Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8323, del 22-06-2018 (2018/6136)

DECRET 83/2018, de 15 de juny, del Consell, pel qual es declara bé d'interés cultural, amb categoria de monument, l'església parroquial de Santa Maria Magdalena de Vilafranca.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8323

Data del DOGV
:   22-06-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/6136

CVE


Data del document
:   15-06-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Vilafranca](javascript:void(0))
    * [ben cultural](javascript:void(0))
    * [protecció del patrimoni](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 83/2018, de 15 de juny, del Consell, pel qual es declara bé d'interés cultural, amb categoria de monument, l'església parroquial de Santa Maria Magdalena de Vilafranca. [2018/6136]  
PREÀMBUL  
  
L'article 49.1.5é de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana estableix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de «patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic, arqueològic i científic, sense perjuí del que disposa el número 28 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola». Així mateix, l'article 26.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, disposa que la declaració d'un bé d'interès cultural es farà mitjançant decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjuí de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, reserva a l'Administració General de l'Estat.  
Mitjançant la Resolució de 4 de novembre de 2016, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 25.11.2016), es va acordar incoar expedient per a la declaració de bé d'interès cultural, amb la categoria de monument, de l'església parroquial de Santa Maria Magdalena de Vilafranca (Castelló), a sol·licitud de part, a la qual es va adherir expressament l'Ajuntament de Vilafranca.  
Consta en l'expedient l'informe favorable a la declaració com a bé d'interès cultural, amb la categoria de monument, de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles, del Consell Valencià de Cultura i de la Universitat Jaume I de Castelló, tal com exigeix l'article 27.5 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Així mateix s'han demanat a les conselleries afectades els informes exigits per l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, a la proposta de disposició reglamentària, sense que s'hagen formulat observacions al present decret declaratiu.  
En virtut d'això i d'acord amb el que estableix la normativa referenciada, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu, a proposta del conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i prèvia deliberació del Consell en la seua reunió del 15 de juny de 2018,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
Aquest decret té per objecte declarar bé d'interès cultural, amb la categoria de monument, l'església parroquial de Santa Maria Magdalena de Vilafranca (Castelló), descriure l'immoble i les seues parts integrants, així com les pertinences i accessoris vinculats al bé, amb l'adscripció d'aquests últims a la secció de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià que millor s'acomode a la seua naturalesa i valor cultural, determinar els valors que justifiquen la seua declaració com a bé d'interès cultural i establir la normativa de protecció del monument i el seu entorn de protecció, en l'articulat que a continuació es transcriu, assenyalant alhora els béns de rellevància local que s'hi emplacen, i delimitant-lo literalment i gràficament en els annexos adjunts d'aquest decret.  
  
Article 2. Règim del monument  
S'atindrà al que disposa la secció segona, règim dels béns immobles d'interès cultural, del capítol III del títol II de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aplicable a la categoria de monument.  
  
Article 3. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial del bé i que contribuïsquen a la consecució d'aquestes finalitats. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposen els articles 18 i 36 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Entorn de protecció:  
  
Article 4. Règim general d'intervencions  
De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, qualsevol intervenció de transcendència patrimonial que pretenga realitzar-se a l'entorn de protecció del monument requerirà la prèvia autorització de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà conforme als criteris establerts en aquesta normativa, i en el que aquesta no preveja, mitjançant l'aplicació directa dels criteris de l'article 39 de l'esmentada llei. Aquesta normativa regirà amb caràcter provisional fins que es redacte el pla especial de protecció del monument i el seu entorn i aquest aconseguisca validació patrimonial.  
Totes les intervencions requeriran, per al seu tràmit autoritzatori, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua transcendència patrimonial.  
  
Article 5. Excepcions al règim general d'intervencions  
Sense perjuí del que disposa l'article anterior, mitjançant un informe tècnic municipal motivat, es podrà derivar la no necessitat de tràmit autoritzatori previ en actuacions que se situen fora d'aquest marc normatiu per la falta de transcendència patrimonial, com seria el cas de les obres i instal·lacions dirigides a la mera conservació, reparació i decoració interior d'immobles situats en aquest àmbit que no afecten la seua percepció exterior i aquelles altres que es limiten a la conservació, reposició i manteniment d'elements preexistents i no comporten alteració de la situació anterior, sempre que no contradiguen el que estableix aquesta normativa.  
En aquests casos, l'Ajuntament comunicarà a aquesta administració en el termini de 10 dies la concessió de llicència municipal, adjuntant com a mínim l'informe tècnic que s'esmenta en el paràgraf anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la falta de transcendència patrimonial.  
  
Article 6. Actuacions il·legals  
La contravenció del que preveuen els articles anteriors determinarà la responsabilitat de l'Ajuntament o dels promotors en els termes establerts en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 7. Criteris d'intervenció  
1. Es mantindrà la parcel·lació històrica de l'entorn.  
2. Es mantindran les alineacions històriques de l'edificació conservades fins a l'actualitat.  
3. Els edificis tradicionals de l'entorn, per l'alt valor ambiental i testimonial de l'arquitectura i tipologia que el caracteritzen, hauran de mantindre les façanes visibles des de la via pública, preservant i restaurant els ses caràcters originaris.  
4. El nombre de plantes permeses és l'originari en els edificis anteriors a 1945, en la resta no se superaran les quatre altures (planta baixa més tres) i s'autoritzaran els soterranis però es prohibeixen els semisoterranis. Els edificis que superen aquest nombre de plantes es regiran pel règim fora d'ordenació. A aquest efecte, en el cas que concloga la seua vida útil i que es pretenguen fer obres de reforma de transcendència equiparable a la reedificació, una remodelació amb eliminació de les plantes superiors o una substitució voluntària d'aquests, els seran aplicables les ordenances de protecció d'aquesta normativa. Tot això sense perjuí de la possible aplicació de l'article 21 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, a aquests immobles.  
5. L'altura de cornisa màxima és de 12,10 m per a quatre plantes i de 7,10 m per a dues plantes.  
6. Les cobertes, d'acord amb la tipologia de la zona, seran en el cos principal de l'edifici, la profunditat edificable del qual oscil·larà entre 8 i 11 metres, inclinades, de teula d'argila cuita, reutilitzant preferentment la procedent del desmuntatge de les actuals, queden prohibides expressament: la pissarra, la teula plana, mixta i la coberta metàl·lica, amb pendent comprés entre 25 % i 40 %, a dues aigües i carena d'altura màxima 2,25 m respecte de la línia de cornisa. Aquest requisit únicament podrà ser dispensat, amb caràcter excepcional, en aquells casos en els quals s'acredite l'existència d'una singular justificació historicocontextual.  
7. Les noves edificacions s'adequaran amb caràcter estètic a la tipologia i acabats tradicionals de Vilafranca i la façana s'ajustarà a les següents disposicions:  
a) Ràfols de longitud mínima 50 cm i materials propis de Vilafranca.  
b) Impostes, motlures, marcs, faixes, acabaments ornamentals i altres elements compositius amb una longitud màxima de volada de 15 cm.  
c) Buits de façana de proporció vertical, amb la possible excepció de plantes baixes o cambres segons la tipologia compositiva del municipi.  
d) Balcons de barana de fusta o metàl·lica, amb amplària màxima de volada de 40 cm, 15 cm de cantell i longitud màxima d'1.80 m. Es prohibeixen els miradors.  
e) Els tancaments seran de fusta.  
f) Es prohibeixen les persianes, excepte les persianetes exteriors enrotllables tradicionals.  
8. L'ús permès en aquesta zona serà el residencial. S'admetran els següents usos, sempre que siguen compatibles amb les arquitectures tradicionals de la zona:  
a) Magatzems.  
b) Locals industrials situats en planta baixa.  
c) Locals d'oficina  
d) Ús comercial.  
e) Religiós  
  
Article 8. Preservació de l'escena o paisatge urbà  
Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'apreciació de l'escena o paisatge urbà del monument i el seu entorn, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de la via pública, etc., o com podria ser-ho també l'afecció de la imatge arquitectònica de les edificacions per tractament de color, implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualssevol altres de similar caràcter i conseqüències, s'hauran de sotmetre a l'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà conformement a les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.  
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior als plans de façana dels edificis que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en aquesta escena urbana, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat sol·licite i obtinga autorització expressa.  
  
Article 9. Béns d'interès cultural radicats en l'entorn  
Caldrà ajustar-se al que disposa la secció segona, règim dels béns immobles d'interès cultural, del capítol III del títol II de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en relació amb l'escut nobiliari dels Penyarroja situat en la seua casa palau, l'entorn de protecció del qual serà la façana.  
  
Article 10. Assenyalament dels béns de rellevància local existents en l'entorn  
S'assenyalen els següents béns de rellevància local situats en aquest entorn de protecció:  
 Ajuntament gòtic, plaça de l'Església núm. 6, illa cadastral 29875 p. 02.  
 Palau dels Brusca, plaça de l'Església núm. 8, illa cadastral 30872 p. 01.  
 Palau dels Penyarroja, carrer de l'Abadia núm. 2, illa cadastral 29875 p. 01.  
 Forn gòtic i llotja (bé de rellevància local per disposició addicional cinquena de la Llei 4/1998,d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià), carrer d'en Pons núm. 1, illa cadastral 29873 p. 03.  
 Casa amb portada renaixentista, carrer Major núm. 9, illa cadastral 28886 p.11.  
El règim d'intervenció en aquests serà, fins que s'incloguen en el catàleg de béns i espais protegits amb aquesta expressa tipificació protectora, l'establit amb caràcter transitori en l'article 10 del Decret 62/2011, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, i les mesures protectores establides en el present decret.  
  
  
Article 11. Règim cautelar arqueològic  
En qualsevol intervenció que afecte el subsòl de l'immoble o el seu entorn de protecció, resultarà d'aplicació el règim tutelar establert en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic.  
  
Article 12. Delimitació de l'entorn de protecció del monument  
L'entorn de protecció del monument queda definit tant literalment com gràficament en els annexos adjunts que formen part del decret. La documentació complementària consta en l'expedient.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Inscripció en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià i en el Registre General de Béns d'Interès Cultural.  
Aquesta declaració s'inscriurà en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià i en el Registre General de Béns d'Interès Cultural, dependent de l'Administració de l'Estat, perquè hi conste.  
Els béns de rellevància local emplaçats a l'entorn de protecció del bé d'interès cultural assenyalats en aquest decret declaratiu s'inscriuran en la secció segona de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.  
Les pertinences i accessoris de l'església parroquial de Santa Maria Magdalena de Vilafranca (Castelló) ressenyats en la present declaració s'inscriuran en la secció de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià que estableix aquest decret.  
  
Segona. Incidència pressupostària  
La implementació i desenvolupament d'aquest decret no podrà tindre cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignada a la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i en tot cas s'haurà d'atendre amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació  
Queden derogades totes les disposicions del mateix rang o inferior que s'oposen al que estableix aquest decret.  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Entrada en vigor  
Aquest decret es publicarà en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Segona. Pla especial de protecció de l'entorn  
D'acord amb l'article 34.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el pla especial de protecció de l'entorn del bé s'haurà d'aprovar en el termini d'un any des de la publicació d'aquesta declaració.  
  
València, 15 de juny de 2018  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport,  
VICENT MARZÀ IBÁÑEZ  
  
ANNEX I  
  
I. Dades sobre el bé objecte de la declaració  
  
1. Denominació:  
a) Principal: església parroquial de Santa Maria Magdalena.  
b) Secundària: fins al segle XVIII estava sota l'advocació de Santa Maria i Sant Salvador.  
  
2. Descripció:  
2.a) Immoble objecte de la declaració  
L'església parroquial de Santa Maria Magdalena és una gran fàbrica de pedra que domina la població, testimoni de la religiositat dels seus habitants, de les seues relacions culturals i artístiques i del seu desenvolupament econòmic. Aquesta important mostra arquitectònica és un dels primers exemples en terres castellonenques de la transició entre les formes tradicionals de construcció gòtica i l'assumpció del nou llenguatge renaixentista, a més d'incorporar en reformes posteriors nous llenguatges com el barroc. Hi van treballar importants artistes, entre els quals es troben Pere Masseres i Ramon Pertusa, coneixedor aquest últim dels nous corrents renaixentistes i dels recursos d'ornamentació dels mestres castellans, i qualificat com a excel·lent «imitador de Siloé».  
  
Posseeix una gran riquesa en orfebreria gòtica i ornamentació eclesiàstica.  
  
Cronologia:  
La primera construcció religiosa de Vilafranca va ser l'església de Sant Miquel en la Pobla del Bellestar, situada en el paratge anomenat Riu de les Truites. Posteriorment amb la fundació de l'actual Vilafranca s'alça un primer temple del qual no es conserven notícies però que hauria de ser de reduïdes dimensions i de la tipologia anomenada d'esglésies de reconquesta, d'una planta rectangular, d'una sola nau sense creuer i teulada inclinada a dues aigües recolzat sobre grans arcs transversals apuntats, similar a altres temples de la província.  
El benestar econòmic que Morella i els termes del seu castell van aconseguir en aquell passat medieval, gràcies al comerç de cereals i a l'exportació de llanes a Itàlia, va afavorir el luxe de capelles i ermites, pintors i orfebres van adornar els murs dels primitius temples gòtics.  
  
Aquestes circumstàncies es reflectiran a Vilafranca fins a ben començat el s. XV, època en què s'iniciaria una posterior decadència medieval. Es pren, doncs, la decisió d'augmentar el primer temple, ja ben dotat, per ser insuficient per al servei d'un poble que llavors comptava 125 focs.  
Sobre aquest temple se sap que el 8 de novembre de 1318 els jurats Miquel Esquerdo i Domènec Garcia «amb el consentiment del Consell aplegat en el porxe davant Santa Maria, signaren el contracte, condicions i obra a fer per ampliar l'església gòtica primitiva, amb els mestres piquers Joan Mulner i Domènec Gilabert, pel preu de mil dos-cents sous».  
També es troben referències d'aquest temple dedicat a beate Marie, beate Virginis Marie i beate Sancte Marie en altres documents notarials.  
  
A la fi del segle XVI es tenen les primeres notícies documentals de la construcció d'un espaiós temple de nova planta, digne de Vilafranca i testimoni alhora de la seua religiositat. En els Quinque libri es troba la referència següent:  
«A V de juny any 1567 a les quatre ores fon acentada la primera pedra de la esglesia essent Jurats de Vilafranca en lo sobredit any los honorats en Joan Colom y Gabriel Tena y mestre de la dita esglesia Pere Masseres navarro bene fundata est supra firmam petram en la qual pedra está scrit lo nom jhs fas ne memoria yo antonio messeguer rector pregant al Senyor la vega acabada yo y los que huy viujm per gratia del Senyor en la present parroquia amen».  
A la mort de Pere Masseres continuarà la construcció Ramon de Pertusa, el segon mestre d'obres i «la vespra de la Nostra Senyora d'Agost any 1572, fonc acabada de teular la sobredita Esglesia, salvo la torre de conjurar, la qual se avia de pujar, y cobrir de cap».  
L'11 de març de 1573 els jurats i el rector de Vilafranca reben l'oportuna llicència per a la seua benedicció i ornamentació del morellà i futur bisbe de Tortosa, doctor Gaspar Punter i Barreda, llavors canonge i vicari general de la diòcesi. El 9 de novembre de 1573 es va celebrar la primera missa cantada i solemne per Mn. Antoni Messeguer.  
Posteriorment es va realitzar l'altar major i sis altars més en sis capelles, procedents del temple anterior i en una segona etapa es completa el temple amb la construcció de les capelles del rere-sagrari (1667-1670) i de la Comunió (1725-1730). En 1858 els seus murs i parets van ser decorats amb pintures al gust de l'època, policromades de tonalitats ocres, grocs, roses i blaus amb motius florals i motius de sants de devoció vilafranquina.  
El temple es va acabar definitivament amb l'obra de l'actual campanar (1908-1911) per haver de derrocar l'anterior que amenaçava ruïna i es trobava en procés d'inclinació sobre l'edifici de l'escola confrontant.  
  
En 1936 a causa de la guerra civil el temple va ser convertit en un mercat públic i la majoria de les seues obres d'art destruïdes. En 1938 va ser iniciada la seua repristinació per mossén Joan Puig, que es conserva fins a l'actualitat.  
  
Descripció de l'immoble:  
El temple nou es construeix sobre aquest solar que ocupava el vell en el centre de la població, al costat de la plaça Major, adossat a la muralla i a un dels seus portals hui desaparegut. Juntament amb la seua torre campanar i la torre de conjurar ofereix l'aspecte exterior d'una gran fortalesa.  
És de planta rectangular amb quatre trams i capelles laterals entre els contraforts, presbiteri amb absis poligonal i posterior capella quadrada emplaçada entre les dues sagristies, la sagristia menor i la major, aquesta base de la torre de conjurar i comunicada directament a través de les seues dependències amb la posteriorment afegida capella de la Comunió situada a l'altura del tercer tram.  
La nau principal, les capelles laterals i el presbiteri estan coberts amb volta de nervadures gòtiques seguint el sistema tradicional que encara perdura en aquest moment. Aquestes són estrelades excepte en les capelles laterals. Destaca en la decoració de l'església les riques mènsules on recolzen els nervis i les claus, totes esculpides representant sants, serafins i personatges bíblics, i destaquen les de la volta sota el cor, en la clau central de la qual es troba representat sant Miquel, de gran significat per a la població, i en la resta d'aquestes àngels músics. Aquests motius escultòrics ja pertanyen al repertori iconogràfic del nou llenguatge renaixentista que s'incorpora a l'església.  
  
Les capelles laterals són set, ja que una s'elimina per a accedir a la capella de la Comunió. L'accés a elles es fa per arc de mig punt, i es cobreixen amb volta de creueria de dos nervis que arranquen de quatre mènsules en forma de gots. La capella de Jesús en el costat de l'epístola és l'única que té volta en forma d'estrela amb decoració floral en les seues claus.  
Les voltes de la nau principal, separades per arcs faixons, cobreixen els tres primers trams, i en el quart la volta es troba unida a la de l'absis formant-ne una de major dimensió.  
El cor es troba entre els contraforts de la primera capella i s'hi accedeix a través d'una escala amb escalons de pedra.  
L'antic rere-sagrari és una capella absidal situada en la part posterior del presbiteri. És de planta quadrada de 4,80 m amb pilastres quadrades adossades als seus angles. Es cobreix amb una cúpula d'uns 3,20 m de diàmetre.  
La capella de la Comunió és de creu grega, lleugerament irregular. En el centre es cobreix amb una cúpula d'uns 5,70 m de diàmetre.  
La torre de conjurar, situada en la capçalera del temple, degué alçar-se en substitució d'una anterior o va ser concebuda com altres torres semblants del terme. És una torre emmerletada amb espadanya d'un sol forat, de rajola massissa i de construcció més recent. Té planta rectangular i un perímetre de 24 m. La superfície construïda en planta és de 22,50 m². És de maçoneria de pedra, calç i arena i carreus en les cantonades. L'interior consta de quatre plantes, sent la planta baixa una de les estances de la sagristia.  
El campanar, al costat de l'evangeli i adossat a la façana principal, és de planta quadrangular amb les arestes escairades per l'exterior, conformant un octògon irregular.  
Té un únic accés per una porteta independent del temple, mitjançant la qual s'accedeix a una escala d'obra que condueix a la cambra del rellotge i de les campanes. La seua primera pedra va ser col·locada el 6 de maig de 1909, tal com recorda una inscripció sobre la porta d'accés, i va ser beneït el 7 de setembre de 1910. Està format per quatre cossos separats per senzilles impostes. La base és de 4 m d'altura i el seu perímetre exterior és de 14,10 m. Està rematada per una cornisa rectangular que s'uneix amb una cornisa que voreja el temple.  
  
En el segon cos es troba un rebaix emmarcat per un arc de mig punt simulant una obertura cegada. En aquest rebaix s'obrin quatre buits en forma d'espitllera. En el tercer es troba el rellotge i sobre el seu remat es troba la cambra de les campanes amb quatre finestres amb arc de mig punt obertes. Es troba cobert amb una cúpula.  
La façana principal és un gran pany de carreus en què destaca la portada renaixentista sobre la qual s'obri un rosetó i entre ells s'observa un rellotge esculpit en pedra. Es remata per dos pinacles en els seus extrems i una escultura sobre la clau de l'arc.  
A la portada renaixentista s'accedeix mitjançant cinc escalons semicirculars. Data de 1568 com indica la inscripció que figura sobre la fornícula. Consta de dues pilastres corínties estriades que suporten l'entaulament, sota el qual es desenvolupa un arc de mig punt, amb clau ornamental amb l'escut de Vilafranca. Dos medallons amb els busts de sant Pere al costat de l'epístola i sant Pau al costat de l'evangeli, amb les seues al·legories, adornen els seus carcanyols.  
L'arquitrau és motlurat i el fris s'adorna amb garlandes i grotescs i ressalts al·lusius al dia i la nit.  
Sobre l'entaulament hi ha una capelleta amb fons en forma de petxina acanalada tallada en pedra que estava ocupada per una imatge de la Mare de Déu amb el xiquet col·locada en el moment de construcció de l'església i desapareguda en 1936. Sobre ella es troba un senzill entaulament rematat per un timpà i dos gerros xicotets als costats. Aquesta capelleta es troba flanquejada per una fantàstica decoració d'àngels orants i d'altres que cavalquen sobre peixos de cap desmesurat i cua retorçada, tot això coronat per una caràtula a la qual li ix una cartel·la de la boca amb l'escut de Vilafranca amb els quatre pals aragonesos en lloc del francolí com l'anterior.  
En la façana lateral s'obri la segona portada de l'església a 10,70 m de la cantonada amb la façana principal, obra de Ramon Pertusa. És una portada de llinda amb pilars dòrics estriats i fris amb mètopes, en les quals es troba representat el Tetramorf cristià amb la representació iconogràfica dels evangelistes, i tríglifs sobre els quals es representen serafins i puntes de diamant. Per damunt es remata amb dos gerros en les cantonades, i entre ells, dos corns de l'abundància entre els quals es troba un àguila bicèfala sota la qual figura un medalló ovalat al·lusiu a l'aparició de Crist ressuscitat a la Magdalena. Sobre la portada es troba un altre rellotge de sol i una finestra oberta en 1941.  
  
Als dos costats del presbiteri es troben altres dues portades renaixentistes que donen accés a les sagristies. La porta que dóna accés a la sagristia major està flanquejada per dues columnes estriades adossades a la paret sobre dos pedestals. És d'arc de mig punt amb la clau esculpida amb motius florals, així com dos medallons, també florals en el centre dels carcanyols. En el fris es disposen fulles d'acant. Sobre la cornisa de l'entaulament hi ha una capelleta amb petxina acanalada amb carcanyols ramejats, flanquejada per columnes estriades igualment corínties i als seus respectius costats dues harpies i en els extrems dos grans gerros amb flors. Corona el ninxo un altre entaulament de fris floral amb cartel·la en el centre i ressalts idèntics als de la portada principal. Sobre la seua cornisa volada figura un àtic amb un medalló entre cintes de forma oval amb una creu llatina en el seu centre, tot sota un serafí i dos gerros d'ansa en els extrems.  
Sobre la imposta de l'arc de la porta per fora de les columnes de la porta es troben dues harpies més.  
La porta de la sagristia menor és més xicoteta que l'anterior, però igualment important per la seua decoració, més estilitzada. L'arc de mig punt i clau adornada amb temes vegetals està flanquejat per sengles pilastres sense estries d'ordre jònic. Els carcanyols es decoren amb medallons florals. En el fris una figura central com una cara humana a la qual li ix dels ulls una espècie de cortinatge seguit a manera de fronda i garlandes, en quatre trams sostinguda per altres quatre argolles, sobre els trams respectives al·legories de serafins, amb dues cares humanes als extrems. Sobre la gran cornisa, en el centre hi ha un ninxo de la mateixa factura que l'anterior d'estil corinti flanquejat per dues harpies. Per damunt de la capelleta hi ha un altre entaulament amb decoració similar a l'anteriorment descrit, que serveix de base a dos querubins portadors d'un medalló llorejat i escut coronat per fons, rematat per una al·legoria de la justícia en forma de matrona romana de braços amputats amb una balança a mà esquerra i sobre ella una cartel·la amb el rètol JUSTITIA.  
La finalitat d'aquesta superposició d'elements decoratius és donar-li més grandesa a aquesta porta per a fer-la més semblant a la de davant quant a la grandària.  
Els dos púlpits que es trobaven adossats als contraforts van ser construïts en 1570 també amb decoració renaixentista però van ser destruïts en 1936 i posteriorment substituïts per uns altres semblants però sense ornamentació.  
  
2.b) Parts integrants:  
Nau principal, amb capelles adjacents  
Campanar  
Torre de conjurar  
Capella de la Comunió  
Rere-sagrari  
Façana principal i laterals  
Sagristies  
Cor  
  
2.c) Béns ornamentals i pertinences que formen part de l'edifici consubstancialment units a aquest.  
a) Escultures i relleus (pedra tallada: claus, làpides, escuts heràldics, etc.)  
12.02.129-007-0001.00, conjunt de claus del primer tram de la volta de la nau. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: Primer tram des dels peus.  
12.02.129-007-0001.01, clau representant Santa Caterina, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, costat epístola.  
12.02.129-007-0001.02, clau representant Santa Apol·lònia, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, costat evangeli.  
  
12.02.129-007-0001.03, clau representant Santa Llúcia, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, centre cap a presbiteri.  
  
12.02.129-007-0001.04, clau representant Santa Ubaldesca, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, centre cap a immafront.  
12.02.129-007-0001.05, clau representant Santa Maria Magdalena, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, centre.  
  
12.02.129-007-0002.00, conjunt de claus del segon tram de la volta de la nau. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: segon tram des dels peus.  
12.02.129-007-0002.01, clau representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, centre cap a presbiteri.  
  
12.02.129-007-0002.02, clau representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, costat evangeli.  
12.02.129-007-0002.03, clau representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, centre cap a immafront.  
  
12.02.129-007-0002.04, clau representant Salvador eucarístic, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, centre.  
  
12.02.129-007-0002.05, clau representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, costat epístola.  
12.02.129-007-0067.00, conjunt de claus del tercer tram de la volta de la nau. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: tercer tram des dels peus.  
12.02.129-007-0067.01, clau representant Santa Bàrbara, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, costat epístola.  
12.02.129-007-0067.02, clau representant Sant Josep, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, costat evangeli.  
12.02.129-007-0067.03, clau representant Sant Blai, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, centre cap a presbiteri.  
  
12.02.129-007-0067.04, clau representant Sant Antoni Abat, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, centre cap a immafront.  
12.02.129-007-0067.05, clau representant Santa Maria Mare de Déu, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, centre.  
  
12.02.129-007-0068.00, conjunt de claus del quart tram de la volta de la nau. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri.  
12.02.129-007-0068.01, clau representant el rei David, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat epístola.  
12.02.129-007-0068.02, clau representant l'Esperit Sant, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat evangeli.  
  
12.02.129-007-0068.03, clau representant Jacob, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, centre capçalera.  
  
12.02.129-007-0068.04, clau representant Elies, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat epístola-sagristia.  
  
12.02.129-007-0068.05, clau representant Melquisedec, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o Presbiteri, costat evangeli-sagristia.  
12.02.129-007-0068.06, clau representant Sant Joan Evangelista, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, centre cap a immafront.  
12.02.129-007-0068.07, clau migpartida representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, centre arc faixó cap a immafront.  
12.02.129-007-0068.08, clau representant Pare Etern, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, centre.  
12.02.129-007-0073, mènsula cantonada capitell compost sobre querubí, 3/3 s. XVI. Localització: entre immafront i primera crugia del costat de l'epístola, sobre el cor.  
12.02.129-007-0074, mènsula cantonada capitell compost sobre querubí, 3/3 s. XVI. Localització: entre immafront i primera crugia del costat de l'evangeli, sobre el cor.  
12.02.129-007-0075, mènsula capitell compost sobre Sant Pau, 3/3 s. XVI. Localització: entre primera i segona crugia del costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0076, mènsula capitell compost sobre Sant Pere, 3/3 s. XVI. Localització: entre primera i segona crugia del costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0077, mènsula capitell compost sobre Sant Joan Evangelista, 3/3 s. XVI. Localització: entre segona i tercera crugia del costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0078, mènsula capitell compost sobre Sant Jaume el Major, 3/3 s. XVI. Localització: entre segona i tercera crugia del costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0079, mènsula capitell compost sobre Sant Bartomeu, 3/3 s. XVI. Localització: entre tercera i quarta crugia del costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0080, mènsula capitell compost sobre Sant Judes Tadeu (escaire), 3/3 s. XVI. Localització: entre tercera i quarta crugia del costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0081, mènsula capitell compost sobre Sant Tomàs (llança), 3/3 s. XVI. Localització: entre la quarta crugia i el presbiteri en el costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0082, mènsula capitell compost sobre Sant Jaume el Menor (porra), 3/3 s. XVI. Localització: entre la quarta crugia i el presbiteri en el costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0083, mènsula capitell compost sobre Sant Felip (creu), 3/3 s. XVI. Localització: en el presbiteri, costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0084, mènsula capitell compost sobre Sant Maties (destral), 3/3 s. XVI. Localització: en el presbiteri, costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0071.00, conjunt de claus de la volta sota el cor, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor.  
12.02.129-007-0071.01, clau migpartida representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor costat de l'epístola centre.  
12.02.129-007-0071.10, clau migpartida representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor costat de l'evangeli centre.  
12.02.129-007-0071.02, clau migpartida representant querubins amb cartel·la «Gloria in ex celsis Deo», 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el centre de l'arc del cor cap a la nau.  
12.02.129-007-0071.03, clau representant àngel tocant el llaüt, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el costat de l'epístola cap a la nau.  
12.02.129-007-0071.04, clau representant àngel tocant una flauta dolça, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el costat de l'evangeli cap a la nau.  
12.02.129-007-0071.05, clau migpartida representant querubins amb cartel·la «Gloria in ex celsis Deo», 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en centre arc capçalera sobre reixat.  
12.02.129-007-0071.06, clau representant àngel tocant un violoncel, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el costat de l'epístola cap a l'immafront.  
12.02.129-007-0071.07, clau representant àngel tocant l'òrgan, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el costat de l'evangeli cap a l'immafront.  
12.02.129-007-0071.08, clau representant Sant Miquel Arcàngel, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el centre.  
12.02.129-007-0292, clau d'arc amb fulla d'acant, 3/3 s. XVI. Localització: arc rebaixat del cor, cap a la nau.  
12.02.129-007-0071.09, clau representant la Verònica mostrant la Santa Faç, 3/3 s. XVI.  
Localització: primera capella costat de l'epístola, o de la Mare de Déu del Rosari.  
12.02.129-007-00293, imposta motlura amb acant en cantonada (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'epístola o de la Mare de Déu del Rosari, embocadura dreta i esquerra.  
12.02.129-007-0294, mènsula motlurada (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'epístola o de la Mare de Déu del Rosari, cantonades interiors.  
12.02.129-007-0295, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'evangeli, o del baptisteri o d'accés al cor.  
12.02.129-007-0296, imposta motlura amb acant en cantonada (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'evangeli o del baptisteri o d'accés al cor, en l'embocadura a dreta i esquerra.  
12.02.129-007-0072.00, conjunt de mènsules, 3/3 s. XVI. Localització: primera capella del costat de l'evangeli, o del baptisteri o d'accés al cor.  
12.02.129-007-0072.01, mènsula acanalats sobre cap de putti (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella del costat de l'evangeli, o del baptisteri o d'accés al cor.  
12.02.129-007-0072.02, mènsula acanalats sobre cap de putti (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella del costat de l'evangeli, o del baptisteri o d'accés al cor.  
12.02.129-007-0297, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: segona capella costat de l'epístola, o de la Mare de Déu del Pilar o accés.  
12.02.129-007-0298, mènsula d'escates sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: segona capella costat de l'epístola o de la Mare de Déu del Pilar o accés.  
12.02.129-007-0299, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: segona capella costat de l'evangeli, o de la Mare de Déu del Carme o de les Ànimes.  
12.02.129-007-0300, mènsula d'escates sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: segona capella costat de l'evangeli o de la Mare de Déu del Carme o de les Ànimes.  
12.02.129-007-0301, clau llisa 3/3 s. XVI. Localització: tercera capella costat de l'epístola, o de Sant Pere o de la Immaculada.  
12.02.129-007-0302, mènsula d'escòcies sobre bola (4), 3/3 s. XVI. Localització: tercera capella costat de l'epístola o de Sant Pere o de la Immaculada.  
12.02.129-007-0303, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: tercera capella costat de l'evangeli, o de Santa Llúcia o d'accés a la capella de la Comunió.  
12.02.129-007-0304, mènsula d'escòcies sobre bola (4), 3/3 s. XVI. Localització: tercera capella costat de l'evangeli o de Santa Llúcia o d'accés a la capella de la Comunió.  
12.02.129-007-0069.00, conjunt de claus de la volta de la quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0069.01, clau representant flor de cinc pètals, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, a la dreta.  
12.02.129-007-0069.02, clau representant rosa de cinc pètals, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, a l'esquerra.  
12.02.129-007-0069.03, clau representant rosa de cinc pètals, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, al fons.  
12.02.129-007-0069.04, clau representant flor de quatre pètals, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, en l'embocadura.  
12.02.129-007-0069.05, clau representant rosa envoltada de garlanda, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, centre.  
12.02.129-007-0070, mènsula d'acants sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús.  
  
12.02.129-007-0305, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella costat de l'evangeli, o de Sant Blai o del Sagrat Cor de Jesús.  
  
12.02.129-007-0306, mènsula d'acants sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella costat de l'evangeli, o de sant Blai o del Sagrat Cor de Jesús.  
12.02.129-007-0047, clau llisa amb artifici de penjant floral, sobre clau de pedra s. XVI. 3/3 s. XVII. Localització: volta de l'arxiu, annex al cor en el costat de l'epístola, sobre la capella de la Mare de Déu del Rosari.  
12.02.129-007-0307 mènsula d'escates sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: arxiu annex al cor en el costat de l'epístola, sobre la capella de la Mare de Déu del Rosari.  
12.02.129-007-0308, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: volta de la sagristia menor del costat de l'epístola, antiga capella de relíquies.  
12.02.129-007-0309, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: volta de la sagristia major costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0004.00, portada de la sagristia major, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.02, carcanyol, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.03, roleu, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.04, roleu, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.05, fris, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.06, fornícula, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.07, coronament, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.08, columna adossada, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri, esquerra.  
12.02.129-007-0004.09, columna adossada, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri, dreta.  
12.02.129-007-0065.00, portada de la sagristia menor, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: costat de l'epístola del presbiteri.  
12.02.129-007-0065.01, pilastra dreta d'ordre jònic i decoració a candelieri. Localització: portada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0065.02, pilastra esquerra d'ordre jònic i decoració a candelieri. Localització: portada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0065.03, clau d'acant de l'arc d'accés. Localització: portada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0065.04, fris amb garlanda de querubins. Localització: portada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0065.05, carcanyols (2), 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: portada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0065.06, fornícula, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: portada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0065.07, àtic amb l'al·legoria de la justícia i àngels sostenidors amb l'anagrama de Maria. Localització: portada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0021, portada accés al púlpit de l'evangeli, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0022, portada accés al púlpit de l'epístola, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0028, púlpit de l'evangeli, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Tornaveu i ampit renovats en 1939. Localització: tercer tram costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0310, púlpit de l'epístola, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Tornaveu i ampit renovats en 1939. Localització: tercer tram costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0031, pila baptismal, 3/3 s. XIX, 1888. Localització: baptisteri junt accés al cor en el costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0048.00, conjunt d'aiguamans i pila d'aigua beneïda. Pedra tallada, 3/3 s. XVII. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0048.01, aiguamans. Pedra tallada, 3/3 s. XVII. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0048.02, pila d'aigua beneïda, 3/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0049, portada de Santa Maria Magdalena. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portada lateral, en la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.01, «Noli me tangere», remat de la portada. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portada lateral, en la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.02, corn de l'abundància (2), remat de la portada. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portada lateral, en la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.03, Àngel de Sant Mateu, mètopa en el fris de la portada. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portada lateral, en la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.04, Lleó de Sant Marc, mètopa en el fris de la portada. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portada lateral, en la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.05, Àguila de Sant Joan, mètopa en el fris de la portada. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portada lateral, en la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.06, Bou de Sant Lluc, mètopa en el fris de la portada. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portada lateral, en la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.07, querubins (4), entre els denticles dels tríglifs en el fris de la portada. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portada lateral, en la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.08, pilastres acanalades d'ordre toscà (2), de la portada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portada lateral, en la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0060, portada principal o de Santa Maria. Pedra tallada, 3/3 s. XVI, 1568. Localització: portada principal en el carrer Major.  
12.02.129-007-0060.01, cartel·la escut de Vilafranca. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Localització: en la clau de l'arc d'accés de la portada principal.  
12.02.129-007-0060.02, medalló de Sant Pere. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Localització: en el carcanyol del costat de l'epístola de la portada principal.  
12.02.129-007-0060.03, medalló de Sant Pau. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Localització: en el carcanyol del costat de l'evangeli de la portada principal.  
12.02.129-007-0060.04, capitell corinti i pilastra acanalada (2). Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Localització: portada principal.  
12.02.129-007-0060.05, mètopa al·legoria de la nit. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Localització: portada principal.  
12.02.129-007-0060.06, roleu amb putti. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Localització: en el costat de l'evangeli del fris de la portada principal en el carrer Major.  
12.02.129-007-0060.07, medalló de Crist-Apol·lo. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Localització: en el fris de la portada principal en el carrer Major.  
12.02.129-007-0060.08, roleu amb putti. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Localització: en el costat de l'epístola del fris de la portada principal.  
12.02.129-007-0060.09, mètopa al·legoria del dia. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Localització: en el costat de l'evangeli del fris de la portada principal.  
12.02.129-007-0060.10, àtic de la portada. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Localització: portada principal.  
12.02.129-007-0060.11, escut de Vilafranca. Pedra tallada, 3/3 s. XVI. Localització: remat de la portada principal.  
  
b) Retaules  
12.02.129-007-0247.00, conjunt d'elements procedents del retaule major renaixentista, obra d'Agustí Sans de Morella. Talla de fusta policromada i daurada. 3/3 s. XVI. Destruït en 1936.  
12.02.129-007-0247.01, pilastra. Localització: museu parroquial.  
12.02.129-007-0247.02, columnes. Localització: museu parroquial.  
  
12.02.129-007-0247.03, pilastres. Localització: integrades en reclinatori del rere-sagrari.  
12.02.129-007-0282, porta d'accés a rere-sagrari. Localització: museu parroquial.  
  
c) Pintura mural  
Conjunt de pintures murals i decoratives de la capella de la Comunió, realitzades en 1946 pel pintor barceloní Joan Massagué i els decoradors Salvador Sanchis i Manuel Gómez:  
12.02.129-007-0203.00, pilastra. Localització: capella de la Comunió, costat epístola del presbiteri.  
12.02.129-007-0203.01, ciri i 4 evangelis. Localització: capella de la Comunió. Pilastra inferior costat epístola del presbiteri.  
12.02.129-007-0203.02, corporals de Daroca. Localització: capella de la Comunió. Pilastra superior costat epístola del presbiteri.  
12.02.129-007-0203.03, arbre de la vida eucarístic. Localització: capella de la Comunió. Pilastra inferior costat epístola del presbiteri.  
12.02.129-007-0203.04, miracle eucarístic dels Peixets d'Alboraia. Localització: capella de la Comunió. Pilastra costat epístola del presbiteri.  
12.02.129-007-0204, fris lateral presbiteri. Localització: capella de la Comunió presbiteri.  
12.02.129-007-0205, comunió general. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'epístola en el presbiteri.  
12.02.129-007-0206, predicació de Jesús en la Sinagoga (promesa de l'Eucaristia). Localització: capella de la Comunió. Costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0207, Santa Cena. Localització: capella de la Comunió. Front del presbiteri.  
12.02.129-007-0208, Ecce Panis Angelorum, cartel·la. Localització: capella de la Comunió. Fris del front del presbiteri.  
12.02.129-007-0209.00, volta. Localització: capella de la Comunió.  
  
12.02.129-007-0209.01, Esperit Sant. Localització: capella de la Comunió. Centre de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0209.02, Sant Tomàs d'Aquino, Venite ad Coenam Magnam Dei. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'evangeli de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0209.03, Àngel Turiferari i Àngel Orant, Regem Angelorum. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'evangeli de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0209.04, custòdia sostinguda per àngels, Dominum. Localització: capella de la Comunió. Front de la volta del presbiteri.  
  
12.02.129-007-0209.05, Sant Pasqual Bailon, Psalite Domine Sancti Eius. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'epístola de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0209.06, Àngel Turiferari i Àngel Orant, Venite Adoremus. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'epístola de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0210, al·legoria eucarística: cistella amb pans i bàcul amb crismó entre lliris blancs. Localització: capella de la Comunió. Lluneta del costat de l'epístola de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0289, al·legoria eucarística: cervos bevent de la font sacramental. Localització: capella de la Comunió. Lluneta central de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0211, al·legoria eucarística: dos peixos i crismó entre alfa i omega entre espigues i formes eucarístiques. Localització: capella de la Comunió. Lluneta del costat de l'evangeli de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0212, sòcol en artifici representant un cortinatge a tres cares. Localització: capella de la Comunió. Sòcol del presbiteri.  
  
Conjunt de pintures murals i decoratives de la capella del rere-sagrari, realitzades en 1947 pel pintor barceloní Joan Massagué i dissenyades pel seu pare Josep Massagué.  
12.02.129-007-0040, Mare de Déu intercessora de Gràcia. Localització: capella del rere-sagrari. Lluneta central sobre falsa finestra.  
12.02.129-007-0041, els Apòstols davant el sepulcre buit de la Mare de Déu. Localització: capella del rere-sagrari. Parament costat evangeli.  
12.02.129-007-0311, Mare de Déu Assumpta. Localització: capella del rere-sagrari. Lluneta costat evangeli.  
12.02.129-007-0043, Crist Rei adorat per les cinc races humanes. Localització: capella del reresagrari. Parament central.  
12.02.129-007-0044, al·legoria dels patrons de la música: Sant Gregori el Gran, entre el rei David i Santa Cecília i cor de xiquets. Localització: capella del reresagrari. Parament costat epístola.  
  
d) Esgrafiats  
Conjunt d'esgrafiats de la capella del reresagrari, 3/3 s. XVII. Localització: rere-sagrari.  
12.02.129-007-0037, esgrafiats de la cúpula,  
  
e) Algepseries  
Conjunt d'algepseries decoratives de la capella del rere-sagrari, 3/3 s. XVII.  
12.02.129-007-00038, penjant. Localització: cúpula de la capella del rere-sagrari.  
12.02.129-007-00039, petxines amb emblema eucarístic: calze i hòstia (4). Localització: capella del rere-sagrari.  
12.02.129-007-0312, capitells corintis (8), 1/3 s. XVIII. Localització: capella del reresagrari.  
Conjunt d'algepseries decoratives de la capella de la Comunió, dècada de 1730:  
12.02.129-007.0313, marc (2), 1/3 segle XVIII. Localització: en laterals del presbiteri de la capella de la Comunió.  
12.02.129-007-0204, tarja amb emblema xiprer (2). Localització: en el fris del presbiteri capella de la Comunió.  
12.02.129-007-0089a, marc (4), 1/3 segle XVIII. Localització: en laterals del creuer de la capella de la Comunió.  
12.02.129-007-0090, tarja amb emblema cor (2), 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Creuer costat epístola i evangeli. Sobre cornisa entre creuer i presbiteri.  
12.02.129-007-0091, tarja amb emblema font (2), 1/3 segle XVIII. Localització: creuer cornisa capella de la Comunió. Centre costats epístola i evangeli.  
12.02.129-007-0092, tarja per a emblema sense decorar (2) 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Creuer costat epístola i evangeli. Sobre cornisa entre creuer i nau.  
12.02.129-007-0093, tarja amb venera (2), 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Sobre pilastra mur presbiteri i creuer costats epístola i evangeli.  
12.02.129-007-0094, finestra (2), 1/3 segle XVIII. Localització: creuers capella de la Comunió en el centre dels costats de l'epístola i de l'evangeli.  
12.02.129-007-0095, tarja vegetal (2), 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Sobre pilastra mur presbiteri i creuer nau, costats epístola i evangeli.  
12.02.129-007-0096, tarja amb escut de Vilafranca, 1/3 segle XVIII. Localització: arc toral d'embocadura de la capella de la Comunió.  
  
12.02.129-007-0097, tarja vegetal (2), 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Sobre pilastra mur nau, sota arc toral, costats epístola i evangeli.  
12.02.129-007-0097 tarja vegetal (2), 1/3 segle XVIII. Localització: Capella de la Comunió. Sobre pilastra mur presbiteri, sota arc toral, costats epístola i evangeli.  
12.02.129-007-0098, roleus vegetals, 1/3 segle XVIII. Localització: intradós de l'arc toral embocadura de la capella de la Comunió.  
12.02.129-007-0099, conjunt d'algepseries de la cúpula, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió.  
12.02.129-007-0100, petxina amb emblema eucarístic: copó, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió, costat evangeli junt presbiteri.  
12.02.129-007-0101, petxina amb emblema eucarístic: Agnus Dei, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió, costat epístola junt presbiteri.  
12.02.129-007-0102, petxina amb emblema eucarístic: calze amb hòstia, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió, costat epístola junt nau.  
12.02.129-007-0103, petxina amb emblema eucarístic: custòdia, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió, costat evangeli junt nau.  
  
f) Taulellets  
12.02.129-007-0234, taulell de sanefa eucarística: custòdia sostinguda per àngels (7 peces). Ceràmica valenciana, 3/3 s. XVII. Localització: paviment del rere-sagrari.  
12.02.129-007-0286, taulells de sanefa. Ceràmica valenciana, 3/3 s. XVIII. Localització: paviment del reres-agrari.  
12.02.129-007-0042, sòcol de taulells. Ceràmica valenciana, 3/3 s. XVII. Localització: paraments laterals del rere-sagrari.  
12.02.129-007-0314, paviment de taulells. Ceràmica valenciana, 3/3 s. XVII. Localització: paviment del rere-sagrari.  
  
g) Reixes  
12.02.129-007-0055, reixa, 1782. Localització: exterior sagristia major.  
  
h) Fusteria i ebenisteria (portes, finestres, encaixonades, cadirats de cor, etc.)  
12.02.129-007-0214, fusteria de finestra, s. XVIII. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0057, fusteria de finestra, s. XVII. Localització: finestra arxiu en façana principal.  
12.02.129-007-0215, fusteria de porta de la sagristia barroca, s. XVII. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0036, barana del cor, 1/3 s. XVII. Localització: cor elevat als peus.  
12.02.129-007-0050, porta d'accés de la portada de Santa Maria Magdalena. Fusta tallada i xapada amb zinc, 3/3 s. XVI.  
Localització: portada lateral, en la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0052, ràfec de la façana. Fusta tallada, 3/3 s. XVI. Localització: plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0064, porta d'accés de la portada principal. Fusta tallada i xapada amb zinc, 3/3 s. XVI. Localització: portada principal.  
  
12.02.129-007-0066, porta d'accés a la sagristia menor. Fusta tallada i xapada amb planxes de ferro, 3/3 s. XVI. Localització: portada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0315, porta d'accés a les voltes. Fusta tallada i xapada amb planxes de ferro, 3/3 s. XVI. Localització: sagristia menor.  
  
12.02.129-007-0316, porta d'accés a la sagristia. Fusta tallada, 3/3 s. XVIII. Localització: sagristia de la capella de Comunió.  
  
i) Campanes  
12.02.129-007-0317, campana de la Mare de Déu del Llosar. De bronze de fosa, 1799. Localització: campanar.  
  
j) Altres  
12.02.129-007-0051, rellotge de sol, s. 1/3 XVIII. Localització: sobre la portada lateral, en la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0059, rellotge de sol, s. 1/3 XVIII, 1722 «Michel Climent me fecit». Localització: sobre la portada principal, en el carrer Major.  
12.02.129-007-0053, inscripció commemorativa de la construcció del rere-sagrari, «1667». Localització: exterior del rere-sagrari.  
12.02.129-007-0061, 0062, inscripció commemorativa de la construcció del rellotge de sol «1722 Michel Climent me fecit». Localització: sobre la portada principal, en el carrer Major.  
12.02.129-007-0063, inscripció commemorativa de la construcció del campanar, «1909». Localització: llinda de la porta d'accés a la torre campanar.  
12.02.129-007-0324, inscripció commemorativa de la construcció de la capella de la Comunió, «1726». Localització: exterior capella en interior torre de conjurar.  
12.02.129-007-0325, cartel·la amb inscripció: «acabose el año 1572». Localització: arc rebaixat del cor, cap a la nau.  
12.02.129-007-0326, cartel·la amb inscripció: «renovada - 1941 -», 2/3 s. XX. Localització: arc rebaixat del cor, cap a la nau.  
12.02.129-007-0327, carreu amb signe lapidari representant martell de picapedrer. Localització: torre de conjurar paret de l'església. 2/3 s. XVI.  
12.02.129-007-0328, carreu amb signe lapidari representant una cara frontal. Localització: entrada sagristia major.  
  
2.d) Pertinences i accessoris que no formen part de l'edifici, però que estan consubstancialment vinculats a aquest.  
a) Escultura  
Conjunt escultòric o retaule del Crist de l'Agonia, format pel Crist, la Dolorosa i Sant Joan, de Pasqual Amorós, 1935, en la fornícula del costat de l'epístola de la capçalera de l'església:  
12.02.129-007-0291, Crist de l'Agonia. Talla policromada, de Pasqual Amorós, 1935. Localització: presideix el presbiteri.  
12.02.129-007-0235, Dolorosa. Talla policromada, de Pasqual Amorós, 1935. Localització: fornícula del costat de l'epístola en la capçalera immafront.  
12.02.129-007-0236, Sant Joan, el deixeble estimat. Talla policromada, de Pasqual Amorós, 1935. Localització: fornícula del costat de l'epístola en la testera.  
12.02.129-007-0238, Mare de Déu del Rosari. Talla policromada, de Terenci Farré, 1942. Localització: des dels peus, primera capella del costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0058, clau floral, s. XV. Tallada en pedra calcària. Localització: façana principal.  
12.02.129-007-0318, Mare de Déu coronada, amb llibre (esperança). De talla de pedra, s. XVI. Localització: museu parroquial.  
12.02.129-007-0319, sant cavaller. Talla de pedra, s. XVI. Localització: espadanya sobre la façana principal.  
12.02.129-007-0320, mènsula doble amb àngels sostenidors d'un escut amb flor de lis sobre muntanya (puig) i la visitació de Maria a Isabel. Talla de pedra, s. XVI. Localització: museu parroquial.  
12.02.129-007-0321, mènsula doble representant profeta amb filacteri (Isaïes). Talla de pedra, s. XVI. Localització: museu parroquial.  
  
12.02.129-007-0322, mènsula amb àngel. Talla de pedra, s. XVI. Localització: casa en plaça de l'Església núm. 2.  
12.02.129-007-0323, mènsula amb màrtir. Talla de pedra, s. XVI. Localització: casa abadia antiga.  
  
b) Orfebreria i joies  
12.02.129-007-0266, sacra gòtica. De fusta i paper, 3/3 s. XV. Localització: museu parroquial.  
12.02.129-007-0201, sagrari, Vicente March Bernial, 1946. Localització: capella de la Comunió.  
12.02.129-007-0218, petxina baptismal. Plata 3/3 s. XVIII. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0219, llum del sagrari. Amb inscripció «a expens. de Clara Beltran Muger de José Sente». Plata 2/3 s. XVIII localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0242, custodia sol. Plata daurada 3/3 s. XVII, 1695. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0244, calze de la confraria de la Mare de Déu del Rosari. Plata daurada 1/3 s. XVII, 1606. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0249, calze. Plata daurada 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0273, reliquiari del lignum crucis. Plata daurada 2/3 s. XV, punxó de Morella. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0274, copó crismera. Plata 3/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0272, creu processional major. Plata daurada, punxó de Morella, 1/3 s. XV, i magolla de Gaspar Santalínea 1/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0329, creu processional menor. Llautó daurat i esmalts translúcids, 3/3 s. XIX. Localització: sagristia major.  
  
c) Tèxtils  
12.02.129-007-0275.00, tern roig de la coronació de la Mare de Déu, compost de capa, casulla, dues dalmàtiques, cobre calze (6 peces). Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0275.01 (0024), cobre calze roig i carpeta de corporals. Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0275. 02 (0024), dalmàtica roja. Vellut roig, i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0275. 03 (0024), dalmàtica roja. Vellut roig, i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-00275.04, casulla roja. Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0275. 05 (0105), capa pluvial de la coronació de la Mare de Déu. Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i plata 3/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0275. 06 (0121), estola roja. Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
  
12.02.129-007-0118, dalmàtica blanca. Sedes policromes 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0276, capa pluvial de la Mare de Déu del Roser. Brodats transferits a seda blanca, sedes policromes i fils d'or i plata 3/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0120, capa de combregar o del viàtic. Brodats de sedes policromes i fils d'or i plata, vellut granat 3/3 s. XVI. Escut de la família Figuera. Localització: sagristia major.  
  
2.e) Determinació i descripció dels béns de rellevància local existents a l'entorn de protecció.  
- Ajuntament gòtic, plaça de l'Església núm. 6, illa cadastral 29875 p.02. Es tracta d'un important edifici gòtic la construcció del qual es va iniciar probablement a final del s. XIII i finalitza en el segle XIV. Disposa de diferents estances nobles, entre les quals destaca la utilitzada per a les oficines municipals amb un poderós teginat i finestres gòtiques.  
   
Es conserva en el saló de sessions el retaule de l'any 1455 de l'artista Valentí Montoliu, pintor adscrit al gòtic internacional. Aquest retaule va ser traslladat des del seu origen primitiu de l'ermita del Llosar en el segle XVII, per motiu d'unes obres, i mai va ser retornat.  
  
Destaquen la potent estructura murària amb obertures emmarcades de carreus, les finestres gòtiques, espitlleres amb orbe i creu, ràfec i fusteries originals. Es conserva un paviment amb una al·legoria de la justícia alçat i emmarcat en l'actualitat.  
- Palau dels Brusca, plaça de l'Església núm. 8, illa cadastral 30872 p 01. El llinatge dels Brusca va ser principal a Vilafranca. Joan Brusca va acompanyar el rei Jaume I en la reconquesta del Regne. Es van instal·lar en la població Jaulo Brusca, cavaller. Van sostindre una lluita amb la família Ortí de Benassal. Van ser enterrats en el temple parroquial i durant diversos anys van monopolitzar la batlia. El palau es tracta d'una casa composta per planta baixa, entresòl i dues plantes superiors. Disposa de porta de llinda emmarcada de carreus i finestres i balcons en les plantes superiors. Sobre la porta s'obri un buit de forma oval. Destaquen les seues fàbriques de maçoneria, el ràfol i la disposició i composició dels seus buits. Sense perjuí dels altres elements arquitectònics, etnològics i decoratius que puguen existir en el seu interior.  
  
- Palau dels Penyarroja, carrer Abadia núm. 2, illa cadastral 29875 p.01. Segons la Historia de la Real Villa de Villafranca del Cid, Penyarroja va ser llinatge molt distingit; N., va ser jurat en 1596; Pere, batle en 1603; aquest mateix Pere o un altre del mateix nom era notari en 1608; també van ser notaris, Joan Baptista, el prohom que va obtindre per a Vilafranca i altres llogarets la separació de Morella el 9 de febrer de 1691, i Rafael, aquest, potser de Portell, en 1667; fill de Joan Baptista, va ser el també anomenat Joan Baptista, de professió militar, segons es diu en l'acta de reunió de veïns de 1691, a la qual va assistir.  
A Ignasi Penyarroja, sent tonsurat, se li va oferir el benefici de Sant Pere i Sant Andreu en 1700. Es va ordenar sacerdot en 1715. Aprofitant l'estada del seu pare a Madrid (el seu pare Joan Baptista, el militar abans esmentat), en ocasió del pleit de la separació dels llogarets, en 1691, li va encarregar una Dolorosa, vestida per a l'altar de la titular en la capella de la Comunió. Va destinar a calvari en 1733 una finca de la seua propietat en la qual va manar construir una ermita al Sant Crist, que va beneir el capellà Matheu en 1740. Va llegar per al curat una casa i la font contigua a aquella. Va morir en 1767.  
L'antiga casa dels Penyarroja és un gran casalici de tres plantes i sobre la porta amb arc de mig punt adovellat es troba el seu escut nobiliari. Aquest escut es troba també pintat en el primer quarter de l'escut que es troba en la façana del palau dels Sant Joan a Cinctorres (Castelló) i en un altre pintat en el seu interior.  
En aquesta mateixa façana es troben dues espitlleres en forma de creu i orbe a nivell de planta baixa. En la façana lateral ?dóna a la plaça de l'Església- podem veure a més un panell ceràmic col·locat l'any 1991, on una llegenda recorda com Joan Baptista Penyarroja va aconseguir del rei Carles II la independència de la població i dels llogarets morellans, convertint-los en viles reials.  
Destaquen: fàbriques de carreus, carreuó i maçoneria, disposició dels seus buits, espitlleres i ràfol, sense perjuí dels altres elements arquitectònics, etnològics i decoratius que puguen existir en el seu interior.  
  
- Forn gòtic i llotja (bé de rellevància local per disposició addicional 5.ª de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana del patrimoni cultural valencià), carrer d'en Pons núm. 1 illa cadastral 29873 p 03. Es tracta d'un edifici començat o potser acabat l'any 1889, segons inscripció tallada en pedra sobre la porta principal, i en la planta baixa del qual estava situada l'antiga llotja. D'aquesta es conserven dues arcades gòtiques parcialment enterrades, en el mur lateral de la dreta, i unes pilastres renaixentistes superposades a l'estructura medieval, en el mur lateral de l'esquerra.  
Per a complir amb la Llei de 9 de setembre de 1857, reguladora del primer ensenyament elemental obligatori, sembla que es va modificar l'estructura de la llotja. En data que es desconeix, s'instal·la en la planta baixa l'escola de pàrvuls, i en la superior, l'escola de xiquetes.  
Hui en dia, en aquest edifici de propietat pública es troba la guarderia infantil en la planta inferior i el Museu de la Pedra Seca en la planta superior.  
- Casa amb portada renaixentista, carrer Major núm. 9, illa cadastral 28886 p.11. Es tracta d'un edifici compost de planta baixa, principal i andana. Posseeix una destacada portada renaixentista. Va ser reformada en èpoques més recents introduint-se paviments hidràulics ben conservats. Destaquen també la forma i disposició dels buits, el ràfol i les fusteries.  
  
  
ANNEX II  
Delimitació literal de l'entorn de protecció  
  
Justificació de la delimitació proposada:  
El criteri general seguit per a la delimitació de l'entorn de protecció consisteix a incloure dins de la seua àrea els següents elements urbans:  
  
- Parcel·les que limiten directament amb la qual ocupa el BIC, en què qualsevol intervenció que es realitze el puguen afectar tant visualment com físicament.  
- Parcel·les que donen al mateix espai públic que el BIC i que constitueixen l'entorn visual i ambiental immediat i en què qualsevol intervenció que es realitze puga suposar una alteració de les condicions de percepció del bé o del caràcter de l'espai urbà.  
- Espais públics en contacte directe amb el BIC i les parcel·les enumerades anteriorment i que constitueixen part del seu ambient urbà immediat.  
- Edificacions o qualsevol element del paisatge urbà que encara no tenint una situació d'immediatesa amb el BIC afecten de forma fonamental la percepció d'aquest.  
Descripció de la línia delimitadora:  
Origen: intersecció entre l'eix del carrer Major i la mitgera entre les parcel·les 09 i 10 de la illa núm. 28886, Punt A.  
Sentit: horari.  
Línia delimitadora: la línia travessa la illa cadastral núm. 29882 per la mitgera nord-oest de la parcel·la núm. 19. Creua el carrer Cid i travessa la illa núm. 29889 per la mitgera nord-oest de la parcel·la núm. 11, gira a sud rodejant aquesta illa i la parcel·la núm. 256 del polígon núm. 24 i torna al carrer Cid. Des d'aquesta travessa l'illa núm. 30872 per la mitgera entre les parcel·les núm. 03 i núm. 04 i incorpora l'illa núm. 29875. Travessa l'illa núm. 29878 entre les parcel·les núm. 08 i núm. 09 i continua incorporant les parcel·les núm. 01, núm. 02 i núm. 03 d'aquesta illa. Incorpora l'illa núm. 29872, creua el carrer d'en Pons i l'illa núm. 28886 per la mitgera nord-oest de la parcel·la núm. 10, fins al punt d'origen.  
  
  
  
ANNEX III  
Delimitació gràfica



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8323, del 22-06-2018 (2018/6136)

DECRETO 83/2018, de 15 de junio, del Consell, por el que se declara bien de interés cultural, con categoría de monumento, la iglesia parroquial de Santa María Magdalena de Vilafranca.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8323

Fecha DOGV
:   22-06-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/6136

CVE


Fecha del documento
:   15-06-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Villafranca del Cid](javascript:void(0))
    * [bien cultural](javascript:void(0))
    * [protección del patrimonio](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 83/2018, de 15 de junio, del Consell, por el que se declara bien de interés cultural, con categoría de monumento, la iglesia parroquial de Santa María Magdalena de Vilafranca. [2018/6136]  
PREÁMBULO  
  
El artículo 49.1.5.º del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana establece la competencia exclusiva de la Generalitat en materia de «Patrimonio histórico, artístico, monumental, arquitectónico arqueológico y científico, sin perjuicio de lo que dispone el número 28 del apartado 1 del artículo 149 de la Constitución Española». Asimismo, el artículo 26.2 de Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano dispone que la declaración de un bien de interés cultural se hará mediante decreto del Consell, a propuesta de la conselleria competente en materia de cultura. Todo ello sin perjuicio de las competencias que el artículo 6 de la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico Español reserva a la Administración General del Estado.   
Mediante resolución de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte de fecha 4 de noviembre de 2016, (DOGV fecha 25.11.16) se acordó incoar expediente para la declaración de bien de interés cultural, con la categoría de monumento, a favor de la iglesia parroquial de Santa María Magdalena de Vilafranca (Castellón), a solicitud de parte a la que se adhirió expresamente el Ayuntamiento de Vilafranca.  
Consta en el expediente el informe favorable a la declaración como bien de interés cultural, con la categoría de monumento, de la Real Academia de Bellas Artes de San Carlos, del Consell Valencià de Cultura y de la Universitat Jaume I de Castellón, tal y como exige el artículo 27.5 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Asimismo se han recabado de las consellerias afectadas los informes exigidos por el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell a la propuesta de disposición reglamentaria sin que por las mismas se hayan formulado observaciones al presente decreto declarativo.  
En virtud de lo expuesto y de acuerdo con lo establecido en la normativa referenciada, conforme con el Consell Jurídic Consultiu, a propuesta del conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, y previa deliberación del Consell en su reunión del 15 de junio de 2018,  
  
  
DECRETO  
  
Artículo 1. Objeto  
Este decreto tiene por objeto declarar bien de interés cultural, con la categoría de monumento, la iglesia parroquial de Santa María Magdalena de Vilafranca (Castellón), describir el inmueble y sus partes integrantes, así como las pertenencias y accesorios vinculados a la misma con la adscripción de estos últimos a la Sección del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano que mejor se acomode a su naturaleza y valor cultural, determinar los valores que justifican su declaración como bien de interés cultural y establecer la normativa de protección del monumento y su entorno de protección, en el articulado que a continuación se transcribe, señalándose al tiempo los bienes de relevancia local que se emplazan en el mismo, delimitando este literal y gráficamente en los anexos adjuntos de este decreto.  
  
Artículo 2. Régimen del monumento  
Se atendrá a lo dispuesto en la sección segunda, Régimen de los bienes inmuebles de interés cultural, del capítulo III, del Título II de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, aplicable a la categoría de monumento.  
  
Artículo 3. Usos permitidos  
Los usos permitidos serán todos aquellos que sean compatibles con la puesta en valor y disfrute patrimonial del Bien y contribuyan a la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso se regirá por lo dispuesto en los artículos 18 y 36 de la citada Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Entorno de protección:  
  
Artículo 4. Régimen general de intervenciones  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la citada Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, cualquier intervención de transcendencia patrimonial que pretenda realizarse en el entorno de protección del monumento, requerirá de la previa autorización de la conselleria competente en materia de Cultura. Esta autorización se emitirá conforme a los criterios establecidos en esta normativa, y en lo no contemplado en la misma, mediante la aplicación directa de los criterios contemplados en el artículo 39 de la citada ley. Esta normativa regirá con carácter provisional hasta que se redacte el Plan especial de protección del monumento y su entorno y este alcance validación patrimonial.  
Todas las intervenciones requerirán, para su trámite autorizatorio, la definición precisa de su alcance, con la documentación técnica que por su especificidad les corresponda, y con la ubicación parcelaria y el apoyo fotográfico que permita constatar la situación de partida y su trascendencia patrimonial.  
  
Artículo 5. Excepciones al régimen general de intervenciones  
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo anterior, mediante informe técnico municipal motivado, se podrá derivar la no necesidad de trámite autorizatorio previo en actuaciones que se sitúen fuera de este marco normativo por su falta de trascendencia patrimonial, como sería el caso de las obras e instalaciones dirigidas a la mera conservación, reparación y decoración interior de inmuebles situados en este ámbito que no afecten a su percepción exterior y aquellas otras que se limiten a la conservación, reposición y mantenimiento de elementos preexistentes y no comporten alteración de la situación anterior, siempre que no contradigan lo establecido en esta normativa.  
En estos casos, el Ayuntamiento comunicará a esta administración en el plazo de 10 días la concesión de licencia municipal, adjuntando como mínimo el informe técnico que se menciona en el párrafo anterior, un plano de ubicación y el apoyo fotográfico que permita constatar la situación de partida y su falta de trascendencia patrimonial.  
  
Artículo 6. Actuaciones ilegales  
La contravención de lo previsto en los artículos anteriores, determinará la responsabilidad del Ayuntamiento o de los promotores en los términos establecidos en el artículo 37 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Artículo 7. Criterios de Intervención  
1. Se mantendrá la parcelación histórica del entorno.  
2. Serán mantenidas las alineaciones históricas de la edificación conservadas hasta la actualidad.  
3. Los edificios tradicionales del entorno, por su alto valor ambiental y testimonial de una arquitectura y tipología que caracteriza al mismo, deberán mantener las fachadas visibles desde la vía pública, preservando y restaurando los caracteres originarios de las mismas.  
4. El número de plantas permitidas es el originario en los edificios anteriores a 1945, en el resto no se superarán las cuatro alturas (planta baja más tres), autorizándose los sótanos pero quedando prohibidos los semisótanos. Los edificios que superen este número de plantas se regirán por el régimen Fuera de ordenación. A tal efecto en los supuestos de que concluya su vida útil, se pretendan obras de reforma de trascendencia equiparable a la reedificación, una remodelación con eliminación de las plantas superiores, o una sustitución voluntaria de los mismos le serán de aplicación las ordenanzas de protección de esta normativa. Todo ello sin perjuicio de la posible aplicación del artículo 21 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano a estos inmuebles.  
5. La altura de cornisa máxima es de 12,10 m para cuatro plantas y 7,10 m para dos plantas.  
6. Las cubiertas, de acuerdo con la tipología de la zona, serán en el cuerpo principal del edificio, cuya profundidad edificable oscilará entre 8 y 11 metros, inclinadas, de teja de arcilla cocida, reutilizando preferentemente la procedente del desmonte de las actuales, quedan prohibidas expresamente: la pizarra, la teja plana, mixta y la cubierta metálica, con pendiente comprendida entre 25 % y 40 %, a dos aguas y cumbrera de altura máxima 2,25 m respecto de la línea de cornisa. Este requisito únicamente podrá ser dispensado, con carácter excepcional, en aquellos casos en los que se acredite la existencia de una singular justificación histórico'contextual.  
7. Las nuevas edificaciones se adecuarán con carácter estético a la tipología y acabados tradicionales de Vilafranca atendiendo la fachada a las siguientes disposiciones:  
a) Aleros de longitud mínima 50 cm y materiales propios de Vilafranca.  
b) Impostas, molduras, recercados, cinchos, remates ornamentales y demás elementos compositivos con una longitud máxima de vuelo de 15 cm.  
c) Huecos de fachada de proporción vertical, con la posible excepción de plantas bajas o cambras según la tipología compositiva del municipio.  
d) Balcones de barandilla de madera o metálica, con anchura máxima de vuelo de 40 cm, 15 cm de canto y longitud máxima de 1.80 m. Se prohíben los miradores.  
e) Las carpinterías serán de madera.  
f) Se prohiben las persianas, salvo las persianillas exteriores enrollables tradicionales.  
8. El uso permitido en esta zona será el residencial. Se admitirán los siguientes usos, siempre que muestren su compatibilidad con las arquitecturas tradicionales de la zona:  
a) Almacenes.  
b) Locales industriales ubicados en planta baja.  
c) Locales de oficina.  
d) Uso comercial.  
e) Religioso  
  
Artículo 8. Preservación de la escena o paisaje urbano  
Todas las actuaciones que puedan tener incidencia sobre la correcta percepción y la dignidad en el aprecio de la escena o paisaje urbano del monumento y su entorno, como sería el caso de la afección de los espacios libres por actuaciones de reurbanización, ajardinamiento o arbolado, provisión de mobiliario urbano, asignación de uso y ocupaciones de la vía pública, etc., o como podría serlo también la afección de la imagen arquitectónica de las edificaciones por tratamiento de color, implantación de rótulos, marquesinas, toldos, instalaciones vistas, antenas, etc., o cualesquiera otros de similar corte y consecuencias, deberán someterse a autorización de la conselleria competente en materia de Cultura, que resolverá con arreglo a las determinaciones de la ley y los criterios de percepción y dignidad antes aludidos.  
Queda proscrita la introducción de anuncios o publicidad exterior a los planos de fachada de los edificios que, en cualquiera de sus acepciones, irrumpa en dicha escena urbana, salvo la de actividades culturales o eventos festivos que, de manera ocasional, reversible y por tiempo limitado solicite y obtenga autorización expresa.  
  
Artículo 9. Bienes de interés cultural radicados en el entorno  
Se atenderá a lo dispuesto en la sección segunda, Régimen de los bienes inmuebles de interés cultural, del capítulo III del título II de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano en relación con el escudo nobiliario de los Peñarroja ubicado en su casa palacio, cuyo entorno de protección será la fachada del mismo.  
  
Artículo 10. Señalamiento de los bienes de relevancia local existentes en el entorno  
Se señalan los siguientes bienes de relevancia local situados en el presente entorno de protección:  
- Ayuntamiento gótico, plaza de la Iglesia núm. 6 manzana catastral 29875 p.02.  
- Palacio de los Brusca, plaza de la Iglesia núm. 8, manzana catastral 30872 p 01.  
- Palacio de los Peñarroja, calle Abadía núm. 2, manzana catastral 29875 p.01.  
- Horno gótico y lonja (bien de relevancia local por disposición adicional 5.ª de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana del patrimonio cultural valenciano) calle de En Pons núm. 1 manzana catastral 29873 p 03  
€ Casa con portada renacentista, calle Mayor núm. 9 manzana catastral 28886 p.11.  
El régimen de intervención en los mismos será, hasta tanto no se incluyan en el Catálogo de bienes y espacios protegidos con esta expresa tipificación protectora, el establecido con carácter transitorio en el artículo 10 del Decreto 62/2011, del Consell, por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de los bienes de relevancia local, y las medidas protectoras establecidas en el presente decreto.  
  
Artículo 11. Régimen cautelar arqueológico  
En cualquier intervención que afecte al subsuelo del inmueble o su entorno de protección, resultará de aplicación el régimen tutelar establecido en el artículo 62 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, para la salvaguarda del patrimonio arqueológico.  
  
Artículo 12. Delimitación del entorno de protección del monumento  
El entorno de protección del monumento queda definido tanto literal como gráficamente en los anexos adjuntos que forman parte del presente decreto. La documentación complementaria obra en el expediente de su razón.  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Inscripción en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano y en el Registro General de Bienes de Interés Cultural.  
Esta declaración se inscribirá en la sección primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano y en el Registro General de Bienes de Interés Cultural, dependiente de la Administración del Estado, para su constancia en el mismo.  
Los bienes de relevancia local emplazados en el entorno de protección del bien de interés cultural señalados en el presente decreto declarativo, se inscribirán en la sección segunda del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Las pertenencias y accesorios de la iglesia parroquial de Santa María Magdalena de Vilfranca (Castellón) reseñados en la presente declaración se inscribirán en la sección del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano que establece el presente decreto.  
  
Segunda. Incidencia presupuestaria  
La implementación y desarrollo de este decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de los capítulos de gasto asignada a la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, y en todo caso deberá ser atendido con los medios personales y materiales de la conselleria competente por razón de la materia.  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Única. Derogación  
Quedan derogadas cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a lo establecido en el presente decreto.  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Entrada en vigor  
Este decreto se publicará en el Boletín Oficial del Estado y entrará en vigor el día siguiente a su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Segunda. Plan especial de protección del entorno  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 34.2 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, el Plan Especial de protección del entorno del bien deberá aprobarse en el plazo de un año desde la publicación de esta declaración.  
  
València, 15 de junio de 2018  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte,  
VICENT MARZÀ IBÁÑEZ  
  
ANEXO I  
  
I. Datos sobre el bien objeto de la declaración  
  
1. Denominación:  
a) Principal: iglesia parroquial de Santa María Magdalena.  
b) Secundaria: hasta el siglo XVIII se encuentra bajo la advocación de santa María y san Salvador.  
  
2. Descripción:  
2.a) Inmueble objeto de la declaración  
La iglesia parroquial de Santa María Magdalena es una gran fábrica de piedra que domina la población, testimonio de la religiosidad de sus habitantes, de sus relaciones culturales y artísticas y de su desarrollo económico. Esta importante muestra arquitectónica, es uno de los primeros ejemplos en tierras castellonenses de la transición entre los modos tradicionales de construcción gótica y la asunción del nuevo lenguaje renacentista, además de incorporar en reformas posteriores nuevos lenguajes como el barroco. En él trabajaron importantes artistas entre los que se encuentra Pere Masseres y Ramón Pertusa, conocedor este último de las nuevas corrientes renacentistas y de los recursos de ornato de los maestros castellanos, y calificado como excelente «imitador de Siloé».  
Posee una gran riqueza en orfebrería gótica y ornamentación eclesiástica.  
  
Cronología:  
La primera construcción religiosa de Vilafranca fue la iglesia de Sant Miquel en la Pobla de Bellestar, situada en el paraje llamado Riu de les Truites. Posteriormente con la fundación de la actual Vilafranca se levanta un primer templo del que no se conservan noticias pero que debería ser de reducidas dimensiones y de la tipología llamada de iglesias de reconquista, de una planta rectangular, de una sola nave sin crucero y tejado inclinado a dos aguas apoyado sobre grandes arcos transversales apuntados, similar a otros templos de la provincia.  
El bienestar económico que Morella y los términos de su castillo consiguieron en aquel pasado medieval, gracias al comercio de cereales y a la exportación de lanas a Italia favoreció el lujo de capillas y ermitas, pintores y orfebres adornaron los muros de los primitivos templos góticos.  
Estas circunstancias se van a reflejar en Vilafranca hasta bien comenzado el s. XV, época en que se iniciaría una posterior decadencia medieval. Se toma pues la decisión de aumentar el primer templo, ya bien dotado, por ser insuficiente para el servicio de un pueblo que entonces contaba 125 fuegos.  
Sobre este templo se sabe que el 8 de noviembre de 1318 los jurados Miquel Esquerdo y Domènec García: «Amb el consentiment del Consell aplegat en lo porxe davant Santa María, signaren el contracte, condicions i obra a fer per ampliar l'església gòtica primitiva, amb els mestres piquers Joan Mulner i Domènec Gilabert, pel preu de mil dos-cents sous».  
También se encuentran referencias de este templo dedicado a Beate Marie, beate Virginis Marie i beate Sancte Marie, en otros documentos notariales.  
A finales del siglo XVI se tienen las primeras noticias documentales de la construcción de un espacioso templo de nueva planta, digno de Vilafranca y testimonio a la vez de su religiosidad. En los «Quinque libri» se encuentra la siguiente referencia:  
« A V de juny any 1567 a les quatre ores fon acentada la primera pedra de la esglesia essent Jurats de Vilafranca en lo sobredit any los honorats en Joan Colom y Gabriel Tena y mestre de la dita esglesia Pere Masseres navarro bene fundata est supra firmam petram en la qual pedra está scrit lo nom jhs fas ne memoria yo antonio messeguer rector pregant al Senyor la vega acabada yo y los que huy viujm per gratia del Senyor en la present parroquia amen».  
A la muerte de Pere Masseres va a continuar la construcción Ramón de Pertusa, el segundo maestro de obras y «la vespra de la Nostra Senyora de Agost any 1572, fonc acabada de teular la sobredita Esglesia, salvo la torre de conjurar, la qual se avia de pujar, y cubrir de cap».  
El 11 de marzo de 1573 los jurados y el rector de Vilafranca reciben la oportuna licencia para su bendición y ornamentación del morellano y futuro obispo de Tortosa, Doctor Gaspar Punter y Barreda, entonces canónigo y vicario general de la diócesis. El 9 de noviembre de 1573 se celebró la primera misa cantada y solemne por Mn. Antonio Messeguer.  
Posteriormente se realizó el altar mayor y seis altares más en seis capillas, procedentes del templo anterior y en una segunda etapa se completa el templo con la construcción de las capillas del trasagrario (1667-1670) y de la Comunión (1725-1730). En 1858 sus muros y paredes fueron decoradas con las pinturas al gusto de la época, policromadas de tonalidades ocres, amarillos, rosas y azulados con motivos florales y motivos de santos de devoción vilafranquina.  
El templo se finalizó definitivamente con la obra del actual campanario (1908-1911) por tener que derribar el anterior que sufría ruina y se encontraba en proceso de inclinación sobre el edificio de la escuela colindante.  
En 1936 a causa de la guerra civil el templo fue convertido en un mercado público y la mayoría de sus obras de arte destruidas. En 1938 fue iniciada su repristinación por mosén Joan Puig que se conserva hasta la actualidad.  
  
Descripción del inmueble:  
El templo nuevo se construye sobre el mismo solar que ocupaba el viejo en el centro de la población, junto a la plaza Mayor, adosado a la muralla y a uno de sus portales hoy desaparecido. Junto con su torre campanario y la torre de conjurar ofrece el aspecto exterior de una gran fortaleza.  
Es de planta rectangular con cuatro tramos con capillas laterales entre contrafuertes y presbiterio con ábside poligonal y posterior capilla cuadrada emplazada entre las dos sacristías, la sacristía menor y la Mayor, esta base de la torre de conjurar y comunicada directamente a través de sus dependencias con la posteriormente añadida capilla de la Comunión situada a la altura del tercer tramo.  
La nave principal, las capillas laterales y el presbiterio están cubiertos con bóveda de nervaduras góticas siguiendo el sistema tradicional que aún perdura en este momento. Éstas son estrelladas salvo en las capillas laterales. Destaca en la decoración de la iglesia las ricas ménsulas donde apoyan los nervios y las claves todas ellas esculpidas representando santos serafines y personajes bíblicos, destacando las de la bóveda bajo el coro en cuya clave central se encuentra representado San Miguel, de gran significado para la población y en el resto de las mismas ángeles músicos. Estos motivos escultóricos ya pertenecen al repertorio iconográfico del nuevo lenguaje renacentista que se incorpora a la iglesia.  
Las capillas laterales son siete, ya que una se elimina para acceder a la capilla de la Comunión. El acceso a ellas se hace por arco de medio punto, y se cubren con bóveda de crucería de dos nervios que arrancan de cuatro ménsulas en forma de vasos. La capilla de Jesús en el lado de la epístola es la única que tiene bóveda en forma de estrella con decoración floral en sus claves.  
Las bóvedas de la nave principal, separadas por arcos fajones, cubren los tres primeros tramos, y en el cuarto la bóveda se encuentra unida a la del ábside formando una de mayor dimensión.  
El coro se encuentra entre los contrafuertes de la primera capilla y se accede al mismo a través de una escalera con peldaños de piedra.  
El antiguo trasagrario es una capilla absidial situada en la parte trasera del presbiterio. Es de planta cuadrada de 4,80 m con pilastras cuadradas adosadas a sus ángulos. Se cubre con una cúpula de unos 3,20 m de diámetro.  
La capilla de la Comunión es de cruz griega, ligeramente irregular. En su centro se cubre con cúpula de unos 5,70 m de diámetro.  
La torre de conjurar está situada en el testero del templo, pudo levantarse en sustitución de una anterior o fue concebida como otras torres parecidas del término. Es una torre almenada, cuya espadaña es de un solo agujero, de ladrillo macizo y de construcción más reciente. Es de planta rectangular siendo su perímetro de 24 m. La superficie construida en planta es de 22,50 m². Es de mampostería de piedra, cal y arena y sillares en las esquinas. El interior consta de cuatro plantas, siendo la planta baja, una de las estancias de la sacristía.  
El campanario, al lado del evangelio y adosado a la fachada principal, es de planta cuadrangular con sus aristas esquinadas por el exterior, conformando un octógono irregular.  
Tiene un único acceso por una puertecita independiente del templo, mediante la cual se accede a una escalera de obra que conduce a la cámara del reloj y de las campanas. Su primera piedra fue colocada el 6 de mayo de 1909, tal como recuerda una inscripción sobre la puerta de acceso al mismo, y fue bendecido el 7 de septiembre de 1910. Está formado por cuatro cuerpos separados por sencillas impostas. La base es de 4 m de altura y su perímetro exterior es de 14,10 m. Está rematada por una cornisa rectangular que se une con una cornisa que bordea el templo.  
En el segundo cuerpo se halla un rebaje enmarcado por un arco de medio punto simulando un vano cegado. En este rebaje se abren cuatro huecos en forma de aspillera. En el tercero se encuentra el reloj y sobre su remate se encuentra la cámara de las campanas con cuatro ventanas con arco de medio punto abiertas. Se encuentra cubierto con una cúpula.  
La fachada principal es un gran paño de sillería en el que destaca la portada renacentista sobre la cual se abre un rosetón y entre ellos se observa un reloj esculpido en piedra. Se remata por dos pináculos en sus extremos y una escultura sobre la clave del arco.  
A la portada renacentista se accede mediante cinco escalones semicirculares. Data de 1568 como indica la inscripción que figura sobre la hornacina. Consta de dos pilastras corintias estriadas que soportan el entablamento, bajo el cual se desarrolla un arco de medio punto, con clave ornamental con el escudo de Vilafranca. Dos medallones con los bustos de San Pedro, al lado de la epístola y San Pablo al lado del evangelio, con sus alegorías adornan sus senos.  
El arquitrabe es moldurado y el friso se adorna con guirlandas y grotescos y resaltes alusivos al día y la noche.  
Sobre el entablamento hay una capillita con fondo en forma de concha acanalada tallada en piedra que estaba ocupada por una imagen de la Virgen con el niño colocada en el momento de construcción de la iglesia y desaparecida en 1936. Sobre ella se encuentra un sencillo entablamento rematado por un tímpano y dos jarrones pequeños a los lados. Esta capillita se encuentra flanqueada por una fantástica decoración de ángeles orantes y de otros que cabalgan sobre peces de cabeza desmesurada y cola retorcida, todo ello coronado por una carátula a la que le sale una cartela de su boca con el escudo de Vilafranca con las cuatro barras aragonesas en lugar del francolín como el anterior.  
En la fachada lateral se abre la segunda portada de la iglesia a 10,70 m de la esquina con la fachada principal, obra de Raimon Pertusa. Es una portada adintelada con pilares dóricos estriados y friso con metopas, en las cuales se encuentra representado El Tetramorfos cristiano con la representación iconográfica de los evangelistas, y triglifos sobre los cuales se representan serafines y puntas de diamante. Por encima se remata con dos jarrones en las esquinas y entre ellos dos cuernos de la abundancia entre los que se encuentra un águila bicéfala bajo la cual figura un medallón ovalado alusivo a la aparición de Cristo resucitado a la Magdalena. Sobre la portada se encuentra otro reloj de sol y una ventana abierta en 1941.  
A los dos lados del presbiterio se encuentran otras dos portadas renacentistas dando acceso a las sacristías. La puerta que da acceso a la sacristía mayor está flanqueada por dos columnas estriadas adosadas a la pared sobre dos pedestales. Es de arco de medio punto con la clave esculpida con motivos florales, así como dos medallones, también florales en el centro de las enjutas. En el friso se disponen hojas de acanto. Sobre la cornisa del entablamento hay una capillita con pechina acanalada con senos rameados, flanqueda por columnas estriadas igualmente corintias y a sus respectivos lados dos arpías y en los extremos dos grandes jarrones con flores. Corona el nicho otro entablamento de friso floral con cartela en el centro y resaltos idénticos a los de la portada principal. Sobre su cornisa volada figura un ático con un medallón entre cintas de forma oval con una cruz latina en su centro todo bajo un serafín y dos jarrones de asa en los extremos.  
Sobre la imposta del arco de la puerta por fuera de las columnas de la puerta se encuentran dos arpías más.  
La puerta de la sacristía menor es más pequeña que la anterior, pero igualmente importante por su decoración, más estilizada. El arco de medio punto y clave adornada con temas vegetales está flanqueado por sendas pilastras sin estrías de orden jónico. Los senos se decoran con medallones florales. En el friso una figura central a manera de cara humana saliéndole de los ojos una especie de cortinaje corrido a modo de fronda y guirnaldas, en cuatro tramos sostenida por otras cuatro argollas, sobre los tramos respectivas alegorías de serafines, con dos caras humanas a los extremos. Sobre la gran cornisa, en el centro hay un nicho de igual factura que el anterior de estilo corintio flanqueado por dos arpías. Por encima de la capillita hay otro entablamento con decoración similar al anteriormente descrito, que sirve de base a dos querubines portadores de un medallón laureado y escudo coronado por fondo, rematado por una alegoría de la justicia en forma de matrona romana de brazos amputados con una balanza a mano izquierda y sobre ella una cartela con el letrero JUSTITIA.  
La finalidad de esta superposición de elementos decorativos es darle más grandeza a esta puerta para hacerla más parecida a la de enfrente en cuanto al tamaño.  
Los dos púlpitos que se encontraban adosados a los contrafuertes fueron construidos en 1570 también con decoración renacentista pero fueron destruidos en 1936 y posteriormente sustituidos por otros parecidos pero sin ornamentación.  
  
2. b) Partes integrantes:  
Nave principal, con capillas adyacentes  
Campanario  
Torre de conjurar  
Capilla de la comunión  
Trasagrario  
Fachada principal y laterales  
Sacristías  
Coro  
  
2.c) Bienes ornamentales y pertenencias que forman parte del edificio consustancialmente unidos al mismo.  
a) Esculturas y relieves (piedra labrada: claves, lápidas, escudos heráldicos, etc.)  
12.02.129-007-0001.00, Conjunto de claves del primer tramo de la bóveda de la nave. Labra de piedra obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: Primer tramo desde los pies:  
12.02.129-007-0001.01, clave representando santa Catalina, 3/3 s. XVI. Localización: primer tramo de la bóveda de la nave, lado epístola.  
12.02.129-007-0001.02, clave representando santa Apolonia, 3/3 s. XVI. Localización: primer tramo de la bóveda de la nave, lado evangelio.  
12.02.129-007-0001.03, clave representando santa Lucía, 3/3 s. XVI. Localización: primer tramo de la bóveda de la nave, centro hacia presbiterio.  
12.02.129-007-0001.04, clave representando santa Waldesca, 3/3 s. XVI. Localización: primer tramo de la bóveda de la nave, centro hacia imafronte.  
12.02.129-007-0001.05, clave representando Santa María Magdalena, 3/3 s. XVI. Localización: primer tramo de la bóveda de la nave, centro.  
12.02.129-007-0002.00, conjunto de claves del segundo tramo de la bóveda de la nave. Labra de piedra obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: segundo tramo desde los pies:  
12.02.129-007-0002.01, clave representando querubín, 3/3 s. XVI. Localización: segundo tramo de la bóveda de la nave, centro hacia presbiterio.  
12.02.129-007-0002.02, clave representando querubín, 3/3 s. XVI. Localización: segundo tramo de la bóveda de la nave, lado evangelio.  
12.02.129-007-0002.03, clave representando querubín, 3/3 s. XVI. Localización: segundo tramo de la bóveda de la nave, centro hacia imafronte.  
12.02.129-007-0002.04, clave representando salvador eucarístico, 3/3 s. XVI. Localización: segundo tramo de la bóveda de la nave, centro.  
12.02.129-007-0002.05, clave representando querubín, 3/3 s. XVI. Localización: segundo tramo de la bóveda de la nave, lado epístola.  
12.02.129-007-0067.00, conjunto de claves del tercer tramo de la bóveda de la nave. Labra de piedra obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: tercer tramo desde los pies:  
12.02.129-007-0067.01, clave representando Santa Bárbara, 3/3 s. XVI. Localización: tercer tramo de la bóveda de la nave, lado epístola.  
12.02.129-007-0067.02, clave representando San José, 3/3 s. XVI. Localización: tercer tramo de la bóveda de la nave, lado evangelio.  
12.02.129-007-0067.03, Clave representando San Blas, 3/3 s. XVI. Localización: tercer tramo de la bóveda de la nave, centro hacia presbiterio.  
12.02.129-007-0067.04, clave representando San Antonio abad, 3/3 s. XVI. Localización: tercer tramo de la bóveda de la nave, centro hacia imafronte.  
12.02.129-007-0067.05, clave representando santa María madre de dios, 3/3 s. XVI. Localización: tercer tramo de la bóveda de la nave, centro.  
12.02.129-007-0068.00, conjunto de claves del cuarto tramo de la bóveda de la nave. Labra de piedra obra de pere masseres y ramón pertusa. Localización: cuarto tramo desde los pies o presbiterio:  
12.02.129-007-0068.01, Clave representando rey David, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarto tramo desde los pies o Presbiterio, lado epístola.  
12.02.129-007-0068.02, Clave representando Espíritu Santo, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarto tramo desde los pies o Presbiterio, lado evangelio.  
12.02.129-007-0068.03, Clave representando Jacob, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarto tramo desde los pies o Presbiterio, centro cabecera.  
12.02.129-007-0068.04, Clave representando Elías, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarto tramo desde los pies o Presbiterio, lado epístola-sacristía.  
12.02.129-007-0068.05, Clave representando Melquisedec, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarto tramo desde los pies o Presbiterio, lado evangelio-sacristía.  
12.02.129-007-0068.06, Clave representando san Juan Evangelista, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarto tramo desde los pies o Presbiterio, centro hacia imafronte.  
12.02.129-007-0068.07, Clave demediada representando Querubín, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarto tramo desde los pies o Presbiterio, centro arco fajón hacia imafronte.  
12.02.129-007-0068.08, Clave representando Padre Eterno, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarto tramo desde los pies o Presbiterio, centro.  
12.02.129-007-0073, Ménsula esquina Capitel Compuesto sobre Querubín, 3/3 s. XVI. Localización: Entre imafronte y primera crujía del lado de la epístola, sobre el coro.  
12.02.129-007-0074, Ménsula esquina Capitel Compuesto sobre Querubín, 3/3 s. XVI. Localización: Entre imafronte y primera crujía del lado del evangelio, sobre el coro.  
12.02.129-007-0075, Ménsula Capitel Compuesto sobre san Pablo, 3/3 s. XVI. Localización: Entre primera y segunda crujía del lado de la epístola.  
12.02.129-007-0076, Ménsula Capitel Compuesto sobre san Pedro, 3/3 s. XVI. Localización: Entre primera y segunda crujía del lado del evangelio.  
12.02.129-007-0077, Ménsula Capitel Compuesto sobre san Juan Evangelista, 3/3 s. XVI. Localización: Entre segunda y tercera crujía del lado de la epístola.  
12.02.129-007-0078, Ménsula Capitel Compuesto sobre san Jaime el Mayor, 3/3 s. XVI. Localización: Entre segunda y tercera crujía del lado del evangelio.  
12.02.129-007-0079, Ménsula Capitel Compuesto sobre san Bartolomé, 3/3 s. XVI. Localización: Entre tercera y cuarta crujía del lado de la epístola.  
12.02.129-007-0080, Ménsula Capitel Compuesto sobre san Judas Tadeo (escuadra), 3/3 s. XVI. Localización: Entre tercera y cuarta crujía del lado del evangelio.  
12.02.129-007-0081, Ménsula Capitel Compuesto sobre santo Tomás (lanza), 3/3 s. XVI. Localización: Entre la cuarta crujía y el presbiterio en el lado del epístola.  
12.02.129-007-0082, Ménsula Capitel Compuesto sobre san Jaime el Menor (porra), 3/3 s. XVI. Localización: Entre la cuarta crujía y el presbiterio en el lado del evangelio.  
12.02.129-007-0083, Ménsula Capitel compuesto sobre san Felipe (cruz), 3/3 s. XVI. Localización: En el presbiterio, lado de la epístola.  
12.02.129-007-0084, ménsula capitel compuesto sobre san matías (hacha), 3/3 s. XVI. Localización: En el presbiterio, lado del evangelio.  
12.02.129-007-0071.00, Conjunto de claves de la bóveda bajo el coro, 3/3 s. XVI. Localización: Bóveda bajo el coro.  
12.02.129-007-0071.01, Clave demediada representando Querubín, 3/3 s. XVI. Localización: Bóveda bajo el coro lado de la epístola centro.  
12.02.129-007-0071.10, Clave demediada representando Querubín, 3/3 s. XVI. Localización: Bóveda bajo el coro lado del evangelio centro.  
12.02.129-007-0071.02, Clave demediada representando Querubines con Cartela «Gloria in ex celsis Deo», 3/3 s. XVI. Localización: Bóveda bajo el coro, en el centro del arco del coro hacia la nave.  
12.02.129-007-0071.03, Clave representando Ángel tocando un laúd, 3/3 s. XVI. Localización: Bóveda bajo el coro, en el dado de la epístola hacia la nave.  
12.02.129-007-0071.04, Clave representando Ángel tocando una flauta dulce, 3/3 s. XVI. Localización: Bóveda bajo el coro, en el dado del evangelio hacia la nave.  
12.02.129-007-0071.05, Clave demediada representando Querubines con Cartela «Gloria in ex celsis Deo», 3/3 s. XVI. Localización: Bóveda bajo el coro, en centro arco testero sobre cancela.  
12.02.129-007-0071.06, Clave representando Ángel tocando un violoncelo, 3/3 s. XVI. Localización: Bóveda bajo el coro, en el dado de la epístola hacia el imafronte.  
12.02.129-007-0071.07, Clave representando Ángel tocando el órgano, 3/3 s. XVI. Localización: Bóveda bajo el coro, en el dado del evangelio hacia el imafronte.  
12.02.129-007-0071.08, Clave representando san Miguel Arcángel, 3/3 s. XVI. Localización: Bóveda bajo el coro, en el centro.  
12.02.129-007-0292, Clave de arco con hoja de acanto, 3/3 s. XVI. Localización: Arco rebajado del coro, hacia la nave.  
12.02.129-007-0071.09, Clave representando la Verónica mostrando la santa Faz, 3/3 s. XVI.  
Localización: Primera capilla lado de la epístola, o de la Virgen del Rosario.  
12.02.129-007-00293, Imposta moldura con acanto en esquina (2), 3/3 s. XVI. Localización: Primera capilla lado de la epístola o de la Virgen del Rosario, embocadura derecha e izquierda.  
12.02.129-007-0294, Ménsula moldurada (2), 3/3 s. XVI. Localización: Primera capilla lado de la epístola o de la Virgen del Rosario, esquinas interiores.  
12.02.129-007-0295, Clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: Primera capilla lado del evangelio, o del Baptisterio o de acceso al Coro.  
12.02.129-007-0296, Imposta moldura con acanto en esquina (2), 3/3 s. XVI. Localización: Primera capilla lado del evangelio o del Baptisterio o de acceso al Coro, en la embocadura a derecha e izquierda.  
12.02.129-007-0072.00, conjunto de Ménsulas, 3/3 s. XVI. Localización: Primera capilla del lado del evangelio, o del Baptisterio o de acceso al Coro.  
12.02.129-007-0072.01, Ménsula Acanalados sobre cabeza de Putti (2), 3/3 s. XVI. Localización: Primera capilla del lado del evangelio, o del Baptisterio o de acceso al Coro.  
12.02.129-007-0072.02, Ménsula Acanalados sobre cabeza de Putti (2), 3/3 s. XVI. Localización: Primera capilla del lado del evangelio, o del Baptisterio o de acceso al Coro.  
12.02.129-007-0297, Clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: Segunda capilla lado de la epístola, o de la Virgen del Pilar o Acceso.  
12.02.129-007-0298, Ménsula de Escamas sobre cabeza de Putti (4), 3/3 s. XVI. Localización: Segunda capilla lado de la epístola o de la Virgen del Pilar o Acceso.  
12.02.129-007-0299, Clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: Segunda capilla lado del evangelio, o de la Virgen del Carmen o de las Ánimas.  
  
12.02.129-007-0300, Ménsula de Escamas sobre cabeza de Putti (4), 3/3 s. XVI. Localización: Segunda capilla lado del evangelio o de la Virgen del Carmen o de las Ánimas.  
12.02.129-007-0301, Clave lisa 3/3 s. XVI. Localización: Tercera capilla lado de la epístola, o de san Pedro o de la Inmaculada.  
12.02.129-007-0302, Ménsula de Escocias sobre Bola (4), 3/3 s. XVI. Localización: Tercera capilla lado de la epístola o de san Pedro o de la Inmaculada.  
12.02.129-007-0303, Clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: Tercera capilla lado del evangelio, o de santa Lucía o de acceso a la Capilla de Comunión.  
12.02.129-007-0304, Ménsula de Escocias sobre Bola (4), 3/3 s. XVI. Localización: Tercera capilla lado del evangelio o de santa Lucía o de acceso a la Capilla de Comunión.  
12.02.129-007-0069.00, conjunto de claves de la bóveda de la cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús. Labra de piedra obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: Cuarto tramo desde los pies o Presbiterio, lado de la epístola:  
12.02.129-007-0069.01, Clave representando Flor de cinco pétalos, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús, a la derecha.  
12.02.129-007-0069.02, Clave representando Rosa de cinco pétalos, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús, a la izquierda.  
12.02.129-007-0069.03, Clave representando Rosa de cinco pétalos, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús, al fondo.  
12.02.129-007-0069.04, Clave representando Flor de cuatro pétalos, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús, en la embocadura.  
12.02.129-007-0069.05, Clave representando Rosa rodeada de guirnalda, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús, centro.  
12.02.129-007-0070, Ménsula de acantos sobre cabeza de Putti (4), 3/3 s. XVI. Localización: Cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús.  
12.02.129-007-0305, clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: Cuarta capilla lado del evangelio, o de san Blas o del Sagrado Corazón de Jesús.  
12.02.129-007-0306, Ménsula de acantos sobre cabeza de Putti (4), 3/3 s. XVI. Localización: cuarta capilla lado del evangelio, o de san blas o del sagrado corazón de Jesús.  
12.02.129-007-0047, Clave Lisa con Trampantojo de Pinjante Floral, sobre clave de piedra s. XVI. 3/3 s. XVII. Localización: Bóveda del archivo, anexo al coro en el lado de la epístola, sobre la capilla de la Virgen del Rosario.  
12.02.129-007-0307 Ménsula de Escamas sobre cabeza de Putti (4), 3/3 s. XVI. Localización: Archivo anexo al coro en el lado de la epístola, sobre la capilla de la Virgen del Rosario.  
12.02.129-007-0308, clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: Bóveda de la Sacristía Menor del lado de la epístola, antigua capilla de reliquias.  
12.02.129-007-0309, clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: Bóveda de la Sacristía Mayor lado del evangelio.  
12.02.129-007-0004.00, portada de la sacristía mayor, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: Lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.02, Enjuta, 3/3 s. XVI. Localización: Lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.03, Roleo, 3/3 s. XVI. Localización: Lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.04, Roleo, 3/3 s. XVI. Localización: Lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.05, Friso, 3/3 s. XVI. Localización: Lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.06, Hornacina, 3/3 s. XVI. Localización: Lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.07, Remate, 3/3 s. XVI. Localización: Lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.08, Columna adosada, 3/3 s. XVI. Localización: Lado del evangelio en el presbiterio, izquierda.  
12.02.129-007-0004.09, Columna adosada, 3/3 s. XVI. Localización: Lado del evangelio en el presbiterio, derecha.  
12.02.129-007-0065.00, Portada de la Sacristía Menor, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: Lado de la epístola del presbiterio.  
12.02.129-007-0065.01, Pilastra derecha de Orden Jónico y decoración a candelieri. Localización: Portada de la Sacristía Menor.  
12.02.129-007-0065.02, Pilastra izquierda de Orden Jónico y decoración a candelieri. Localización: Portada de la Sacristía Menor.  
12.02.129-007-0065.03, Clave de Acanto del arco de acceso. Localización: Portada de la Sacristía Menor.  
12.02.129-007-0065.04, Friso con Guirnalda de Querubines. Localización: Portada de la Sacristía Menor.  
12.02.129-007-0065.05, Enjutas (2), 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: Portada de la Sacristía Menor.  
12.02.129-007-0065.06, Hornacina, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: Portada de la Sacristía Menor.  
12.02.129-007-0065.07, Ático con la alegoría de la justicia y ángeles tenantes con el anagrama de María. Localización: Portada de la Sacristía Menor.  
12.02.129-007-0021, portada acceso al púlpito del evaNGELIO, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: Lado del evangelio.  
12.02.129-007-0022, portada acceso al púlpito de la epístola, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: Lado de la epístola.  
12.02.129-007-0028, púlpito del evangelio, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Tornavoz y antepecho renovados en 1939. Localización: Tercer tramo lado del evangelio.  
12.02.129-007-0310, púlpito de la epístola, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Tornavoz y antepecho renovados en 1939. Localización: Tercer tramo lado de la epístola.  
12.02.129-007-0031, pila bautismal, 3/3 s. XIX, 1888. Localización: Baptisterio junto acceso al coro en el lado del evangelio.  
12.02.129-007-0048.00, Conjunto de aguamanil y pila de agua bendita. Piedra labrada, 3/3 s. XVII. Localización: Sacristía Mayor.  
12.02.129-007-0048.01, aguamanil. Piedra labrada, 3/3 s. XVII. Localización: Sacristía Mayor.  
12.02.129-007-0048.02, Pila de agua bendita, 3/3 s. XVI. Localización: Sacristía Mayor.  
12.02.129-007-0049, Portada de Santa María Magdalena. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: Portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.01, «Noli me Tangere», remate de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: Portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.02, Cuerno de la abundancia (2), remate de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: Portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.03, «Ángel de SanMateo», metopa en el friso de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: Portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.04, «León de San Marcos», metopa en el friso de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: Portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.05, Águila de San Juan», metopa en el friso de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: Portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.06, «Toro de San Lucas», metopa en el friso de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: Portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.07, «Querubines» (4), entre los dentículos de los triglifos en el friso de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: Portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.08, pilastras acanaladas de orden toscano (2), de la Portada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: Portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0060, Portada principal o de Santa María. Piedra labrada, 3/3 s. XVI, 1568. Localización: Portada principal en la calle Mayor.  
12.02.129-007-0060.01, cartela Escudo de Villafranca. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: En la clave del arco de acceso de la Portada principal.  
12.02.129-007-0060.02, medallón de san Pedro. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: En la enjuta del lado de la epístola de la Portada principal.  
12.02.129-007-0060.03, medallón de san Pablo. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: En la enjuta del lado del evangelio de la Portada principal.  
12.02.129-007-0060.04, Capitel corintio y pilastra acanalada (2). Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: Portada principal.  
12.02.129-007-0060.05, Metopa alegoría de la Noche. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: Portada principal.  
12.02.129-007-0060.06, Roleo con Putti. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: En el lado del evangelio del friso de la Portada principal en la calle Mayor.  
12.02.129-007-0060.07, Medallón de Cristo-Apolo. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: En el friso de la Portada principal en la calle Mayor.  
12.02.129-007-0060.08, Roleo con Putti. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: En el lado de la epístola del friso de la Portada principal.  
12.02.129-007-0060.09, Metopa alegoría del Día. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: En el lado de la evangelio del friso de la Portada principal.  
12.02.129-007-0060.10, Ático de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: Portada principal.  
12.02.129-007-0060.11, Escudo de Villafranca. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: Remate de la Portada principal.  
  
b) Retablos  
12.02.129-007-0247.00 Conjunto de elementos procedentes del retablo mayor renacentista, obra de Agustí Sans de Morella. Talla de madera policromada y dorada. 3/3 s. XVI. Destruido en 1936:  
12.02.129-007-0247.01, Pilastra. Localización: Museo Parroquial.  
12.02.129-007-0247.02, Columnas. Localización: Museo Parroquial.  
12.02.129-007-0247.03, Pilastras. Localización: Integradas en reclinatorio del Trasagrario.  
12.02.129-007-0282, Puerta de acceso a Trasagrario. Localización: Museo Parroquial.  
  
c) Pintura mural  
Conjunto de pinturas murales y decorativas de la capilla de la comunión, realizadas en 1946 por el pintor barcelonés Joan Massagué y los decoradores Salvador Sanchís y Manuel Gómez:  
12.02.129-007-0203.00, Pilastra. Localización: Capilla de la Comunión, lado epístola del presbiterio.  
12.02.129-007-0203.01, Cirio y 4 Evangelios. Localización: Capilla de la Comunión. Pilastra inferior lado epístola del presbiterio.  
12.02.129-007-0203.02, Corporales de Daroca. Localización: Capilla de la Comunión. Pilastra superior lado epístola del presbiterio.  
12.02.129-007-0203.03, Árbol de la Vida Eucarístico. Localización: Capilla de la Comunión. Pilastra inferior lado epístola del presbiterio.  
12.02.129-007-0203.04, Milagro Eucarístico dels Peixets d'Alboraia. Localización: Capilla de la Comunión. Pilastra lado epístola del presbiterio.  
12.02.129-007-0204, Friso laterales Presbiterio. Localización: Capilla de la Comunión presbiterio.  
12.02.129-007-0205, Comunión General. Localización: Capilla de la Comunión. Lado de la epístola en el presbiterio.  
12.02.129-007-0206, Predicación de Jesús en la Sinagoga (Promesa de la Eucaristía). Localización: Capilla de la Comunión. Lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0207, Santa Cena. Localización: Capilla de la Comunión. Frente del presbiterio.  
12.02.129-007-0208, Ecce Panis Angelorum, Cartela. Localización: Capilla de la Comunión. Friso del frente del presbiterio.  
12.02.129-007-0209.00, Bóveda. Localización: Capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0209.01, Espíritu Santo. Localización: Capilla de la Comunión. Centro de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0209.02, Santo Tomás de Aquino, Venite ad Coenam Magnam Dei. Localización: Capilla de la Comunión. Lado del evangelio de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0209.03, Ángel Turiferario y Ángel Orante, Regem Angelorum. Localización: Capilla de la Comunión. Lado del evangelio de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0209.04, Custodia sostenida por Ángeles, Dominum. Localización: Capilla de la Comunión. Frente de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0209.05, San Pascual Bailón, Psalite Domino Sancti Eius. Localización: Capilla de la Comunión. Lado de la epístola de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0209.06, Ángel Turiferario y Ángel Orante, Venite Adoremus. Localización: Capilla de la Comunión. Lado de la epístola de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0210, Alegoría Eucarística: Cesta con Panes y Cayado con Crismón entre Azucenas. Localización: Capilla de la Comunión. Luneto del lado de la epístola de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0289, Alegoría Eucarística: Ciervos bebiendo de la Fuente Sacramental. Localización: Capilla de la Comunión. Luneto central de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0211, Alegoría Eucarística: dos Peces y Crismón entre Alfa y Omega entre Espigas y Formas eucarísticas. Localización: Capilla de la Comunión. Luneto del lado del evangelio de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0212, Zócalo en trampantojo representando un Cortinaje a tres caras. Localización: Capilla de la Comunión. Zócalo del presbiterio.  
Conjunto de pinturas murales y decorativas de la capilla del trasagrario, realizadas en 1947 por el pintor barcelonés Joan Massagué y diseñadas por su padre Josep Massagué:  
12.02.129-007-0040, Virgen intercesora de Gracia. Localización: Capilla del Trasagrario. Luneto central sobre falsa ventana.  
12.02.129-007-0041, los Apóstoles ante el sepulcro vacio de la Virgen. Localización: Capilla del Trasagrario. Paramento lado evangelio.  
12.02.129-007-0311, Virgen Asunta. Localización: Capilla del Trasagrario. Luneto lado evangelio.  
12.02.129-007-0043, Cristo Rey adorado por las cinco razas humanas. Localización: Capilla del Trasagrario. Paramento central.  
12.02.129-007-0044, alegoría de los Patronos de la Música: san Gregorio el Grande, entre el rey David y santa Cecilia y Coro de Niños. Localización: Capilla del Trasagrario. Paramento lado epístola.  
  
d) Esgrafiados  
Conjunto de esgrafiados de la capilla del trasagrario, 3/3 s. XVII. Localización: Trasagrario.  
12.02.129-007-0037, Esgrafiados de la Cúpula,  
  
e) Yeserías  
Conjunto de yeserías decorativas de la capilla del trasagrario, 3/3 s. XVII.  
12.02.129-007-00038, Pinjante. Localización: Cúpula de la Capilla del Trasagrario.  
12.02.129-007-00039, Pechinas con Emblema Eucarístico: Cáliz y Hostia (4). Localización: Capilla del Trasagrario.  
12.02.129-007-0312, capiteles corintios (8), 1/3 s. XVIII. Localización: Capilla del Trasagrario.  
Conjunto de yeserías decorativas de la capilla de la comunión, década de 1730:  
12.02.129-007.0313, marco (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: En laterales del Presbiterio de la capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0204, Tarja con emblema Ciprés (2), Localización: En el friso del Presbiterio capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0089a, Marco (4), 1/3 siglo XVIII. Localización: En laterales del Crucero de la capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0090, Tarja con emblema Corazón (2), 1/3 siglo XVIII Localización: Capilla de la Comunión. Crucero lado epístola y evangelio. Sobre cornisa entre crucero y presbiterio.  
12.02.129-007-0091, tarja con emblema Fuente (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: Crucero cornisa capilla de la Comunión. Centro lados epístola y evangelio.  
12.02.129-007-0092, tarja para emblema sin decorar (2) 1/3 siglo XVIII. Localización: Capilla de la Comunión. Crucero lado epístola y evangelio. Sobre cornisa entre crucero y nave.  
12.02.129-007-0093, tarja con Venera (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: Capilla de la Comunión. Sobre pilastra muro presbiterio - crucero lados epístola y evangelio.  
12.02.129-007-0094, Ventana (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: Cruceros capilla de la Comunión en el centro de los lados de la epístola y del evangelio.  
12.02.129-007-0095, Tarja Vegetal (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: Capilla de la Comunión. Sobre pilastra crucero presbiterio y crucero nave, lados epístola y evangelio.  
12.02.129-007-0096, tarja con Escudo de Villafranca, 1/3 siglo XVIII. Localización: Arco toral de embocadura de la capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0097, Tarja Vegetal (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: Capilla de la Comunión. Sobre pilastra muro nave, bajo arco toral, lados epístola y evangelio.  
12.02.129-007-0097 tarja vegetal (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: Capilla de la Comunión. Sobre pilastra muro presbiterio, bajo arco toral, lados epístola y evangelio.  
12.02.129-007-0098, Roleos. Vegetales, 1/3 siglo XVIII. Localización: Intradós del arco toral embocadura de la capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0099, Conjunto de Yeserias de la Cúpula, 1/3 siglo XVIII. Localización: Crucero de la capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0100, Pechina con emblema eucarístico: Copón, 1/3 siglo XVIII. Localización: Crucero de la capilla de la Comunión, lado evangelio junto presbiterio.  
12.02.129-007-0101, Pechina con emblema eucarístico: Agnus Dei, 1/3 siglo XVIII. Localización: Crucero de la capilla de la Comunión, lado epístola junto presbiterio.  
12.02.129-007-0102, Pechina con emblema eucarístico: Cáliz con Hostia, 1/3 siglo XVIII. Localización: Crucero de la capilla de la Comunión, lado epístola junto nave.  
12.02.129-007-0103, Pechina con emblema eucarístico: Custodia, 1/3 siglo XVIII. Localización: Crucero de la capilla de la Comunión, lado evangelio junto nave.  
  
f) Azulejería  
12.02.129-007-0234, azulejo de cenefa eucarística: custodia sostenida por ángeles (7 piezas). Cerámica valenciana, 3/3 s. XVII. Localización: pavimento del Trasagrario.  
12.02.129-007-0286, azulejos de cenefa. Cerámica valenciana, 3/3 s. XVIII. Localización: pavimento del Trasagrario.  
12.02.129-007-0042, zócalo de azulejos. Cerámica valenciana, 3/3 s. XVII. Localización: Paramentos laterales del Trasagrario.  
12.02.129-007-0314, pavimento de azulejos. Cerámica valenciana, 3/3 s. XVII. Localización: Pavimento del Trasagrario.  
  
g) Rejas  
12.02.129-007-0055, reja, 1782. Localización: Exterior Sacristía Mayor.  
  
h) Carpintería y ebanistería (puertas, ventanas, encajonadas, sillerías de coro, etc.)  
12.02.129-007-0214, carpintería de ventana, s. XVIII. Localización: Sacristía Mayor.  
12.02.129-007-0057, carpintería de ventana, s. XVII. Localización: Ventana archivo en fachada principal.  
12.02.129-007-0215, carpintería de puerta de la sacristía barroca, s. XVII. Localización: Sacristía Mayor.  
12.02.129-007-0036, barandilla del coro, 1/3 s. XVII. Localización: Coro elevado a los pies.  
12.02.129-007-0050, puerta de acceso de la Portada de Sta. María Magdalena. Madera labrada y chapada con zinc, 3/3 s. XVI.  
Localización: Portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0052, alero de la fachada.. Madera labrada, 3/3 s. XVI. Localización: Plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0064, puerta de acceso de la Portada Principal.. Madera labrada y chapada con zinc, 3/3 s. XVI. Localización: Portada principal.  
12.02.129-007-0066, puerta de acceso a la Sacristía Menor. Madera labrada y chapada con planchas de hierro, 3/3 s. XVI. Localización: Portada de la Sacristía Menor.  
12.02.129-007-0315, puerta de acceso a las bóvedas. Madera labrada y chapada con planchas de hierro, 3/3 s. XVI. Localización: Sacristía Menor.  
12.02.129-007-0316, puerta de acceso a la Sacristía. Madera labrada, 3/3 s. XVIII. Localización: Sacristía de la Capilla de Comunión.  
  
i) Campanas  
12.02.129-007-0317, campana nuestra señora del Losar. De bronce de fundición, 1799. Localización: Campanario.  
  
j) Otros  
12.02.129-007-0051, reloj de sol, s. 1/3 XVIII. Localización: sobre la portada lateral, en la plaza de la iglesia.  
12.02.129-007-0059, reloj de sol, s. 1/3 XVIii, 1722 michel climent me fecit. Localización: sobre la portada principal, en la calle mayor.  
  
12.02.129-007-0053, inscripción conmemorativa de la construcción del trasagrario, «1667». Localización: exterior del trasagrario.  
12.02.129-007-0061, 0062, inscripción conmemorativa de la construcción del reloj de sol «1722 michel climent me fecit». Localización: sobre la portada principal, en la calle mayor.  
12.02.129-007-0063, inscripción conmemorativa de la construcción del campanario, «1909». Localización: dintel de la puerta de acceso a la torre campanario.  
12.02.129-007-0324, inscripción conmemorativa de la construcción de la Capilla de la Comunión, «1726». Localización: Exterior capilla en interior torre de conjurar.  
12.02.129-007-0325, Cartela con inscripción: «acabose en el año 1572» localización: arco rebajado del coro, hacia la nave.  
12.02.129-007-0326, cartela con inscripción: «renovada - 1941 -», 2/3 s. XX. Localización: arco rebajado del coro, hacia la nave.  
12.02.129-007-0327, sillar con signo lapidario representando martillo de picapedrero. Localización: torre de conjurar pared de la iglesia. 2/3 s. XVI.  
12.02.129-007-0328, sillar con signo lapidario representando una cara frontal. Localización: entrada sacristía mayor.  
  
2.d) Pertenencias y accesorios que no forman parte del edificio, pero que están consustancialmente vinculados al mismo.  
a) Escultura  
Conjunto escultórico o retablo del Cristo de la Agonía, formado por el Cristo, la Dolorosa y san Juan, de Pascual Amorós, 1935, en la hornacina del lado de la epístola del testero de la iglesia:  
12.02.129-007-0291, Cristo de la Agonía. Talla policromada, de Pascual Amorós, 1935. Localización: preside el presbiterio.  
12.02.129-007-0235, dolorosa. Talla policromada, de Pascual Amorós, 1935. Localización: hornacina del lado de la epístola en el testero imafronte.  
12.02.129-007-0236, San Juan, el discípulo amado. Talla policromada, de Pascual Amorós, 1935. Localización: hornacina del lado de la epístola en el testero.  
12.02.129-007-0238, virgen del rosario. Talla policromada, de Terencio Farré, 1942. Localización: desde los pies, primera capilla del lado de la epístola.  
12.02.129-007-0058, clave floral, s. XV. Labrada en piedra caliza. Localización: fachada principal.  
12.02.129-007-0318, virgen coronada, con libro (esperanza). De labra de piedra, s. XVI. Localización: museo parroquial.  
12.02.129-007-0319, santo caballero. Labra de piedra, s. XVI. Localización: Espadaña sobre la fachada principal.  
12.02.129-007-0320, ménsula doble con ángeles tenantes de un escudo con flor de lis sobre monte (puig) y la visitación de María a Isabel. Labra de piedra, s. XVI. Localización: museo parroquial.  
12.02.129-007-0321, ménsula doble representando profeta con filacteria (Isaías). Labra de piedra, s. XVI. Localización: museo parroquial.  
12.02.129-007-0322, ménsula con ángel. Labra de piedra, s. XVI. Localización: casa en plaza. de la iglesia núm. 2.  
12.02.129-007-0323, ménsula con mártir. Labra de piedra, s. XVI. Localización: casa abadía antigua.  
  
b) orfebrería y joyas  
12.02.129-007-0266, sacra gótica. De madera y papel, 3/3 s. XV. Localización: museo parroquial.  
12.02.129-007-0201, sagrario, Vicente March Bernial, 1946. Localización: capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0218, concha bautismal. Plata 3/3 s. XVIII. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0219, lámpara del sagrario. Con inscripción «a expens. de Clara Beltran Muger de José Sente». Plata 2/3 s. XVIII localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0242, custodia sol. plata dorada 3/3 s. XVIi, 1695. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0244, cáliz de la cofradía de la virgen del rosario. Plata dorada 1/3 s. XVII, 1606. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0249, cáliz. Plata dorada 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0273, relicario del lignum crucis. Plata dorada 2/3 s. XV, punzón de Morella. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0274, copón crismera. Plata 3/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0272, cruz procesional mayor. Plata dorada, punzón de Morella, 1/3 s. XV, y macolla de Gaspar Santalinea 1/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0329, cruz procesional menor. Latón dorado y esmaltes traslúcidos, 3/3 s. XIX. Localización: sacristía mayor.  
  
c) Textiles  
12.02.129-007-0275.00, terno rojo de la coronación de la virgen, compuesto de capa, casulla, dos dalmáticas, cubre cáliz (6 piezas). Terciopelo rojo, sedas policromas e hilos de oro y plata 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0275.01 (0024), cubre cáliz rojo y carpeta de corporales. Terciopelo rojo, sedas policromas e hilos de oro y plata 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0275. 02 (0024), dalmática roja. Terciopelo rojo, e hilos de oro y plata 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0275. 03 (0024), dalmática roja. Terciopelo rojo, e hilos de oro y plata 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-00275.04, casulla roja. Terciopelo rojo, sedas policromas e hilos de oro y plata 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.   
12.02.129-007-0275. 05 (0105), Capa Pluvial de la Coronación de la Virgen. Terciopelo rojo, sedas policromas e hilos de oro y plata 3/3 s. XVI. Localización: Sacristía Mayor.  
12.02.129-007-0275. 06 (0121), estola roja. terciopelo rojo, sedas policromas e hilos de oro y plata 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0118, dalmática blanca. Sedas policromas 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0276, capa pluvial de la Mare de Déu del Roser. Bordados transferidos a seda blanca, sedas policromas e hilos de oro y plata 3/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0120, capa de comulgar o del viatico. Bordados de sedas policromas e hilos de oro y plata, terciopelo granate 3/3 s. XVI. Escudo de la familia Figuera. Localización: sacristía mayor.  
  
2.e) Determinación y descripción de los Bienes de Relevancia Local existentes en el entorno de protección.  
- Ayuntamiento gótico, Plaza de la Iglesia núm. 6 manzana catastral 29875 p.02. Se trata de un importante edificio gótico cuya construcción se inició probablemente a fines del s. XIII y finaliza en el siglo XIV. Dispone de distintas estancias nobles, entre las que destaca la utilizada para las oficinas municipales con un poderoso artesonado y ventanas góticas.  
Se conserva en el salón de sesiones el retablo del año 1455 del artista Valentí Montolíu, pintor adscrito en el gótico internacional, este retablo fue trasladado desde su origen primitivo de la ermita del Llosar en el siglo XVII, por motivo de unas obras en la misma, y nunca fue devuelto.  
Destacan la potente estructura muraria con los huecos recercados de silleria, las ventanas góticas, aspilleras con orbe y cruz, alero y carpinterías originales. Se conserva un pavimento con una «Alegoría de la justicia» levantado y enmarcado en la actualidad.  
- Palacio de los Brusca, Plaza de la Iglesia núm. 8, manzana catastral 30872 p 01. El linaje de los Brusca fue principal en Villafranca. D. Juan Brusca acompañó a Don Jaime I en la reconquista del Reino. Se instalaron en la población Jaulo Brusca, caballero. Sostuvieron una lucha con la familia Ortí de Benasal. Fueron enterrados en el templo parroquial y durante varios años monopolizaron el baylío. El palacio se trata de una casa compuesta por planta baja, entresuelo y dos plantas superiores. Dispone de puerta adintelada recercada de sillares y ventanas y balcones en las plantas superiores. Sobre la puerta se abre un hueco de forma oval. Destacan sus fábricas de mampostería, el alero y la disposición y composición de sus huecos. Sin perjuicio de sus otros elementos arquitectónicos, etnológicos y decorativos que puedan existir en su interior.  
- Palacio de los Peñarroja, c/ Abadía núm. 2, manzana catastral 29875 p.01. Según la Historia de la Real Villa de Villafranca del Cid, Peñarroya fue linaje muy distinguido; N., fue jurado en 1596; Pedro, baile en 1603; este mismo Pedro u otro de igual nombre era notario en 1608; también fueron notarios, Don Juan Bautista, el prohombre que obtuvo para Villafranca y otras aldeas la separación de Morella, en 9 de febrero de 1691 y Rafael, este, quizá de Portell, en 1667; hijo de don Juan Bautista fue el también llamado Juan Bautista, de profesión militar, según se dice en el acta de reunión de vecinos de 1691, a la que asistió.  
A Ignacio Peñarroya; siendo tonsurado se le ofreció el beneficio de Sant Pere y Sant Andreu en 1700. Se ordenó sacerdote en 1715. Aprovechando la estancia de su padre en Madrid (Su padre Juan Bautista, el militar antes citado), con ocasión del pleito de la separación de las aldeas, en 1691, le encargó una Dolorosa, vestida para el altar de la titular en la capilla de la Comunión. Destinó a calvario en 1733, una finca de su propiedad en la que mandó construir una ermita al Sant Crist, que bendijo el cura Matheu en 1740. Legó para el curato una casa y la fuente contigua a aquella. Falleció en 1767.  
La antigua casa de los Peñarroja es un gran caserón de tres plantas sobre cuya puerta con arco de medio punto adovelado se encuentra su escudo nobiliario. Este escudo se encuentra también pintado en el primer cuartel del escudo que se encuentra en la fachada del palacio de los Sant Joan en Cinctorres (Castellón) y en otro pintado en su interior.  
En esta misma fachada se encuentran dos aspilleras en forma de cruz y orbe a nivel de planta baja. En la fachada lateral ?da a la plaza de la iglesia- podemos ver además un panel cerámico colocado en el año 1991, donde una leyenda recuerda como Juan Bautista Peñarroja consiguió del Rey Carlos II la independencia de la población y de las aldeas morellanas, convirtiéndolas en villas reales».  
Destacan: Fábricas de sillería, sillarejo y mampostería, disposición de sus huecos, aspilleras y alero Sin perjuicio de sus otros elementos arquitectónicos, etnológicos y decorativos que puedan existir en su interior.  
- Horno gótico y lonja (Bien de Relevancia Local por Disposición Adicional 5.ª de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana del patrimonio cultural valenciano) C/ D'en Pons núm. 1 manzana catastral 29873 p 03. Se trata de un edificio comenzado o quizás terminado el año 1889, según inscripción labrada en piedra sobre la puerta principal, y en cuya planta baja estaba ubicada la antigua lonja. De esta se conservan dos arcadas góticas parcialmente enterradas, en el muro lateral de la derecha, y unas pilastras renacentistas superpuestas a la estructura medieval, en el muro lateral de la izquierda.  
Para cumplir con la ley de 9 de septiembre de 1857, reguladora de la Primera Enseñanza Elemental Obligatoria, parece ser que se modificó la estructura de la lonja. En fecha que se desconoce, se instala en la planta baja la escuela de párvulos; y en la superior, la escuela de niñas.  
Hoy en día, en este edificio de propiedad pública, se halla la guardería infantil en la planta inferior y el Museo de la Piedra en Seco en la planta superior.  
- Casa con portada renacentista, C/ Mayor núm. 9 manzana catastral 28886 p.11. Se trata de un edificio compuesto de planta baja. Principal y andana. Posee una destacada portada renacentista. Fue reformada en épocas más recientes introduciéndose pavimentos hidráulicos bien conservados. Destacan también la forma y disposición de los huecos, el alero y las carpinterías.  
  
  
ANEXO II  
Delimitación literal del entorno de protección  
  
Justificación de la delimitación propuesta:  
El criterio general seguido para la delimitación del entorno de protección consiste en incluir dentro de su área los siguientes elementos urbanos:  
- Parcelas que limitan directamente con la que ocupa el BIC, pudiendo afectar al mismo, tanto visual como físicamente cualquier intervención que se realice sobre ellas.  
- Parcelas recayentes al mismo espacio público que el BIC y que constituyen el entorno visual y ambiental inmediato y en el que cualquier intervención que se realice pueda suponer una alteración de las condiciones de percepción del mismo o del carácter del espacio urbano.  
- Espacios públicos en contacto directo con el BIC y las parcelas enumeradas anteriormente y que constituyen parte de su ambiente urbano inmediato.  
- Edificaciones o cualquier elemento del paisaje urbano que aún no teniendo una situación de inmediatez con el BIC afecten de forma fundamental a la percepción del mismo.  
Descripción de la línea delimitadora:  
Origen: intersección entre el eje de la calle Mayor y la medianera entre las parcelas 09 y 10 de la manzana núm. 28886, Punto A.  
Sentido: Horario.  
Línea delimitadora: la línea atraviesa la manzana catastral núm. 29882 por la medianera noroeste de la parcela núm. 19. Cruza la calle Cid y atraviesa la manzana núm. 29889 por la medianera noroeste de la parcela núm. 11, gira a sur envolviendo esta manzana y la parcela núm. 256 del polígono núm. 24 y vuelve a la calle Cid. Desde esta atraviesa la manzana núm. 30872 por la medianera entre las parcelas núm. 03 y núm. 04 e incorpora la manzana núm. 29875. Atraviesa la manzana núm. 29878 entre las parcelas núm. 08 y núm. 09 y continúa incorporando las parcelas núm. 01, núm. 02 y núm. 03 de esta manzana. Incorpora la manzana núm. 29872, cruza la calle D'En Pons y la manzana núm. 28886 por la medianera noroeste de la parcela núm. 10, hasta el punto de origen.  
  
  
ANEXO III  
Delimitación gráfica



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML