Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6759, del 23-04-2012 (2012/3720)

RESOLUCIÓ de 23 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Sinarcas, Ayódar, l'Olleria, Castelló de la Plana i Rótova.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6759

Data del DOGV
:   23-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3720

CVE


Data del document
:   23-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Olleria, l'](javascript:void(0))
    * [Ròtova](javascript:void(0))
    * [Ayódar](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Sinarcas, Ayódar, l'Olleria, Castelló de la Plana i Rótova. [2012/3720]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 49/2008 AIA, 151/2007 AIA,188/2007 AIA, 224/07 AIA i 357/2006 AIA.  
  
  
València, 23 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 49/2008-AIA.  
Títol: Ampliació d'explotació avícola.  
Promotor: Indústries Avícolas Guillen, SL.  
Autoritat substantiva: Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: polígon 15, parcel·les 24, 30, 31, 32, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 49 i 50 en el terme municipal de Sinarcas (València).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte pretén l'ampliació de l'explotació avícola de cria i recria de gallines de posta amb la construcció d'una nova nau de posta per a gallines de corral.   
Les parcel·les que conformen l'explotació són les següents: 24, 30, 31, 32, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 49 i 50. Totes situades en el polígon 15. La superfície resultant és de 200.510 m².  
La nova nau per a gallines ponedores de corral tindrà una capacitat de 20.000 places. La capacitat total de l'explotació després d'esta ampliació serà de 36.000 places de gallines ponedores de corral, 85.000 places de cria i recria de gallines ponedores, 60.000 places de recria de gallines ponedores i 24.000 places de viver de gallines de corral.   
  
L'explotació consta actualment de quatre naus per a l'allotjament dels animals i de diverses edificacions auxiliars. L'ampliació comporta la construcció d'una nau nova de posta amb una superfície de 1.870,40 m².   
En un dels extrems de la nau de gallines de corral se situarà un magatzem destinat als sistemes de recollida i recepció de l'ou. En l'extrem oposat estarà l'eixida de la cinta transportadora de fem situada davall d'una coberta. Esta zona de càrrega i descàrrega del fem comptarà amb una solera de formigó. Adossat a uns dels laterals de la nau s'instal·larà el jardí d'hivern per als animals, parc cobert i tancat que comunica amb l'interior de la nau. S'instal·larà també una sitja per a l'emmagatzematge de pinso de 16.000 kg de capacitat.  
  
Amb el sistema de producció de l'ou de corral, els animals s'allotgen en l'interior de les naus i tenen accés al parc. L'allotjament de les aus en l'interior es realitza per mitjà d'aviaris. Els ous són arreplegats per mitjà d'una cinta transportadora. Es disposarà també de cintes per a arreplegar les dejeccions situades davall de les zones d'allotjament amb un sistema de ventilació per a l'assecatge del fem.  
El sistema de maneig serà tot dins tot fora. Les aus arriben amb una edat de 18 setmanes i romanen en la nau durant un cicle de posta de 13 mesos.   
L'explotació disposa d'abastiment d'aigua potable procedent de la xarxa municipal i d'un pou d'abastiment. S'ha estimat un consum anual per a tota l'explotació de 14.285,79 m³ per a beure, 142,83 m³ per a la neteja i 219 m³ per al consum del personal.   
L'explotació disposa de subministrament d'energia elèctrica emprada en els sistemes d'il·luminació, alimentació, ventilació i el sistema d'obertura i tancament de finestres.  
La producció anual de fem de la nova nau s'ha estimat en 400 tones. La producció de fem en tota l'explotació s'ha estimat en 4.100 tones. Segons la documentació proporcionada, les dejeccions són retirades de l'explotació setmanalment. S'aporta el document d'acceptació del fem per part de l'empresa Jemar e Hijos, SL.   
L'explotació té subscrit un contracte per a la retirada dels cadàvers per a la capacitat actual i compta amb contenidors homologats per al seu emmagatzematge.  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral, tela antipardals en les finestres de les naus i un sistema de desinfecció dels vehicles que accedixen a l'explotació.  
La distància al municipi de Sinarcas és de 3.480 m.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5623, de data 22 d'octubre de 2007, i d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament.  
No es van presentar al·legacions durant el període d'informació pública.   
Remissió de l'expedient  
En data 10 d'octubre de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet una còpia del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental, i se sol·licita un informe sobre la suficiència de la documentació presentada.   
  
En data 24 d'octubre de 2006, es remet la contestació i s'informa que esta documentació es considera suficient per a l'avaluació ambiental del projecte.  
En data 5 de febrer de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remet el certificat d'informació pública i una còpia de l'annex al projecte presentat.   
Antecedents  
La nau de cria i recria de gallines ponedores amb capacitat per a 85.000 animals compta amb declaració d'impacte ambiental positiva de data 27 de juny de 2005, expedient d'impacte ambiental número 166-04 AIA.   
Afeccions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable agrícola ramader.  
La distància al nucli urbà supera els 3.000 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 500 m de les explotacions respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis urbans que tenen entre 500 i 1.999 habitants. En este cas, el municipi de Sinarcas té al voltant de 1.200 habitants.   
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
El municipi de Sinarcas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
L'explotació s'ubica en una zona agrícola dedicada majoritàriament al cultiu de secà. També hi ha taques de sòl forestal de pineda i matoll. Les parcel·les on es construirà la nova nau de posta estan dedicades al cultiu de cereal.   
La fisiografia d'esta és plana. La vulnerabilitat d'aqüífers està valorada com a mitjana en la zona, per tant hauran d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escolament superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.   
Segons la documentació presentada, l'activitat no generarà efluents líquids, ja que les aigües de neteja dels locals i l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per mitjà d'evaporació a través dels sistemes de ventilació instal·lats. L'explotació disposa de dos fosses sèptiques per a l'arreplega de les aigües brutes procedent de les instal·lacions sanitàries dels dos lavabos.  
La gallinassa que es genera en l'explotació es transporta al femer autoritzat que disposa l'empresa Jemar e Hijos, SL. S'ha presentat una còpia d'un document pel qual esta empresa accepta el fem generat en l'explotació avícola sense que s'especifique la quantitat que s'entrega. Es considera que, per a un control adequat del destí dels residus, este document hauria d'especificar la massa de gallinassa que s'entrega i la periodicitat amb què es realitza el transport.  
  
Segons la documentació presentada, l'explotació disposa d'un camió destinat exclusivament a la retirada del fem generat en l'explotació; este transport s'efectua dos vegades per setmana. No obstant això, es considera que poden donar-se situacions puntuals en què la retirada no puga efectuar-se, i per tant es considera que l'explotació hauria de comptar amb una zona preparada per a l'emmagatzematge temporal.   
  
S'ha presentat un document en què se sol·licita que l'explotació quede exempta de l'obligació de disposar d'un femer per a evitar els possibles riscos sanitaris i garantir el benestar animal. Es considera que si es tria una bona ubicació i un bon disseny per a este i es complix el programa sanitari de la granja, la instal·lació d'un femer no augmentarà els riscos higiènics i sanitaris a què es fa referència.   
  
Cal indicar, a més, que el femer només hauria de ser usat en casos excepcionals i per temps limitat si tal com s'indica la retirada es realitza dos vegades per setmana. Si es disposa d'este femer s'eliminarà el risc de contaminació per l'abocament incontrolat d'estos residus orgànics tant dins com fora dels límits de l'explotació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1.h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la granja avícola de posta, situada en el terme municipal de Sinarcas (València), promogut per Avícolas Guillen, SL, sempre que esta es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i les modificacions establides a continuació:  
  
1. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
3. Tots els residus que es generen en l'explotació hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.   
4. Cal realitzar una correcta gestió de les aigües residuals que es generen en l'explotació. No podran ser abocades, en cap cas, de forma directa o indirecta en el medi sense aplicar un tractament previ. En el cas del tractament per a les aigües residuals domèstiques haurà de garantir-se com a mínim la seua oxidació total.  
5. Les dejeccions ramaderes només podran emmagatzemar-se en les zones habilitades. L'explotació haurà de disposar d'un femer amb capacitat suficient per a l'emmagatzematge de la gallinassa. Este haurà d'estar impermeabilitzat i preferiblement cobert. Haurà de comptar amb parets d'alçària suficient per a contindre la gallinassa i amb un sistema per al control de lixiviats degudament dimensionat.   
Junt amb el primer informe anual que es presente davant d'este Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, en compliment del programa de vigilància ambiental, s'haurà d'adjuntar una memòria en què es justifique: la ubicació triada per al femer, les seues dimensions i les característiques constructives.   
6. S'ha de comunicar a este servici qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 15 d'abril de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 151/2007-AIA.  
Títol: Modificació puntual número 6 del Pla General   
Promotor: Ajuntament d'Ayódar  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Ayódar i CTU.   
Localització: Al costat del nucli de població, a l'est sobre la carretera C-223.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual sotmesa a avaluació d'impacte ambiental és efectuar una reserva de sòl dotacional amb destinació a equipament recreatiu esportiu en sòl no urbanitzable comú.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'instrument de planejament actualment vigent en el municipi d'Ayódar el constituïx el Pla de Delimitació de Sòl Urbà, aprovat el 13 d'abril de 1983 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, encara que l'Ajuntament està iniciant la redacció d'un document de planejament general. El PDSU ha sigut modificat en diverses ocasions amb actuacions d'escassa entitat.  
La modificació puntual comprén un únic àmbit d'actuació, amb una superfície de 835,70 m², i afecta terrenys classificats com a sòl no urbanitzable encara que ocupats fins fa ben poc per un edifici destinat a albergar el dispositiu comarcal de bombers.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives queden condicionades per l'objecte del projecte, on es perseguix l'execució d'un equipament esportiu en les parcel·les més immediates al sòl urbà consolidat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de juliol de 2007, la Direcció Territorial de Castelló remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relativa a la modificació puntual número 6 del PDSU d'Ayódar, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 27 de març de 2007, i en el DOGV número 5435, de 24 de gener de 2007.   
Durant el període d'informació pública es presenta una al·legació, la qual és desestimada, segons consta en el certificat emés pel secretari interventor del Servici d'Assistència Tècnica a Municipis de la Diputació Provincial de Castelló relatiu a l'acord d'aprovació provisional pel Ple municipal de 29 de març de 2007.  
3. Resum de les al·legacions  
L'única al·legació presentada fa referència a alguns aspectes ambientals analitzats en este procediment d'avaluació d'impacte ambiental -compatibilitat de l'actuació amb el planejament vigent i els usos establits en les parcel·les limítrofes, gestió de les aigües residuals, àmbit de la proposta, etc., i a altres aspectes que no tenen un caràcter ambiental. L'al·legació ha sigut desestimada per l'Ajuntament.   
  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 24 de maig de 2007, es torna l'estudi d'impacte ambiental inicialment remés des de la Direcció Territorial de Castelló a fi que es complete amb la inclusió de la documentació tècnica de la proposta. S'informa en eixe mateix escrit que haurien de figurar en l'expedient alguns informes de caràcter ambiental, sense que fins a la data s'haja rebut còpia d'estos.  
Amb data 6 de setembre de 2007, s'informa al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial la necessitat d'esmenar algunes deficiències en la documentació remesa  
Amb data 17 d'octubre de 2007, es comunica al Servici Territorial d'Ordenació del Territori la necessitat d'informar les persones interessades i, si és el cas, les administracions públiques afectades, del dret a participar en el procediment i del moment en què poden exercitar este dret, les possibles modalitats de participació i els terminis, tot això en compliment de la disposició final primera de la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets d'accés a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient, que modifica el Reial Decret Legislatiu 1302/1986, d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Consultes. Informes sectorials i participació  
L'Ajuntament d'Ayódar va adreçar una notificació personal als veïns immediats al lloc de l'emplaçament de la proposta, i va fixar un termini de 45 dies a l'efecte de participació pública dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 14 de gener de 2008, l'Ajuntament remet un certificat negatiu de la participació, ja que no s'han presentat al·legacions ni observacions.  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits. El municipi d'Ayódar es troba íntegrament inclòs en la delimitació del PORN de la Serra d'Espadà. En la zonificació d'este document la classificació que reben els terrenys afectats per la proposta és de nuclis de població, és a dir, s'ubica en el sòl previst per al creixement urbà, per tant és compatible la modificació que ací es proposa.  
2. Xarxa Natura 2000. La mitat sud del terme municipal d'Ayódar pertany al lloc denominat LIC de la Serra d'Espadà, i la parcel·la s'ubica en la vora de la delimitació de l'esmentat lloc al costat del nucli urbà.  
  
Consideracions ambientals  
Els terrenys afectats per la reclassificació corresponen a un bancal de cultius de secà situat a continuació del nucli urbà d'Ayódar, junt a la travessia del poble de la carretera C-223.  
Des del punt de vista de la fauna i la vegetació, les espècies associades a antics terrenys de cultiu, ocupats després pel parc provisional de bombers, tenen un escàs valor. El paisatge, al seu torn, esta condicionat per les activitats humanes relacionades amb l'ús agrícola i l'assentament urbà de la població, per tant és una zona de definició de vora urbana constituïda per vivendes i algun altre equipament.  
  
Ateses les característiques de l'actuació, els principals efectes ambientals previsibles són els deguts al consum i al canvi d'ús del sòl; a l'increment mínim en el consum del recurs d'aigua; l'increment en la generació de residus sòlids i dels abocaments; la creació d'un nou paisatge de vora urbana, i l'execució de les obres i les infraestructures d'urbanització, principalment.   
En este sentit, el major problema ambiental es deriva de la gestió de les aigües residuals sanitàries que es generen per les activitats pròpies de la piscina pública a l'aire lliure. En la memòria justificativa s'afirma que l'Ajuntament està construint en estos moments una nova depuradora i una xarxa de sanejament per a l'efectiva connexió a esta dels sòls urbans, que discorre en paral·lel a la carretera i pròxima als terrenys de l'actuació.   
L'impacte ambiental s'ha de valorar globalment com a admissible, el qual ha sigut valorat individualment per a cada un dels impactes identificats, sobre els quals es presenta una relació de mesures correctores concretes per als impactes identificats com a previsibles, amb el seu corresponent pla de vigilància ambiental (PVA).   
L'àmbit de l'actuació urbanística, que és una modificació d'un pla, a la vista de les seues dimensions i la funció dins del model urbà d'Ayódar, a causa dels efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com a una zona de reduït àmbit territorial, per la qual cosa li resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article quint de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:   
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la modificació puntual núm. 6 del PDSU d'Ayódar, promogut per l'Ajuntament d'Ayódar, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions establides a continuació.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
S'han de resoldre en el projecte d'urbanització i/o execució de les instal·lacions esportives els aspectes següents:   
- La xarxa de sanejament s'ha de definir com a separativa.  
- La xarxa d'aigües residuals sanitàries ha de connectar-se de manera efectiva a l'EDAR en la qual s'hi preveu el tractament. S'ha d'identificar el traçat exterior al sector del col·lector de sanejament.   
- Per a la xarxa d'aigües pluvials, en el cas de no optar per a la reutilització per al reg de les zones verdes, s'haurà d'identificar en els plànols el traçat de la xarxa i el punt d'abocament. Es resoldrà igualment l'evacuació de les aigües d'escolament tenint en compte la ubicació en tàlveg de la parcel·la.  
- S'ha d'identificar la procedència i el punt de connexió per a l'abastiment d'aigua potable a les instal·lacions.  
Se supedita l'entrada en funcionament de les instal·lacions esportives a l'efectiva connexió i capacitat de tractament definitiu de les aigües residuals en l'EDAR en la qual es preveu el seu tractament, fins i tot a l'execució i posada en funcionament de la depuradora municipal.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 31 de gener de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 188/2007-AIA  
Títol: Fàbrica de vidre buit  
Promotor: Vidrio Ecológico, SL  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental  
Localització: Polígon industrial el Carrascot, vial B, l'Olleria (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Vidrio Ecológico, SL, és una indústria dedicada a la fabricació d'articles de vidre per mitjà de tècniques de conformació i acabament d'estos, ubicada en l'Olleria (València).   
L'objecte del projecte és tramitar l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord amb el projecte presentat l'activitat, en funcionament des de 1994, s'ubica en la parcel·la núm. 29 del polígon industrial el Carrascot, situat al sud-est del nucli urbà de l'Olleria (València) en una zona que, segons el PGOU, està qualificada com a sòl urbà industrial. Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, la indústria és compatible amb el planejament. La superfície total ocupada és de 29.837 m².  
El grau d'urbanització de la parcel·la on es localitza l'activitat es caracteritza per: pavimentació, subministrament elèctric, il·luminació, telèfon, aigua potable, col·lector d'abocaments i gas natural.   
L'aigua procedent de la xarxa municipal és utilitzada per a ús sanitari, consum humà i per a ús industrial. El consum anual és de 11.807 m³/any.  
La capacitat de producció de vidre fos extret del forn és de 11452 t/any, mentres que la quantitat de peces de vidre fabricades òptimes per a la comercialització és de 9834 t/any. De forma esquemàtica el procés productiu consta de les fases següents: recepció i recollida del vidre blanc triturat a la granulometria desitjada; fusió, de manera que el vidre en estat fos puga ser fàcilment conformat; conformació, depenent de l'article que s'ha de fabricar, i per mitjà del control de la temperatura de la zona de treball, s'utilitzarà una tècnica de conformació diferent, segons els procediments de bufament, centrifugació, premsatge o altres; recuita, per tal que les peces fabricades forgen adequadament i no es fragmenten o es trenquen per un inadequat refredament, és necessari controlar la temperatura, per a la qual cosa, s'utilitzen les arques de recuita; embalatge i magatzem, on les peces conformes són envasades i traslladades fins al seu lloc d'emmagatzematge; decoració, acabament i expedició al client.  
Vidrio Ecológico, SL, disposa d'un centre de transformació de baixa tensió per a transformar i poder utilitzar l'energia elèctrica subministrada. El consum anual aproximat és de 4.312 MWh/any. El principal consum energètic que té lloc en les instal·lacions és de gas natural, ja que és el combustible utilitzat en els cremadors del forn de fosa, així com en les arques de tremp. El consum anual aproximat és de 95.572 MWh. S'utilitza, a més, gasoil com a combustible per als carretons elevadors, per al tractor-pala i per al grup electrogen amb un consum de 1.402 litres/any.  
Alternatives  
En tractar-se d'una indústria existent que no es modifica, no es preveuen distintes alternatives d'actuació en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits recollits en l'annex I, subapartat 3.3 (instal·lacions per a la fabricació de vidre inclosa la fibra de vidre amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia), de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribuïxen a la Direcció General de Canvi Climàtic.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de vidre i de productes de vidre està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.  
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, en la Llei 34/2007, de 15 de novembre.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a la producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i, en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.   
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La fabricació de vidre buit a partir de vidre residual o casc de vidre genera una sèrie d'impactes sobre el medi ambient a causa de la contaminació atmosfèrica per emissió de gasos de combustió, generació de residus, tant industrials com no perillosos, transmissió de sorolls i vibracions, consum de recursos naturals i producció d'aigües residuals.  
  
La possible contaminació atmosfèrica és l'impacte mediambiental més significatiu de l'activitat, a causa principalment de l'etapa de fusió, on té lloc una combustió per a aconseguir les temperatures necessàries per a fondre el casc de vidre. Tots els focus existents, han d'estar dissenyats d'acord amb el que disposa l'Orde 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció de contaminació; les instal·lacions de combustió hauran de respectar i no sobrepassar els nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera especificats en la disposició addicional 1 del Decret 127/06, de 15 de setembre, del Consell, per a la Comunitat Valenciana; les analítiques han de ser realitzades per entitat col·laboradora de l'administració amb una periodicitat de tres anys; en el cas que els fums de combustió del forn no respecten els límits establits pel Decret 833/1975, seria convenient instal·lar un filtre de mànegues i/o un sistema de llavada de fums per via seca o semi-seca a l'eixida d'estos.  
  
Respecte als nivells acústics, l'estudi d'impacte ambiental considera la determinació dels nivells sonors exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, i presenta mesuraments dels nivells sonors per mitjà del mostreig de tres punts de l'entorn de la instal·lació industrial. A este respecte, l'informe de 16 de febrer de 2007, del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la DG per al Canvi Climàtic assenyala que, en horari diürn, el punt núm. 1 de referència del qual s'ha obtingut mostra, i en horari nocturn, els tres punts de referència dels quals s'ha obtingut mostra, superen els nivells sonors legals. L'informe indica que s'hauran d'adoptar les mesures correctores necessàries. En resposta a això, amb data 26 d'octubre de 2007, l'empresa proposa les següents mesures correctores: reubicar els compressors en el centre de la instal·lació, d'esta manera la mateixa nau servirà d'apantallament; es prendrà com a criteri de treball el tancament de totes les portes que donen accés directe des de la nau de producció al polígon industrial; es considera que així s'absorbiran les ones de so.  
Els abocaments d'origen sanitari i d'origen pluvial són conduïts de manera independent a les instal·lacions municipals de sanejament. L'empresa realitza un únic abocament a la xarxa de clavegueram municipal, d'origen sanitari. Amb freqüència bimensual es neteja l'aljub i s'aboca al clavegueram, conjuntament amb l'abocament sanitari. Els abocaments pluvials discorren per escolament fins a l'exterior de les instal·lacions. L'empresa no disposa d'autorització d'abocament al clavegueram municipal. A l'efecte de reduir la possibilitat d'abocaments accidentals al sòl, les zones d'emmagatzematge de residus perillosos hauran de ser cobertes, hauran de tancar-se adequadament els envasos que els contenen, es disposarà de material absorbent en llocs accessibles i pròxims a les zones de producció i emmagatzematge i les operacions de càrrega i descàrrega de residus perillosos i productes químics hauran de realitzar-se en zones degudament impermeabilitzades.  
Els residus perillosos generats s'emmagatzemen en una zona coberta i amb sòl impermeable, i es disposa de material absorbent per a l'arreplega de vessaments accidentals. En particular, l'oli industrial s'emmagatzemarà evitant-ne la mescla amb l'aigua o amb altres residus no oleaginosos, i es disposa d'instal·lacions que permeten la conservació d'estos fins a la recollida. Tots els residus s'entregaran a gestor autoritzat.  
Així mateix, el programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte complir les indicacions i les mesures protectores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
- S'han de realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol, segons la periodicitat i els paràmetres establits per l'Orde de 18 d'octubre de 1976 i el Decret 833/1975.  
- Cada un dels focus emissors existents haurà de disposar del corresponent llibre de registre d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera on es registraran els resultats de les analítiques efectuades.  
  
- Cal verificar periòdicament el bon funcionament dels equips de combustió i d'extracció, per mitjà d'un programa o un pla de manteniment.  
- S'haurà de realitzar un control de les emissions acústiques almenys cada cinc anys, per a determinar que els nivells de transmissió exterior no superen el valor 70 dB(A) en horari diürn i de 60 dB(A) en horari nocturn, amb relació a zones d'ús industrial. En el cas de superar estos nivells, s'hauran d'establir les mesures necessàries per a reduir este impacte acústic.  
- Es recomana dur a terme una determinació dels paràmetres d'abocament almenys cada 4 anys i sempre que les característiques de l'abocament (modificació del cabal, incorporació o modificació de productes o processos, etc.) no hagen sigut modificades durant eixe temps, per a verificar que es complixen els paràmetres de l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de l'Olleria.  
- Cal complir les obligacions documentals i registrals detallades en el RD 952/1997 i el RD 833/1988, relatives a la producció i gestió de residus perillosos.  
- S'ha de realitzar un manteniment preventiu de les instal·lacions i registrar un històric d'operacions de manteniment i de reparació sobre la distinta maquinària.  
- S'han de realitzar, a les instal·lacions d'emmagatzematge de carburants i combustibles líquids per a consum propi i de subministrament a vehicles, les revisions i les inspeccions periòdiques especificades en el Reglament d'Instal·lacions Petrolíferes i en la instrucció tècnica complementària MI-IP03, aprovats pel RD 1523/1999, amb la intenció d'impedir la producció de vessaments originats pel mal estat de les instal·lacions d'emmagatzematge.  
- S'ha de comprovar setmanalment la inexistència de fugues o de vessaments en les zones d'emmagatzematge de productes químics i de residus perillosos.  
- Cal sol·licitar, a un organisme de control facultat per a l'aplicació del RD 1942/1993, de 5 de novembre, la inspecció de les instal·lacions, amb la periodicitat establida en este Reglament.  
- Cal realitzar la revisió i la recarrega dels equips de protecció contra incendis amb la freqüència establida pel Reial Decret 786/2001, de 6 de juliol, i complir el programa de manteniment dels mitjans materials de lluita contra incendi indicat en el RD 1942/93, de 5 de novembre.  
  
- Com a mesures de prevenció i control de la legionel·losi, i a fi de complir els requisits establits en la legislació vigent en esta matèria, l'establiment ha de disposar d'un pla de manteniment, i dur a terme la neteja i la desinfecció de les instal·lacions, els controls periòdics i el manteniment del registre de les operacions, d'acord amb la legislació.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 14 de febrer de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental va sol·licitar un informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental, i es va emetre, per part d'esta àrea, l'informe sol·licitat amb data 19 de febrer de 2007.  
Posteriorment, amb data 18 de setembre de 2007, es va rebre una nota interna de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic on se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, a instàncies de Vidrio Ecológico, SL, i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Documentació complementària a la sol·licitud.  
El mateix escrit de remissió certifica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública sense que s'hi hagen formulat al·legacions.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf j) grup, 4 de l'annex I del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (instal·lacions per a la fabricació de vidre, inclosa la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
  
L'article16.2 m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li són d'aplicació, el projecte de fàbrica de vidre buit, promogut per Vidrio Ecológico, SL, que s'ha d'ubicar en el polígon industrial el Carrascot, parcel·la 29, del terme municipal de l'Olleria a València, sempre que es realitze d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Atesa la presència d'emulsió de tall en l'abocament d'aigua residual industrial, procedent de l'aigua d'arrossegament del vidre sobrant, s'hi haurà de caracteritzar a fi de comprovar que es respecten els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de l'Olleria. En cas contrari, s'hauran de prendre les mesures correctores necessàries.  
2. A fi de garantir l'eficiència dels recursos hídrics, així com per a assegurar la protecció del sòl i els aqüífers, s'haurà de certificar l'estanquitat de les basses de què disposa la instal·lació.  
3. L'empresa haurà d'escometre un pla d'actuació sobre els depòsits de fuel soterrats entre les naus i el límit sud de la parcel·la.  
4. Quant a les mesures preses per a la reducció d'impactes en cas de cessament de l'activitat, es tindran en compte, a més de les establides en el punt 4.2 del projecte bàsic, mesures per a controlar l'emissió de partícules a l'atmosfera en la fase de demolició i desmantellament de la fàbrica.  
5. Cal prendre les mesures correctores necessàries per a evitar que l'activitat transmeta uns nivells sonors de recepció superiors als màxims permesos per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica. Cal realitzar, per a la comprovació, una auditoria acústica.  
6. S'ha de dur un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
7. Cal presentar davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment de l'article 3 del RD 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 d'abril de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.   
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 224/2007-AIA  
Promotor: Élite Cementos, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada d'una planta de fabricació de ciment a partir de clínquer importat.  
Localització: Dàrsena sud del Port de Castelló   
Ref. òrgan substantiu: 163/07 IPPC SClCo/VCP  
Descripció del projecte  
1. Característiques  
Les instal·lacions d'Élite Cementos, SL, se situen sobre 30.000 m² de sòl industrial en la dàrsena sud del Port de Castelló. Es projecten per a fabricar ciment a partir de clínquer d'importació, algeps procedent d'altres instal·lacions, calcària i altres additius; el producte acabat s'emmagatzema en quatre sitges i s'expedix a granel i envasat. En les instal·lacions treballen 35 empleats i el termini previst per a l'execució de les obres és de 17 mesos.  
La capacitat de producció anual és de 500.000 tones i el ciment fabricat és dels tipus CEM I 52.5 R, CEM II/AL 42.5 R i CEM II/BL 32.5 N.  
La fabricació de ciment està inclosa en el grup 4, lletra i, de l'annex I, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, per tant, resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
L'activitat disposa d'un certificat expedit per l'Ajuntament de Castelló, sobre la compatibilitat urbanística dels terrenys on s'ubica l'actuació per a l'ús proposat. El sòl està classificat per als usos industrial categoria D i magatzems, categoria F, segons el vigent PGOU del municipi de Castelló.  
El projecte bàsic denominat Dàrsena Sud del Port de Castelló ha sigut sotmés a avaluació d'impacte ambiental i compta amb la declaració d'impacte ambiental favorable dictada al març de 2003.  
  
- Matèries primeres  
En la fabricació de ciment pòrtland s'empra com a matèries primeres el clínquer (78%), algeps (5%), calcària (prop del 17%) i altres additius. El clínquer s'importa i arriba per via marítima al Port de Sagunt, allí es descarrega en camions i s'envia per carretera a la planta.  
En la planta s'emmagatzemen per separat l'algeps i la calcària en una nau tancada, amb coberta i compartimentada. El clínquer s'emmagatzema en tres sitges tipus dom. El producte fabricat s'emmagatzema en quatre sitges.  
El subministrament d'aigua procedix de la xarxa municipal. L'aigua s'empra majoritàriament com a refrigerant de la maquinària, excepte els compressors, ja que en el molí s'utilitza aire per a refredar el ciment; el consum anual d'aigua és de 12.500 m³.  
- Energia  
L'energia consumida en les instal·lacions són l'electricitat, el gasoil i el gas natural.   
L'energia elèctrica s'empra en la maquinària fixa de la instal·lació, en l'enllumenat i en altres usos generals.  
El gas natural és el combustible que usa el generador de gasos calents.   
Les pales carregadores funcionen amb gasoil.  
- Aigües residuals i pluvials   
En les instal·lacions no es produïxen aigües residuals industrials.  
Les aigües residuals sanitàries van separades de les aigües pluvials i es depuren prèviament, i s'aboquen posteriorment a una fossa sèptica. La depuradora és un depòsit que conté tres compartiments interconnectats, en el primer compartiment els sòlids més grossos sedimenten i patixen la digestió, després passen a un altre compartiment en què les partícules més xicotetes es dissolen o decanten i arriben finalment al tercer compartiment, que és un filtre biològic. L'eliminació dels sòlids en suspensió té un rendiment del 90% i la reducció de DBO5 és d'un 35%. El temps de residència és d'un dia, el cabal d'entrada és d'una persona equivalent, és a dir, 200 litres/persona i dia.  
Les aigües pluvials s'evacuen superficialment cap a les cunetes dels vials limítrofs.  
- Procés industrial de fabricació   
El clínquer arriba en camió a la planta i es descarrega en una tremuja d'alimentació, la qual va proveïda d'un filtre de mànegues i d'un extractor, des d'ací per mitjà d'un elevador de catúfols i cintes transportadores es conduïx a tres sitges (una de forma cilíndrica i dos de forma esfèrica). En cada un dels punts de transferència de clínquer hi ha la presa d'aspiració del filtre de mànegues corresponent.   
L'algeps, la calcària i els additius arriben en camió i es descarreguen en una tremuja d'alimentació, des d'ací passen a un elevador de catúfols, que descarrega al seu torn en la cinta transportadora situada dins de la nau. Hi ha set filtres de mànegues inseribles disposats al llarg de l'edifici, i uns altres dos filtres de mànegues: un en la tremuja i l'altre col·locat a l'eixida de l'elevador de catúfols.  
El clínquer, l'algeps i la resta d'additius es transporten per cintes des de les tres sitges i la nau dels additius, les cintes es disposen pel camí de manera que s'entremesclen les alimentacions, per a produir una primera mescla, que s'acumula en les tremuges de dosificació del molí.   
  
Hi ha quatre tremuges de dosificació amb filtre de mànegues inserible, cada tremuja posseïx bàscula, per a controlar el pes dels ingredients que ixen. Les tremuges descarreguen en una cinta transportadora que alimenta el molí, en la boca de la qual hi ha un filtre de mànegues.  
El molí és de boles, treballa per via seca i en circuit tancat amb un separador dinàmic. Per a la fabricació del ciment del tipus CEM II/BL 32.5 N s'empren gasos calents diluïts, produïts en un fogar auxiliar proveït de ventilador.  
A l'eixida del molí hi ha un captador del filtre de mànegues, la pols rebutjada passa per un bypass, bé cap a les sitges de ciment o cap a l'elevador de catúfols.  
La pols que passa del separador dinàmic és aspirada pel filtre de mànegues del turboseparador. La pols que passa les mànegues es dirigix cap a la ximenera; la pols que es concentra en les mànegues s'envia per aerolliscadors cap a les sitges de ciment. El rebuig del separador dinàmic torna novament al molí de boles.  
El turboseparador disposa d'un filtre de mànegues de gran capacitat, el qual disposa de preses d'aspiració en els extrems de l'elevador de catúfols i en tots els punts de transferència de matèria del circuit de mòlta.   
El ciment de granulometria adequada s'emmagatzema en quatre sitges de planta circular, proveïdes d'aerolliscadors de fluïdització, per a facilitar la descàrrega. Cada sitja disposa de tres eixides, dos per a la descàrrega directa a camions cisterna i una altra per a la línia d'ensacada.  
La línia d'ensacada acaba en la zona de paletització, els palets passen directament al moll de càrrega.  
En la planta de mòlta de clínquer no es preveu emmagatzemar productes químics.  
- Residus   
El procés industrial d'Élite Cementos, SL, genera poca quantitat de residus. Els residus no perillosos són el paper, filtres de mànegues, cartó i plàstic; també es produïxen residus assimilables a urbans, compostos per paper d'oficina, cartó i restes de menjar.  
Els residus tòxics s'ubiquen al costat de la nau de les matèries primeres i estan compostos per olis usats, filtres d'oli, materials contaminats amb olis i greixos, sacs trencats, piles i bateries esgotades, fluorescents, tóner i palets contaminats amb residus.  
El magatzem de residus se situa adjacent al magatzem de matèries primeres, posseïx coberta amb una solera de formigó tipus HM 10 de doble mallat i de 20 mm de grossària, a més disposa d'un canal perimetral per a la recollida de vessaments accidentals i un depòsit amb sepiolita.  
- Alternatives mediambientals   
Élite Cementos, SL, se situa en una zona creada i aprovada per l'administració per a l'establiment d'indústries, per això no s'hi preveuen altres alternatives d'ubicació.   
La manipulació de les matèries primeres i dels productes acabats té lloc dins d'instal·lacions tancades, gràcies a això es prevenen les emissions de partícules a l'atmosfera per mitjà de l'ús de filtres de mànegues, com s'ha vist anteriorment.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 7 de juny de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet el projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi acústic i el document de síntesi; també sol·licita ser informada sobre la idoneïtat de la documentació, per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat en data 27 de juny de 2007.  
El 25 d'octubre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental de l'esmentat projecte.  
El 29 de novembre de 2007 es remet l'informe d'idoneïtat de la documentació aportada pel promotor, i es fa constar que es requerix una ampliació de documentació complementària.  
El 2 de gener de 2008 el promotor remet l'ampliació de documentació, a través del Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i també l'Ajuntament de Castelló; durant el transcurs del termini de 30 dies hàbils, s'hi van presentar dos al·legacions.  
  
3. Resum de les al·legacions  
Al·legacions de José Aníbal Álvarez García, amb domicili als efectes de notificacions en el carrer de Velázquez, núm. 21-3r dreta, 28001 Madrid:  
a) La ubicació de la fàbrica no respecta la distància mínima de 2.000 metres que ve fixada en el Reglament d'Activitats Molestes de 1961, així com en la normativa específica de la Comunitat Valenciana.  
b) Les instal·lacions es projecten al costat d'una zona d'alta densitat de població. El nombre de trajectes dels camions serà considerable, i s'originarà soroll i augment del trànsit. El molí de clínquer també ocasionarà un soroll important al llarg del dia, si funciona les 24 hores seguides.  
Hauria de revisar-se l'estudi d'impacte ambiental, ja que no es preveuen mesures específiques per a minimitzar este impacte acústic, i establir en l'autorització ambiental integrada (AAI) una limitació de les hores de funcionament de la instal·lació, així com de les del trànsit que accedix a esta.  
c) L'absència de menció sobre el procés d'abastiment i alimentació de clínquer a la mòlta deixa totalment incomplet el projecte, atés que el producte és pulverulent i ha de manipular-se en condicions ambientals eficients. Això fa difícil l'atorgament de l'autorització ambiental integrada, perquè no es pot avaluar l'abast i les condicions del procés, ja que falta una part essencial d'este, la qual, a més, incidix de manera rellevant en el medi ambient.  
d) Tenint en compte que s'està gestant la firma d'un conveni entre els ajuntaments de Castelló, Almassora i les empreses del polígon del Serrallo, que permetrà realitzar una auditoria dels riscos ambientals, s'hauria de preveure el compromís d'assumir les prescripcions necessàries respecte d'això i, en especial, l'obligació que la sol·licitant subscriga este conveni i assumisca els costos i les mesures que se'n deriven. Esta absència també invalida el projecte presentat, per tant ha de ser rebutjat en la seua configuració actual.  
José Aníbal Álvarez García sol·licita que no s'atorgue l'autorització ambiental integrada sol·licitada per al projecte de fabricació de ciment, perquè no és legalment possible la instal·lació de la mòlta projectada en una ubicació pròxima a nucli urbà, i no preveure l'adopció de mesures suficients que permeten evitar l'impacte i la incidència mediambiental que esta instal·lació pot comportar.  
Al·legacions de María Tajes Iglesias, la qual actua en qualitat de presidenta de l'associació «Veïns Mos Quedem", d'Almassora (Castelló), ubicada en el passeig Marítim 35, C3-B22, CP 12550 Almassora (Castelló):  
- Considera que és urgent la urbanització del polígon industrial de la dàrsena sud del Port de Castelló, per tal que existisquen carreteres adequades i capaces de suportar la gran quantitat de vehicles pesants i perillosos que circulen diàriament que coincidixen amb l'eixida de veïns des de la platja als seus llocs de treball, amb l'agreujant que la zona sud del polígon compta només amb esta via per a accedir al port o a la ciutat de Castelló.  
- Sol·licita que si la cimentera obté les degudes autoritzacions se situe en la zona més al nord de la dàrsena, amb totes les mesures correctores perquè la contaminació de l'aire siga nivell 0 per als veïns i l'entorn.  
- Diu que està informada del fet que en breu es firmarà un conveni entre els ajuntaments de Castelló, Almassora i les empreses del polígon industrial del Serrallo, que donarà pas a la realització d'una auditoria dels riscos i el medi ambient (la qual ja es troba en marxa en estos moments), que obligarà les empreses a complir les mesures correctores que es deduïsquen del projecte. Els veïns demanen que qualsevol empresa que s'instal·le en el polígon industrial del Serrallo subscriga el conveni i assumisca els costos i les mesures que se'n deriven.  
- El polígon industrial del Serrallo causa un impacte visual i ambiental en la zona de la platja d'Almassora. Reivindica la construcció d'una pantalla d'arbres per part de les empreses instal·lades en el polígon industrial del Serrallo, perquè minore l'impacte visual, en els gastos de la qual ha de participar la societat Élite Cementos, SL.  
María Tajes Iglesias sol·licita que es tinguen en compte les seues al·legacions i es complisquen tots els protocols i les lleis, tant de l'Estat espanyol com de la Unió Europea, així com de les conclusions emanades del conveni que han de subscriure les empreses i els dos ajuntaments abans esmentats.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'han sol·licitat informes o documentació complementària.  
Afeccions legals mediambientals  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de ciment a partir de clínquer (com a matèria primera) genera emissions canalitzades de partícules sòlides a l'atmosfera per les dos ximeneres principals de la fàbrica i emissions difuses en els punts de transferència de massa de les instal·lacions.   
També es produïxen vibracions, emissions acústiques i quantitats xicotetes de residus.  
El clínquer es transporta des del Port de Castelló fins a la fàbrica d'Élite Cementos, SL, per mitjà de camions, la qual cosa incrementa la intensitat mitjana diària de circulació dels camions per la carretera costanera que unix ambdós punts.   
Les instal·lacions causen un impacte visual, el qual és sinèrgic amb altres impactes visuals propis de l'entorn industrial on s'emplaça.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental, excepte els impactes derivats del desestibament i la càrrega posterior del clínquer sobre el camió en el port.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les instal·lacions estan tancades, cobertes i amb cintes transportadores carenades. El clínquer s'emmagatzema en sitges de formigó armat tancades. Els filtres de mànegues se situen en els punts de producció de pols, és a dir, en les zones de transferència de massa.  
La recepció de les matèries primeres es realitza en recintes tancats i equipats amb filtres de mànegues. Les tremuges que alimenten el molí i les sitges de ciment són hermètiques i posseïxen preses d'aspiració dels filtres. Totes estes mesures prevenen i corregixen les emissions de pols que es produïxen en la fàbrica.  
L'estudi d'impacte ambiental no esmenta la realització d'auditories dels nivells d'emissió dels filtres de mànegues a l'inici de l'activitat que verifiquen que els nivells són inferiors als llindars legals establits en el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric; tampoc esmenta la previsió de realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol cada tres anys d'acord amb el que establixen els articles 21, 28, 29 i 33 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria) sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
No obstant això, el programa de vigilància ambiental preveu el control de les emissions dels gasos de combustió de l'assecatge de les matèries primeres durant els dos primers anys, amb periodicitat anual.  
  
El pla de vigilància ambiental té previst estudiar, durant els dos primers anys de funcionament, la immissió als voltants de la fàbrica, i analitzar per a això les concentracions de SO2, NOx i les partícules en suspensió.   
Les aigües residuals sanitàries podrien constituir un focus de contaminació per a les aigües marines si el depòsit de la depuradora resultara permeable.  
Tenint en compte el volum de les matèries primeres que intervenen en el procés industrial i considerant que el transport de productes acabats i matèries primeres dure unes 10 hores/dia, el promotor estima que el trànsit de camions entre el Port de Castelló i la fàbrica s'incremente en uns 8 a 9 camions cada hora. Per a reduir l'impacte, proposa que els camions siguen del major tonatge admissible, que es planifique l'itinerari i que circulen a menys de 50 km/h.   
Atés que les instal·lacions no es troben en funcionament, el titular aporta un càlcul com a estimació dels nivells acústics de recepció externs d'estes, en funció dels nivells acústics que se suposa que generarà cada focus emissor. L'estudi acústic té en compte l'increment del trànsit de vehicles i conclou que este no incrementarà de manera notable els nivells sonors finals que en l'actualitat es produïxen en els accessos a la planta ni en els seus voltants.  
Per a reduir les emissions acústiques de la fàbrica s'han adoptat dissenys especials en soleres, parets i sostres, s'ha establit un manteniment adequat de la maquinària i els equips mòbils empraran silenciadors. Estes mesures correctores prevenen la transmissió del soroll als nuclis poblats més pròxims.   
L'impacte visual es corregix per mitjà de pantalles vegetals de bon port, col·locades en les façanes nord i sud de les instal·lacions, i pintant les superfícies de les construccions en colors grisos o marrons.  
Els residus tòxics se segreguen i s'emmagatzemen en envasos, s'etiqueten i es classifiquen per tipus; s'emmagatzemen sota una coberta, amb solera impermeable i es disposen sobre cubetes de seguretat. Hi ha un canal en la solera que envolta perimetralment l'àrea d'emmagatzematge. L'empresa no té les instal·lacions tipificades pel Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, com a susceptibles de proliferació del bacteri Legionella pneumophila.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu el grup 4, lletra i, de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1, punt 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions administratives prèvies que li siguen preceptives, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de la societat Élite Cementos, SL, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:   
1. El titular ha d'acreditar davant de l'autoritat administrativa substantiva que el depòsit on es depuren les aigües residuals sanitàries és estanc i impermeable.   
2. A l'inici de l'activitat, el promotor ha de realitzar una auditoria dels nivells d'emissió dels filtres de mànegues i de les ximeneres. A més, ha de realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol de les emissions cada tres anys, d'acord amb el que establixen els articles 21, 28, 29 i 33 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
  
3. El promotor disposarà d'un termini de 3 mesos, comptador a partir de la data d'entrada en vigor de l'autorització ambiental integrada, per a realitzar una auditoria acústica dels nivells de recepció externs, els resultats de la qual remetrà a l'autoritat administrativa substantiva. El nivell sonor mesurat ha de ser inferior a 60 dB(A) durant l'horari nocturn i inferior a 70 dB(A) durant el període diürn.  
4. Els camions que transporten clínquer han d'utilitzar sempre una lona per a cobrir la caixa.   
5. Quan l'avanç de les obres de construcció de la dàrsena sud del port ho permeten, i si l'Autoritat Portuària ho autoritza, es modificarà la ruta de transport del clínquer perquè discórrega majoritàriament per esta dàrsena.  
6. Les àrees de la fàbrica per on circulen els camions han d'estar pavimentades i netes de pols, la velocitat de circulació d'estos ha de ser inferior a 30 km/h. Les zones d'entrada i eixida a les instal·lacions es mantindran igualment netes de pols.  
7. Durant la fase de construcció, les reparacions i el manteniment de la maquinària s'han de realitzar en tallers externs o condicionar una zona ensostrada i impermeabilitzada, proveïda d'un canal perimetral, per a realitzar-les in situ.   
8. Els residus perillosos s'han d'entregar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 30 de gener de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 357/2006-AIA  
Títol: Pla Parcial del Sector el Tossalet de Rótova, València   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rótova i CTU  
Localització: Terme municipal de Rótova, al costat del nucli urbà  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
Es pretén la reclassificació d'una superfície de 71.330 m² de sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries (NS) vigents a Rótova, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 6 de març de 1996 i homologades, en data 5 de març de 1998, a sòl urbanitzable d'ús residencial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector inclou els terrenys compresos en una franja longitudinal sensiblement paral·lela a la traça de l'autovia Gandia-el Morquí de la carretera CV-60, i està limitat pel domini públic d'esta, el límit del sòl urbà, l'antiga connexió amb Alfauir i l'accés a la urbanització Serreta Minyana.  
La fitxa urbanística del sector és la següent:  
  
  
  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi d'alternatives tècnicament viables. Únicament es justifica l'actuació amb l'objectiu de possibilitar una actuació integrada imprevista en el planejament vigent del municipi, ja que l'execució de l'autovia Gandia-el Morquí ha tingut com a resultat la generació d'un sector comprés entre la nova carretera i les posteriors de l'edificació que dóna a l'antiga travessia de la CV-60 (carrer de Jaume I), que es constituïx com una zona de vora amb caràcter lineal i d'un gran interés urbanístic per al municipi de Rótova, ja que completa la trama de la població en este àmbit.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 13 d'octubre de 2006 es rep la documentació relativa al Pla Parcial del Sector el Tossalet de Rótova, remesa per la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria, composta per expedient administratiu, l'estudi d'impacte ambiental i el projecte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
El Pla Parcial junt amb l'estudi d'impacte ambiental es van exposar al públic, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 5033, de 22 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 34 escrits d'al·legacions, segons consta en els certificats emesos per l'Ajuntament de Rótova, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple en sessió celebrada el dia 30 de desembre de 2005, en el qual s'acorda resoldre les al·legacions formulades en el sentit arreplegat en els informes tècnics de l'expedient i aprovar-lo provisionalment.  
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 28 de març de 2007, s'emet un requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- Documentació aclaridora sobre el nombre de vivendes previstes en el sector, habitants previstos i els consegüents consums de recursos hídrics i aigües residuals generades per estos.  
- Certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat de recursos hídrics per a les previsions que es determinen en el punt anterior.  
- Informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià.  
- Certificat de l'entitat gestora de la depuradora mancomunada d'acord amb els càlculs que es preveuen en el punt 1, ja que sembla que no són els mateixos que es van remetre a l'EPSAR per a l'informe de 27 de gener de 2006.  
- Respecte al canvi de traçat del camí ramader, s'haurà d'aportar l'informe previ favorable dels Servicis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
En contestació a esta sol·licitud, en data 27 de juliol de 2007 la Direcció Territorial remet documentació complementària de l'Ajuntament de Rótova.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes sol·licitats durant la seua tramitació següents:  
1. Informe favorable de l'EPSAR, de data 27 de febrer 2006, sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de Rótova per a admetre els cabals d'aigües residuals generades per la realització del Sector 5, el Tossalet, del Municipi de Rótova (València).  
2. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 11 de juliol de 2007, previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, el qual conclou el següent:  
  
«Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, per a l'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial de Millora del Sector 5, el Tossalet, de Rótova (València), amb la condició que es realitze un seguiment arqueològic de freqüència diària durant les fases que suposen moviments de terra durant les obres d'urbanització i sempre després dels sondejos arqueològics allí on s'ha determinat».  
  
3. Informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 22 de desembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge del Pla Parcial del Sector el Tossalet, de Rótova (València), el qual conclou el següent:  
«...En conclusió cal informar que l'objecte del present informe és el Pla Parcial de Millora del Sector el Tossalet de Rótova (València), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, per tant no li és exigible, de conformitat amb el que s'ha assenyalat anteriorment, l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet el present informe en contestació a la sol·licitud d'eixe Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal que este servici emeta un informe respecte d'això.»  
4. Informe favorable de la Secció Forestal (camins ramaders) de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, de data 28 de febrer de 2007, relatiu al tractament del camí ramader assagador del Camí del Calvari, present en el sector.  
5. Informe favorable de la mercantil Egevasa com a empresa gestora del Servici Municipal d'Aigua Potable de Rótova, de data 18 de juny de 2007, relatiu a la suficiència de recursos hídrics per a l'abastiment del Pla Parcial del Sector el Tossalet, de Rótova.  
6. Informe favorable de la mercantil Joaquin Lerma, SA, com a empresa concessionària del servici de recollida i transport dels residus sòlids urbans del municipi de Rótova, de data 9 de juny de 2006, per a assumir l'increment que generarà el pla parcial proposat.  
Afeccions legals ambientals  
1. Espais naturals protegits  
El projecte plantejat no afecta cap espai natural protegit de la Comunitat Valenciana.  
2. Camins ramaders   
El camí ramader assagador del Camí del Calvari o Camí Vell d'Ontinyent a Gandia està afectat pel sector. En un principi es pretenia resoldre esta afecció proposant la modificació del seu traçat, però esta opció va ser objecte d'informe desfavorable, de data 2 de novembre de 2006, de la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient, per no complir tots els requisits exigits per l'article 12 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders; en concret, no assegurava la continuïtat en el traçat del camí ramader.  
El promotor presenta una nova documentació a fi d'esmenar l'error comés. S'afig un tram de vial de vianants al nou traçat proposat per al camí ramader, de manera que connecta amb l'eixida del camí ramader del sector i s'assegura la continuïtat del seu traçat.  
Es recorda l'obligat compliment dels aspectes següents:  
- El tractament que es done al camí ramader haurà d'adequar-se al trànsit ramader i als usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/1995 en els articles 16 i 17. En concret, no són acceptables obres de pavimentació asfàltica o semblant.  
- El tram de camí ramader haurà de ser assenyalat com a tal. No està permés el trànsit de vehicles motoritzats que no siguen de caràcter agrícola o no tinguen autorització expressa.  
- En el cas d'aprovació de la modificació en el traçat del camí ramader, s'haurà de comunicar al Servici de Patrimoni de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació per a la regularització de l'inventari de béns i drets.  
De totes maneres, haurà d'assegurar-se, en els termes que preveu la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, la continuïtat i la idoneïtat d'itineraris amb l'amplària legal dels camins ramaders que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables.  
3. Inventari forestal de la Comunitat Valenciana   
No hi ha cap terreny classificat com a sòl forestal, registrat per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, dins de l'àmbit del sector proposat.  
No obstant això, respecte del camí ramader afectat pel sector, l'actuació haurà de ser compatible amb el que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, així com el seu Reglament aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, en relació al tractament dels camins ramaders.  
4. Rambles i llits  
Dins de l'àmbit del sector no transcorre cap barranc o llit que puga veure's afectat pel pla parcial. A l'est de l'actuació discorre el barranc de la Bassa que és afluent del riu Serpis pel marge dret. Es tracta d'un barranc de conca reduïda (vessant oest del Collado del Carreno), de fort pendent i règim molt irregular. Este barranc està separat de l'actuació per l'autovia Gandia-el Morquí.  
  
En el supòsit que l'actuació afecte els servicis i les infraestructures de reg limítrofs, s'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració d'estes instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
5. PATRICOVA  
D'acord amb el PATRICOVA i consultada la seua cartografia, en el sector objecte d'estudi no hi ha cap zona classificada com a zona de risc d'inundació.   
6. Infraestructures de transport   
Al sud de l'actuació, paral·lel a esta, discorre l'autovia Gandia-el Morquí, desdoblament de la carretera CV-60. L'ordenació proposada pel pla parcial respecta la zona de protecció de 50 metres establits en la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de Carreteres de la Comunitat Valenciana. En esta zona de protecció està prevista la realització d'un nou vial principal paral·lel a l'antiga travessia i situat aproximadament sobre la línia de protecció de l'autovia. Entre este vial i l'autovia es projecta una zona verda recorreguda en la seua totalitat per un passeig de vianants i amb diverses zones de joc que es remata en una barrera antisoroll formada per un cavalló paral·lel a l'autovia de 3 metres d'alçària amb vegetació en ambdós vessants, que aïlla el sector acústicament de la carretera.  
Es presenta un estudi acústic en el qual s'estudia el soroll que provocarà l'actuació proposada i el soroll que produïx l'autovia sobre el sector. Com a conclusió, es plantegen dos mesures correctores principals, la primera consistix en la realització de la barrera acústica esmentada anteriorment, i la segona consistix a dotar els edificis de paràmetres exteriors que garantisquen nivells d'esmorteïment del soroll entre 25 i 30 dB a fi de complir el que establix la taula 2 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
7. Disponibilitat de recursos hídrics, residus urbans i aigües residuals  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics:  
Per a l'abastiment d'aigua potable al sector, es connectarà la xarxa que es projecta amb la xarxa municipal existent en l'avinguda Jaume I a través de dos punts. Es presenta un informe favorable de la mercantil Egevasa com a empresa gestora del Servici Municipal d'Aigua Potable de Rótova, de data 18 de juny de 2007, del qual s'extrau que l'abastiment a la població s'efectua des del pou propietat de la SAT núm. 2140 el Murtar, del municipi limítrof d'Alfauir.   
S'estima un increment de 160 en el nombre de vivendes, la qual cosa comporta una estimació de 480 habitants (3 habitants/vivenda), donant un consum diari de 168 m³/dia (350 litres/habitant i dia). Atés que l'esmentat informe conclou que es disposa de suficients recursos hídrics per a atendre una demanda de fins a 635 m³/dia, s'estima acceptable l'increment generat pel pla parcial, sempre que es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada.  
Respecte a la gestió de les aigües residuals:  
La xarxa de sanejament projectada connectarà amb la xarxa municipal de sanejament que discorre per l'avinguda Jaume I, per a la qual cosa serà necessària la instal·lació d'una estació d'impulsió. Hi ha un informe favorable de l'EPSAR, de data 27 de febrer 2006, sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de Rótova, per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament del Sector 5, el Tossalet, del Municipi de Rótova (València). Segons este informe, l'EDAR que dóna servici al municipi de Rótova està dissenyada per a tractar 500 m³/dia i en estos moments s'està produint una depuració de 300 m³/ dia, i es té una reserva de 75 m³/dia per a la urbanització d'altres sectors de Rótova, per tant en queden 125 m³/dia lliures. Atés que, segons les dades aportades, el cabal generat previst pel Sector el Tossalet és de 120 m³/dia, es considera suficientment justificat el sanejament i la depuració d'aigües residuals per al sector proposat.  
  
Respecte del drenatge de les aigües pluvials generades per la implantació del sector, segons la documentació presentada, està projectat que un col·lector que discorrerà pel vial principal del sector abocarà les aigües captades en distints punts del seu traçat al col·lector de l'autovia CV-60, des del qual, i a través de les obres de pas existents sota esta autovia, les aigües pluvials s'abocaran al barranc de la Bassa, que transcorre a l'altre costat de l'esmentada autovia. Per a això, haurà d'obtindre la corresponent autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament d'aigües pluvials a llit públic (article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, RD 849/1986).  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans:  
La recollida i la gestió dels residus sòlids urbans que generarà l'actuació projectada es realitzarà per mitjà de l'empresa concessionària municipal de Rótova. Existix en la documentació presentada l'informe de la mercantil Joaquín Lerma, SA com a empresa concessionària del servici de recollida i transport dels residus sòlids urbans del municipi de Rótova, de data 9 de juny de 2006, el qual informa que està suficientment capacitada per a assumir l'increment que generarà el pla parcial proposat.  
8. Jaciments arqueològics  
L'estudi d'impacte ambiental presentat està visat i segellat, en totes les seues pàgines i plànols annexos, per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
En la documentació aportada hi ha informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relatiu a l'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial del Sector el Tossalet de Rótova.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Parcial del Sector el Tossalet de Rótova, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i supeditat al compliment de les condicions exposades en el punt segon d'esta declaració.  
  
Segon  
Se supedita l'aprovació definitiva a què es reflectisca en les fitxes de planejament i gestió del pla parcial les condicions següents:  
1. Abans de la recepció de la urbanització del sector de sòl urbanitzable, i així cal disposar en les fitxes de planejament i gestió del pla parcial, l'Ajuntament de Rótova serà l'encarregat de:   
- Obtindre l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) per a l'abocament de les aigües pluvials a llits públics, d'acord amb l'article 9 del text refós de la Llei d'Aigües.  
- Vetlar per l'obligat compliment de les condicions de l'informe favorable de la Secció Forestal (camins ramaders) de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, de data 28 de febrer de 2007, relatiu al tractament del camí ramader assagador del Camí del Calvari o Camí Vell d'Ontinyent a Gandia, que travessa el sector.  
2. Les mesures correctores s'han de completar amb els aspectes següents:  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'aplec dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.   
- Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
  
- El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal; cal evitar la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, i optar preferiblement per les espècies autòctones i/o els cultius ja existents.  
- En el supòsit que s'afecten servicis i infraestructures de reg s'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració d'estes instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
- La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària d'estes, i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que esta terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
- Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
- L'abocament generat pel Sector el Tossalet haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
3. Correspon a l'òrgan competent en l'aprovació del pla el seguiment i la vigilància del compliment de les condicions de la declaració d'impacte ambiental. L'òrgan ambiental podrà demanar informació respecte d'això i efectuar les comprovacions necessàries per a verificar el compliment de les condicions, per a la qual cosa la Comissió Territorial d'Urbanisme remetrà una còpia de l'acord d'aprovació del Pla Parcial del Sector el Tossalet de Rótova.  
4. Són nul·les de ple dret les resolucions o els acords d'autorització o aprovació de qualsevol projecte, pla o programa que s'adopten sense observar, totalment o absolutament, els procediments d'avaluació ambiental que regula la llei.  
5. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i les condicions exposades hauran de ser recollides per la normativa urbanística del pla parcial, tant en tot allò que fa referència al plantejament en si, com en allò que correspon a les respectives fases d'execució i funcionament.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 9 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6759, del 23-04-2012 (2012/3720)

RESOLUCIÓN de 23 de marzo de 2012 de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Sinarcas, Ayodar, l'Olleria, Castellón de la Plana, y Rótova.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6759

Fecha DOGV
:   23-04-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/3720

CVE


Fecha del documento
:   23-03-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Olleria, l'](javascript:void(0))
    * [Ròtova](javascript:void(0))
    * [Ayódar](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de marzo de 2012 de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Sinarcas, Ayodar, l'Olleria, Castellón de la Plana, y Rótova. [2012/3720]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 49/2008 AIA, 151/2007 AIA,188/2007 AIA, 224/07 AIA, 357/2006 AIA.  
  
Valencia, 23 de marzo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 49/2008-AIA.  
Título: Ampliación Explotación Avícola.  
Promotor: Industrias Avícolas Guillen SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: Polígono 15, parcelas 24, 30, 31, 32, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 49 y 50 en el término municipal de Sinarcas (Valencia).  
Descripción del Proyecto.  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El proyecto pretende la ampliación de la explotación avícola de cría y recría de gallinas de puesta con la construcción de una nueva nave de puesta para gallinas camperas.   
Las parcelas que conforman la explotación son las siguientes: 24, 30, 31, 32, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 49 y 50. Todas situadas en el polígono 15. La superficie resultante es de 200.510 m².  
La nueva nave para gallinas ponedoras camperas tendrá una capacidad de 20.000 plazas. La capacidad total de la explotación tras esta ampliación será de: 36.000 plazas de gallinas ponedoras camperas, 85.000 plazas de cría y recría de gallinas ponedoras, 60.000 plazas de recría de gallinas ponedoras y 24.000 plazas de criadero de gallinas camperas.  
La explotación actualmente consta de cuatro naves para el alojamiento de los animales y de varias edificaciones auxiliares. La ampliación supone la construcción de una nave nueva de puesta con una superficie de 1.870,40 m².   
En uno de los extremos de la nave de camperas se encontrará un almacén destinado a los sistemas de recogida y recepción del huevo. En el extremo opuesto estará la salida de la cinta transportadora de estiércol situada bajo una cubierta. Esta zona de carga y descarga del estiércol contará con una solera de hormigón. Adosado a unos de los laterales de la nave se instalará el jardín de invierno para los animales, parque cubierto y vallado que comunica con el interior de la nave. Se instalará también un silo para el almacenamiento de pienso de 16.000 kg de capacidad.  
Con el sistema de producción de huevo campero los animales se alojan en el interior de las naves y tienen acceso al parque. El alojamiento de las aves en el interior se realiza mediante aviarios. Los huevos son recogidos mediante cinta transportadora. Se dispondrá también de cintas para recoger las deyecciones situadas debajo de las zonas de alojamiento con un sistema de ventilación para el secado del estiércol.  
El sistema de manejo será todo dentro todo fuera. Las aves llegan con una edad de 18 semanas y permanecen en la nave durante un ciclo de puesta de 13 meses.  
La explotación dispone de abastecimiento de agua potable procedente de la red municipal y de un pozo de abastecimiento. Se ha estimado un consumo anual para toda la explotación de: 14.285,79 m³ para bebida, 142,83 m³ para limpieza y 219 m³ para el consumo del personal.  
La explotación dispone de suministro de energía eléctrica empleada en los sistemas de iluminación, alimentación, ventilación y el sistema de apertura y cierre de ventanas.  
La producción anual de estiércol de la nueva nave se ha estimado en 400 Tm. La producción de estiércol en toda la explotación se ha estimado en 4.100 Tm. Según la documentación proporcionada, las deyecciones son retiradas de la explotación semanalmente. Se aporta documento de aceptación del estiércol por parte de la empresa Jemar e Hijos SL.  
La explotación tiene suscrito un contrato para la retirada de los cadáveres para la capacidad actual y cuenta con contenedores homologados para su almacenamiento.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias establecidas en la explotación, está la dotación de vallado perimetral, tela pajarera en ventanas de las naves y sistema de desinfección de vehículos que acceden a la explotación.  
La distancia al municipio de Sinarcas es de 3.480 m.  
Tramitación administrativa.  
Información pública.   
La información pública se realizó mediante la publicación en el DOCV núm. 5.623, de fecha de 22 de octubre de 2007 y edicto en el tablón de anuncios del ayuntamiento.  
No se presentaron alegaciones durante el periodo de información pública.   
Remisión del expediente.  
En fecha 10 de octubre de 2006, desde el Área de Calidad Ambiental se remite una copia del proyecto y del estudio de impacto ambiental, solicitando informe acerca de la suficiencia de la documentación presentada.   
En fecha 24 de octubre de 2006, se remite contestación informando de que dicha documentación se considera suficiente para la evaluación ambiental del proyecto.  
En fecha 5 de febrero de 2008, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite el certificado de información pública y una copia del anexo al proyecto presentado.   
Antecedentes.  
La nave de cría y recría de gallinas ponedoras con capacidad para 85.000 animales cuenta con declaración de impacto ambiental positiva de fecha 27 de junio de 2005, expediente de impacto ambiental número 166-04 AIA.   
Afecciones legales.  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable agrícola ganadero.  
La distancia al núcleo urbano supera los 3.000 m. Según la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana, la distancia mínima de 500 m de las explotaciones con respecto a núcleos urbanos se mantendrá en el caso de núcleos urbanos de entre 500 y 1.999 habitantes. En este caso, el municipio de Sinarcas tiene alrededor de 1.200 habitantes.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.   
El municipio de Sinarcas no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales.  
La explotación se ubica en una zona agrícola dedicada mayoritariamente al cultivo de secano. También existen manchas de suelo forestal de pinar y matorral. Las parcelas donde se construirá la nueva nave de puesta están dedicadas al cultivo de cereal.   
La fisiografía de la misma es plana. La vulnerabilidad de acuíferos está valorada como media en la zona por lo que deberán aplicarse medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos.   
Según la documentación presentada la actividad no generará efluentes líquidos, ya que las aguas de limpieza de los locales y el exceso de humedad de las deyecciones se elimina mediante evaporación a través de los sistemas de ventilación instalados. La explotación dispone de dos fosas sépticas para la recogida de las aguas sucias procedente de las instalaciones sanitarias de los dos aseos.  
La gallinaza que se genera en la explotación se transporta al estercolero autorizado del que dispone la empresa Jemar e Hijos SL. Se ha presentado una copia de un documento por el que dicha empresa acepta el estiércol generado en la explotación avícola sin que se especifique la cantidad que se entrega. Se considera que, para un control adecuado del destino de los residuos, dicho documento debería especificar la masa de gallinaza que se entrega y la periodicidad con que se realiza dicho transporte.  
Según la documentación presentada la propia explotación dispone de un camión destinado exclusivamente a la retirada del estiércol generado en la explotación, dicho transporte se efectúa dos veces por semana. Sin embargo, se considera que pueden darse situaciones puntuales en las que la retirada no pueda efectuarse por lo que se considera que la explotación debería contar con una zona acondicionada para el almacenamiento temporal.   
Se ha presentado un documento en el que se solicita que la explotación quede exenta de la obligación de disponer de un estercolero para evitar los posibles riesgos sanitarios y garantizar el bienestar animal. Se considera que si se escoge una buena ubicación y diseño para el mismo y se cumple con el programa sanitario de la granja la instalación de un estercolero no aumentará los riesgos higiénicos y sanitarios a los que se hace referencia.   
Indicar además que el estercolero sólo tendría que ser empleado en casos excepcionales y por tiempo limitado si tal y como se indica la retirada se realiza dos veces por semana. Disponiendo de éste se eliminará el riesgo de contaminación por el vertido incontrolado de estos residuos orgánicos tanto dentro como fuera de los límites de la explotación.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 1 h del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja avícola de puesta, situada en el término municipal de Sinarcas (Valencia), promovido por Avícolas Guillen SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se deberá obtener el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
3. Todos los residuos que se generen en la explotación deberán ser almacenados y gestionados de forma adecuada conforme a su naturaleza y peligrosidad.   
4. Se realizará una correcta gestión de las aguas residuales que se generen en la explotación. En ningún caso podrá ser vertidas de forma directa o indirecta en el medio sin aplicar un tratamiento previo. En el caso del tratamiento para las aguas residuales domésticas debería garantizarse como mínimo su oxidación total.  
5. Las deyecciones ganaderas sólo podrán almacenarse en las zonas habilitadas. La explotación deberá disponer de un estercolero con capacidad suficiente para el almacenamiento de la gallinaza. Éste deberá estar impermeabilizado y preferiblemente cubierto. Deberá contar con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza y con un sistema para el control de lixiviados debidamente dimensionado.   
Junto con el primer informe anual que se presente ante este Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en cumplimiento del Programa de Vigilancia Ambiental, se deberá adjuntar una memoria en el que se justifique: la ubicación elegida para el estercolero, sus dimensiones y características constructivas.   
6. Se comunicará a este servicio cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 15 de abril de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 151/2007-AIA.  
Título: Modificación puntual núm. 6 del Plan General.  
Promotor: Ayuntamiento de Ayódar.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Ayódar y CTU.   
Localización: Junto al núcleo de población, al este sobre la carretera C-223.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto.  
El objeto de la modificación puntual sometida a evaluación de impacto ambiental es efectuar una reserva de suelo dotacional con destino a equipamiento recreativo deportivo en suelo no urbanizable común.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio de Ayódar lo constituye el Plan de Delimitación de Suelo Urbano aprobado el 13 de abril de 1983 por la Comisión Territorial de Urbanismo, aunque el Ayuntamiento esta iniciando la redacción de un documento de planeamiento general. El PDSU ha sido modificado en varias ocasiones con actuaciones de escasa entidad.  
La modificación puntual comprende un único ámbito de actuación, con una superficie de 835,70 m², y afecta a terrenos clasificados como suelo no urbanizable aunque ocupados hasta hace bien poco por un edificio destinado a albergar el dispositivo comarcal de bomberos  
3. Alternativas.  
Las posibles alternativas quedan condicionadas por el objeto del proyecto, donde se persigue la ejecución de un equipamiento deportivo en las parcelas más inmediatas al suelo urbano consolidado.  
Tramitación administrativa.  
1. Admisión a trámite  
En fecha 3 de julio de 2007, la Dirección Territorial de Castellón remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo a la modificación puntual núm. 6 del PDSU de Ayódar, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública.   
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo, de fecha 27 de marzo de 2007, y en el DOGV núm. 5.435, de 24 de enero de 2007.   
Durante el periodo de información pública se presenta una alegación, que es desestimada, según consta en el certificado emitido por el secretario-interventor del Servicio de Asistencia Técnica a Municipios de la Excma. Diputación Provincial de Castellón relativo al acuerdo de aprobación provisional por Pleno municipal de 29 de marzo de 2007.  
3. Resumen de las alegaciones.  
La única alegación presentada hace referencia a algunos aspectos ambientales analizados en este procedimiento de evaluación de impacto ambiental -compatibilidad de la actuación con el planeamiento vigente y los usos establecidos en las parcelas colindantes, gestión de las aguas residuales, ámbito de la propuesta, etc., y a otros aspectos que no tienen un carácter ambiental. La alegación ha sido desestimada por el Ayuntamiento.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria.  
Con fecha 24 de mayo de 2007, se devuelve el estudio de impacto ambiental inicialmente remitido desde la Dirección Territorial de Castellón a fin de que se complete incluyendo la documentación técnica de la propuesta. Se informa en ese mismo escrito que deberían figurar en el expediente algunos informes de carácter ambiental, sin que hasta la fecha se haya recibido copia de los mismos.  
Con fecha 6 de septiembre de 2007, se informa al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial la necesidad de subsanar algunas deficiencias en la documentación remitida  
Con fecha 17 de octubre de 2007, se comunica al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio la necesidad informar a las personas interesadas y, en su caso, a las administraciones públicas afectadas del derecho a participar en el procedimiento y del momento en que pueden ejercitar dicho derecho, las posibles modalidades de participación y los plazos, todo ello en cumplimiento de la disposición final primera de la Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos de acceso a la información, de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente, que modifica el Real Decreto Legislativo 1302/1986, de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Consultas. Informes sectoriales y Participación.   
El Ayuntamiento de Ayódar procedió a dirigir notificación personal a los vecinos inmediatos al lugar del emplazamiento de la propuesta, fijando un plazo de 45 días a los efectos de participación pública dentro del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Con fecha 14 de enero de 2008, el Ayuntamiento remite certificación negativa de la participación, no habiéndose presentado alegaciones ni observaciones.  
Afecciones legales.  
1. Espacios naturales protegidos. El municipio de Ayódar se encuentra íntegramente incluido en la delimitación del PORN de la Sierra de Espadán. En la zonificación de este documento la clasificación que reciben los terrenos afectados por la propuesta es de núcleos de población, es decir, se ubica en el suelo previsto para el crecimiento urbano, siendo por tanto compatible la modificación que aquí se propone.  
2. Red Natura 2000. La mitad sur del término municipal de Ayódar pertenece al lugar denominado LIC de «La Sierra de Espadán», y la parcela se ubica en el borde de la delimitación del citado lugar junto al núcleo urbano.  
Consideraciones ambientales.  
Los terrenos afectados por la reclasificación corresponden a un bancal de cultivos de secano situado a continuación del casco urbano de Ayódar, junto a la travesía del pueblo de la carretera C-223.  
Desde el punto de vista de la fauna y la vegetación, las especies asociadas a antiguos terrenos de cultivos, ocupados después por el parque provisional de bomberos, tienen un escaso valor. El paisaje, a su vez, esta condicionado por las actividades humanas relacionadas con el uso agrícola y el asentamiento urbano de la población, siendo una zona de definición de borde urbano constituido por viviendas y algún otro equipamiento.  
Dadas las características de la actuación, los principales efectos ambientales previsibles son los debidos al consumo y cambio de uso del suelo; al incremento mínimo en el consumo del recurso agua; el incremento en la generación de residuos sólidos y de los vertidos; la creación de un nuevo paisaje de borde urbano; y la ejecución de las obras e infraestructuras de urbanización, principalmente.   
En este sentido, el mayor problema ambiental se deriva de la gestión de las aguas residuales sanitarias que se generen por las actividades propias de la piscina pública al aire libre. En la memoria justificativa se afirma que el Ayuntamiento está construyendo en estos momentos una nueva depuradora y una red de saneamiento para la efectiva conexión a la misma de los suelos urbanos, que discurre en paralelo a la carretera y próxima a los terrenos de la actuación.  
El impacto ambiental se debe valorar globalmente como admisible, habiendo sido valorado individualmente para cada uno de los impactos identificados, sobre los que se presenta una relación de medidas correctoras concretas para los impactos identificados como previsibles, con su correspondiente plan de vigilancia ambiental (PVA).  
El ámbito de la actuación urbanística siendo una modificación de un plan, a la vista de sus dimensiones y función dentro del modelo urbano de Ayódar, debido a sus efectos previsibles sobre el medio ambiente puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial, por lo que le resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la modificación puntual núm. 6 del PDSU de Ayódar, promovido por el propio Ayuntamiento de Ayódar, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
Se resolverán en el proyecto de urbanización y/o ejecución de las instalaciones deportivas los aspectos siguientes:   
- La red de saneamiento se debe definir como separativa.  
- La red de aguas residuales sanitarias deberá conectarse de manera efectiva a la EDAR en la que se prevé su tratamiento. Se identificará el trazado exterior al sector del colector de saneamiento.   
- Para la red de aguas pluviales, en caso de no optar por su reutilización para el riego de las zonas verdes, se deberá identificar en los planos el trazado de la red y el punto de vertido. Se resolverá igualmente la evacuación de las aguas de escorrentía teniendo en cuenta la ubicación en vaguada de la parcela.  
- Se identificará la procedencia y el punto de conexión para el abastecimiento de agua potable a las instalaciones.  
Se supedita la entrada en funcionamiento de las instalaciones deportivas a la efectiva conexión y capacidad de tratamiento definitivo de las aguas residuales en la EDAR en la que se prevé su tratamiento, incluso a la ejecución y puesta en funcionamiento de la depuradora municipal.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 31 de enero de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mº Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 188/2007-AIA.  
Título: Fábrica de vidrio hueco.  
Promotor: Vidrio Ecológico, SL.  
Autoridad sustantiva: Área de Calidad Ambiental.  
Localización: Polígono industrial «El Carrascot», vial B, L'Olleria (Valencia).   
Descripción del proyecto.  
1. Objeto del proyecto.  
Vidrio Ecológico SL, es una industria dedicada a la fabricación de artículos de vidrio mediante técnicas de conformado y acabado de los mismos, ubicada en L'Olleria (Valencia).  
El objeto del proyecto es tramitar la autorización ambiental integrada conforme a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
De acuerdo con el proyecto presentado la actividad, en funcionamiento desde 1994, se ubica en la parcela núm. 29 del polígono industrial «El Carrascot», ubicado al sudeste del casco urbano de L'Olleria (Valencia), en una zona que, según el PGOU está calificada como suelo urbano industrial. Según el informe de compatibilidad urbanística emitido por el ayuntamiento, la industria es compatible con el planeamiento. La superficie total ocupada es de 29.837 m².  
El grado de urbanización de la parcela donde se localiza la actividad se caracteriza por: pavimentación, suministro eléctrico, iluminación, teléfono, agua potable, colector de vertidos y gas natural.   
El agua procedente de la red municipal es utilizada para uso sanitario, consumo humano y para uso industrial. El consumo anual es de 11.807 m³/año.  
La capacidad de producción de vidrio fundido extraído del horno es de 11452 Tm/año, mientras que la cantidad de piezas de vidrio fabricadas óptimas para la comercialización es de 9834 Tm/año. De forma esquemática el proceso productivo consta de las siguientes fases: recepción y acopio del vidrio blanco triturado a la granulometría deseada; fusión, de manera que el vidrio en estado fundido pueda ser fácilmente conformado; conformado, dependiendo del artículo a fabricar, y mediante el control de la temperatura de la zona de trabajo, se utilizará una técnica de conformado diferente, según los procedimientos de soplado, centrifugado, prensado u otros; recocido, para que las piezas fabricadas fragüen adecuadamente y no se fragmenten o quiebren por un inadecuado enfriamiento, es necesario controlar la temperatura, para lo cual, se utilizan las arcas de recocido; embalaje y almacén, donde las piezas conformes son envasadas y trasladadas hasta su lugar de almacenamiento; decorado, acabado y expedición al cliente.  
Vidrio Ecológico dispone de un centro de transformación a baja tensión para transformar y poder utilizar la energía eléctrica suministrada. El consumo anual aproximado es de 4.312 MWh/año. El principal consumo energético que tiene lugar en las instalaciones es de gas natural, ya que es el combustible utilizado en los quemadores del horno de fundición, así como en las arcas de temple. El consumo anual aproximado es de 95.572 MWh. Se utiliza, además, gasóleo como combustible para las carretillas elevadoras, para el tractor-pala y para el grupo eléctrógeno con un consumo de 1.402 litros/año.  
Alternativas.  
Al tratarse de una industria existente que no se modifica, no se contemplan distintas alternativas de actuación en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Afecciones legales.  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I, subapartado 3.3 (Instalaciones para la fabricación de vidrio incluida la fibra de vidrio con una capacidad de fusión superior a 20 toneladas por día), de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente Autorización Ambiental Integrada. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Cambio Climático.  
Otras afecciones consideradas son:  
- La fabricación de vidrio y productos de vidrio está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.  
- La fabricación de productos de arcilla para la construcción está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.   
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales.  
La fabricación de vidrio hueco a partir de vidrio residual o casco genera una serie de impactos sobre el medio ambiente debido a la contaminación atmosférica por emisión de gases de combustión, generación de residuos, tanto industriales como no peligrosos, transmisión de ruidos y vibraciones, consumo de recursos naturales y producción de aguas residuales.  
La posible contaminación atmosférica es el impacto medioambiental más significativo de la actividad, debido principalmente a la etapa de fusión, donde tiene lugar una combustión para conseguir las temperaturas necesarias para fundir el caso de vidrio. Todos los focos existentes, estarán diseñados conforme a lo dispuesto en la Orden 18 de octubre de 1976 sobre prevención de contaminación; las instalaciones de combustión deberán respetar y no sobrepasar los niveles de emisión de contaminantes a la atmósfera especificados en la Disposición Adicional 1ª del Decreto 127/06, de 15 de septiembre, del Consell, para la Comunitat Valenciana; las analíticas serán realizadas por entidad colaboradora de la administración con una periodicidad de tres años; en el caso que los humos de combustión del horno no respeten los límites establecidos por el Decreto 833/1975, sería conveniente instalar un filtro de mangas y/o un sistema de lavado de humos por vía seca o semi-seca a la salida de los mismos.  
Respecto a los niveles acústicos, el EsIA considera la determinación de los niveles sonoros exigidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección Contra la Contaminación Acústica, presentando mediciones de los niveles sonoros mediante muestreo de tres puntos del entorno de la instalación industrial. A este respecto, el informe de 16 de febrero de 2007, del Servicio de Protección del Ambiente atmosférico de la D.G. para el Cambio Climático señala que, en horario diurno, el punto Nº1 de referencia muestreado, y en horario nocturno, los tres puntos de referencia muestreados, superan los niveles sonoros legales. El informe indica que se deberán adoptar las medidas correctoras necesarias. En respuesta a ello, con fecha 26 de octubre de 2007, la empresa propone las siguientes medidas correctoras: reubicar los compresores en el centro de la instalación, de este modo la misma nave va a servir de apantallamiento; se va a tomar como criterio de trabajo, el cierre de todas las puertas que dan acceso directo desde la nave de producción al polígono industrial, se considera que así se absorberán las ondas de sonido.  
Los vertidos de origen sanitario y de origen pluvial, son conducidos de manera independiente, a las instalaciones municipales de saneamiento. La empresa realiza un único vertido a la red de alcantarillado municipal, de origen sanitario. Con frecuencia bimensual se limpia el aljibe y se vierte a alcantarillado, conjuntamente con el vertido sanitario. Los vertidos pluviales, discurren por escorrentía hasta el exterior de las instalaciones. La empresa no dispone de autorización de vertido a alcantarillado municipal. Al efecto de reducir la posibilidad de vertidos accidentales al suelo, las zonas de almacenamiento de residuos peligrosos deberán ser cubiertas, deberán cerrarse adecuadamente los envases que contienen a los mismos, se dispondrá de material absorbente en lugares accesibles y próximos a las zonas de producción y almacenamiento, las operaciones de carga y descarga de residuos peligrosos y productos químicos deberán realizarse en zonas debidamente impermeabilizadas.  
Los residuos peligrosos generados se almacenan en una zona cubierta y con suelo impermeable, y se dispone de material absorbente para la recogida de derrames accidentales. En particular, el aceite industrial usado, se almacenará evitando su mezcla con agua o con otros residuos no oleaginosos, y se dispone de instalaciones que permitan la conservación de los mismos hasta su recogida. Todos los residuos se entregarán a gestor autorizado.  
Asimismo, el programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto cumplir las indicaciones y medidas protectoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental.  
- Realizar inspecciones periódicas de autocontrol, según la periodicidad y los parámetros establecidos por la Orden de 18 de octubre de 1976 y el Decreto 833/1975.  
- Cada uno de los focos emisores existentes, deberá disponer del correspondiente libro registro de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera en el que se registrarán los resultados de las analíticas efectuadas.  
- Se verificará periódicamente el buen funcionamiento de los equipos de combustión y de extracción, mediante un programa o plan de mantenimiento.  
- Se deberá realizar un control de las emisiones acústicas al menos cada cinco años, para determinar que los niveles de transmisión exterior no superan el valor 70 dB(A) en horario diurno y de 60 dB(A) en horario nocturno, con relación a zonas de uso industrial. En caso de superar dichos niveles, se deberán establecer las medidas necesarias para reducir dicho impacto acústico.  
- Se recomienda llevar a cabo una determinación de los parámetros de vertido, al menos, cada 4 años y siempre que las características del vertido (modificación del caudal, incorporación o modificación de productos o procesos, etc.), no hayan sido modificadas durante ese tiempo, para verificar que se cumplen los parámetros de la Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado de L'Olleria.  
- Cumplir las obligaciones documentales y registrales detalladas en el RD 952/1997 y RD 833/1988 relativas a la producción y gestión de residuos peligrosos.  
- Se realizará un mantenimiento preventivo de las instalaciones y registrará un histórico de operaciones de mantenimiento y reparación sobre la distinta maquinaria.  
- Se deberán realizar a las instalaciones de almacenamiento de carburantes y combustibles líquidos para consumo propio y de suministro a vehículos, las revisiones e inspecciones periódicas especificadas en el Reglamento de Instalaciones Petrolíferas y en la instrucción técnica complementaria MI-IP03, aprobados por el RD 1523/1999, con la intención de impedir la producción de derrames originados por el mal estado de las instalaciones de almacenamiento.  
- Se deberán comprobar semanalmente, la inexistencia de fugas o derrames en las zonas de almacenamiento de productos químicos y de residuos peligrosos.  
- Solicitará, a un organismo de control facultado para la aplicación del RD 1942/1993, de 5 de noviembre, la inspección de sus instalaciones, con la periodicidad establecida en dicho Reglamento.  
- Realizar la revisión y recarga de los equipos de protección contra incendios con la frecuencia establecida por el Real Decreto 786/2001, de 6 de julio y cumplir el programa de mantenimiento de los medios materiales de lucha contra incendio indicado en el RD 1942/93, de 5 de noviembre.  
- Como medidas de prevención y control de la legionelosis, y con objeto de cumplir los requisitos establecidos en la legislación vigente en esta materia, el establecimiento dispondrá de un plan de mantenimiento, y llevará a cabo la limpieza y desinfección de las instalaciones, los controles periódicos y el mantenimiento del registro de las operaciones, conforme a la legislación.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 14 de febrero de 2007, el Área de Calidad Ambiental solicitó informe sobre la idoneidad de la documentación para someterla a evaluación de impacto ambiental, emitiendo, por parte de esta área, el informe solicitado con fecha 19 de febrero de 2007.  
Posteriormente, con fecha 18 de septiembre de 2007, se recibió nota interna del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General para el Cambio Climático solicitando la Evaluación de Impacto Ambiental del proyecto, a instancias de Vidrio Ecológico SL, y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto Técnico  
- Estudio de Impacto Ambiental  
- Documentación Complementaria a la Solicitud.  
El propio escrito de remisión certifica que el Proyecto Básico de Autorización Ambiental Integrada y el Estudio de Impacto Ambiental han sido sometidos a información pública sin que se hayan formulado alegaciones al respecto.  
Consideraciones jurídicas.  
La actividad debe someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con el epígrafe j), Grupo 4, del Anexo 1 del RDL 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental (Instalaciones para la fabricación de vidrio, incluida la fibra de vidrio, con una capacidad de fusión superior a 20 toneladas por día).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El art. 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16.2 m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «Fabrica de Vidrio Hueco" promovido por Vidrio Ecológico SL, a ubicar en polígono industrial «El Carrascot», parcela 29 del término municipal de L'Olleria en Valencia, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el Estudio de Impacto Ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Dada la presencia de taladrina en el vertido de agua residual industrial, procedente del agua de arrastre del vidrio sobrante, se deberá caracterizar la misma, con el fin de comprobar que se respetan los límites de vertido establecidos en la Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado de L'Olleria. En caso contrario, se deberán tomar las medidas correctoras necesarias.  
2. Con el fin de garantizar la eficiencia de los recursos hídricos, así como para asegurar la protección del suelo y acuíferos, se deberá certificar la estanqueidad de las balsas que dispone la instalación.  
3. La empresa deberá acometer un plan de actuación sobre los depósitos de fuel enterrados entre las naves y el límite sur de la parcela.  
4. En cuanto a las medidas tomadas para la reducción de impactos en caso de cese de la actividad, se tendrán en cuenta, además de las establecidas en el punto 4.2 del proyecto básico, medidas para controlar la emisión de partículas a la atmósfera en la fase de demolición y desmantelamiento de la fábrica.  
5. Se tomarán las medidas correctoras necesarias para evitar que la actividad trasmita unos niveles sonoros de recepción superiores a los máximos permitidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunidad Valenciana de Protección Contra la Contaminación Acústica. Se realizará, para su comprobación, una auditoría acústica.  
6. Deberá llevarse un registro documentado del Programa de Vigilancia Ambiental incluido en el Estudio de Impacto Ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
7. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del RD 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 15 de abril de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.   
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 224/2007-AIA.  
Promotor: Élite Cementos SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.   
Objeto del proyecto: Autorización ambiental integrada de una planta de fabricación de cemento a partir de clinker importado.  
Localización: Dársena sur del puerto de Castellón.   
Ref. Órgano sustantivo: 163/07 IPPC SClCo/VCP.  
Descripción del proyecto.  
1. Características.   
Las instalaciones de Élite Cementos SL, se sitúan sobre 30.000 m² de suelo industrial en la dársena sur del puerto de Castellón. Se proyectan para fabricar cemento a partir de clinker de importación, yeso procedente de otras instalaciones, caliza y otros aditivos; el producto terminado se almacena en cuatro silos y se expide a granel y envasado. En las instalaciones trabajan 35 empleados y el plazo previsto para la ejecución de las obras es de 17 meses.  
La capacidad de producción anual es de 500.000 toneladas y el cemento fabricado es de los tipos CEM I 52.5 R, CEM II/AL 42.5 R y CEM II/B-L 32.5 N.  
La fabricación de cemento está incluida en el grupo 4, letra «i», del anexo I de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, por lo que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambiental.  
La actividad dispone de certificado expedido por el Ayuntamiento de Castellón, sobre la compatibilidad urbanística de los terrenos donde se ubica la actuación para el uso propuesto. El suelo está clasificado para los usos Industrial categoría D y almacenes, categoría F, según el vigente PGOU del Municipio de Castellón.  
El Proyecto Básico denominado «Dársena Sur del puerto de Castellón» ha sido sometido a evaluación de impacto ambiental y cuenta con la declaración de impacto ambiental favorable dictada en marzo de 2003.  
- Materias primas.   
En la fabricación de cemento Portland se emplea como materias primas el clinker (78%), yeso (5%), caliza (cerca del 17%) y otros aditivos. El clinker se importa y llega por vía marítima al Puerto de Sagunto, allí se descarga sobre camiones y se envía por carretera a la planta.  
En la planta se almacenan por separado el yeso y la caliza en una nave cerrada, con cubierta y compartimentada. El clinker se almacena en 3 silos tipo domo. El producto fabricado se almacena en 4 silos.  
  
El suministro de agua procede de la red municipal. El agua se emplea mayoritariamente como refrigerante de la maquinaria, excepto los compresores, pues en el molino se utiliza aire para enfriar el cemento; el consumo anual de agua es de 12.500 m³.  
- Energía.  
La energía consumida en las instalaciones son la electricidad, el gasóleo y el gas natural.   
La energía eléctrica se emplea en la maquinaria fija de la instalación, en el alumbrado y en otros usos generales.  
El gas natural es el combustible que usa el generador de gases calientes.   
Las palas cargadoras funcionan con gasóleo.  
- Aguas residuales y pluviales.   
En las instalaciones no se producen aguas residuales industriales.  
Las aguas residuales sanitarias van separadas de las aguas pluviales y se depuran previamente, para vertirlas posteriormente a una fosa séptica. La depuradora es un depósito que contiene tres cámaras interconectadas, en la primera cámara los sólidos más gruesos sedimentan y sufren la digestión, después pasan a otra cámara en la que las partículas de menor tamaño se disuelven o decantan y llegan finalmente a la tercer cámara, que es un filtro biológico. La eliminación de los sólidos en suspensión tiene un rendimiento del 90% y la reducción de DBO5 es de un 35%. El tiempo de residencia es de un día, el caudal de entrada es de una persona equivalente, es decir, 200 litros/persona y día.  
Las aguas pluviales se evacuan superficialmente hacia las cunetas de los viales colindantes.  
- Proceso industrial de fabricación.   
El clinker llega en camión a la planta y se descarga en una tolva de alimentación, la cual va provista de un filtro de mangas y un extractor, desde ahí mediante un elevador de cangilones y cintas transportadoras se conduce a tres silos (uno de forma cilíndrica y dos de forma esférica). En cada uno de los puntos de transferencia de clinker existe la toma de aspiración del filtro de mangas correspondiente.  
El yeso, la caliza y los aditivos llegan en camión y se descargan sobre una tolva de alimentación, desde ahí pasan a un elevador de cangilones, que descarga a su vez en la cinta transportadora situada dentro de la nave. Existen 7 filtros de mangas insertables dispuestos a lo largo del edificio, y otros dos filtros de mangas: uno en la tolva y el otro colocado a la salida del elevador de cangilones.  
El clinker, el yeso y el resto de aditivos se transportan por cintas desde los tres silos y la nave de los aditivos, las cintas se disponen por el camino de modo que se entremezclen las alimentaciones, para producir una primera mezcla, que se acumula en las tolvas de dosificación del molino.   
Existen cuatro tolvas de dosificación con filtro de mangas insertable, cada tolva posee báscula, para controlar el peso de los ingredientes que salen. Las tolvas descargan en una cinta transportadora que alimenta al molino, en cuya boca existe un filtro de mangas.  
El molino es de bolas, trabaja por vía seca y en circuito cerrado con un separador dinámico. Para la fabricación del cemento del tipo CEM II/B-L 32.5 N se emplean gases calientes diluidos, producidos en un hogar auxiliar provisto de ventilador.  
A la salida del molino existe un captador del filtro de mangas, el polvo rechazado pasa por un bypass, bien hacia los silos de cemento o hacia el elevador de cangilones.  
El pasante del separador dinámico es aspirado por el filtro de mangas del turboseparador. El polvo que pasa las mangas se dirige hacia la chimenea, el polvo que se concentra en las mangas se envía por aerodeslizadores hacia los silos de cemento. El rechazo del separador dinámico regresa nuevamente al molino de bolas.  
El turboseparador dispone de un filtro de mangas de gran capacidad, el cual dispone de tomas de aspiración en los extremos del elevador de cangilones y en todos los puntos de transferencia de materia del circuito de molienda.   
El cemento de granulometría adecuada se almacena en cuatro silos de planta circular, provistos de aerodeslizadores de fluidificación, para facilitar la descarga. Cada silo dispone de tres salidas, dos para la descarga directa a camiones cisterna y otra para la línea de ensacado.  
  
La línea de ensacado termina en la zona de paletización, los palets pasan directamente al muelle de carga.  
En la planta de molienda de clinker no se prevé almacenar productos químicos.  
- Residuos.   
El proceso industrial de Élite Cementos SL, genera poca cantidad de residuos. Los residuos no peligrosos son el papel, filtros de mangas, cartón y plástico; también se producen residuos asimilables a urbanos, compuestos por papel de oficina, cartón y restos de comida.  
Los residuos tóxicos se ubican al lado de la nave de las materias primas y están compuestos por aceites usados, filtros de aceite, materiales contaminados con aceites y grasas, sacos rotos, pilas y baterías agotadas, fluorescentes, tóner y palets contaminados con residuos.  
El almacén de residuos se sitúa adyacente al almacén de materias primas, posee cubierta, así como con una solera de hormigón tipo «HM 10» de doble mallazo y de 20 mm de espesor, cuenta además con una canaleta perimetral para la recogida de derrames accidentales y un depósito con sepiolita.  
- Alternativas medioambientales.   
Élite Cementos SL, se sitúa en una zona creada y aprobada por la administración para el asentamiento de industrias, por lo que no se contemplan otras alternativas de ubicación.   
La manipulación de las materias primas y de los productos acabados tiene lugar dentro de instalaciones cerradas, gracias a lo cual se previenen las emisiones de partículas a la atmósfera mediante el empleo de filtros de mangas, como se ha visto anteriormente.  
Tramitación administrativa.  
1. Tramitación.   
En fecha 7 de junio de 2007, el Área de Calidad Ambiental remite el proyecto básico de solicitud de autorización ambiental integrada, Estudio de Impacto Ambiental, Estudio Acústico y documento de síntesis; también solicita ser informado sobre la idoneidad de la documentación, para someterla a evaluación de impacto ambiental.  
El jefe del área de Evaluación Ambiental emite el informe solicitado en fecha 27 de junio de 2007.  
El 25 de octubre de 2007, el Área de Calidad Ambiental aporta el resultado del trámite de información pública y solicita la evaluación de impacto ambiental del referido proyecto.  
El 29 de noviembre de 2007 se remite el informe de idoneidad de la documentación aportada por el promotor, haciendo constar que se requiere una ampliación de documentación complementaria.  
El 2 de enero de 2008 el promotor remite la ampliación de documentación, a través del Servicio de Control Integrado de la Contaminación.  
2. Información pública.   
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública e igualmente el Ayuntamiento de Castellón; durante el transcurso del plazo de 30 días hábiles, se presentaron dos alegaciones.  
3. Resumen de las alegaciones.  
Alegaciones de D. José Anibal Álvarez García, con domicilio a efectos de notificaciones en la c/Velázquez, nº 21-3º dcha., 28001 Madrid:  
  
a) La ubicación de la fábrica no respeta la distancia mínima de 2000 metros que viene fijada en el Reglamento de Actividades Molestas de 1961, así como en la normativa específica de la Comunitat Valenciana.  
b) Las instalaciones se proyectan junto a una zona de alta densidad de población. El número de trayectos de los camiones va a ser considerable, originando ruido y aumento del tráfico. El molino de clinker también va a ocasionar ruido importante a lo largo del día, si funcionase las 24 horas seguidas.  
Debería revisarse el Estudio de Impacto Ambiental, pues no se contemplan medidas específicas para minimizar dicho impacto acústico, y establecer en la AAI una limitación a las horas de funcionamiento de la instalación, así como las del tráfico que accede a la misma.  
  
c) La ausencia de mención sobre el proceso de abastecimiento y alimentación de clinker a la molienda deja totalmente incompleto el proyecto, dado que el producto es pulverulento y debe manipularse en condiciones ambientales eficientes. Esto hace difícil el otorgamiento de la autorización ambiental integrada, pues no se puede evaluar el alcance y condiciones del proceso, por faltar una parte esencial del mismo, que además incide relevantemente en el medio ambiente.  
d) Habida cuenta de que se está gestando la firma de un convenio entre los Ayuntamientos de Castellón, Almassora y las empresas del polígono del Serrallo, que permitirá realizar una auditoría de riesgos ambientales, debería contemplarse el compromiso de asumir las prescripciones necesarias al respecto y, en especial, la obligación de que la solicitante suscriba dicho convenio y asuma los costes y medidas que se derivan del mismo. Esta ausencia también invalida el proyecto presentado, por lo que deberá ser rechazado en su configuración actual.  
D. José Aníbal Álvarez García solicita que no se otorgue la autorización ambiental integrada solicitada para el proyecto de fabricación de cemento, pues no es legalmente posible la instalación de la molienda proyectada en una ubicación próxima a núcleo urbano, y no contemplar la adopción de medidas suficientes que permitan evitar el impacto e incidencia medioambiental que tal instalación puede suponer.  
Alegaciones de doña María Tajes Iglesias, actuando en calidad de presidenta de la asociación «Veïns Mos Quedem», de Almassora (Castellón), ubicada en Paseo Marítimo 35, C3-B22, C.P. 12550 Almassora (Castellón):  
- Considera que es urgente la urbanización del polígono industrial de la dársena sur del puerto de Castellón, para que existan carreteras adecuadas y capaces de soportar la gran cantidad de vehículos pesados y peligrosos que circulan a diario, que coinciden con la salida de vecinos desde la playa a sus lugares de trabajo, con el agravante de que la zona sur del Polígono cuenta solamente con esta vía para acceder al puerto o a la ciudad de Castellón.  
- Solicita que si la cementera obtiene las debidas autorizaciones se sitúe en la zona más al norte de la dársena, con todas las medidas correctoras para que la contaminación del aire sea nivel «0» para los vecinos y el entorno.  
- Dice estar informada de que en breve se firmará un convenio entre los Ayuntamientos de Castellón, Almassora y las empresas del polígono industrial del Serrallo, que dará paso a la realización de una auditoría de riesgos y medio ambiente (la cual ya se encuentra en marcha en estos momentos), que obligará a las empresas a cumplir las medidas correctoras que se deduzcan del proyecto. Los vecinos piden que cualquier empresa que se instale en el polígono industrial del Serrallo, suscriba el convenio y asuma los costes y las medidas que se deriven del mismo.  
- El polígono industrial del Serrallo causa un impacto visual y ambiental en la zona de la playa de Almassora. Reivindica la construcción de una pantalla de árboles por parte de las empresas instaladas en el polígono industrial del Serrallo, para que minore el impacto visual, en cuyos gastos ha de participar la sociedad Élite Cementos SL.  
doña María Tajes Iglesias solicita que se tengan en cuenta sus alegaciones y se cumplan todos los protocolos y leyes, tanto del Estado Español como de la Unión Europea, así como de las conclusiones emanadas del convenio a suscribir con las empresas y los dos Ayuntamientos antes mencionados.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria.  
No se han solicitado informes o documentación complementaria.  
Afecciones legales medioambientales.  
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre entes medioambientales protegidos por la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad.  
La fabricación de cemento a partir de clinker (como materia prima) genera emisiones canalizadas de partículas sólidas a la atmósfera por las dos chimeneas principales de la fábrica y emisiones difusas en los puntos de transferencia de masa de las instalaciones.   
También se producen vibraciones, emisiones acústicas y pequeñas cantidades de residuos.  
El clinker se transporta desde el puerto de Castellón hasta la fábrica de Élite Cementos SL, mediante camiones, lo que incrementa la intensidad media diaria de circulación de los camiones por la carretera costera que une ambos puntos.  
Las instalaciones causan un impacto visual, el cual es sinérgico con otros impactos visuales propios del entorno industrial donde se emplaza.  
2. Identificación y valoración de los impactos.   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el Estudio de Impacto Ambiental, excepto los impactos derivados de la desestiba y la carga posterior del clinker sobre camión en el puerto.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Las instalaciones se encuentran cerradas, cubiertas y con cintas transportadoras carenadas. El clinker se almacena en silos de hormigón armado cerrados. Los filtros de mangas se sitúan en los puntos de producción de polvo, es decir, en las zonas de transferencia de masas.   
La recepción de las materias primas se realiza en recintos cerrados y equipados con filtros de mangas. Las tolvas que alimentan al molino y a los silos de cemento se encuentran hermetizadas y poseen tomas de aspiración de los filtros. Todas estas medidas previenen y corrigen las emisiones de polvo que se producen en la fábrica.  
El estudio de impacto ambiental no cita la realización de auditorías de los niveles de emisión de los filtros de mangas al inicio de la actividad, verificando que los niveles son inferiores a los umbrales legales establecidos en el punto 27 del anexo IV, del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico; tampoco menciona la previsión de realizar inspecciones periódicas de autocontrol cada 3 años, de acuerdo con lo establecido por los artículos 21, 28, 29 y 33 de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial.  
No obstante lo anterior, el Programa de Vigilancia Ambiental prevé el control de las emisiones de los gases de combustión del secado de las materias primas durante los dos primeros años, con periodicidad anual.  
El Plan de Vigilancia Ambiental tiene previsto estudiar, durante los dos primeros años de funcionamiento, la inmisión en las inmediaciones de la fábrica, analizando para ello las concentraciones de SO2, NOx y partículas en suspensión.   
Las aguas residuales sanitarias podrían constituir un foco de contaminación para las aguas marinas si el depósito de la depuradora resultara permeable.  
Teniendo en cuenta el volumen de las materias primas que intervienen en el proceso industrial y considerando que el transporte de productos terminados y materias primas dure unas 10 horas/día, el promotor estima que el tráfico de camiones entre el puerto de Castellón y la fábrica se incremente en unos 8 a 9 camiones cada hora. Para reducir el impacto, propone que los camiones sean del mayor tonelaje admisible, que se planifique el itinerario y que circulen a menos de 50 km/h.   
Dado que las instalaciones no se encuentran en funcionamiento, el titular aporta un cálculo como estimación de los niveles acústicos de recepción externos de las mismas, en función de los niveles acústicos que se supone generará cada foco emisor. El estudio acústico tiene en cuenta el incremento del tráfico de vehículos y concluye que éste no incrementará de manera notable los niveles sonoros finales que en la actualidad se producen en los accesos a la planta ni en sus alrededores.  
Para reducir las emisiones acústicas de la fábrica se han adoptado diseños especiales en soleras, paredes y techos, y se ha establecido un mantenimiento adecuado de la maquinaria y los equipos móviles emplearán silenciadores. Estas medidas correctoras previenen la transmisión del ruido a los núcleos poblados más próximos.  
El impacto visual se corrige mediante pantallas vegetales de buen porte, colocadas en las fachadas norte y sur de las instalaciones, y pintando las superficies de las construcciones en colores grises o marrones.  
Los residuos tóxicos se segregan y almacenan en envases, se etiquetan y clasifican por tipos; se almacenan bajo cubierta, con solera impermeable y se disponen sobre cubetos de seguridad. Existe una canaleta en la solera que bordea perimetralmente el área de almacenamiento.   
La empresa carece de instalaciones tipificadas por el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis, como susceptibles de proliferación de la bacteria Legionella pneumophila.  
Consideraciones jurídicas.   
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el grupo 4, letra «i», del anexo I de la ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél; según se desprende del art. 1, punto 1, de la Ley 6/2001, de 8 de mayo.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El art. 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El art. 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el proyecto básico de autorización ambiental integrada de la Sociedad Élite Cementos SL, siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras y otras prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. El titular acreditará ante la autoridad administrativa sustantiva que el depósito donde se depuran las aguas residuales sanitarias es estanco e impermeable.   
2. Al inicio de la actividad, el promotor realizará una auditoría de los niveles de emisión de los filtros de mangas y de las chimeneas. Además, realizará inspecciones periódicas de autocontrol de las emisiones cada 3 años, de acuerdo con lo establecido por los artículos 21, 28, 29 y 33 de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial.  
3. El promotor dispondrá de un plazo de 3 meses, contado a partir de la fecha de entrada en vigor de la autorización ambiental integrada, para realizar una auditoría acústica de los niveles de recepción externos, cuyos resultados remitirá a la autoridad administrativa sustantiva. El nivel sonoro medido debe ser inferior a 60 dB(A) durante el horario nocturno e inferior a 70 dB(A) durante el periodo diurno.  
4. Los camiones que transporten clinker utilizarán siempre una lona cubriendo la caja.   
5. Cuando el avance de las obras de construcción de la dársena sur del puerto lo permitan, y si la Autoridad Portuaria lo autoriza, se modificará la ruta de transporte del clinker para que discurra mayoritariamente por dicha dársena.  
6. Las áreas de la fábrica por donde circulen los camiones estarán pavimentadas y limpias de polvo, la velocidad de circulación de los mismos será inferior a 30 km/h. Las zonas de entrada y salida a las instalaciones se mantendrán igualmente limpias de polvo.  
7. Durante la fase de construcción, las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres externos o se acondicionará una zona techada e impermeabilizada, provista de una canaleta perimetral, para llevarlas a cabo in situ.   
8. Los residuos peligrosos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a un gestor autorizado.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 30 de enero de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 357/2006-AIA.  
Título: Plan Parcial Sector Tossalet de Rótova Valencia.   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rótova y CTU.  
Localización: Término municipal de Rótova, junto al núcleo urbano.  
Descripción del proyecto.   
1. Objeto de proyecto  
Se pretende la reclasificación de una superficie de 71.330 m² de suelo no urbanizable común, según las NN.SS. vigentes en Rótova, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el 6 de marzo de 1996 y homologadas en fecha 5 de marzo de 1998, a suelo urbanizable de uso residencial.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El sector incluye los terrenos comprendidos en una franja longitudinal sensiblemente paralela a la traza de la autovía Gandía-El Morquí de la carretera CV-60, y está limitado por el dominio público de ésta, el límite del suelo urbano, la antigua conexión con Alfahuir y el acceso a la Urbanización «Serreta Miñana».  
La ficha urbanística del sector es la siguiente:  
  
  
  
3. Alternativas  
El Es.I.A. no presenta un estudio de alternativas técnicamente viables. Únicamente se justifica la actuación con el objetivo de posibilitar una actuación integrada imprevista en el planeamiento vigente del municipio, ya que la ejecución de la autovía Gandía-El Morquí ha tenido como resultado la generación de un sector comprendido entre la nueva carretera y las traseras de la edificación recayente a la antigua travesía de la CV-60 (calle Jaume I), que se constituye como una zona borde con carácter lineal y de un gran interés urbanístico para el municipio de Rótova, al completar la trama de la población en este ámbito.  
Tramitación administrativa.  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 13 de octubre de 2006 se recibe documentación relativa al Plan Parcial Sector «Tossalet" de Rótova, remitida por la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, compuesta por expediente administrativo, Estudio de Impacto Ambiental y Proyecto, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública.  
El Plan Parcial junto al Estudio de Impacto Ambiental se expusieron al público, según anuncios publicados en el DOGV núm. 5.033, de 22 de junio de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 34 escritos de alegaciones, según consta en los certificados emitidos por el Ayuntamiento de Rótova, acompañado por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno en sesión celebrada el día 30 de diciembre de 2005, en el cual se acuerda resolver las alegaciones formuladas en el sentido recogido en los informes técnicos del expediente y aprobar provisionalmente.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 28 de marzo de 2007, se emite requerimiento de documentación con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
- Documentación aclaratoria sobre el número de viviendas previstas en el sector, habitantes previstos y consecuentes consumos de recursos hídricos y aguas residuales generadas por los mismos.  
- Certificación de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre disponibilidad de recursos hídricos para las previsiones que se determinen en el punto anterior.  
- Informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural valenciano.  
- Certificación de la Entidad gestora de la depuradora mancomunada de acuerdo con los cálculos que se prevean en el punto 1, ya que parece que no son los mismos que se remitieron a EPSAR para el informe de 27 de enero de 2006.  
- Respecto al cambio de trazado de la vía pecuaria, se deberá aportar el informe previo favorable de los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
En contestación a esta solicitud, en fecha 27 de julio de 2007, la Dirección Territorial remite documentación complementaria del ayuntamiento de Rótova.  
Solicitud de informes sectoriales.  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante su tramitación:  
1. Informe Favorable de la EPSAR, de fecha 27 de febrero 2006, sobre la viabilidad del sistema de saneamiento y depuración de Rótova para admitir los caudales de aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector 5 Tossalet del Municipio de Rótova (Valencia).  
2. Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 11 de julio de 2007, patrimonial contemplado en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el cual concluye lo siguiente:  
«Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos se informa Favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano el Estudio de Impacto Ambiental del Plan Parcial de Mejora del Sector 5 Tossalet de Rótova (Valencia) con la condición de que se realice un seguimiento arqueológico de frecuencia diaria durante las fases que supongan movimientos de tierras durante las obras de urbanización y siempre con posterioridad a los sondeos arqueológicos allí donde se ha determinado».  
3. Informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 22 de diciembre de 2006, sobre el Estudio del Paisaje del Plan Parcial Sector «Tossalet» de Rótova (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«...En conclusión cabe informar que: el objeto del presente informe es la Plan Parcial de Mejora Sector Tossalet de Rótova (Valencia), cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el Estudio de Integración Paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por ello, se emite el presente informe en contestación a la solicitud de ese Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de Instrumento de Paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este Servicio.»  
4. Informe favorable de la Sección Forestal (vías pecuarias) de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, de fecha 28 de febrero de 2007, relativo al tratamiento de la vía pecuaria «Colada del Camino del Calvario», presente en el sector.  
5. Informe favorable de la mercantil EGEVASA como empresa gestora del Servicio Municipal de Agua Potable de Rótova, de fecha 18 de junio de 2007, relativo a la suficiencia de recursos hídricos para el abastecimiento del Plan Parcial Sector «Tossalet" de Rótova.  
6. Informe Favorable de la mercantil Joaquin Lerma SA, como empresa concesionaria del servicio de recogida y transporte de los residuos sólidos urbanos del municipio de Rótova, de fecha 9 de junio de 2006, para asumir el incremento que generará el Plan Parcial propuesto.  
Afecciones legales ambientales  
1. Espacios naturales protegidos.   
El proyecto planteado no afecta a ningún espacio natural protegido de la Comunitat Valenciana.  
2. Vías Pecuarias.   
La vía pecuaria «Colada del Camino del Calvario o Camino Viejo de Ontinyent a Gandia" se ve afectada por el sector. En un principio se pretendía resolver esta afección proponiendo la modificación de su trazado, pero esta opción fue objeto de informe desfavorable, de fecha 2 de noviembre de 2006, de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente por no cumplir con todos los requisitos exigidos por el artículo 12 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias; en concreto, no aseguraba la continuidad en el trazado de la vía pecuaria.  
El promotor presenta nueva documentación con el fin de subsanar el error cometido. Se añade un tramo de vial peatonal al nuevo trazado propuesto para la vía pecuaria, de forma que conecta con la salida de la vía pecuaria del sector y se asegura la continuidad de su trazado.  
Se recuerda el obligado cumplimiento de los siguientes aspectos:  
- El tratamiento que se dé a la Vía Pecuaria deberá adecuarse al tránsito ganadero y a los usos compatibles y complementarios previstos por la Ley 3/1995 en sus artículos 16 y 17. En concreto, no son aceptables obras de pavimentado asfáltico, o similar.  
- El tramo de vía pecuaria deberá ser señalado como tal. No está permitido el tránsito de vehículos motorizados que no sean de carácter agrícola o no tengan autorización expresa.  
- En caso de aprobación de la modificación en el trazado de la vía pecuaria, se deberá dar comunicación al Servicio de Patrimonio de la Conselleria de Economía, Hacienda y Empleo para la regularización del inventario de bienes y derechos.  
De todos modos, deberá asegurarse, en los términos previstos en la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, la continuidad e idoneidad de itinerarios con su anchura legal de las vías pecuarias que atraviesan terrenos calificados como urbanizables.  
3. Inventario forestal de la Comunitat Valenciana   
No existe ningún terreno clasificado como suelo forestal, registrado por el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, dentro del ámbito del Sector propuesto.  
No obstante, respecto de la vía pecuaria afectada por el sector, la actuación deberá ser compatible con lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, así como su Reglamento aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, en relación al tratamiento de las Vías Pecuarias.  
4. Ramblas y cauces.   
Dentro del ámbito del sector no transcurre ningún barranco o cauce que pueda verse afectado por el Plan Parcial. Al este de la actuación discurre el Barranco de la Basa que es afluente del río Serpis por su margen derecha. Se trata de un Barranco de cuenca reducida (ladera oeste del Collado del Carreno), de fuerte pendiente y régimen muy irregular. Este Barranco está separado de la actuación por la Autovía Gandía-El Morquí.  
En el supuesto que la actuación afecte a los servicios e infraestructuras de riego colindantes, se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.  
5. PATRICOVA.  
De acuerdo con el PATRICOVA y consultada su cartografía, en el Sector objeto de estudio No existe ninguna zona clasificada como zona de riesgo de inundación.   
6. Infraestructuras de Transporte.   
Al sur de la actuación, paralelo a esta, discurre la Autovía «Gandía-El Morquí», desdoblamiento de la carretera CV-60. La ordenación propuesta por el Plan Parcial respeta la zona de protección de 50 metros establecidos en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Carreteras de la Comunidad Valenciana. En esta zona de protección está prevista la realización de un nuevo vial principal paralelo a la antigua travesía y situado aproximadamente sobre la línea de protección de la autovía. Entre este vial y la autovía se proyecta una zona verde recorrida en su totalidad por un paseo peatonal y con varias zonas de juego que se remata en una barrera anti-ruido formada por una mota o caballón paralelo a la autovía de 3 metros de altura con vegetación en ambas vertientes, que aísla el sector acústicamente de la carretera.  
Se presenta Estudio Acústico en el cual se estudia el ruido que provocará la actuación propuesta y el ruido que produce la autovía sobre el sector. Como conclusión, se plantean dos medidas correctoras principales, la primera consiste en la realización de la barrera acústica citada anteriormente, y la segunda consiste en dotar a los edificios de parámetros exteriores que garanticen niveles de amortiguación del ruido entre 25 y 30 dB al objeto de cumplir con lo establecido en la tabla 2 del anejo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
7. Disponibilidad de recursos hídricos, residuos urbanos y aguas residuales.  
Respecto a la disponibilidad de recursos hídricos: Para el abastecimiento de agua potable al sector, se conectará la red que se proyecta con la red municipal existente en la avenida Jaume I a través de dos puntos. Se presenta informe favorable de la mercantil EGEVASA como empresa gestora del Servicio Municipal de Agua Potable de Rótova, de fecha 18 de junio de 2007, del cual se extrae que el abastecimiento a la población se efectúa desde el pozo propiedad de la SAT núm. 2140 «El Murtar" del municipio colindante de Alfahuir.   
Se estima un incremento de 160 en el número de viviendas, lo que supone una estimación de 480 habitantes (3 habitantes / vivienda), dando un consumo diario de 168 m³/día (350 litros/habitante y día). Dado que el citado informe concluye que se dispone de suficientes recursos hídricos para atender una demanda de hasta 635 m³/día, se estima aceptable el incremento generado por el Plan Parcial, siempre que se realiza de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada.  
Respecto a la gestión de las Aguas Residuales:  
La red de saneamiento proyectada conectará con la red municipal de saneamiento que discurre por la Avenida Jaume I, para lo cual será necesaria la instalación de una estación de impulsión. Existe informe favorable de la EPSAR, de fecha 27 de febrero 2006, sobre la viabilidad del sistema de saneamiento y depuración de Rótova, para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del Sector 5 «Tossalet» del Municipio de Rótova (Valencia). Según este informe, la EDAR que da servicio al municipio de Rótova está diseñada para tratar 500 m³/día y en estos momentos se está produciendo una depuración de 300 m³/ día, y se tiene una reserva de 75 m³/día para la urbanización de otros sectores de Rótova, por lo que quedan 125 m³/día libres. Dado que, según los datos aportados, el caudal generado previsto por el Sector «Tossalet», es de 120 m³/día, se considera suficientemente justificado el saneamiento y depuración de aguas residuales para el sector propuesto.  
Respecto del drenaje de las aguas pluviales generadas por la implantación del sector, según la documentación presentada, está proyectado que un colector que discurrirá por el vial principal del sector y que irá vertiendo las aguas captadas en distintos puntos de su trazado al cuentón de la autovía CV-60, desde el cual, y a través de las obras de paso existentes bajo dicha autovía, se verterán las aguas pluviales al Barranco de la Basa, que transcurre al otro lado de la citada autovía. Para ello, deberá obtener la correspondiente autorización del organismo de cuenca competente para el vertido de aguas pluviales a cauce público (artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, RD 849/1986).  
Respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos.  
La recogida y gestión de los residuos sólidos urbanos que generará la actuación proyectada se realizará por medio de la empresa concesionaria municipal de Rótova. Existe en la documentación presentada informe de la mercantil Joaquín Lerma, SA. como empresa concesionaria del servicio de recogida y transporte de los residuos sólidos urbanos del municipio de Rótova, de fecha 9 de junio de 2006, el cual informa que está suficientemente capacitada para asumir el incremento que generará el Plan Parcial propuesto.  
8. Yacimientos arqueológicos.   
El Estudio de Impacto Ambiental presentado está visado y sellado, en todas sus páginas y planos anexos, por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En la documentación aportada existe informe favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano relativo al Estudio de Impacto Ambiental del Plan Parcial Sector «Tossalet" de Rótova.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero   
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Plan Parcial Sector «Tossalet» de Rótova, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes expuestos en el punto segundo de esta declaración.  
  
Segundo  
Se supedita la aprobación definitiva a que se refleje en las fichas de planeamiento y gestión del Plan Parcial los siguientes condicionantes:  
1. Antes de la recepción de la urbanización del sector de suelo urbanizable, y así se dispondrá en las fichas de planeamiento y gestión del Plan Parcial, el Ayuntamiento de Rótova será el encargado de:   
- Obtener autorización administrativa de la CHJ para el vertido de las aguas pluviales a cauces públicos, de acuerdo con el artículo 9 del Texto Refundido de la Ley de Aguas.  
- Velar por el obligado cumplimiento del condicionado del informe favorable de la Sección Forestal (vías pecuarias) de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, de fecha 28 de febrero de 2007, relativo al tratamiento de la vía pecuaria «Colada del Camino del Calvario» o «Camino Viejo de Ontinyent a Gandia» que atraviesa el sector.  
2. Las medidas correctoras se completarán con los siguientes aspectos:  
- Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.   
- Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
- El sistema de riego deberá ser independiente de la red de suministro municipal, evitándose la creación de zonas verdes que exijan gran cantidad de agua, optándose preferiblemente por las especies autóctonas y/o los cultivos ya existentes.  
- En supuesto que se afecte a servicios e infraestructuras de riego se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
- La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
- Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
- El vertido generado por el Sector «Tossalet», deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.  
3. Corresponde al órgano competente en la aprobación del plan el seguimiento y vigilancia del cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental. El órgano ambiental podrá recabar información al respecto y efectuar las comprobaciones necesarias para verificar el cumplimiento del condicionado, para lo que la Comisión Territorial de Urbanismo remitirá copia del acuerdo de aprobación del Plan Parcial Sector «Tossalet» de Rótova.  
4. Son nulos de pleno derecho las resoluciones o los acuerdos de autorización o aprobación de cualquier proyecto, plan o programa que se adopten sin observar, total o absolutamente, los procedimientos de evaluación ambiental que regula la ley.  
5. Toda la normativa específica de ordenación de zonas industriales, todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y presupuestadas y los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del Plan Parcial, tanto en aquello referente al propio planteamiento en sí, como en lo correspondiente a las respectivas fases de ejecución y funcionamiento.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 9 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML