Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9613, del 08-06-2023 (2023/6122)

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig de captació d'aigües subterrànies per a ús industrial i agrícola a la parcel·la 260 del polígon 13, partida Urbana, del terme municipal de Siete Aguas. Expedient: (3076462) 058/2023/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9613

Data del DOGV
:   08-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/6122

CVE


Data del document
:   05-04-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig de captació d'aigües subterrànies per a ús industrial i agrícola a la parcel·la 260 del polígon 13, partida Urbana, del terme municipal de Siete Aguas. Expedient: (3076462) 058/2023/AIA. [2023/6122]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (3076462) 058/2023/AIA.  
Títol: sondeig de captació d'aigües subterrànies per a ús industrial i agrícola a realitzar al terme municipal de Siete Aguas (València).  
  
Promotor: Evolusol, SA.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines (València).  
Expedient: ASOSUB/2023/4/46.  
Localització: parcel·la 260, polígon 13, partida Urbana, al terme municipal de Siete Aguas (València).  
  
Descripció del projecte  
La finalitat del projecte presentat per Evolusol, SA, és l'execució d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies per a ús industrial (aigua mineral natural) i agrícola, fins a una profunditat de 400 m, al terme municipal de Siete Aguas (València), concretament a la parcel·la 260, polígon 13, partida Urbana, que és propietat del promotor.  
  
L'ús de les aigües captades pel pou serà de tipus industrial (aigua mineral natural) i agrícola. Les previsions seran les següents: ús agrícola amb volum màxim anual de 83.762 m³ i industrial (aigua mineral natural) amb volum màxim anual de 190.238 m³, per tant, el volum màxim anual captat pel pou serà de 274.000 m³. Una vegada captada l'aigua subterrània s'iniciarà el tràmit de catalogació d'aigua mineral natural i se sol·licitarà el corresponent aprofitament d'aquesta presa.  
  
L'aigua procedirà del sondeig i s'extrauran els volums autoritzats i justificats aprovats per l'organisme de conca del Xúquer.  
Es preveu que els terrenys a travessar en la perforació estiguen constituïts principalment per conglomerats i argiles del miocé, argiles i margues del paleogen i calcàries del juràssic.  
Hidrològicament, el sondeig es troba en la massa d'aigua coneguda i registrada en la relació de masses d'aigua de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer com Cabrillas - Malacara núm. 080.139, i existeix una formació geològica permeable per porositat secundària de calcàries del juràssic en el subsol d'on es realitza el sondeig.  
A causa de la profunditat del sondeig a realitzar i de la naturalesa dels terrenys travessats, es considera la rotopercussió pneumàtica amb martell de fons com a mètode més adequat de perforació, consistent en un enfilall de perforació on s'injecta aire comprimit a través de les barres, per a accionar el martell pneumàtic de fons, que colpeja directament l'útil de perforació. La rotació es realitza amb un motor de superfície.  
  
Les característiques del sondeig són:  
  
Tipus d'obra Sondeig  
Tècnica de perforació Rotopercussió pneumàtica  
Profunditat total (m) 400  
Diàmetre de perforació (mm) 490  
Diàmetre d'intubació (mm) 400  
Canonada d'intubació Ranurada de ferro de 12 mm de grossària  
Segellament de l'espai anular comprés entre la perforació i la intubació definitiva Cimentació amb lletada de ciment fins a una profunditat de 20 m  
  
  
L'extracció del detritus de la perforació la fa l'aire injectat en el seu ascens, que arrossega tant el detritus com l'aigua de l'aqüífer captat.  
  
Es perforarà en sec fins que la naturalesa del material i la profunditat del terreny perforat requerisca aigua per a la seua evacuació.  
No es preveu la utilització de llots, ja que aquest sistema de perforació de tipus pneumàtic i amb circulació directa impossibilita la circulació d'aquests.  
Per a la gestió dels materials que s'extrauen del sondeig durant la perforació, que estan constituïts per aigua (captada de l'aqüífer més la utilitzada per a la refrigeració de l'útil de perforació) i detritus (fragments de roca) es realitzarà una bassa de decantació amb suficient capacitat per a albergar el volum total dels detritus, considerant el factor d'esponjament i la humitat d'aquests.  
L'aigua eixirà del sondeig a la bassa de decantació, on el fluid perdrà velocitat i permetrà que els detritus es decanten en el fons d'aquesta.  
  
L'aigua sobrant s'infiltrarà a través de les parets i del sòl de la bassa de decantació. La capacitat d'infiltració del sòl permet absorbir l'aigua neta que ix de la bassa de decantació, sense produir inundacions ni afeccions a les parcel·les confrontants.  
Per al dimensionament de la bassa de decantació s'ha calculat el volum aproximat de detritus obtingut en la perforació; tenint en compte el diàmetre de perforació aquest seria de 19,6 m³. Considerant el factor d'esponjament i el grau d'humitat dels materials que formen el detritus d'excavació, es considera un factor volumètric de 0,6, amb la qual cosa el volum de material solt a depositar en la bassa serà de 32,7 m³.  
  
Es realitzarà una bassa de decantació de detritus de dimensions en m: 4,7 (ample) x 4,7 (llarg) x 1,5 (profunditat), amb una capacitat de 33,14 m³.  
Es prendrà com a mínim una mostra cada 5 m perforats i una altra a cada canvi de terreny. Es disposaran en un caixetí a aquest efecte o en bosses de plàstic en les quals s'indicarà la profunditat a la qual s'han pres.  
Finalitzada l'obra, es procedirà a la neteja i desenvolupament d'aquesta, la qual haurà de quedar condicionada per al posterior assaig de bombament i registre geofísic.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant l'escrit signat amb data 07.02.2023 pel cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València (referència expedient ASOSUB/2023/4/46), es va traslladar a aquest òrgan ambiental de l'expedient de l'esmentada obra, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Vista la informació continguda en l'expedient, es considera que es disposa d'elements de judici suficients per a realitzar l'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada pels equips de perforació, canonades, maquinària auxiliar i la bassa de recollida de detritus de la perforació.  
La flora present al voltant de la perforació correspon a la present en la típica forest mediterrània continental de l'interior de la província de València, on destaquen densos pins, coscolles, matolls del mediterrani, freixes de flors, ginebres i carrasques. La fauna existent en la zona és la típica dels boscos de les zones de mediterrani continental, formada per rèptils, aus i mamífers, entre els quals trobem gripaus, granotes, colobres, fardatxos, conills i perdius. L'impacte sobre aquestes serà mínim.  
  
L'abandó de la perforació, per motius constructius o per freàtic, suposarà el segellament de la perforació. A continuació, s'estendrà terra del terreny i quedarà el punt totalment integrat en la superfície del voltant.  
b) Es proposa com a termini d'execució, considerat com a òptim i suficient per a l'acabament de les obres, el de quatre mesos (4) a partir de la signatura de l'acta de comprovació de replanteig i autorització de començament, ja que es considera adequat des del punt de vista organitzatiu i econòmic.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment del material extret en la perforació del sondeig, residus inerts.  
  
Durant el procés de perforació s'emetran una sèrie de detritus que s'evacuaran a la bassa construïda a aquest efecte. A mesura que la bassa s'òmpliga, l'empresa encarregada de la gestió de residus no perillosos els retirarà del lloc. Aquests detritus són innocus i, en finalitzar les obres, es quedarà totalment plena i integrada en la parcel·la.  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 de l'annex II).  
  
Ubicació del projecte  
El sondeig està situat a la comarca de la Foia de Bunyol, al terme municipal de Siete Aguas (València). Es tracta de la parcel·la de referència cadastral número 0398508XJ8700S0001PT, que correspon a la parcel·la núm. 260, polígon núm. 13, de la partida Urbana, amb una superfície cadastral de 191.297 m². Les coordenades UTM (ETRS89, Fus 30) del sondeig són: X = 680.108, Y = 4.370.331.  
No existeix cap altre pou/sondeig en un radi inferior als 100 m i el llit més pròxim se situa a uns 1,2 km, i queda localitzat en el marge esquerre del Barranco Hondo del Masegar.  
L'accés a la perforació es pot realitzar des de Siete Aguas a través de la carretera CV- 388 en direcció a Buñol. Després de recórrer 1,3 km es localitza a l'esquerra, segons el sentit de la marxa, un camí d'accés cap al polígon núm. 13, zona Urbana, i que després de recórrer des d'aquest punt uns 230 m, emplaça on se situarà el sondeig.  
L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl de nou desenvolupament residencial, quant a l'àmbit en el qual es troba és rústic d'ús principal agrari, sense cap tipus de protecció ambiental ni urbanística especial que faça l'obra incompatible amb el medi.  
  
El sòl present en l'àrea on es realitzarà el sondeig per a la captació d'aigua es correspon a un sòl recent format per materials del neogen. Són sòls poc desenvolupats que procedeixen de materials no consolidats, excloent-hi els materials que presenten propietats fúlviques i els materials de textura gruixuda, i que només tenen de diagnòstic un horitzó òcric en superfície.  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió, partícules de pols, sorolls i vibracions). El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu. És poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació. No es preveu la utilització de llots, ja que el tipus de perforació de tipus pneumàtic i amb circulació directa impossibilita la circulació d'aquests, al que s'afigen els materials procedents de l'excavació de la bassa que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran, segons el projectista, un problema d'eliminació. La lixiviació total, el contingut de contaminants en aquesta i l'ecotoxicitat del lixiviat són poc significatius i, en particular, no hauran de suposar risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies.  
  
c) No afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000. No es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació, ni la fauna ni la biodiversitat, excepte el que es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l'execució dels treballs a causa de l'ús de la maquinària. Tampoc es preveu afecció a altres elements ambientals, ni a béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements catalogats del patrimoni cultural valencià. S'adoptaran, no obstant això, les mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes.  
Per tant, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un cas d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb el grup 3.a.3r de l'annex II.  
  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tant, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que l'execució del projecte de sondeig de captació d'aigües subterrànies per a ús industrial i agrícola, a la parcel·la 260, polígon 13, partida Urbana al terme municipal de Siete Aguas (València), sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r) El contractista haurà de construir una bassa de detritus d'unes dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació, tenint en compte l'esponjament que es produeix després de l'extracció del material perforat.  
2n) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de detritus són de naturalesa molt similar, i els dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017 que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de rebliment diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i rebliment (article 3.1.a. No obstant això, als detritus del sondeig s'aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només s'aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. Una vegada finalitzada la perforació, el possible detritus sobrant del rebliment de la bassa serà gestionat per un gestor de residus inerts. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat fins que aconseguisca la seua morfologia inicial.  
3r) Donada la localització del sondeig, es considera com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Resulta per això d'aplicació el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4t) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
5é) En el cas que, per diferents motius, es renuncie a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, etc.) s'haurà de clausurar i segellar, així com restaurar el terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
6é) Durant l'execució del sondeig hauran de complir-se les mesures previstes en el Pla de seguretat i salut de l'obra aprovat per la direcció facultativa.  
7é) S'haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
b) L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
c) L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 5 d'abril de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9613, del 08-06-2023 (2023/6122)

RESOLUCIÓN de 5 de abril de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo de captación de aguas subterráneas para uso industrial y agrícola en la parcela 260 del polígono 13, partida Urbana, del término municipal de Siete Aguas. Expediente: (3076462) 058/2023/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9613

Fecha DOGV
:   08-06-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/6122

CVE


Fecha del documento
:   05-04-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de abril de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo de captación de aguas subterráneas para uso industrial y agrícola en la parcela 260 del polígono 13, partida Urbana, del término municipal de Siete Aguas. Expediente: (3076462) 058/2023/AIA. [2023/6122]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (3076462) 058/2023/AIA.  
Título: Sondeo de captación de aguas subterráneas para uso industrial y agrícola a realizar en el término municipal de Siete Aguas (Valencia).  
Promotor: Evolusol, SA.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas (Valencia).  
Expediente: ASOSUB/2023/4/46.  
Localización: parcela 260, polígono 13, partida Urbana, en el término municipal de Siete Aguas (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
La finalidad del proyecto presentado por Evolusol, SA, es la ejecución de un sondeo de captación de aguas subterráneas para uso industrial (agua mineral natural) y agrícola, hasta una profundidad de 400 m en el término municipal de Siete Aguas (Valencia), concretamente en la parcela 260, polígono 13, partida Urbana, que es propiedad del promotor.  
El uso de las aguas captadas por el pozo será de tipo industrial (agua mineral natural) y agrícola, siendo las previsiones siguientes: uso agrícola con volumen máximo anual de 83.762 m³ e industrial (agua mineral natural) con volumen máximo anual de 190.238 m³, siendo pues el volumen máximo anual captado por el pozo de 274.000 m³. Una vez captada el agua subterránea se iniciará el trámite de catalogación de agua mineral natural y se solicitará el correspondiente aprovechamiento de esta toma.  
El agua procederá del sondeo y se extraerán los volúmenes autorizados y justificados aprobados por el organismo de cuenca del Júcar.  
Se prevé que los terrenos a atravesar en la perforación estén constituidos principalmente por conglomerados y arcillas del Mioceno, arcillas y margas del Paleógeno y calizas del Jurásico.  
Hidrológicamente, el sondeo se encuentra en la masa de agua conocida y registrada en la relación de masas de agua de la Confederación Hidrográfica del Júcar como Cabrillas-Malacara núm. 080.139., existiendo una formación geológica permeable por porosidad secundaria de calizas del Jurásico en el subsuelo de donde se realiza el sondeo.  
Debido a la profundidad del sondeo a realizar y a la naturaleza de los terrenos atravesados, se considera la rotopercusión neumática con martillo de fondo como método más adecuado de perforación, consistente en una sarta de perforación donde se inyecta aire comprimido a través de las barras, para accionar el martillo neumático de fondo, que golpea directamente el útil de perforación. La rotación se realiza con un motor a superficie.  
Las características del sondeo son:  
  
Tipo de obra Sondeo  
Técnica de perforación Rotopercusión neumática  
Profundidad total (m) 400  
Diámetro de perforación (mm) 490  
Diámetro de entubación (mm) 400  
Tubería de entubación Ranurada de hierro de 12 mm espesor  
Sellado del espacio anular comprendido entre la perforación y entubación definitiva Cementación con lechada de cemento hasta una profundidad de 20 m  
  
  
La extracción del detritus de la perforación la hace el propio aire inyectado en su ascenso, que arrastra tanto el detritus como el agua del acuífero captado.  
Se perforará en seco hasta que la naturaleza del material y la profundidad del terreno perforado requiera de agua para su evacuación.  
No se contempla la utilización de lodos ya que este sistema de perforación de tipo neumático y con circulación directa imposibilita la circulación de estos.  
Para la gestión de los materiales que se extraen del sondeo durante la perforación, que están constituidos por agua (captada del acuífero más la utilizada para la refrigeración del útil de perforación) y detritus (fragmentos de roca) se realizará una balsa de decantación con suficiente capacidad para albergar el volumen total de los detritus, considerando el factor de esponjamiento y la humedad de estos.  
El agua saldrá del sondeo a la balsa de decantación, donde el fluido perderá velocidad permitiendo que los detritus se decanten en el fondo de esta.  
El agua sobrante se infiltrará atreves de las paredes y del suelo de la balsa de decantación. La capacidad de infiltración del suelo permite absorber el agua limpia que sale de la balsa de decantación, sin producir inundaciones ni afecciones a las parcelas colindantes.  
Para el dimensionamiento de la balsa de decantación se ha calculado el volumen aproximado de detritus obtenido en la perforación; teniendo en cuenta el diámetro de perforación este sería de 19,6 m³. Considerando el factor de esponjamiento y el grado de humedad de los materiales que forman el detritus de excavación, se considera un factor volumétrico de 0,6 con lo que el volumen de material suelto a depositar en la balsa será de 32,7 m³.  
Se realizará una balsa de decantación de detritus de dimensiones en m: 4,7 (ancho) x 4,7 (largo) x 1,5 (profundidad), con una capacidad de 33,14 m³.  
Se tomarán como mínimo una muestra cada 5 m perforados y otra a cada cambio de terreno. Se dispondrán en un cajetín al efecto o en bolsas de plástico en las que se indicará la profundidad a la que se han tomado.  
Finalizada la obra, se procederá a la limpieza y desarrollo de esta, quedando acondicionada para su posterior ensayo de bombeo y registro geofísico.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 07.02.2023 por el jefe del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia (referencia expediente ASOSUB/2023/4/46), se dio traslado a este órgano ambiental del expediente de la citada obra, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Vista la información contenida en el expediente, se considera que se dispone de elementos de juicio suficientes para realizar la evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Criterios ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la Ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución, la superficie afectada será la ocupada por los equipos de perforación, tuberías, maquinaria auxiliar y la balsa de recogida de detritus de la perforación.  
La flora presente en los alrededores de la perforación corresponde a la presente en el típico monte mediterráneo continental presente en el interior de la provincia de Valencia, destacando densos pinos, coscojas, matorrales del mediterráneo, fresnos de flores, enebros y carrascas. La fauna existente en la zona es la típica de los bosques de las zonas de mediterráneo continental, formada por reptiles, aves y mamíferos, entre los cuales encontramos sapos, ranas, culebras, lagartos, conejos y perdices. El impacto sobre ellas será mínimo.  
El abandono de la perforación, por motivos constructivos o por freático, supondrá el sellado de la perforación. A continuación, se extenderían tierras propias del terreno quedando el punto totalmente integrado en la superficie de alrededor.  
b) Se propone como plazo de ejecución, considerado como óptimo y suficiente para la terminación de las obras, el de cuatro meses (4) a partir de la firma del acta de comprobación de replanteo y autorización de comienzo, ya que se considera adecuado desde el punto de vista organizativo y económico.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente del material extraído en la perforación del sondeo, residuos inertes.  
Durante el proceso de perforación se emitirán una serie de detritus que se evacuarán a la balsa construida a tal efecto. Conforme la balsa se llene, la empresa encargada de la gestión de residuos no peligrosos los retirará del lugar. Estos detritus son inocuos y al finalizar las obras, se quedará totalmente rellenada e integrada en la parcela.  
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua), entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
Ubicación del proyecto  
El sondeo se encuentra ubicado en la comarca de la Hoya de Buñol, en el término municipal de Siete Aguas (Valencia). Se trata de la parcela de referencia catastral número 0398508XJ8700S0001PT, que corresponde a la parcela núm. 260 polígono núm. 13, de la partida Urbana, con una superficie catastral de 191.297 m². Las coordenadas UTM (ETRS89, Huso 30) del sondeo son: X=680.108, Y=4.370.331.  
No existe ningún otro pozo/sondeo en un radio inferior a los 100 m. Mientras que el cauce más cercano se ubica a unos 1,2 km, quedando localizado en la margen izquierda del Barranco Hondo de Masegar.  
El acceso a la perforación se puede realizar desde Siete Aguas a través de la carretera CV- 388 en dirección a Buñol. Tras recorrer 1,3 km se localiza la izquierda, según el sentido de la marcha, un camino de acceso hacia polígono núm. 13 zona urbana y que tras recorrer desde este punto unos 230 m, emplaza en donde se ubicará el sondeo.  
El emplazamiento se encuentra en una zona clasificada como suelo de nuevo desarrollo residencial, en cuanto al ámbito en el que se encuentra es rustico de uso principal agrario, sin ningún tipo de protección ambiental ni urbanística especial que haga la obra incompatible con el medio.  
El suelo presente en el área donde se realizará el sondeo para la captación de agua se corresponde a un suelo reciente formado por materiales del Neógeno. Son suelos poco desarrollados que proceden de materiales no consolidados, excluyendo los materiales que presentan propiedades fúlvicas y los materiales de textura gruesa, no teniendo otros horizontes de diagnóstico más que un horizonte ócrico en superficie.  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión, partículas de polvo, ruidos y vibraciones). El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación, no se contempla la utilización de lodos ya que el tipo de perforación de tipo neumático y con circulación directa imposibilita la circulación de los mismos, a lo que se añaden los materiales procedentes de la excavación de la balsa que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no van a constituir, según el proyectista, un problema de eliminación. La lixiviabilidad total, el contenido de contaminantes en ellos y la ecotoxicidad del lixiviado son poco significativos y, en particular, no deberán suponer riesgo para la calidad de las aguas superficiales ni subterráneas.  
c) No se afecta a ningún espacio natural protegido ni perteneciente a la Red Natura 2000. No se prevé un impacto significativo sobre la vegetación, ni la fauna ni la biodiversidad, salvo el que se pueda producir con carácter puntual y temporal durante la ejecución de los trabajos debido al uso de la maquinaria. Tampoco se prevé afección a otros elementos ambientales, ni a bienes culturales, restos arqueológicos ni otros elementos catalogados del patrimonio cultural valenciano. Se adoptarán, no obstante, las medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre, en concordancia con el grupo 3.a) 3º de su anexo II.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución del proyecto de sondeo de captación de aguas subterráneas para uso industrial y agrícola, en la parcela 260, polígono 13, partida Urbana en el término municipal de Siete Aguas (Valencia), sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) El contratista deberá construir una balsa de detritus de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación, teniendo en cuenta el esponjamiento que se produce tras la extracción del material perforado.  
2º) Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de detritus son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1.a). Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo aplica a materiales clasificados con el código 17 05 04. Una vez finalizada la perforación,el posible detritus sobrante del relleno de la balsa será gestionado por un gestor de residuos inertes. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.  
3º) Dada la localización del sondeo, se considera como zona de influencia forestal según el artículo 57 de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Resulta por ello de aplicación el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
4º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
5º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
6º) Durante la ejecución del sondeo, deberán de cumplirse las medidas contempladas en el Plan de seguridad y salud de la obra aprobado por la dirección facultativa.  
7º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
b) El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
c) El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 5 de abril de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML