Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8303, del 25-05-2018 (2018/5133)

ORDRE 19/2018, de 21 de maig, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'acorda iniciar el procediment de declaració del Monument Natural del Límit K/T Capa Negra d'Agost.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8303

Data del DOGV
:   25-05-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/5133

CVE


Data del document
:   21-05-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

ORDRE 19/2018, de 21 de maig, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'acorda iniciar el procediment de declaració del Monument Natural del Límit K/T Capa Negra d'Agost. [2018/5133]  
Entre els principis en què s'inspira la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, amb les modificacions introduïdes per la Llei 33/2015, de 21 de setembre, es troba la preservació de la varietat, singularitat i bellesa dels ecosistemes naturals, de la diversitat geològica i del paisatge, com també la conservació de la geodiversitat. Tanmateix, considera aquesta norma el patrimoni geològic, juntament amb el biològic, com les parts integrants del patrimoni natural, i preveu que les administracions públiques tenen el deure de vetllar per la seua conservació i utilització racional, en llurs respectius àmbits competencials.  
La Comunitat Valenciana té un considerable patrimoni geològic i una notable geodiversitat que es manifesta tant en les valls i planes de la franja litoral com, sobretot, en les zones muntanyenques de l'interior, on arriben diverses serralades alpines, com ocorre al Maestrat amb la zona de confluència entre les serralades Ibèrica i la Costanera Catalana, i cap al sud les branques aragonesa i castellana de la serralada Ibèrica i també l'anomenat sector llevantí d'aquesta, la plataforma tabular del Caroig, els diferents dominis geològics de les serralades Bètiques (Prebètic, Subbètic i Penibètic), les conques terciàries i les valls interiors, a més dels diapirs i de la diversitat de manifestacions volcàniques i subvolcàniques. Aquest patrimoni geològic ha estat poc valorat i poc destacat en els diferents espais naturals fins ara declarats per aquesta Administració autonòmica.  
És per això que la Generalitat Valenciana, conscient d'aquestes obligacions legals i d'aquesta rica geodiversitat vol posar en relleu el patrimoni geològic valencià amb iniciatives com la que ara es desenvolupa i que parteix d'una proposta formal realitzada per l'Ajuntament d'Agost el passat 31 d'agost.  
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, en l'article 11 preveu la figura de monument natural, figura a penes utilitzada en la qual els espais naturals i elements geològics poden tindre perfectament cabuda. També l'article 33 de la Llei estatal 42/2007 preveu la figura de monument natural en la qual, específicament, poden tindre cabuda les formacions geològiques, com també els jaciments paleontològics i mineralògics, estratotipus i altres elements de la gea que tinguen un interés especial per la singularitat o importància dels seus valors científics, culturals o paisatgístics.  
Prop de la localitat d'Agost es troba un aflorament estratigràfic de rellevància internacional consistent en una seqüència de margues i argiles dins les quals es troba registrat el trànsit entre els períodes cretaci i paleogen, que és el mateix que dir entre mesozoic i cenozoic, o siga les eres secundària i terciària. Està científicament acceptat que aquest canvi geocronològic vingué determinat pels efectes d'un esdeveniment extraterrestre, l'impacte d'un gran meteorit al costat de la península del Yucatán (Mèxic) que donaria lloc a una de les extincions en massa més severes de la història de la Terra, fa 66 milions d'anys.  
  
Aquest límit, oficialment límit K/Pg o simplement K/T (de l'alemany Kreide/Tertiär, cretaci/terciari) és més col·loquialment conegut a Agost, pels geòlegs, com «capa negra d'Agost». La capa negra correspon a un nivell argilenc fosc, d'uns 10 centímetres de gruixària que inclou una làmina mil·limètrica molt característica, de tonalitat rogenca, amb una concentració anormalment elevada en iridi i altres elements químics pesants de procedència extraterrestre, a més de la presència de microesferes de goethita (microtectites) originades per la calor i la pressió elevades que normalment s'associen als grans impactes meteorítics. L'origen d'aquests components estaria en l'enorme núvol de pols produït per l'impacte i que acabaria estenent-se per tota la terra formant una capa que bloquejaria la penetració de la llum solar, dificultant així la fotosíntesi i causant d'aquesta manera una extinció massiva d'espècies, tant terrestres com marines, i entre aquestes els dinosaures, molts cefalòpodes (ammonits i belemnits) i moltes famílies d'esponges, equinoderms i fins i tot foraminífers i altres éssers microscòpics que han estat estudiats en els afloraments K/T d'Agost.  
  
A Agost hi havia en aquell temps un mar profund (mar de Tethys) on es dipositaven normalment sediments d'argila i marga acompanyats de les restes de microorganismes tant planctònics com bentònics que vivien en aquelles aigües, principalment foraminífers que formaven la base de les cadenes tròfiques i que quedaren en gran mida extingits, donant així pas a un mar quasi exempt de vida en el qual les cendres i la pols atmosfèriques acabarien incorporant-se als sediments marins. Una vegada dissipada la gran capa atmosfèrica de pols, la normalitat faria proliferar novament organismes vius que, en gran mesura serien ja noves espècies originades a partir de poblacions sobrevivents i oportunistes que haurien resistit aquell dràstic esdeveniment i ara començarien a evolucionar i diversificar-se notablement. Tot açò ha quedat perfectament incorporat en el registre estratigràfic d'Agost.  
  
La capa negra d'Agost és un dels enclavaments del límit K/T més estudiats del món per l'excel·lent exposició i accessibilitat, a més de la bona continuïtat lateral dels afloraments. Es tracta d'una de les tres seccions més destacades d'aquest episodi a Espanya; les altres dues es troben a Caravaca de la Cruz (Múrcia) i a Zumaia (Guipúscoa). El límit K/T d'Agost ha estat catalogat com a lloc d'especial interès geològic (codi KT-03) dins el projecte Global Geosites de la Unió Internacional de les Ciències Geològiques, amb el patrocini de la UNESCO (Geosite núm. 118 d'Espanya).  
L'interés científic i didàctic de la capa negra d'Agost és certament molt elevat i el seu potencial d'ús per al desenvolupament local i ecoturisme és patent gràcies a l'accessibilitat. Això fa que calga adoptar-hi no solament accions de preservació per la importància científica, sinó també per a la seua posada en valor, atenent que és un georecurs d'especial interés i enorme potencial didàctic.  
D'acord amb tot allò que ha estat exposat, es fa necessari disposar per al límit K/T Capa Negra d'Agost d'un règim de protecció que, després dels tràmits legalment establits, permeta afrontar de forma eficaç els reptes de conservació als quals s'enfronta un espai de la rellevància i la fragilitat del que ens ocupa. En aquest sentit, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, preveu la figura de monument natural com a especialment indicada per a la conservació i la gestió racional de la capa negra d'Agost en un entorn i marc geològic de referència adients. A més a més, com que no exigeix la tramitació prèvia d'un instrument de planificació, la figura de monument natural permet ser dotada amb una major agilitat dels mecanismes bàsics de gestió i participació necessaris per a garantir la conservació d'un espai com aquest; però sobretot, i tal com indica de forma expressa la llei, pot aplicar-se a ambients significatius per la relació harmoniosa entre l'activitat humana i l'ambient físic, tot propugnant l'ús sostenible dels recursos naturals, incloent-hi en aquest concepte una important funció social derivada de l'estudi i el gaudi ordenat dels valors ambientals i culturals.  
  
  
D'altra banda, l'article 28 de la Llei 11/1994 esmentada articula un règim de protecció preventiva aplicable als àmbits territorials afectats pels projectes de declaració d'espai protegit, amb caràcter cautelar fins a l'aprovació del corresponent decret de declaració. Aquest règim permet habilitar les mesures necessàries per a evitar el deteriorament dels valors objecte de protecció durant aquest període. La forma d'aplicació d'aquestes mesures cautelars s'estableix mitjançant un acord del Consell.  
Per tot això, en exercici de les competències i atribucions conferides per la Constitució, l'Estatut d'Autonomia i el conjunt de la legislació ambiental estatal i autonòmica d'aplicació al cas, és procedent iniciar l'expedient de declaració com a monument natural del Límit K/T Capa Negra d'Agost, i a aquest efecte,  
  
ORDENE  
  
Article 1  
1. S'acorda iniciar el procediment de declaració del Monument Natural del Límit K/T Capa Negra d'Agost, l'àmbit territorial del qual figura com annex a aquesta ordre. Aquest àmbit inicial té una extensió inicial de 156,86 hectàrees, íntegrament al municipi d'Agost.  
  
2. Aquest àmbit inicial pot ser objecte d'ampliació durant el procediment de declaració del monument natural, a proposta de l'ajuntament afectat territorialment per l'ampliació.  
  
Article 2  
1. Durant el període transitori entre l'inici de l'expedient de declaració de l'espai protegit i l'entrada en vigor del decret del Consell de declaració del Monument Natural del Límit K/T Capa Negra d'Agost, regirà en l'esmentat àmbit territorial el règim de protecció preventiva establert en l'article 28 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. Les mesures cautelars a què fa referència l'apartat anterior, de conformitat, així mateix, amb l'article 28 de la Llei 11/1994, tenen una vigència màxima de tres anys i poden ser complementades i especificades, per a un millor compliment dels seus objectius, mitjançant un acord del Consell de la Generalitat, a proposta de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
  
Article 3  
Es faculta la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural per a realitzar les actuacions tendents a la declaració del monument natural prèvies a la tramitació de l'oportú expedient d'acord amb el procediment legalment previst.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Aquesta ordre té efecte el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra aquest acte, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar potestativament recurs de reposició davant de la consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la publicació, o impugnar-se directament davant de l'ordre jurisdiccional per mitjà de la interposició de recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, de conformitat amb el que disposen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
  
València, 21 de maig de 2018  
  
La consellera d'Agricultura, Medi Ambient,   
Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8303, del 25-05-2018 (2018/5133)

ORDEN 19/2018, de 21 de mayo, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se acuerda iniciar el procedimiento de declaración del Monumento Natural del Límite K/T Capa Negra de Agost
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8303

Fecha DOGV
:   25-05-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/5133

CVE


Fecha del documento
:   21-05-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

ORDEN 19/2018, de 21 de mayo, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se acuerda iniciar el procedimiento de declaración del Monumento Natural del Límite K/T Capa Negra de Agost [2018/5133]  
Entre los principios en que se inspira la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y de la biodiversidad, con las modificaciones introducidas por la Ley 33/2015, de 21 de septiembre, se encuentra la preservación de la variedad, singularidad y belleza de los ecosistemas naturales, de la diversidad geológica y del paisaje, así como la conservación de la geodiversidad. Sin embargo, esta norma considera el patrimonio geológico, junto al biológico, como las partes integrantes del patrimonio natural, y prevé que las administraciones públicas tienen el deber de velar por su conservación y utilización racional, en sus respectivos ámbitos competenciales.  
La Comunitat Valenciana tiene un considerable patrimonio geológico y una notable geodiversidad que se manifiesta tanto en los valles y llanuras de la franja litoral como, sobre todo, en las zonas montañosas del interior, donde llegan varias cordilleras alpinas, como ocurre en el Maestrazgo con la zona de confluencia entre las cordilleras Ibérica y la Costera Catalana, y hacia el sur las ramas aragonesa y castellana de la cordillera Ibérica y también el llamado sector levantino de esta, la plataforma tabular del Caroche, los diferentes dominios geológicos de las cordilleras Béticas (Prebético, Subbético y Penibético), las cuencas terciarias y los valles interiores, además de los diapiros y de la diversidad de manifestaciones volcánicas y subvolcánicas. Este patrimonio geológico ha sido poco valorado y poco destacado en los diferentes espacios naturales hasta ahora declarados por esta Administración autonómica.  
Es por eso que la Generalitat Valenciana, consciente de estas obligaciones legales y de esta rica geodiversidad quiere poner de relieve el patrimonio geológico valenciano con iniciativas como la que ahora se desarrolla y que parte de una propuesta formal realizada por el Ayuntamiento de Agost el pasado 31 de agosto.  
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, en el artículo 11 prevé la figura de monumento natural, figura apenas utilizada en la que los espacios naturales y los elementos geológicos pueden tener cabida perfectamente. También el artículo 33 de la Ley estatal 42/2007 prevé la figura de monumento natural en la que, específicamente, pueden tener cabida las formaciones geológicas, así como los yacimientos paleontológicos y mineralógicos, estratotipus y otros elementos de la gea que tengan un interés especial por la singularidad o importancia de sus valores científicos, culturales o paisajísticos.  
Cerca de la localidad de Agost se encuentra un afloramiento estratigráfico de relevancia internacional consistente en una secuencia de margas y arcillas dentro las cuales se encuentra registrado el tránsito entre los períodos cretáceo y paleógeno, que es lo mismo que decir entre mesozoico y cenozoico, o sea las eras secundaria y terciaria. Está científicamente aceptado que este cambio geocronológico vino determinado por los efectos de un acontecimiento extraterrestre, el impacto de un gran meteorito al lado de la península del Yucatán (México) que daría lugar a una de las extinciones en masa más severas de la historia de la Tierra, hace 66 millones de años.  
Este límite, oficialmente límite K/Pg o simplemente K/T (del alemán Kreide/Tertiär, cretáceo/terciario) es más conocido coloquialmente en Agost, por los geólogos, como «capa negra de Agost». La capa negra corresponde a un nivel arcilloso oscuro, de unos 10 centímetros de grosor que incluye una lámina milimétrica muy característica, de tonalidad rojiza, con una concentración anormalmente elevada en iridio y otros elementos químicos pesados de procedencia extraterrestre, además de la presencia de microesferas de goethita (microtectites) originadas por el calor y la presión elevadas que normalmente se asocian a los grandes impactos meteoríticos. El origen de estos componentes estaría en la enorme nube de polvo producida por el impacto y que acabaría extendiéndose por toda la tierra formando una capa que bloquearía la penetración de la luz solar, dificultando así la fotosíntesis y causando de esta manera una extinción masiva de especies, tanto terrestres como marinas, y entre estas los dinosaurios, muchos cefalópodos (ammonites y belemnites) y muchas familias de esponjas, equinodermos e incluso foraminíferos y otros seres microscópicos que han sido estudiados en los afloramientos K/T de Agost.  
En Agost había en aquel tiempo un mar profundo (mar de Tethys) donde se depositaban normalmente sedimentos de arcilla y marga acompañados de los restos de microorganismos tanto planctónicos como bentónicos que vivían en aquellas aguas, principalmente foraminíferos que formaban la base de las cadenas tróficas y que quedaron en gran medida extintos, dando así paso a un mar casi exento de vida en el que las cenizas y el polvo atmosféricos acabarían incorporándose a los sedimentos marinos. Una vez disipada la gran capa atmosférica de polvo, la normalidad haría proliferar nuevamente organismos vivos que, en gran medida, serían ya nuevas especies originadas a partir de poblaciones sobrevivientes y oportunistas que habrían resistido aquel drástico acontecimiento y que ahora empezarían a evolucionar y diversificarse notablemente. Todo esto ha quedado perfectamente incorporado en el registro estratigráfico de Agost.  
La capa negra de Agost es uno de los enclaves del límite K/T más estudiados del mundo por su excelente exposición y accesibilidad, además de la buena continuidad lateral de los afloramientos. Se trata de una de las tres secciones más destacadas de este episodio en España; las otras dos se encuentran en Caravaca de la Cruz (Murcia) y en Zumaia (Guipúzcoa). El límite K/T de Agost ha sido catalogado como lugar de especial interés geológico (código KT-03) dentro del proyecto Global Geosites de la Unión Internacional de las Ciencias Geológicas, con el patrocinio de la UNESCO (Geosite núm. 118 de España).  
El interés científico y didáctico de la capa negra de Agost es notoriamente elevado y su potencial de uso para el desarrollo local y ecoturismo es patente gracias a su accesibilidad. Eso hace que haya que adoptar no solo acciones para su preservación por la importancia científica, sino también para su puesta en valor, ya que es un georrecurso de especial interés y enorme potencial didáctico.  
De conformidad con todo lo que se ha expuesto, resulta necesario disponer para el límite K/T Capa Negra de Agost un régimen de protección que, después de los trámites legalmente establecidos, permita afrontar de forma eficaz los retos de conservación a los que se enfrenta un espacio de la relevancia y la fragilidad como el que nos ocupa. En este sentido, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, prevé la figura de monumento natural como especialmente indicada para la conservación y la gestión racional de la capa negra de Agost en un entorno y marco geológico de referencia convenientes. Además, como no exige la tramitación previa de un instrumento de planificación, la figura de monumento natural permite ser dotada con una mayor agilidad de los mecanismos básicos de gestión y participación necesarios para garantizar la conservación de un espacio como este; pero sobre todo, y tal como indica de forma expresa la ley, puede aplicarse a ambientes significativos por la relación armoniosa entre la actividad humana y el ambiente físico, propugnando el uso sostenible de los recursos naturales, incluyendo en este concepto una importante función social derivada del estudio y el disfrute ordenado de los valores ambientales y culturales.  
Por otro lado, el artículo 28 de la Ley 11/1994 mencionada establece un régimen de protección preventiva aplicable a los ámbitos territoriales afectados por los proyectos de declaración de espacio protegido, con carácter cautelar hasta la aprobación del correspondiente decreto de declaración. Este régimen permite habilitar las medidas necesarias para evitar el deterioro de los valores objeto de protección durante este período. La forma de aplicación de estas medidas cautelares se establece mediante un acuerdo del Consell.  
Por todo ello, en ejercicio de las competencias y atribuciones conferidas por la Constitución, el Estatuto de Autonomía y el conjunto de la legislación ambiental estatal y autonómica de aplicación al caso, procede iniciar el expediente de declaración como monumento natural del Límite K/T Capa Negra de Agost, y a este efecto,  
  
ORDENO  
  
Artículo 1  
1. Se acuerda iniciar el procedimiento de declaración del Monumento Natural del Límite K/T Capa Negra de Agost, cuyo ámbito territorial figura como anexo a esta orden. Este ámbito inicial tiene una extensión inicial de 156,86 hectáreas, pertenecientes íntegramente al municipio de Agost.  
2. Este ámbito inicial puede ser objeto de ampliación durante el procedimiento de declaración del monumento natural, a propuesta del ayuntamiento afectado territorialmente por la ampliación.  
  
Artículo 2  
1. Durante el período transitorio entre el inicio del expediente de declaración del espacio protegido y la entrada en vigor del decreto del Consell de declaración del Monumento Natural del Límite K/T Capa Negra de Agost, regirá en el mencionado ámbito territorial el régimen de protección preventiva establecido en el artículo 28 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
2. Las medidas cautelares a que se refiere el apartado anterior, de conformidad, asimismo, con el artículo 28 de la Ley 11/1994, tienen una vigencia máxima de tres años y pueden ser complementadas y especificadas, para un mejor cumplimiento de sus objetivos, mediante un acuerdo del Consell de la Generalitat, a propuesta de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
  
Artículo 3  
Se faculta a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural para realizar las actuaciones tendentes a la declaración del monumento natural previas a la tramitación del oportuno expediente de acuerdo con el procedimiento legalmente previsto.  
  
  
DISPOSICIÓN FINAL  
  
Esta orden tendrá efecto el mismo día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra este acto, que pone fin a la vía administrativa, se puede interponer potestativamente un recurso de reposición ante la consellera de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente al de su publicación, o impugnarse directamente ante la orden jurisdiccional mediante la interposición de un recurso contencioso administrativo ante la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el plazo de dos meses, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 123 y 124 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común.  
  
València, 21 de mayo de 2018  
  
La consellera de Agricultura, Medio Ambiente,   
Cambio Climático y Desarrollo Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML