
19. Gastos e impuestos  
Cada parte pagará sus respectivos gastos y costes legales, incluyendo los honorarios profesionales de sus asesores, que serán a cargo de la parte correspondiente, y todos los costes y gastos en los que las partes hayan incurrido con relación al acuerdo. los impuestos serán satisfechos por las partes según ley.  
  
20. Notificaciones  
Todas las comunicaciones escritas enviadas en virtud del acuerdo se remitirán a las direcciones que obran en el encabezamiento, por cualquier medio que acredite fehacientemente el contenido y la entrega de la comunicación. Cualquier cambio de dirección deberá ser comunicado a las partes con suficiente antelación por el mismo medio.  
  
21. Acuerdo íntegro  
El acuerdo (así como los documentos previstos en el mismo y los que eventualmente lo pudieran desarrollar) Constituye el acuerdo íntegro de las partes respecto a la materia objeto del acuerdo y sustituye a cualesquiera otros pactos o acuerdos previos existentes entre la partes.  
  
22. Separabilidad  
Si cualquier pacto de este acuerdo fuese declarado, total o parcialmente, nulo o ineficaz, tal nulidad o ineficacia afectará tan solo a dicha disposición o a la parte de la misma que resulte nula o ineficaz, y el acuerdo permanecerá vigente en todo lo demás, teniéndose por no puesta tal disposición o la parte de la misma que resulte afectada. A tales efectos, el acuerdo solo dejará de tener validez exclusivamente respecto de la disposición nula o ineficaz, y ninguna otra parte o disposición del acuerdo quedará anulada, invalidada, perjudicada o afectada por tal nulidad o ineficacia, salvo que por resultar esencial al Proyecto hubiese de afectar al acuerdo de forma integral.  
  
23. Resolución de cuestiones litigiosas y jurisdicción  
23.1. En el caso de que se produzca cualquier tipo de discrepancia o diferencia entre los socios en relación con la existencia o el contenido del presente acuerdo, los socios negociarán de buena fe para intentar resolver tal discrepancia o diferencia dentro del plazo máximo de un (1) mes a contar desde la fecha en que cualquiera de ellas notifique formalmente a la otra el surgimiento de la discrepancia.  
23.2. Para el supuesto de que la discrepancia o diferencia no se resolviera dentro del plazo máximo señalado, los socios se someterán a la jurisdicción y competencia de los juzgados y tribunales de Valencia.  
  
24. Referencia específica a la generalitat valenciana  
De acuerdo con lo estipulado en el Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que regula los convenios que suscriba la Generalitat y su registro (DOCV 7379, 13 de octubre), la aplicación y ejecución de este convenio, incluyéndose al efecto todos los actos jurídicos que pudieran dictarse en su ejecución y desarrollo, no podrá suponer obligaciones económicas para la Generalitat Valenciana y, en todo caso, deberá ser atendida con sus medios personales y materiales.   
  
25. Subsanación  
Cualquiera de las cláusulas del presente acuerdo, proyecto, memoria justificativa, y anexos que resulte contraria a la normativa vigente que rigen las ayudas de la convocatoria Retos-Colaboración del Programa Estatal de Investigación Científica y Técnica y de Innovación 2013-2016 se tendrá por no puesta.  
  
Y en prueba de conformidad y aceptación con cuanto antecede, los socios suscriben el presente acuerdo en siete ejemplares.   
  
Madrid, 23 de abril de 2015  
  
El administrador único de Dadelos Agrícola, SL: Francisco Javier de Tomás y Miguel.  
  
El director del Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria (INIA): Manuel Lainez Andrés.  
  
El apoderado de Camelina Company España, SL: Yuri Herreras Yambanis.  
  
El director del Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA): Enrique Moltó García.  
  
La vicerrectora de la Universitat Autónoma de Barcelona (UAB): María Pilar Dellunde Clavé  
  
El director general de la Cooperativa Ganadera de Caspe, RL: Tomás Fillola Vicente.  
  
El apoderado de Cespa Gestión de Residuos, SA: Ignacio Archilla Esteban.  
  
  
  
ANEXO 1  
Memoria Técnica  
  
Definición de los compromisos que adquiere cada participante al formar parte de la agrupación, detallando en qué hitos del proyecto va a participar, las tareas o funciones que realizará en dicho hito y la cuantificación económica de las mismas.  
  
Proyecto: Estudio agronómico, tipificación nutricional y valorización de los productos y subproductos de Camelina sativa para su utilización en nutrición animal.  
  
Descripción técnica y plan de trabajo.  
  
Descripción detallada, alcance y plan de trabajo del conjunto de actividades a realizar, organizados como tareas o hitos, con especial referencia a los métodos y procedimientos que se van a seguir para alcanzar los mismos. Indicación de la responsabilidad y la participación de cada una de las entidades en cada una de las tareas o hitos.  
  
  
Descripción detallada de cada hito y actividad  
H1. Ensayo agronómico de semilla camelina e identificacion de variedades óptimas de camelina para la generación de productos para alimentación animal.  
  
Actividad 1.1: caracterización del banco de germoplasma de camelina  
La actividad 1.1 permitirá identificar aquellas variedades provenientes del banco de germoplasma proporcionado por Camelina Company España (CCE) más aptas para su utilización como materia prima en el mercado de piensos para alimentación animal. Esta actividad será desarrollada en colaboración con el INIA.  
  
Subactividad 1.1.1.Caracterización del banco de germoplasma de camelina en condiciones controladas  
Durante los dos primeros años se desarrollarán al menos 4 ciclos de cultivo con el objetivo de caracterizar las diferentes variedades. En función de los resultados de cada ciclo se reducirá progresivamente el número de variedades en estudio. Cada ciclo contará con 4 repeticiones por cada variedad, respetando una densidad de planta máxima de 32 unidades/m². De cada una de estas variedades se determinará:  
Poder germinativo.  
Caracterización morfológica: Altura, capacidad de ramificación, número de silicuas, número de semillas por silicua.  
Caracterización fenológica: Días hasta floración, días de llenado de grano, días de ciclo (hasta maduración).  
Identificación de posibles características que puedan afectar a la cosecha (encamamiento, dehiscencia).  
Análisis de los resultados derivados de la composición del grano (subactividad 1.4.3).  
Productividad en condiciones favorables (rendimiento potencial).  
El objetivo de esta subactividad es determinar aquellas variedades más aptas para su destino en alimentación animal. El proceso de selección se realizará de tras cada ciclo desarrollado: de 150 a 100 variedades (primer ciclo, estimado para el mes 6), de 100 a 50 variedades (segundo ciclo, estimado en el mes 11), de 50 variedades a 20 variedades (tercer ciclo, estimado el mes 16) y finalmente de 20 a 5 variedades (cuarto ciclo, estimado el mes 23).  
La presente subactividad se va a desarrollar en un invernadero perteneciente a las instalaciones del INIA (carretera de la Coruña, km. 7.5) y va a ser desarrollado por el equipo técnico de CCE con la colaboración del personal del centro de investigación. Por su parte, el proceso de selección de variedades será realizado en colaboración entre el equipo técnico de CCE y Dadelos Agrícola.  
  
Subactividad 1.1.2. Caracterización del banco de germoplasma de camelina en condiciones ambientales  
Durante el proyecto se desarrollarán 3 ciclos de cultivo con la intención de determinar la aptitud agronómica de cada una de las variedades a condiciones ambientales. Para ello, se definirán marcos de 1 m² donde se implantará un individuo de cada variedad. Se realizarán las mismas determinaciones descritas en la subactividad 1.1.1:  
Estudio del poder germinativo.  
Caracterización morfológica: altura, capacidad de ramificación, número de silicuas, número de semillas por silicua.  
Caracterización fenológica: días hasta floración, días de llenado de grano, días de ciclo (hasta maduración).  
Identificación de posibles características que puedan afectar a la cosecha (encamamiento, dehiscencia).  
Análisis de los resultados derivados de la composición del grano (subactividad 1.4.3).  
Productividad a campo (rendimiento real).  
El objetivo de este apartado será desarrollar un proceso de selección paralelo al realizado en la subactividad 1.1.1, aportando información en relación a la aptitud agronómica de cada variedad en clima de secano semi-árido. Se desarrollará de la siguiente manera:  
Ciclo 1 (meses 2-10): se trabajará con 150 variedades.  
Ciclo 2 (meses 14-22): se trabajará con 100 variedades.  
Ciclo 3 (meses 26-34): se trabajará con 50 variedades.  
La presente subactividad se va a desarrollar en las instalaciones de la finca La Canaleja, perteneciente al INIA y va a ser desarrollado por el equipo técnico de CCE con la colaboración del personal del centro de investigación. Por su parte, el proceso de selección de variedades será realizado en colaboración entre el equipo técnico de CCE y Dadelos Agrícola.  
  
Subactividad 1.1.3. Multiplicación de las variedades seleccionadas en condiciones controladas  
En la fase final del proyecto (tercer año agronómico), se llevará a cabo un proceso de reproducción en condiciones controladas de las variedades seleccionadas durante la actividad 1.1 y la actividad 1.2. La intención es la obtención de semilla con pureza varietal, controlando la polinización cruzada.  
La presente subactividad se va a desarrollar en un invernadero perteneciente a las instalaciones del INIA (carretera de la Coruña, km. 7.5) y va a ser desarrollado por el equipo técnico de CCE con la colaboración del personal del centro de investigación.  
  
Entregables para la actividad 1.1.  
Entregable 1.1.1 (mes 14): informe de resultados y conclusiones obtenidos en los dos primeros ciclos en condiciones controladas y primer ciclo a condiciones ambientales.  
Entregable 1.1.2 (mes 27): informe de resultados y conclusiones obtenidos en el tercer y cuarto ciclo en condiciones controladas y segundo ciclo en condiciones ambientales.  
Entregable 1.1.3 (mes 28): envío de material de las variedades seleccionadas en las actividades 1 y 2 a Dadelos Agrícola para su estudio (aptitud para alimentación animal).  
Entregable 1.1.4 (mes 36): informe de resultados y conclusiones finales, obtenido tanto del proceso de selección de variedades (actividades 1.1 y 1.2) y su multiplicación en condiciones controladas (actividad 1.3).  
  
Actividad 1.2. Ensayos de mejora de protocolo agronómico   
CCE realizará en colaboración con el INIA distintos ensayos en microparcelas para la mejora del protocolo agronómico del cultivo de camelina en condiciones de secano semi-árido.  
El diseño experimental de todos los ensayos se realizará en microparcelas de 12m² distribuidas en bloques al azar con tres repeticiones, separados por un pasillo necesario para la toma de mediciones y acceso de maquinaria.  
El protocolo de siembra, maquinaria y fertilización es idéntico en todas ellas:  
Preparación de terreno: se preparará el terreno con dos pases de cultivador para eliminar las malas hierbas de invierno y mejorar el contacto entre suelo y semillas.  
Abonado: se realizará un abonado de fondo y cobertera con una composición NPK y una dosis suficiente que cubra las necesidades nutricionales del cultivo de camelina.  
Siembra: la siembra se realizará en condiciones de tempero con una profundidad de siembra somera, aproximadamente 1cm.  
Cosecha: se tomarán las pesadas de cada una de las microparcelas con el objetivo de obtener datos de rendimiento. Además se recogerá una muestra por cada tratamiento con el fin de obtener con el NIR valores de composición de grano (subactividad 1.4.3).  
La totalidad de esta actividad se va a desarrollar en la finca La Canaleja, perteneciente al INIA y va a ser desarrollado por personal de CCE con la colaboración de personal perteneciente al centro de investigación.  
  
Subactividad 1.2.1. Screening de las variedades seleccionadas en condiciones ambientales  
La siguiente actividad tiene como objetivo evaluar la capacidad de adaptación de las variedades seleccionadas en la actividad 1.1 a las condiciones ambientales del secano semi-árido español. Tendrá lugar en el último ciclo agrícola del proyecto (tercer año). El protocolo utilizado para el desarrollo de este ensayo será aquel definido a partir del resto de subactividades de la actividad 1.2, Densidad de siembra, fecha de siembra, y actividad 3, Uso de herbicidas en caso de que fuese necesario, fertilización. En este ensayo se determinará para cada variedad:  
Poder germinativo.  
Caracterización morfológica: altura, capacidad de ramificación, número de silicuas, número de semillas por silicua.  
Caracterización fenológica: días hasta floración, días de llenado de grano, días de ciclo (hasta maduración).  
Identificación de posibles características que puedan afectar a la cosecha (encamamiento, dehiscencia).  
Análisis de los resultados derivados de la composición del grano (subactividad 1.4.3).  
Productividad a campo (rendimiento real).  
  
Subactividad 1.2.2. Ensayos de densidad de siembra  
Este estudio permitirá definir el número de semillas por metro cuadrado óptimo en siembra de camelina en condiciones de secano semi-árido. Para lo cual, durante los dos primeros ciclos se examinarán 4 tratamientos de dosis de siembra, utilizando tres variedades de camelina con propiedades diferenciales (ciclo largo-corto, peso de semilla alto-bajo). El estudio permitirá definir las dosis de siembra más favorable. Este rango de densidad de siembra será llevada a la práctica durante el último ciclo con las 5 variedades seleccionadas en la actividad 1.  
El principal objetivo de este apartado es identificar la densidad de siembra óptima en variedades de camelina de diferentes características, en especial en aquellas variedades seleccionadas durante el desarrollo de la actividad 1.1, a partir de su peso específico, su capacidad de ramificación, germinación y rendimiento del cultivo.  
  
Subactividad 1.2.3. Ensayos de fecha de siembra  
Durante el desarrollo de este estudio se realizará un ensayo con diferentes fechas de siembra (entre octubre y marzo) para conocer las variaciones en comportamiento y productividad del cultivo de camelina. Con la siembra en diferentes fechas observaremos los efectos que tienen la duración del ciclo y las condiciones externas sobre la producción de grano (temperaturas, precipitaciones, heladas y malas hierbas).  
Durante los dos primeros ciclos, en esta subactividad se pretende determinar el comportamiento de tres variedades de camelina sativa con propiedades diferenciales (ciclo largo-corto, peso de semilla alto-bajo) sembradas en 7 fechas de siembra (según permitan condiciones climatológicas: 1 oct., 20 oct., 10 nov., 30 nov., 20 dic., 15 feb, 5 mar.). Durante el tercer ciclo, se repetirán aquellas fechas de siembra que mejor resultado hayan obtenido durante los dos primeros ciclos utilizando las variedades seleccionadas en la actividad 1.1, sin repetir la seleccionada en el screening (subactividad 1.2.1).  
El objetivo de este apartado será definir el momento óptimo para la siembra de las variedades de camelina seleccionadas, correlacionando estos datos con sus diferentes características y estudiando las variaciones en productividad, composición y tamaño del grano.  
  
Subactividad 1.2.4. Ensayos de dehiscencia  
La dehiscencia -proceso mediante el cual se produce la ruptura de las silicuas (fruto), conllevando pérdidas de producción para el agricultor- se desarrolla durante la etapa de madurez y cosecha del cultivo.  
Durante el desarrollo de esta subactividad se contemplará el estudio de tres variedades de camelina sativa con propiedades diferenciales (ciclo largo-corto, peso de semilla alto-bajo) las cuáles serán cosechadas en tres fechas distintas, determinando así la dehiscencia de cada variedad.  
Durante los dos primeros ciclos, el objetivo consistirá en comparar las tres variedades descritas previamente, identificando cuál de ellas es la que muestra menor dehiscencia. Durante el tercer ciclo, esta variedad servirá como testigo en un estudio de dehiscencia realizado con las 5 variedades seleccionadas durante la actividad 1.1.  
  
Entregables de la actividad 1.2  
Entregable 1.2.1 (mes 14): informe de resultados y conclusiones de la primera campaña agrícola de los ensayos en microparcelas relacionados con la mejora del protocolo agronómico.  
Entregable 1.2.2 (mes 27): informe de resultados y conclusiones de las dos primeras campañas agrícolas para la adaptación del protocolo agronómico para regiones semi-áridas de secano. Selección de densidad de siembra óptima, fecha de siembra óptima y selección de una variedad testigo con baja dehiscencia.  
Entregable 1.2.3 (mes 36): informe de resultados y conclusiones de adaptación del protocolo agronómico de las variedades de camelina seleccionadas en la actividad 1.1. en las dos campañas anteriores.  
  
Actividad 1.3: Ensayos de impacto ambiental del cultivo  
La introducción de la camelina en España se centra en la utilización de las tierras en barbecho en regiones semi-áridas en riesgo de desertización donde el agricultor no dispone de alternativas oleaginosas para su esquema de rotación. El terreno empleado para las plantaciones de camelina no compite con ningún otro cultivo, sino que se introduce en rotación con otros cultivos tradicionales, especialmente cebada y guisante. El objetivo de esta actividad es determinar el impacto de la introducción de este cultivo en la agricultura española.  
La totalidad de esta actividad se va a desarrollar en la finca La Canaleja, perteneciente al INIA y será desarrollada por personal perteneciente al INIA con la colaboración de CESPA, con la excepción de la subactividad 1.3.1 que será realizada en colaboración con CCE.  
  
Subactividad 1.3.1. Ensayos de herbicidas  
En esta subactividad se desarrollará un ensayo de herbicidas utilizando tratamientos con diferentes materias activas presentes en el mercado y que actúen en diferentes fechas (preemergencia/postemergencia) sobre diversos espectros vegetales (hoja ancha/ hoja estrecha). Se hará principal hincapié en aquellas sustancias utilizadas en la actualidad sobre otros cultivos de brassicas. El ensayo se va a desarrollar sobre microparcelas de 12 m², estableciendo tres repeticiones por tratamiento. El objetivo de este ensayo es corroborar la ausencia de fitotoxicidad de los químicos sobre la camelina. El estudio se desarrollará en cada uno de los ciclos pertenecientes al proyecto utilizando 11 diferentes tratamientos (control + 10 tratamientos). El objetivo de este punto será identificar aquellas materias activas más efectivas para el cultivo de la camelina.  
  
Subactividad 1.3.2. Ensayos de fertilización mineral  
Se realizará un ensayo de fertilización mineral con el objetivo de determinar el momento y la dosis óptima de fertilización, indagando en aquellos macronutrientes principalmente utilizados en agricultura: nitrógeno, fósforo y potasio. Para ello, se plantean 5 tratamientos de fertilización de fondo y 7 tratamientos de fertilización de cobertera con tres repeticiones cada uno. Se realizarán 3 ciclos, uno por cada año de duración del proyecto. El objetivo se centrará en determinar la dosis óptima de nitrógeno, fósforo y potasio para el cultivo de la camelina.  
  
Subactividad 1.3.3. Ensayos de fertilización con lodos de depuradora  
Se realizará un ensayo de fertilización con lodos de depuradora y compost. Se plantea un ensayo en microparcelas con cinco tratamientos (tres de lodos y dos de compost) con tres repeticiones cada uno. Se realizarán tres ciclos, uno por cada año de duración del proyecto.  
Este ensayo se centrará en determinar las dosis óptimas de fertilización mediante la utilización de residuos de la depuración, y estudiar la posible acumulación de ciertos metales pesados tanto en los granos como en la paja del cultivo, destinados a la alimentación animal.  
  
Subactividad 1.3.4. Ensayo de rotación de cultivos  
Se realizará un ensayo de rotación de cultivos incluyendo la camelina en los sistemas de rotación tradicionales de la agricultura española de secano semi-árido (barbecho, cereal, leguminosa) con un total de 8 tratamientos diferentes situados en bandas. Los distintos sistemas de rotación vienen descritos a continuación:  
  
El objetivo que persigue esta subactividad es la evaluación de los diferentes sistemas de rotación, especialmente identificando el impacto producido por la introducción de la camelina en la agricultura actual. Para ello se determinarán las productividades de los diferentes cultivos a lo largo de los tres ciclos agronómicos así como los costes e ingresos relacionados con cada esquema de rotación.  
Entregables para la actividad 1.3.  
Entregable 1.3.1 (mes 14): informe de resultados y conclusiones obtenidos en el primer ciclo de las subactividades 1.3.1, 1.3.2, 1.3.3 y 1.3.4.  
Entregable 1.3.2 (mes 27): informe de resultados y conclusiones obtenidos en segundo ciclo de las subactividades 1.3.1, 1.3.2, 1.3.3 y 1.3.4.  
Entregable 1.3.3 (mes 36): informe de resultados y conclusiones final, obtenido durante el desarrollo de la actividad 3 durante el proyecto.  
Actividad 1.4. Seguimiento de microparcelas y análisis de grano  
Subactividad 1.4.1. Análisis de colorimetría de los ensayos a campo  
A partir de técnicas innovadoras con drones obtendremos información del estado de los ensayos en microparcelas en tiempo real. Esto nos permitirá realizar el seguimiento y control en diferentes fases del cultivo a través de la obtención de imágenes multiespectrales y poder conocer posibles problemas y dar soluciones durante la fase de ensayos. El formato de este tipo de imágenes nos permite trabajar con sistemas de información geográfica (SIG) y trabajar paralelamente con ortofotos o correlacionar los datos con mapas geológicos o edafológicos.  
Los objetivos de este apartado se definen a continuación:  
Conseguir imágenes multiespectrales para dar seguimiento a los distintos ensayos en microparcelas y validar las imágenes obtenidas con los datos recogidos en campo  
Contrastar las correlaciones y conclusiones obtenidas entre las imágenes y los datos de campo.  
Una vez validado y contrastado el método, se aplicará la tecnología.  
Esta subactividad se va a desarrollar en la finca La Canaleja, perteneciente al INIA y será desarrollada por personal perteneciente a FSA con la colaboración del INIA.  
  
Subactividad 1.4.2. Análisis de ácidos grasos  
El ácido erúcico es uno de los ácidos grasos más comunes en la familia brassicaceae. Conocer la presencia y contenido en este ácido graso en cada una de las variedades de camelina ensayadas es primordial para su selección o eliminación en el ensayo de caracterización de 150 líneas de camelina, para obtener las cinco variedades que mejores propiedades químicas tengan para su inclusión en dietas de animales.  
El objetivo de este apartado es conocer la cantidad de ácido erúcico contenido por cada una de las variedades ensayadas en condiciones controladas. Esta actividad será desarrollada por el INIA.  
  
Subactividad 1.4.3. Análisis NIR  
CCE calibrará y desarrollará una nueva ecuación para el análisis de grano de camelina que contemple diferentes parámetros tanto con propiedades nutritivas como anti-nutritivas de interés en la industria de la alimentación animal. Con esta nueva ecuación podremos validar estos parámetros en las diferentes variedades ensayadas en campo e invernadero.  
Por lo tanto, los objetivos de esta subactivdad son los siguientes:  
Identificar la cantidad como el manejo agronómico afecta sobre el contenido de grasa, proteína y peso específico del grano de camelina.  
Conocer la presencia y cantidad de los diferentes parámetros nutritivos y anti-nutritivos en las variedades ensayadas de camelina.  
La presente actividad va a ser desarrollada por personal de CCE en el laboratorio presente en las instalaciones de esta empresa.  
  
H2. Caracterización de aceite, harina, semilla y cascarilla de camelina  
El objetivo de este consiste en determinar la mayor información posible de los productos y subprodcutos de camelina: cascarilla, harina y aceite de camelina obtenidas a partir del cultivo de Camelina sativa, su aplicación en las diferentes especies, así como la repercusión de introducirlas en el mercado.  
Esta actividad y todas sus subactividades serán desarrolladas por Dadelos Agrícola, SL.  
  
2.1. Estudio de las propiedades físicas y nutricionales de la cascarilla de camelina para utilización en nutricion animal.  
2.1.1. Análisis de las características físicas de la cascarilla.  
Se realizarán análisis físicos de una muestra representativa de cascarilla de camelina, valorando su tamaño de partícula y fluidez y se valorarán las posibles mejoras de la materia prima mediante diferentes tratamientos físicos como puede ser molienda, y mezclas. También se valorará sus beneficios y objeciones en el manejo y conservación.  
2.1.2. Mejora de la materia prima mediante tratamientos físicos.  
Para ello se utilizará: tamices - granuladora - mezcladora  
Se realizarán análisis de producto antes de las modificaciones y después para ver sus posibles mejoras a nivel nutricional. Análisis externos de: humedad, FB, FAD, FND, LAD, Fact. antinutricionales  
2.1.3. Informe de conclusiones.  
Para finalizar esta actividad, se realizará un informe donde recoja la información más destacada, y las conclusiones obtenidas.  
Entregable 2.1: informe de resultados y conclusiones del estudio de las propiedades físicas y nutricionales de la cascarilla de camelina para su utilización en nutrición animal.  
  
2.2. Estudio de las propiedades físicas y nutricionales de la harina de camelina para utilización en nutricion animal  
2.2.1. Análisis de las características físicas de la harina  
Se realizará un análisis físico de la una muestra representativa de harina de camelina, valorando su tamaño de partícula y fluidez y se valorarán las posibles mejoras de la materia prima mediante diferentes tratamientos físicos como puede ser molienda, y mezclas. También se valorará sus beneficios y objeciones en el manejo y conservación.  
2.2.2. Mejora de la materia prima mediante tratamientos físicos.  
Para ello se utilizará: tamices, granuladora, mezcladora.  
Se realizarán análisis del producto antes de las modificaciones y después para ver sus posibles mejoras a nivel nutricional. Análisis internos de: humedad, proteína bruta, grasa bruta, aminoácidos.  
2.2.3. Informe de conclusiones  
Para finalizar esta actividad, se realizará un informe donde recoja la información más destacada, y las conclusiones obtenidas.  
Entregable 2.2: informe de resultados y conclusiones del estudio de las propiedades físicas y nutricionales de la harina de camelina para su utilización en nutrición animal.  
  
2.3. Estudio de las propiedades físicas y nutricionales de la semilla de camelina para utilización en nutricion animal.  
2.3.1. Análisis de las características físicas de la semilla.  
Se realizará un análisis físico de las variedades de semilla de camelina, valorando su tamaño de partícula y fluidez y se valorarán las posibles mejoras de la materia prima mediante diferentes tratamientos físicos como puede ser molienda, y mezclas. También se valorará sus beneficios y objeciones en el manejo y conservación.  
2.3.2. Mejora de la materia prima mediante tratamientos físicos.  
Para ello se utilizará: tamices. granuladora, mezcladora  
Se realizarán análisis del producto antes de las modificaciones y después para ver sus posibles mejoras a nivel nutricional. Análisis internos de: humedad, proteína bruta, grasa bruta, aminoácidos, fact. antinutricionales.  
2.3.3. Informe de conclusiones.  
Para finalizar esta actividad, se realizará un informe donde recoja la información más destacada, y las conclusiones obtenidas.  
Entregable 2.3: Informe de resultados y conclusiones del estudio de las propiedades físicas y nutricionales de la semilla de camelina para su utilización en nutrición animal.  
  
2.4. Analisis de las diferente aplicaciones del aceite de camelina en nutricion animal.  
Para esta actividad se realizará una búsqueda bibliográfica de las posibles aplicaciones novedosas que constituyan oportunidades de mercado y comercialización del aceite de camelina y analíticas entre las diferentes cosechas para ver su matriz nutricional y variabilidad. Se trabajará con el programa Allix para introducir dicha matriz en fórmulas genéricas de cada especie, valorando sus posibles aplicaciones en el sector y el valor del producto. Una vez se tengan la información nutricional del producto se procederá a la introducción de dicho producto en el catálogo de materias primas para piensos.  
Entregable 2.4: informe de conclusiones del análisis de las diferentes aplicaciones del aceite de camelina.  
  
  
H3. Valoracion nutricional de la harina, cascarilla y aceite de camelina en porcino, broilers, ponedoras y rumiantes  
Esta actividad y todas sus subactividades serán desarrolladas por el CITA-IVIA.  
  
3.1. Valoracion nutricional de la harina de camelina en porcino  
3. 1.1. Formulación y fabricación piensos. diseño experimental.  
Diseño experimental y formulación de los piensos: Para la valoración nutricional de la harina de Camelina se utilizarán un total de 24 cerdos machos de 20 kg de peso (se adquirirán 30 para poder hacer grupos más homogéneos) procedentes de una granja de destete. A su llegada a la explotación los animales se pesarán, se identificarán y se alojaran conjuntamente en un mismo corral de dimensiones suficientes. Los animales serán alimentados con un pienso comercial hasta que alcancen los 50 kg de peso medio. En este momento se seleccionarán 24 animales y se dividirán en tres tratamientos experimentales (8 animales/tratamiento). Los tratamientos consistirán en la administración de tres tipos de pienso, un pienso control (C) formulado a base de cereales, colza y soja y dos piensos con harina de camelina en el que un 10 % (Cam10) y un 20 % (Cam²0) del pienso control, respectivamente, será reemplazado por harina de camelina (Woyengo et al., 2010b; Kahindi et al., 2014). El estudio consistirá en un periodo de adaptación de 14 días a los piensos experimentales (9 días en corral convencional y 5 días individualizados en corrales de metabolicidad) y 4 días de recogida completa de heces y orina por separado (18 días en total).  
3.1.2. Ensayo de campo y recogida de muestras.  
Durante el periodo de recogida se pesarán el total de heces y orina producidos por separado cada 24 horas. Para la recogida de orina diariamente se añadirá ácido sulfúrico para acidificarla y evitar pérdidas de NH4+ (30 ml ácido sulfúrico 10 % en 1 L de orina; Jarret et al., 2012). Las heces y orina diarias se mantendrán en refrigeración (4ºC) hasta el final del periodo de recogida. Tras los 4 días de recogida se realizará un pool de heces y orina por animal y se guardará una muestra representativa (1000 g/animal) por separado en congelación (-20ºC) hasta su posterior análisis. Los piensos experimentales se administrarán ad libitum a partir del inicio del periodo de adaptación. El consumo de pienso se controlará pesando el pienso ofertado durante el periodo experimental y el pienso rechazado el último día de recogida. Durante los 4 días de recogida se tomará una muestra representativa de pienso de cada animal directamente del comedero y se agrupará por tratamiento para su posterior análisis. Los animales se pesarán el día en que se alojen en los corrales de metabolicidad (día 9 del periodo de adaptación) y al finalizar el periodo de recogida.  
3.1.3. Análisis químicos, cálculos y procesado de datos  
Se analizará el contenido en materia seca (MS), cenizas (Cz), nitrógeno (N), grasa bruta (GB), fibra neutro detergente (FND), fibra ácido detergente (FAD), lignina ácido detergente (LAD) y energía bruta (EB) tanto en las excretas como en los piensos. La MS, Cz, PB y GB se analizará según AOAC (2000). Las diferentes fracciones de fibra (FND, FAD, LAD) se analizarán mediante el método Van Soest et al. (1991) y la EB se analizará mediante una bomba calorimétrica adiabática. El contenido en N y EB se analizará también en orina. Además, se determinará el perfil de aminoácidos en los piensos y en las hecesmediante un equipo HPLC tal y como se describe en Liu et al. (1995). Parte de los análisis químicos se realizarán en los laboratorios del Departamento de Ciencia Animal de la Universitat Politècnica de València (UPV) y en la Escuela Técnica Superior de Ingenieros Agrónomos de la Universidad Politécnica de Madrid (UPM).  
En cuanto a los cálculos, en primer lugar se calculará la digestibilidad aparente de la energía y nutrientes y los valores de retención de energía y N de los diferentes piensos (C, Cam10 y Cam²0) según las siguientes formulas propuestas por Woyengo et al. (2010b) y Woyengo et al. (2014):Digestibilidad aparente de los nutrientes (%) = 100 × [(NI NEH)/NI] y Retención (%) = 100× [(NI NEH - NEO)/NI], dónde NI = cantidad de nutriente ingerido (g/d); NEH = cantidad de nutriente excretado en heces (g/d) y NEO = cantidad de nutriente excretado en orina (g/d).  
La digestibilidad/retención de la energía y nutrientes en la harina de Camelina se determinarán utilizando los métodos de regresión y sustitución según se describe en los trabajos de Woyengo et al. (2010b), Aldeola (2001), Bolarinwa y Adeola (2013), Woyengo et al. (2010b) y Kahindi et al. (2014)  
3.1.4. Elaboración de un informe final porcino.  
Entregable 3.1: informe final con los resultados y conclusiones de las pruebas realizadas.  
  
3.2. Valoracion nutricional de la harina de camelina en broilers  
3.2.1. Formulacion y fabricacion de piensos. diseño experimental  
Para la valoración nutricional de la harina de Camelina se utilizarán un total de 48 pollitos macho de 1 día de vida (se adquirirán 70 para poder hacer grupos más homogéneos). A su llegada a la explotación los animales se pesarán y se distribuirán aleatoriamente en 6 corrales de 12 animales cada uno. La temperatura inicial de las salas será de 37ºC e irá disminuyendo progresivamente hasta alcanzar los 20 ºC los 42 días de vida. El régimen de luz:oscuridad utilizado será de 23 horas de luz y 1 hora de oscuridad el primer día de vida hasta alcanzar 16 horas de luz y 8 horas de oscuridad el día 14 de vida (Cerisuelo et al., 2014).  
Los animales serán alimentados con un pienso comercial hasta los 21 días de vida. En este momento se seleccionaran 48 animales de peso medio para el estudio de retención de nutrientes. Los animales seleccionados se distribuirán en 3 tratamientos y se trasladarán a 24 jaulas metabólicas a razón de 2 animales por jaula (8 jaulas y 16 animales por tratamiento). Los tratamientos consistirán en la administración de tres tipos de pienso, un pienso control (C) formulado a base de cereales, colza y soja y dos piensos con harina de Camelina en el que un 10 % (Cam10) y un 20 % (Cam²0) del pienso control, respectivamente, será reemplazado por harina de Camelina (Woyengo et al., 2010a). La fórmula de los tres piensos incluirá un 0.4 % de dióxido de titanio (TiO2).  
3.2.2. Ensayo de campo y recogida de muestras  
Los animales seleccionados se pesarán e identificarán individualmente y se alojarán en las jaulas durante un periodo de siete días en el que los animales se adaptarán a las jaulas (días 21 € 28 de estudio). Tras el periodo de adaptación, los animales se mantendrán en las jaulas durante tres días (días 28 € 30 de estudio) en los que se recogerá el total de excreta producido por jaula cada 24 horas (Woyengo et al., 2010; Newkirk et al., 2011). Una vez recogidas las excretas por corral estas se pesarán y se mantendrán en refrigeración (4 ºC) hasta el final del periodo de recogida. Tras los tres días de recogida se realizará un pool de excreta por jaula y se guardará una muestra representativa en congelación (-20 ºC) hasta su posterior análisis. El pienso y el agua serán ofrecidos ad libitum (Woyengo et al., 2010a; Newkirk et al., 2011). El consumo de pienso se controlará pesando el pienso ofertado durante el periodo experimental y el pienso rechazado el último día de recogida. Durante los 3 días de recogida se tomará una muestra representativa de pienso de cada jaula directamente del comedero y se agrupará por tratamiento para su posterior análisis.  
3.2.3. Análisis químicos, cálculos y procesado de datos  
Se analizará el contenido en MS, Cz, N, GB, FND, FAD, LAD y EB tanto en las excretas como en los piensos tal y como se detalla en el 3.1. Además, se analizará el perfil de aminoácidos en los piensos y en el contenido ileal y la concentración de PB en el contenido ileal siguiendo la metodología descrita en el 3.1. Por otro lado, La concentración de TiO2 en pienso y excretas se determinará según la metodología descrita por Short et al. (1996).). Parte de los análisis químicos se realizarán en los laboratorios del Departamento de Ciencia Animal de la UniversitatPolitècnica de València (UPV) y en la Escuela Técnica Superior de Ingenieros Agrónomos de laUniversidad Politécnica de Madrid (UPM).En cuanto a los cálculos, en primer lugar se calculará la digestibilidad ileal aparente de los aminoácidos y la proteína y la retención de energía y otros nutrientes en los piensos (C, Cam10 y Cam²0) según la ecuación: Digestibilidad/retención de los nutrientes (%) = 100 × [(NI NE)/NI] dónde NI = cantidad de nutriente ingerido (g/d) y NE = cantidad de nutriente excretado (g/d).  
La retención de la EB y los nutrientes y la digestibilidad ileal aparente de los aminoácidos y proteína en la harina de Camelina se determinarán utilizando los métodos de regresión y sustitución. Además, se calculará el contenido de EMA corregido por el N para la harina de Camelina. Los cálculos se realizaran utilizando la metodología propuesta por San Juan y Villamide (2000) y Woyengo et al. (2010a).  
3.2.4. Elaboracion de informe final broilers  
Entregable 3.2: informe final con los resultados y conclusiones de las pruebas realizadas.  
  
3.3. Efectos de la inclusion de harina de camelina sobre los rendimientos productivos en broilers  
Una vez se conoce el valor nutricional de la harina de camelina es necesario estudiar los niveles óptimos de inclusión en el pienso para que los rendimientos productivos no se vean perjudicados. Además, se evaluará la adición de un complejo multienzimático basado en carbohidrasas en los piensos con camelina como posible estrategia para mejorar su valor nutricional a través de los rendimientos productivos de los animales  
3.3.1. Formulacion y fabricacion de piensos. diseño experimental.  
Para la evaluación de los rendimientos productivos de los animales con diferentes niveles de inclusión de harina de Camelina en los piensos se utilizarán un total de 480 pollitos macho de 1 día de vida. A su llegada a la explotación los animales se pesarán y se distribuirán aleatoriamente en 40 corrales de 12 animales cada uno. Los corrales se asignarán a 5 tratamientos experimentales que serán alimentados con diferentes piensos. El pienso control (C) sin harina de Camelina, pienso con un 10 % de inclusión de harina de camelina (Cam10), un pienso con un 20 % de inclusión de harina de camelina (Cam²0) y dos piensos más con los dos niveles de camelina estudiados y un complejo multienzimático (Cam10+E y Cam²0+E). Los piensos serán formulados para ser isoenergéticos e isoproteicos utilizando los valores nutricionales obtenidos en el 3.2 para la harina de Camelina. La temperatura inicial de las salas será de 37 ºC e irá disminuyendo progresivamente hasta alcanzar los 20ºC los 42 días de vida. El régimen de luz:oscuridad utilizado será de 23 horas de luz y 1 hora de oscuridad el primer día de vida hasta alcanzar 16 horas de luz y 8 horas de oscuridad el día 14 de vida (Cerisuelo et al., 2014).  
3.3.2. Ensayo de campo, medidas y procesado de datos  
Los animales serán alimentados con los piensos experimentales desde su llegada a las naves experimentales. El pienso y el agua serán ofrecidos ad libitum durante todo el periodo experimental. El peso individual de los animales se registrará a su llegada y semanalmente hasta el final del estudio. El consumo de pienso se controlará semanalmente mediante el control del pienso ofertado y el pienso sobrante el día del peso de los animales. Con estos registros se podrán controlar la ganancia de peso, el consumo de pienso y el índice de transformación de los animales. El periodo experimental tendrá una duración total de 6 semanas.  
3.3.3. Elaboracion de un informe final broilers  
Entregable 3.3: informe final con los resultados y conclusiones de las pruebas realizadas.  
  
3.4. Valoración nutricional de la harina de camelina en ponedoras  
3.4.1. Formulacion y fabricacion de piensos. diseño experimental  
Para la valoración nutricional de la harina de Camelina se utilizarán un total de 72 gallinas ponedoras de 20 semanas de vida (se adquirirán 80 para poder hacer grupos más homogéneos). A su llegada a la explotación los animales se pesarán y se distribuirán aleatoriamente en 36 jaulas de 2 animales cada una. La temperatura de las salas se mantendrá en torno a los 22 ºC durante todo el estudio. El régimen de luz:oscuridad utilizado será de 16 horas de luz y 8 horas de oscuridad (Jia et al., 2008).  
A cada jaula se le asignará uno de los 3 tratamientos (12 corrales/tratamiento). Los tratamientos consistirán en la administración de tres tipos de pienso, un pienso control (C) formulado a base de cereales, colza y soja y dos piensos con harina de Camelina en el que un 20 % (Cam²0) y un 40 % (Cam40) del pienso control, respectivamente, será reemplazado por harina de Camelina (Woyengo et al., 2010a). La fórmula de los tres piensos incluirá un 0.4 % de dióxido de titanio (TiO2).  
3.4.2. Ensayo de campo y recogida de muestras  
Los animales se someterán a un periodo de adaptación de 10 días al pienso experimental. Tras el periodo de adaptación, los animales se mantendrán en las jaulas durante 2 días (días 11 € 13 de estudio) en los que se recogerá el total de excreta producido por jaula cada 24 horas (Slominski and Campbell, 1990; Woyengo et al., 2010). Una vez recogidas las excretas por corral estas se pesarán y se mantendrán en refrigeración (4 ºC) hasta el final del periodo de recogida. Tras los 2 días de recogida se realizará un pool de excreta por jaula y se guardará una muestra representativa en congelación (-20ºC) hasta su posterior análisis. El pienso y el agua serán ofrecidos ad libitum. El consumo de pienso se controlará pesando el pienso ofertado durante el periodo experimental y el pienso rechazado el último día de recogida. Durante los dos días de recogida se tomará una muestra representativa de pienso de cada jaula directamente del comedero y se agrupará por tratamiento para su posterior análisis.  
Al final del periodo de recogida los animales alojados en las jaulas metabólicas se pesarán y se sacrificarán mediante aturdido eléctrico y dislocación cervical para obtener contenido ileal. El contenido ileal será homogeneizado por jaula, congelado a -20ºC y liofilizado para su posterior análisis.  
3.4.3. Análisis quimicos, cálculos y procesado de datos.  
Se analizará el contenido en MS, Cz, N, GB, FND, FAD, LAD y EB tanto en las excretas como en los piensos tal y como se detalla en el punto 3.1. Además, se analizará el perfil de aminoácidos en los piensos y en el contenido ileal y la concentración de PB en el contenido ileal siguiendo la metodología descrita en el punto 3.1. Por otro lado, la concentración de TiO2 en pienso y excretas se determinará según la metodología descrita por Short et al. (1996). Parte de los análisis químicos se realizarán en los laboratorios de la UPV y la UPM. En cuanto a los cálculos, estos se realizarán tal y como se describe en el 3.2 para broilers.  
3.4.4. Elaboración de informe final ponedoras.  
Entregable 3.4: Informe final con los resultados y conclusiones de las pruebas realizadas.  
  
3.5. Efectos de la inclusion de harina y aceite de camelina en piensos de gallinas ponedoras sobre los índices de puesta y calidad del huevo  
La harina de camelina puede tener un valor como fuente proteica en gallinas ponedoras. Por otro lado, la inclusión de aceite de camelina en piensos de ponedoras puede incrementar el contenido en ácidos grasos omega-3 del huevo. Sin embargo, es necesario establecer los límites máximos de inclusión que permitan optimizar la producción. Además, se evaluará la adición de un complejo multienzimático basado en carbohidrasas en los piensos con camelina como posible estrategia para mejorar su valor nutricional a través de los rendimientos productivos de los animales.   
3.5.1. Formulacion y fabricacion de piensos.diseño experimental  
Para estudiar los efectos de la inclusión de harina y aceite de camelina sobre la producción y calidad de los huevos se utilizarán un total de 336 gallinas de 20 semanas de vida aproximadamente. A su llegada a la explotación las gallinas se pesarán y se alojarán en 2 salas con 42 jaulas cada una y una capacidad de alojamiento de 4 gallinas por jaula. Los animales serán mantenidos en un régimen lumínico de 16 h de luz y 8 h de oscuridad (Jia et al., 2008).Las jaulas serán divididas posteriormente en 7 tratamientos (12 jaulas /tratamiento; 48 animales / tratamiento). Los tratamientos consistirán en la administración de 7 tipos de pienso, un pienso control (C) sin harina de Camelina, dos piensos con diferente nivel de harina de Camelina (20 %, Cam²0 y 40 %, Cam40), dos piensos con los dos niveles de camelina estudiados y un complejo multienzimático (Cam²0+E y Cam40+E)y dos piensos con diferente nivel de incorporación de aceite de camelina (2 %, Oil2 y 4 %, Oil4).  
3.5.2. Ensayo de campo, medidas y análisis quimicos y procesado de datos  
Los animales se pesarán de manera mensual. El pienso y el agua serán ofrecidos ad libitum durante todo el periodo experimental, que tendrá una duración aproximada de 16 semanas. Diariamente se registrará el número de huevos producidos por jaula y el peso de los mismos para calcular el índice de puesta y el índice de transformación. Al final del estudio se recogerán 4 huevos por jaula para evaluar el color y perfil de ácidos grasos de la yema. Tras la recogida, se medirá el color de las 4 yemas por jaula mediante un equipo Minolta (CR300 Minolta Chromameter, Konica Minolta, Osaka, Japan). Una vez medido el color se realizará un pool con las 4 yemas de cada jaula y se congelará a -40ºC hasta su posterior análisis (Meluzzi et al., 2000). El perfil de ácidos grasos se analizará según la técnica propuesta por O'Fallon et al. (2007) mediante cromatografía de gases (Thermo, Milan, Italy). Este último análisis se realizará en la Universidad Politécnica de Valencia.  
3.5.3. Elaboracion de un informe final gallinas ponedoras  
Entregable 3.5: Informe final con los resultados y conclusiones de las pruebas realizadas.  
3.6. Valoracion de harina y cascarilla de camelina para terneros de engorde  
Esta actividad y todas sus subactividades serán desarrolladas por el SNIBA.  
3.6.1. Caracterización de harina y cascarilla de camelina  
Objetivo: caracterización química (MS, MO, PB, EE, EB, FND-FAD, AGCL) para determinar el valor nutritivo de la harina y la cascarilla de camelina como ingrediente de uso potencial en las dietas de engorde de terneros. Objetivo: caracterizar nutricionalmente dos potenciales ingredientes para la nutrición de rumiantes.  
Metodología: se determinará la materia seca (MS), cenizas (CEN), materia orgánica (MO), proteína bruta (PB), grasa (EE, extracto etéreo con hidrólisis previa), energía bruta (EB), fibra neutro detergente (FND), fibra ácido detergente (FAD) y perfil de ácidos grasos de cadena largo (AGCL, que incluye los ácidos grasos mono y poli-insaturados) de la harina de camelina y de la cascarilla de camelina.  
Resultados esperados: Valorizar dos subproductos como dos nuevos ingredientes para la nutrición de rumiantes.  
3.6.2. Digestibilidad y fermentación in vitro de harina y cascarilla de camelina.  
Objetivo: determinar la digestibilidad de la materia seca y orgánica, y el perfil de fermentación de dos nuevos subproductos para la nutrición de rumiantes.  
Metodología: se utilizará la metodología de Tilley & Terry (1963) para determinar el perfil fermentativo (pH, nitrógeno amoniacal (N-Nh3) y ácidos grasos volátiles más ácido láctico (VFA+L)) y la digestibilidad in vitro de la materia seca (MS) y la materia orgánica (MO) de la harina y la cascarilla de camelina. Se incubaran tres muestras de harina de camelina, cascarilla de camelina y harina de soja como control, en un medio que contiene líquido ruminal, durante 24 o 48 horas, y se determinará la desaparición de la MS y MO, así como el pH ruminal del medio pre y post-incubación y la concentración de N-NH3 y AGV+L.  
Resultados esperados: conocer el perfil de fermentación y la digestibilidad de la microbiota ruminal de dos nuevos ingredientes para la formulación de dietas de vacuno  
3.6.3. Degradación in situ de harina y cascarilla de camelina.  
Objetivo: determinar la degradabilidad ruminal de los nutrientes de dos subproductos nuevos para la nutrición de rumiantes. Degradabilidad in situ (MS, MO, PB, EB, FND-FAD) de la harina y la cascarilla de camelina.  
Metodología: se utilizará la técnica de incubación ruminal de una muestra en bolsas de nylon (Técnica propuesta por Ørskov y McDonald, 1979), con el fin de determinar la desaparición de la MS, MO, PB, EB, FND-FAD) de los subproductos harina y cascarilla de Camelina. Consiste en la incubación de las muestra de harina de Camelina y cascarilla de Camelina, en una vaca provista de cánula ruminal, a diferentes tiempos de incubación (0, 2, 4, 8, 12, 16, 24 y 48 horas).  
Resultados esperados: Conocer el comportamiento ruminal de los nutrientes de dos nuevos ingredientes para la formulación de dietas de vacuno.  
3.6.4. Estudio de la síntesis de proteína microbiana en un sistema de fermentación de cultivo continuo.  
Objetivo: El objetivo de este experimento es estudiar los efectos de la incorporación de la harina de Camelina y/o la cascarilla de Camelina como ingrediente para rumiantes sobre la síntesis de proteína microbiana y el flujo de nutrientes en un sistema de fermentación continúo de doble flujo (simulador ruminal).  
Metodología: se utilizará un sistema in vitro de fermentación continuo de flujo doble que simula la fermentación ruminal. El sistema está formado por 8 fermentadores de doble flujo continuo de 1320 ml de volumen. Se llevarán a cabo dos periodos experimentales de 8 días (5 días de adaptación y 3 días de muestreo). Las condiciones de fermentación se mantendrán constantes: temperatura a 39ºC, pH a 6,4 y ritmo de paso de la fracción líquida a 10 %/h y de la fracción sólida a 5 %/h. Los tratamientos se seleccionarán a partir de los resultados obtenidos en las Tareas 1.1., 1.2., y 1.3. Estas pruebas se realizarán utilizando dietas de vacuno de carne altas en concentrado (10:90 forraje:concentrado). Las raciones (95 g/d de MS) se suministrarán a cada fermentador en tres tomas diarias (080, 1600 y 2400 h). Las muestras se recogerán del efluente de los tres días de muestreo, y las bacterias se aislarán del contenido del fermentador el último día de cada periodo para su posterior análisis químico. Se determinará la producción y el perfil de los ácidos grasos volátiles (acético, propiónico, butírico, etc?) y el flujo de N (total, amoniacal, no amoniacal, bacteriano y dietario) para evaluar la normalidad de la fermentación. También se determinará la eficiencia de síntesis de proteína microbiana, como la digestibilidad de la MS, MO, FND, FAD y PB.  
Resultados esperados: Se pretende obtener un perfil de fermentación y una síntesis de proteína microbiana iguales o mejorados con la incorporación de los subproductos de Camelina.  
3.6.5. Estudio in vivo en terneros de engorde.  
Estudio de digestibilidad, fermentación ruminal, comportamiento productivo, rendimiento y calidad de la carne en terneros de engorde alimentados con dos dietas, una de ellas sustituyendo la soja por harina de camelina como fuente proteica.  
Efecto de la utilización de harina y/o cascarilla de Camelina durante la fase del cebo sobre la digestibilidad, la fermentación ruminal, la ingestión, la ganancia media diaria, el índice de conversión, el comportamiento de alimentación, y la calidad de la canal y de la carne en terneras en cebo intensivo.  
Objetivo: el objetivo del experimento es el de comprobar si la incorporación de harina y/o cascarilla de Camelina como ingredientes en dietas para el cebo de terneros puede mantener o mejorar los rendimientos y canales conseguidos con el uso de ingredientes habituales en el engorde de terneros como la harina de soja.   
Metodología: los animales serán asignados a un arreglo factorial de los tratamientos en un diseño de bloques completamente aleatorizado con 2 tratamientos y 4 bloques de peso vivo.  
Se utilizarán 24 terneras (tres animales/corral) compradas con un peso aproximado de unos 270 kg que serán instaladas en la unidad de vacuno del Servicio de Granjas y campos experimentales de la UAB y se mantendrán hasta alcanzar el peso de venta (420 kg). Los dos tratamientos serán: a) concentrado control y paja de cereal suministrados por separado y ad libitum; b) concentrado experimental con la incorporación de harina y/o cascarilla de Camelina y paja de cereal suministrados por separado y ad libitum.  
Los controles realizados y las muestras recogidas serán: Peso Vivo del animal durante 2 días consecutivos al principio y final del experimento, y un único día cada 14, durante toda la duración del cebo. Estos pesos se usarán para obtener la ganancia media diaria (GMD) así como de referencia para otras variables. Ingestión de MS (diferencia entre oferta y rechazo) y de nutrientes.  
Se tomarán muestras del alimento ofertado 1 vez por mes. En estas muestras se determinará el contenido en MS, cenizas, proteína bruta y extracto etéreo según la AOAC (1990), y en FND, FAD y LAD según (Van Soest y col., 1991). Para asegurar el consumo ad libitum de los alimentos, estos se ofrecerán cada día en un exceso del 15 % respecto a la ingesta del día anterior. Perfil de fermentación ruminal. Para ello se utilizarán 8 terneras (1 animal/corral) a las que se les colocará un trocar ruminal para determinar el efecto de las dos dietas experimentales sobre la fermentación ruminal (pH, nitrógeno amoniacal (N-Nh3) y ácidos grasos volátiles más ácido láctico (VFA+L)). Se tomarán muestras ruminales los dos últimos días de cada secuencia experimental de 4 semanas de duración.Estimación de la digestibilidad aparente de la MS, MO, EB, PB, FND-FAD. Para ello se utilizará como marcador el contenido en cenizas acido-insolubles de la dieta y de las heces. Los últimos 2 días de cada secuencia experimental, de 4 semanas de duración, se tomarán muestras fecales cada 3 horas.  
El patrón de alimentación se registrará la última semana de cada secuencia experimental de 4 semanas y durante 7 días, mediante el registro continuado e individual de todos los animales durante 24 h de la desaparición de la comida en los comederos emplazados encima de balanzas que posibilitan el registro de la información y acumularla en un ordenador. El registro continuo e individual se llevará a cabo mediante el software del sistema de monitorización para la identificación en cada comedero de la empresa CONTER Control de Energía, SA.  
Peso vivo a la salida de la nave y peso de la canal, para el cálculo del rendimiento, y clasificación de la canal en conformación y nivel de engrasamiento, así como decomisos en matadero.  
Tras 24 horas en la cámara de refrigeración se medirá el pH de la canal y se tomarán muestras de la 6.ª costilla de cada media canal. Las muestras obtenidas se enviarán al laboratorio que el IRTA tiene en Monells (Girona) donde realizarán las medidas en las muestras de carne: pH, color, composición mediante el equipo Food Scan basado en la metodología NIT, dissección manual, textura instrumental mediante un Texture Analyser TA.HD plus (Stable Micro Systems) con cuchilla Warner-Bratzler, y proporción de ácidos grasos, después de la extracción de la grasa, por cromatografía de gases.  
Resultados esperados: Se pretende obtener unos resultados iguales o mejorados con la incorporación de los subproductos de Camelina que permitan reducir los costes de producción del cebo de terneros.  
Entregable 3.6: Informe con los resultados obtenidos y conclusiones.  
  
  
H4. Formulación, fabricación de piensos y pruebas productivas de campo en porcino de cebo y lechones con harina y aceite de camelina  
Esta actividad y todas sus subactividades serán desarrolladas por la Cooperativa de Caspe.  
Para llevar a cabo los objetivos planteados se diseñaran 2 pruebas, una en la fase de lechones, para valorar la influencia de la incorporación en la dieta de aceite de camelina sobre el desarrollo de los animales desde su entrada en cebadero a 6 kg hasta los 18 kg de peso vivo, con especial hincapié en lo que se refiere al estado inmunológico de los animales y una segunda prueba que se desarrollará en animales de 18 kg de peso vivo hasta su salida a matadero con diferentes dosis de incorporación de harina de camelina, como fuente proteica alternativa.  
Prueba lechones. Aceite de camelina: Para el desarrollo de esta prueba y en la búsqueda de los objetivos planteados se desarrollarán dos tratamientos, una dieta control (dieta convencional utilizada por la empresa) y una dieta formulada con una incorporación de 1.5 % de aceite de camelina que serán suministrados a los animales desde su entrada a la prueba con 6 kg de peso vivo hasta los 18 kg tanto en los piensos correspondientes a pre-starter como starter  
Prueba engorde. Harina de camelina: Para el desarrollo de esta prueba se desarrollarán 4 tratamientos diferentes (una dieta control frente a tres dietas con diferentes niveles de inclusión de harina de camelina) que se suministraran en concordancia con la alimentación por fases de animales de cebo desde los 18 kg de peso vivo hasta su salida a matadero, según el diseño siguiente:  
  
LECHONES  
Tratamiento 1 (n: 2000)  
Pre-Starter control  
Starter control  
Engorde Tratamiento 2 (n: 2000)  
Pre-starter CAM  
Starter CAM  
Tratamiento 1 (n:1000) Tratamiento 2 (n:1000) Tratamiento 3 (n:1000) Tratamiento 4 (n:1000)  
Entracebo control Entracebo 3 % Entracebo 5 % Entracebo 7 %  
Precebo control Precebo 4 % Precebo 6 % Precebo 8 %  
Cebo control Cebo 5 % Cebo 10 % Cebo 15 %  
% Incorporación harina camelina  
  
  
  
Diseño experimental. Grupos experimentales y tamaño de muestra  
Las instalaciones seleccionadas a nivel de campo para realizar el proyecto constan, de cuatro naves de engorde. La distribución de los animales dentro de la nave será por sexos, es decir, dentro de cada nave habrá corrales de machos y corrales de hembras. La unidad experimental a nivel de peso, crecimiento (ganancia media diaria) y deposición de tejidos (mediciones mediante ecógrafo) será el corral. Las pesadas de los animales se realizarán de forma regular y serán por corral, los mismos días se medirá grasa y músculo dorsal. A partir de las pesadas se estimará el crecimiento de los animales, tanto el puntual del intervalo como el acumulado desde el inicio del ensayo. Estos controles nos proporcionarán información continua a lo largo del cebo de los animales de las diferencias que se vayan creando entre los tratamientos.  
Se calculará el número mínimo de réplicas necesario para detectar diferencias entre tratamientos en la variable de estudio Ganancia media diaria, considerando que es uno de los parámetros productivos principales del estudio y que está directamente relacionado con la evolución del peso de los animales.  
En el cálculo de las unidades experimentales necesarias para que el estudio tenga resultados altamente significativos y extrapolables, se tendrá en cuenta una serie de características que definiremos a continuación:  
Alfa () o nivel de significación, probabilidad de cometer un error de tipo I, será de 0,05 que es el valor empleado habitualmente en pruebas de campo. Para el cálculo del número de repeticiones se valorarán dos niveles de potencia de la prueba, los valores considerados serán 0,8 y 0,9. Este parámetro se define como (1- ), donde es la probabilidad de cometer el error tipo II o sea aceptar la hipótesis nula cuando la alternativa es cierta. Una potencia entre 0,8 y 0,9 nos parece apropiado para de tipo de estudio a realizar.  
Para la variable Ganancia media diaria se aplicará una desviación estándar de 42 g (referencia histórica de crecimiento acumulado durante la etapa de cebo sobre animales de ciclos anteriores).  
Definidos los objetivos de cálculo, un programa estadístico (Minitab 15) nos dará información acerca de las réplicas necesarias para realizar la prueba con garantías estadísticas.  
Salida de información del programa y grafica del tamaño de muestra para cada nivel.  
  
El análisis concluye que para obtener una potencia de prueba de 0,900 se deben realizar 81 réplicas del experimento y para obtener una potencia de 0,8033 se precisan 63 réplicas. El número mínimo de réplicas es de 63, que daremos por bueno aunque el nivel de potencia sea inferior ya que supone una reducción en más de 200 animales por tratamiento y una reducción importante desde el punto de vista de costes del proyecto. Finalmente se decide ajustarnos a un tamaño de 64 réplicas por tratamiento asumiendo una potencia de prueba de 0,810240.  
Puesto que la prueba va dirigida primero a detectar diferencias entre tratamientos y segundo a encontrar mejoras en los resultados de campo, se empleará la misma densidad de animales por corral que se emplea habitualmente. De este modo se evitará que los resultados obtenidos estén influenciados por cambios en parámetros como este y se mantendrán en la prueba los mismos animales por corral. En la granja donde se desarrollará la prueba la densidad habitual es de 13 animales/corral. Entonces, si el número mínimo de réplicas necesarias por tratamiento es de 64 y cada corral aloja 13 animales, se precisará de un total de 832 animales por tratamiento y un total de animales en la validación de las dietas experimentales de 3328 animales.  
En cuanto al número de animales de la prueba de optimización de las dietas (Actividad 5) en primer lugar para el diseño experimental se utilizarán los mismos datos que para el diseño de la valoración de los tratamientos experimentales aunque en vez de 4 tratamientos esta se realizará con dos (dieta control y dieta óptima del ensayo anterior). Con todo ello se estima un tamaño de muestra total de 1664 animales para llevar a cabo la prueba; aunque estos datos se recalcularan según los resultados obtenidos en la Actividad 4.  
  
4.1. Diseño y formulacion de las dietas a ensayar  
El objetivo de esta actividad es diseñar al detalle las formulaciones a utilizar para la elaboración de los piensos que se suministrarán en las pruebas de campo.   
En esta subactividad, se determinarán en primer lugar qué ingredientes formarán parte de las formulaciones de los piensos (materias primas, aditivos y enzimas). En segundo lugar, se realizará la formulación de los piensos que se ensayarán a lo largo del proyecto. En total se van a realizar 14 formulaciones distintas para cubrir las necesidades nutricionales de los animales durante toda la fase de cebo (desde el 6 kg a salida a matadero), variando la incorporación de harina de camelina vs otras fuentes proteicas convencionales y la adición o no de aceite de camelina (en las dietas de pre-starter y starter) para cumplir con el desarrollo experimental planteado. Dichas formulaciones serían las siguientes:  
- Pienso para animales en fase de pre-starter con aceite de camelina vs control  
- Pienso para animales en fase de starter con aceite de camelina vs control  
- Pienso para animales en fase de entracebo control vs entracebo 1, 2 y 3 (3, 5 y 7 % de harina de camelina).  
- Pienso para animales en fase de precebo control. vs precebo 1, 2 y 3 (4, 6 y 8 % de harina de camelina).  
- Pienso para animales en fase de Cebo control vs Cebo 1, 2 y 3 (5, 10 y 15 % de harina de camelina).  
Con los piensos para la fase pre-starter se alimentarán los animales desde su entrada a la prueba (6 kg apróx) durante 3 semanas, posteriormente y hasta los 18 kg de peso vivo recibirán la dieta starter. Con la dieta entracebo se alimentarán los animales desde los 18 hasta los 35 kg de peso vivo. Seguidamente se alimentarán hasta alcanzar un peso de 65 kg de peso vivo con pienso PRECEBO y finalmente, desde los 65 kg a su salida a matadero, los animales serán alimentados con pienso de cebo.  
4.1.1. Revision bibliografica y legislativa.  
El objetivo de esta es recapitular la información necesaria para obtener un conocimiento detallado de la situación actual en lo referente a las necesidades nutricionales del ganado porcino de cebo, materias primas y otros componentes disponibles en la actualidad para elaborar los piensos. Se prestará especial atención tanto a las fuentes proteicas vegetales disponibles como a las necesidades de proteína y aminoácidos de los animales a lo largo del periodo de cebo, así como a la caracterización en ácidos grasos de los aceites vegetales utilizados en la alimentación del ganado porcino en la fase de lechones y la influencia en su desarrollo tanto productivo como inmunológico. Además se considerarán los estudios de modelización realizados por el mismo equipo investigador de la empresa. En base a esta revisión propia y bibliográfica, se diseñará una dieta compuesta por 6 fases (pre-starter, starter, entracebo, precebo y cebo) que cubra en todo momento las necesidades nutricionales de los animales. La duración estimada de la primera actividad es de 2 meses.  
  
4.2. Elaboración de protocolos de trabajo y técnicas laboratoriales  
El objetivo de la segunda actividad es la redacción de los protocolos de elaboración y manejo de los piensos, protocolos de trabajo en granja, protocolos de recogida de muestras y puesta a punto de técnicas laboratoriales que se llevaran a cabo a lo largo del Hito2. Para conseguir el objetivo de esta actividad, se ha dividido el trabajo a realizar en las subactividades que se indican a continuación:  
4.2.1. Puesta a punto de las técnicas para caracterización de materias primas y piensos.  
Formuladas las dietas, el equipo de trabajo pondrá a punto las técnicas necesarias para caracterizar los piensos. Además del pienso, también se caracterizarán las materias primas utilizadas en la fabricación de los mismos. Finalmente se determinará la calidad microbiológica de los piensos comprobando cualquier tipo de incidencia que pudiera afectar al desarrollo de la prueba experimental.  
4.2.2. Elaboración de protocolos de manejo de los piensos fabricados.  
Dada la complejidad de los experimentos planteados a consecuencia del número de piensos que se van a ensayar (14 en total) en la presente actividad, el equipo técnico de la empresa redactará en los protocolos de elaboración de los piensos y manejo de estos piensos (identificación, correcto almacenamiento, dosificación, su distribución a los animales, etc.). Finalmente se definirán los protocolos de recogida de muestras para su posterior análisis, donde se determinará la cantidad de muestra, hora de recogida, modo de transporte al laboratorio, codificación, etc  
4.2.3. Puesta a punto de las técnicas a aplicar sobre los animales.  
Sobre los animales participantes en el proyecto se realizarán medidas del espesor de la grasa dorsal y músculo mediante ecógrafo para determinar la deposición de ambos comprobando el efecto de los diferentes tratamientos sobre el desarrollo del animal. Durante esta actividad se definirá la técnica así como los protocolos a seguir para el desarrollo de la misma.  
4.2.4. Puesta a punto de los protocolos de trabajo en granja.  
Acondicionamiento de los animales que participarán en el proyecto (distribución en las naves homogeneizando los animales por peso de entrada, los 4 tratamientos deben partir de un peso medio de entrada similar) y de las granjas, la identificación de los animales y las diferentes unidades experimentales, etc.  
4.2.5. Puesta a punto de base de datos para la recogida de datos.  
Se pondrá a punto una base de datos para la recogida de los distintos índices productivos que se medirán en los animales a lo largo del periodo de experimentación (Ganancia media diaria, Consumo de pienso, Índice de transformación'etc.) y para el posterior análisis estadístico de los resultados. La duración estimada de la segunda actividad al completo es de 4 meses.  
4.3. Elaboracion y caracterización de los piensos a ensayar  
El objetivo de esta actividad es fabricar y caracterizar los distintos piensos que se van a utilizar durante el proyecto. Se elaborarán los piensos correspondientes a los diferentes tratamientos, todo según los protocolos de elaboración y las formulaciones diseñadas en la segunda actividad. Se elaborarán en las mismas instalaciones de la cooperativa. Previamente se caracterizarán las materias primas (según el protocolo descrito en la anterior actividad) que serán utilizadas de forma que se comprobará que el valor apuntado para la formulación, es el esperado. La caracterización de los piensos se realizará mediante las técnicas analíticas descritas en la tarea anterior, y se determinará la calidad microbiológica de los piensos, mediante el recuento de anaerobios, enterobacterias, Salmonella, coliformes, hongos y levaduras. Además en todos los piensos (en el caso que contengan enzimas) se realizarán pruebas de recuperación para verificar que el proceso de fabricación no reduce la actividad de las mismas. La duración estimada de la actividad es de 4 meses  
  
4.4. Ensayos de campo para validación de las dietas  
El objetivo de esta actividad es la validación de los piensos elaborados según los diferentes tratamientos en animales en fase de cebo.  
Esta actividad abarcará un ciclo de cebo completo con animales desde su entrada en cebadero con un peso vivo de alrededor de 6 kg hasta su salida a matadero con un peso vivo de entre 108 y 110kg. Todos los animales serán de la misma genética y mismo origen.  
La actividad se desarrollará en 3 subactividades mediante las cuales se llevará a cabo todo el desarrollo experimental planteado:  
Según el diseño experimental llevado a cabo previamente sobre 4000 animales se realizará la validación de los tratamientos experimentales se realizará según el siguiente diseño por tratamiento/ciclo de cebo:  
Prueba lechones (Aceite camelina). De 6 kg a 18 kg de peso vivo: 2000 animales dieta control ; 2000 animales dieta 1.5 % aceite camelina  
Prueba cebo (Harina de camelina). De 18 kg de peso vivo a salida a matadero: 1000 animales dieta control control; 1000 animales dieta dosis 1; 1000 animales dieta dosis 2; 1000 animales dieta dosis 3.  
Cada lote de animales constituirá una nave (separada físicamente y con silo independiente), de manera que todos los lotes estarán alojados en 4 naves idénticas de una misma granja. De esta manera se facilitará la logística del manejo de los distintos piensos, los animales y la recogida de muestras y en un mismo cebadero se contará con el número de unidades experimentales suficientes para proporcionar resultados altamente significativos (en términos estadísticos). Cada tratamiento contará con 64 réplicas compuestas por corrales de 13 animales cada una (densidad de animales similar a normal de trabajo en campo).  
A lo largo de esta actividad, el personal de la empresa determinará en los animales la influencia de las dietas suministradas en los siguientes índices productivos y zootécnicos: Peso entrada a prueba y a salida a matadero; Bajas durante periodo de cebo; Días de engorde necesario; Ganancia media diaria; Consumo diario y por ciclo; Índices de transformación.  
Además a través de mediciones con ecógrafo se determinará la deposición de grasa/músculo en los animales de los diferentes tratamientos. Estos índices permitirán comprobar la influencia de las formulaciones en el desarrollo del animal antes de su salida a matadero.  
La duración de la actividad (ciclo de cebo, obtención de resultados y análisis estadístico de los resultados obtenidos) será de ocho meses.  
  
4.5. Optimización de las dietas elaboradas en el proyecto  
El objetivo de esta actividad es la optimización de los piensos ensayados en base a los resultados obtenidos, ajustando las formulaciones para validar los nuevos piensos en un nuevo ciclo de cebo. El trabajo a realizar será abordado en las siguientes subactividades:  
4.5.1. Analisis de los resultados obtenidos.  
El equipo investigador de la Cooperativa analizará los resultados obtenidos en la actividad anterior para determinar las dietas que mejor hayan funcionado. Las conclusiones obtenidas de estos resultados permitirán ajustar las siguientes formulaciones del punto 4.6.  
4.5.2. Optimización de las dietas ensayadas.  
La presente subactividad permitirá ajustar la formulación o reformular las dietas ensayadas, en base a los resultados obtenidos en granja para los piensos diseñados en la subactividad 4.5.1. Con estos resultados se realizará el diseño experimental de una prueba para validar la dieta optimizada frente a una dieta control. Se volverán a caracterizar las materias primas a utilizar y se formularán, fabricarán y caracterizarán las nuevas dietas a validar.  
La duración de la actividad será de cuatro meses.  
  
4.6. Ensayos en campo de las dietas optimizadas  
El objetivo de esta actividad es la validación de las dieta optimizada frente a una dieta control en un nuevo ciclo completo de cebo.  
Las nuevas formulaciones serán validadas en granja durante otro cebo completo sobre 2000 animales, 1664 animales (832 dieta control y 832 dieta optimizada). Dicha validación se realizará tal y como se ha descrito en las tareas anteriores.  
La duración de la actividad será de 8 meses.  
  
4.7. Elaboración del informe final y análisis coste-beneficio   
Durante esta actividad se realizará el análisis de toda la información obtenida de las actividades realizadas y registradas en la base de datos diseñadas para tal efecto. Se realizará un estudio estadístico de los resultados obtenidos en cada una de las pruebas experimentales para evaluar la significancia del efecto del tratamiento sobre los parámetros objeto del estudio. Al finalizar, se redactará el informe final (hito 3) donde se plantearan los resultados más relevantes y se redactaran las conclusiones derivadas de los mismos. Además se llevará a cabo el análisis coste-beneficio del proyecto realizado (ventajas que supone para la empresa la utilización de los productos valorados y su coste económico, viabilidad económica y técnica de los resultados obtenidos).  
La duración de la actividad será de 4 meses.Entregable 4: Informe final de resultados y conclusiones.  
  
  
H5. Estudio de viabilidad económico ambiental  
Basándose en los resultados obtenidos en el proyecto, se estudiará la viabilidad del proceso a escala comercial desde los puntos de vista económico y ambiental. Así, se determinarán los principales parámetros económicos para establecer la viabilidad del proceso, realizando estudios de sensibilidad respecto al precio del grano de camelina y los diferentes productos y subproductos generados. Por otro lado, los posibles impactos ambientales se abordarán con el estudio de las emisiones de Gases de Efecto Invernadero del proceso de producción.  
  
5.1. Estudio de la viabilidad económica  
Se realizará una evaluación de la viabilidad económica del proceso de producción de productos y subproductos de camelina para alimentación animal. Se realizarán estudios de sensibilidad respecto a los precios de la materia prima y los diferentes productos y subproductos. Los resultados finales serán evaluados por Camelina Company España y Dadelos Agrícola, de tal manera que cada participante aporte su conocimiento y análisis en su área de conocimiento de la cadena de producción.  
La presente subactividad va a ser realizada por personal de CCE y Dadelos Agrícolas. Entregable 5.1 (mes 36): Estudio de viabilidad económica  
  
5.2. Análisis medioambiental  
Camelina Company España será el responsable de esta tarea. Se empleará la metodología del análisis de ciclo de vida para determinar la viabilidad ambiental del proceso, definida en función de las emisiones de gases de efecto invernadero. Para ello, se empleará la calculadora aprobada por la Comisión Europea EU, Red de Roundtable on Sustainable Biomaterials (RSB).  
La presente subactividad va a ser realizada por personal de CCE. Entregable 5.2: (mes 36): Análisis de sostenibilidad. Cálculo de emisiones de gases de efecto invernadero.  
  
  
H6. Actividades de difusión  
Esta actividad y todas sus subactividades serán desarrolladas por todos los miembros del consorcio.  
  
6.1. Estudio de mercado de los subproductos de la camelina investigadas y estudio como sustitución de las materias primas proteicas del mercado para esta actividad se realizará una recopilación de todos los datos obtenidos a nivel nutricional a lo largo del proyecto, con las conclusiones de los diferentes proyectos y sus datos obtenidos se preparará un dosier con la documentación de interés a nivel nutricional y unas conclusiones globales, para su posible difusión en el sector. enviando dichos informes de interés a través de nuestros clientes y proveedores nacionales y extranjeros, para dar a conocer el producto a nivel nacional e internacional.  
Se trabajará para su introducción en las tablas FEDNA, de los subproductos más interesantes y con mayor información obtenida para el sector de la alimentación animal.  
Se divulgarán los resultados mediante artículos técnicos en revistas especializadas de impacto internacional y presentaciones en jornadas y simposiums especializados.  
Entregable 6.1. Informe final del estudio de mercado de los subproductos de la camelina investigada y estudio como sustitución de las materias primas proteicas del mercado.  
Otras actividades de difusión y comunicación previstas:  
- Conferencias científicas. Presentación de resultados parciales y finales en conferencias científicas Europeas (EEAP) y americanas (ASAS-ADSA Joint Annual Meetings).  
- Publicaciones científicas. Publicación de los resultados en revistas científicas incluidas en el SCI (Science Citation Index) de alcance internacional tales como el Animal, Journal of Animal Science, Animal Feed Science and Technology o similares.  
- Publicaciones de divulgación. Publicación de resultados en revistas técnicas de difusión del sector agrícola (Horticultura Internacional, AllAboutFeed, Feed Mix) y ganadero (Mundo Ganadero, Producción Animal, ANEMBE).   
- Páginas webs de divulgación. Se pretende hacer difusión de los resultados del proyecto en páginas webs de divulgación (Feedinfo, ANEMBE).  
- Seminarios y jornadas técnicas. La agrupación participará en seminarios o jornadas organizadas por otras instituciones en torno a la temática del proyecto, como ha sucedido con la Asociación Nacional de Especialistas en Medicina Bovina de España con anterioridad al proyecto.   
- Website del Centro de Investigación. Todas las actividades y publicaciones realizadas en torno al proyecto se recogerán en la página web del Servicio de Nutrición y Bienestar Animal (http://www.sniba.es).  
El centro de investigación SNIBA apoyará al resto de las entidades participantes y fomentará la difusión de los resultados de este proyecto, ya que cuenta con una extensa experiencia en la difusión de sus resultados a la comunidad científica como demuestran los artículos publicados y las comunicaciones a congresos de los tres investigadores implicados en el proyecto.  
La principal acción de difusión prevista por parte de Camelina Company España se centra en la difusión de los resultados de las actividades agronómicas del proyecto.  
Para ello se realizarán días a campo en las parcelas de camelina sembradas anualmente con agricultores de la zona. El principal objetivo de dichos días a campo es la difusión del cultivo para que el agricultor incluya el cultivo dentro de su rotación de cultivos en tierras de secano.  
  
  
H7. Actividades de gestion y coordinación  
Esta actividad y todas sus subactividades va a ser desarrollada por el Dadelos Agrícola, SL.  
  
7.1. Diseño, coordinación, seguimiento y justicacion del proyecto  
En esta actividad, se realizará junto con los centros de investigación un diseño de los ensayos a realizar en cada Hito, para ello se realizará una investigación de ensayos actuales y diferentes posibilidades de protocolos para cada ensayo a realizar en las diferentes, valorando las más optima para el objetivo del proyecto. Se realizarán viajes a los diferentes puntos de ensayo agronómico y a las granjas para realizar un seguimiento y coordinación de cada uno de los subproyectos.   
Se realizarán informes de seguimiento de los ensayos a la finalización de cada hito, y al finalizar dicha tarea se realizará un informe con los datos obtenidos en cada subproyecto y sus conclusiones. (Entregable 7.1).  
7.1.1. Diseño, coordinación,seguimiento y justificacion del 2015  
7.1.2. Diseño, coordinación,seguimiento y justificacion del 2016.  
7.1.3. Diseño, coordinación,seguimiento y justificacion del 2017.  
7.1.4. Diseño, coordinación,seguimiento y justificacion del 2018.  
7.1.5. Informe final  
  
Presupuesto del proyecto   
Para cada entidad participante se detalla y justifica todas las partidas a financiar que se han reflejado en el cuestionario de solicitud de ayuda por actividad, fase, tarea o hito.  
  
ANEXO 2  
Background aportado por cada socio   
  
 Socio: Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria.  
El know how aportado por el INIA incluye cualquier documento o información accesible al público tales como publicaciones y trabajos científicos del grupo de investigación participante en el proyecto.  
  
Socio: Dadelos Agrícola, SL.  
El know how aportado por D. A. incluye cualquier documento o información accesible al público tales como publicaciones y trabajos científicos del grupo de investigación participante en el proyecto.  
  
Socio: Camelina Company España, SL.  
El know how aportado por cce incluye cualquier documento o información accesible al público tales como publicaciones y trabajos científicos del grupo de investigación participante en el proyecto.  
  
Socio: Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias.  
El know how aportado por el IVIA incluye cualquier documento o información accesible al público tales como publicaciones y trabajos científicos del grupo de investigación participante en el proyecto.  
Socio: Universitat Autónoma de Barcelona.  
El know how aportado por la UAB incluye cualquier documento o información accesible al público tales como publicaciones y trabajos científicos del grupo de investigación participante en el proyecto.  
  
Socio: Cooperativa Ganadera de Caspe, RL.  
El know how aportado por la cooperativa ganadera de caspe r.l. incluye cualquier documento o información accesible al público tales como publicaciones y trabajos científicos del grupo de investigación participante en el proyecto.  
  
Socio: Cespa Gestion de Residuos, SAU.  
El know how aportado por cespa incluye cualquier documento o información accesible al público tales como publicaciones y trabajos científicos del grupo de investigación participante en el proyecto.  
  
  
ANEXO 3  
Background excluido de derechos de acceso  
  
Socio: INIA. Background excluido por el INIA de los derechos de acceso.  
· Cualquier conocimiento previo desarrollado por los grupos de investigación no participantes en el proyecto.  
· Cualquier conocimiento previo sujeto a acuerdo de confidencialidad con terceras partes;  
· Cualquier conocimiento previo desarrollado por el grupo de investigación participante en el proyecto en ámbitos o materias de investigación no directamente relacionados con las actividades del proyecto, tal y como se describen en el anexo 1.  
  
Socio: Dadelos Agrícola, SL: Background excluido por D. A.de los Derechos de Acceso:  
· Cualquier conocimiento previo desarrollado por DA con personal no participante en el proyecto;  
· Cualquier conocimiento previo sujeto a acuerdo de confidencialidad con terceras partes.  
· Cualquier conocimiento previo desarrollado por personal de D. A. participante en el proyecto en ámbitos no directamente relacionados con las actividades del proyecto, tal y como se describen en el anexo 1.  
  
Socio Camelina Company España, SL. Background excluido por el CCE de los derechos de acceso.  
· Cualquier conocimiento previo desarrollado por CCE con personal no participante en el proyecto.  
· Cualquier conocimiento previo sujeto a acuerdo de confidencialidad con terceras partes.  
· Cualquier conocimiento previo desarrollado por personal de CCE participante en el proyecto en ámbitos no directamente relacionados con las actividades del proyecto, tal y como se describen en el anexo 1.  
· Cualquier material vegetal (incluyendo las semillas de las variedades de camelina) aportado por CCE para el desarrollo de los ensayos agronómicos y otras actividades del proyecto.  
  
Socio Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias. Background excluido por el IVIA de los derechos de acceso.  
· Cualquier conocimiento previo desarrollado por los grupos de investigación no participantes en el proyecto.  
· Cualquier conocimiento previo sujeto a acuerdo de confidencialidad con terceras partes;  
· Cualquier conocimiento previo desarrollado por el grupo de investigación participante en el proyecto en ámbitos o materias de investigación no directamente relacionados con las actividades del proyecto, tal y como se describen en el anexo 1.  
  
Socio Cooperativa Ganadera de Caspe, RL. Background excluido por Cooperativa de Caspe de los derechos de acceso.  
· Cualquier conocimiento previo desarrollado por Cooperativa de Caspe con personal no participante en el Proyecto;  
· Cualquier conocimiento previo sujeto a acuerdo de confidencialidad con terceras partes.  
· Cualquier conocimiento previo desarrollado por personal de Cooperativa de Caspe participante en el proyecto en ámbitos no directamente relacionados con las actividades del proyecto, tal y como se describen en el anexo 1.  
  
Socio Cespa Gestion de Residuos, SAU.  
· Background excluido por Cespa de los derechos de acceso.  
· Cualquier conocimiento previo desarrollado por Cespa con personal no participante en el proyecto;  
· Cualquier conocimiento previo sujeto a acuerdo de confidencialidad con terceras partes.  
· Cualquier conocimiento previo desarrollado por personal de CESPA participante en el proyecto en ámbitos no directamente relacionados con las actividades del proyecto, tal y como se describen en el anexo 1.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML