Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9219, del 19-11-2021 (2021/11342)

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental. Expedient número 93-2020-AIA. Llutxent (València).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9219

Data del DOGV
:   19-11-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/11342

CVE


Data del document
:   15-06-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental. Expedient número 93-2020-AIA. Llutxent (València). [2021/11342]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 93-2020-AIA  
Títol: Planta de producció de fertilitzants mitjançant tractament de residus orgànics i residus vegetals (ampliació)  
Titular: Reciclajes y tratamientos del Mediterráneo, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (080/20/IPPC)  
Localització: parcel·les 78, 79, 80, 81, 82, 181, 186, 200 del polígon 37 de la partida «Castell Vell», Llutxent (València).  
  
1. Antecedents.  
El 7 de maig de 2013 la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial emet la Declaració d'impacte ambiental (DIA) al projecte de «Planta de tractament de llots orgànics i residus verds per a l'elaboració d'esmenes orgàniques» en les parcel·les 79 i 80 del polígon 37 de Llutxent (València). Expedient 58-2012-AIA.  
La planta es va establir en sòl no urbanitzable mitjançant la corresponent Declaració d'interés comunitari de 24 d'abril de 2003, que incloïa les parcel·les 78, 79, 80, 81 i 82 del polígon 37 de Llutxent, i l'activitat es duia a terme en les parcel·les 79 i 80, segons la Declaració d'impacte ambiental de 7 maig de 2013. En data de 17 de febrer de 2017 es va modificar la DIC ampliant les parcel·les vinculades a l'activitat a les parcel·les 181 i 186 del mateix polígon.  
El 10 de setembre de 2020 l'òrgan substantiu va remetre la modificació del projecte a l'efecte de l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Les diverses modificacions i ampliacions de l'activitat es troben recollides en els supòsits següents de la legislació en matèria d'avaluació d'impacte ambiental:  
Annex I.6.f del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental («Instal·lacions de valorització i eliminació de llots»).  
La modificació de l'activitat inclourà un nou tractament en el procés de valorització dels llots per mitjà de la biometanització, per la qual cosa la modificació per si mateixa és un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, segons estableix l'article 7.1.c de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
D'altra banda, l'ampliació de l'activitat està inclosa, així mateix, en l'annex II, grup 9, apartat b de la Llei 21/2013: instal·lacions de valorització o eliminació de residus no incloses en l'annex I que no es desenvolupen a l'interior d'una nau en polígon industrial, o amb qualsevol capacitat si l'activitat es du a terme en l'exterior o fora de zones industrials.  
Per tant, la modificació i ampliació de l'activitat requereix un procediment ordinari d'avaluació d'impacte ambiental.  
Les modificacions previstes afectaran únicament la part de tractament de residus orgànics i es quedarà la zona de tractament de residus vegetals tal com consta en les llicències concedides.  
Aquest pronunciament ambiental es realitza exclusivament sobre l'àmbit de les modificacions plantejades, sense perjudici que en la valoració dels efectes globals ambientals de la planta siga necessari descriure l'activitat ja autoritzada o plantejar-hi mesures addicionals de protecció. Aquest pronunciament ambiental no valora la incidència ambiental de l'àmbit territorial ja autoritzat.  
2. Descripció del projecte.  
A) Modificació de l'activitat  
La modificació de l'activitat consistirà en l'ampliació de l'activitat de fabricació de compost i fertilitzants líquids a partir de residus orgànics mitjançant la remodelació de les instal·lacions, i es produirà un increment important dels residus que se sotmetran a procés de valorització (consulteu l'annex I).  
La indústria, amb les modificacions a dur a terme, assolirà els objectius següents:  
- Fabricar fertilitzants a partir de residus orgànics.  
- Aprofitar els recursos continguts en els residus orgànics mitjançant la realització de processos com ara la biometanització, evaporació, ultrafiltració, osmosi i compostatge.  
- Estabilitzar llots de depuradora i altres residus orgànics mitjançant la reducció de la humitat i la mescla amb residus de fusta.  
  
Les operacions de valorització de residus s'emmarquen en les operacions R3 i R12 de la Llei 22/2011 de residus i sòls contaminats.  
  
B) Modificació de la superfície adscrita a l'activitat  
Mitjançant l'Acord de la Comissió Territorial de 14 d'abril de 2020, es declara d'interés comunitari l'ampliació de la DIC a la parcel·la 200 del polígon 37, per la qual cosa les parcel·les adscrites a la DIC passen a ser les parcel·les 78, 79, 80, 81, 82, 181, 186 i 200, amb superfície total de 25.782,23 m² i superfície ocupada per l'activitat d'11.591,18 m².  
De la superfície ocupada per l'activitat, 2.360,25 m² corresponen a la zona de tractament de residus vegetals, i 9.230,93 m² corresponen a la zona de tractament de residus orgànics.  
Segons DIC concedida, l'activitat es desenvoluparà en sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola, i la resta de parcel·les quedaran lliures d'edificació. La DIC cita l'excepció de la parcel·la 80, que se situa en sòl protegit. A causa de l'activitat duta a terme en aquesta parcel·la, es va considerar compatible, mitjançant Informe favorable de 16 de gener de 2014, del Servei Territorial d'Urbanisme, l'ús en el sòl de protecció forestal gràcies a les característiques de l'activitat que es du a terme.  
C) Modificació de les instal·lacions. La modificació en les instal·lacions que hi ha serà rellevant, però serà necessari efectuar intervencions importants en la parcel·la per a assolir els objectius assenyalats.  
El promotor considera que els canvis principals seran:  
- Eliminació de l'edifici d'oficines i substitució per una instal·lació prefabricada tipus contenidor.  
- Instal·lació de marquesina (nau oberta) de 4.000 m² per a la realització del compostatge.  
- Construcció de digestor per al tractament de residus orgànics i producció de biogàs, de 24 m de diàmetre, construït amb formigó armat (solera i murs i coberta semipermeable al gas i evaporador per a tractament de líquids).  
D) Modificació dels residus a valorar: s'amplia la llista de gestió de residus sense modificar-ne la perillositat (residus no perillosos segons l'annex I d'aquesta resolució).  
E) Modificació de les operacions (síntesi): en la planta es tractaran 10.000 t/any de salmorres, 20.000 t/any de lixiviats, 40.000 t/any de productes procedents de productes caducats o no venuts de supermercats, 21.500 t/any de residus orgànics (residus de fusta, restes de poda...). En total es tractaran 92.400 t/any. La DIA de 7 de maig de 2013 quantifica en 60.000 t/any la capacitat de tractament de la instal·lació (24.000 t/any de llots orgànics i 36.000 t/any de residus vegetals i de fusta), per la qual cosa l'augment en pes de l'activitat es quantifica en 32.400 t/any.  
La valorització d'aquests residus produirà 1,51 t/any de residus a gestionar per gestor autoritzat, 14.244 t/any de fertilitzant orgànic, 42.522 t/any d'aigües netes d'abocament per a reg o ús a la torre de refrigeració, 8.470 t de fertilitzant líquid, i 3,29 t/any de producte altament concentrat que es destinarà a gestor autoritzat (salmorres altament concentrades?).  
Per a l'obtenció d'aquests productes l'activitat implantarà les línies següents:  
- Línia de salmorra: les salmorres procedents de la indústria de l'alimentació arriben en camió i s'emmagatzemen en depòsit enterrat. Posteriorment se sotmeten a garbellament, microfiltrat i evaporació forçada. Una vegada acabats aquests processos s'obtenen diversos productes: rebutjos que es gestionaran mitjançant gestor autoritzat, un producte procedent de la microfiltració que es destina a compostatge i dos productes obtinguts a l'eixida de l'evaporador: un producte ultraconcentrat que es deriva a gestor i un de destil·lat, al qual es donarà un tractament d'afinament en les membranes. Aquest tractament garanteix l'eliminació de COV i components d'N que puguen escapar del procés d'evaporació.  
- Línia de lixiviats: els efluents orgànics se sotmeten a un procés de garbellament, microfiltració i concentrat mitjançant membranes d'osmosi, del qual s'obté un permeat que és emmagatzemat i utilitzat en aigua de procés o reg de jardins (aigua utilitzable), i un concentrat que s'introdueix en l'evaporador per a augmentar la concentració.  
- Biodigestió (digestió anaeròbia): el procés s'inicia amb la recepció dels productes que s'utilitzaran en la biodigestió (llots d'EDAR i d'EDARI agroalimentària, fems i subproductes alimentaris, restes de greixos i olis). Una part d'aquests productes tenen l'origen en l'empresa alimentària, per la qual cosa han de ser sotmesos a un procés de desembalatge abans d'obtindre la matèria utilitzable en la biodigestió. Els productes que se sotmetran a biodigestió s'emmagatzemaran en depòsit enterrat amb agitador, i els compostables es destinaran a la zona de recepció de compostatge.  
Les restes d'embalatges (paper, cartó, plàstic, vidre?) se separen i el destí d'aquestes és la gestió per mitjà de gestor autoritzat.  
Mitjançant el procés de digestió anaeròbia, els residus orgànics es degraden i es transformen en biogàs i digestat. El procés té un temps de retenció de 37 dies i es generen 3.503 t/any de biogàs (60 % de CH4 estimat), que serà combustionat en una caldera (prèvia dessulfuració) amb la finalitat de proveir d'energia tèrmica l'evaporador.  
S'obtindran 36.497 t/any de digestats frescs que se sotmetran a diversos processos. Aquests digestats tenen un percentatge elevat d'aigua, per la qual cosa se sotmetran a un procés d'evaporació i ultrafiltració del qual s'obtindrà un producte sòlid que es destinarà a compostatge i una fracció líquida. La fracció líquida se sotmet a un procés de tamisatge i microfiltració i s'obté un rebuig que s'introdueix novament en el procés (compostatge o biodigestió) i una part líquida que, després de sotmetre's a un procés de separació per membranes, s'obté aigua osmotitzada i un concentrat líquid que s'enriquirà amb NPK i altres productes orgànics per a obtindre un fertilitzant líquid.  
- Compostatge (tractament aerobi): es destinaran a compostatge la fracció sòlida dels digestats (2.411 t/any i 21.500 t/any de residus orgànics no fàcilment biodegradables), així com restes de poda i residus de fusta triturats, a manera d'estructurant el resultat del qual és un compost utilitzable en agricultura i jardineria.  
F) Maquinàries i equips. La planta de valorització i fabricació de fertilitzants líquids es dividirà en zones on s'instal·laran els diversos elements per a dur a terme els processos descrits, la descripció dels quals es fa a continuació:  
Zona de tractament de residus verds i residus de fusta. L'activitat es du a terme en la parcel·la 80 sobre superfície pavimentada amb formigó armat, on se situa la platja de descàrrega, i una altra zona on se situa la trituradora, tremuges, electroimant i classificadora tipus garbell rotatiu. Hi haurà un espai dedicat a apilament de material triturat i un altre espai on es disposaran contenidors metàl·lics per a l'emmagatzematge de residus metàl·lics i altres. Tota la zona tindrà pendent cap a la bassa de recollida de lixiviats enterrada.  
Zona de tractament de residus orgànics (parcel·les 79, 181, 186 i 200 del polígon 37).  
Es divideix en les zones següents:  
Zona d'accés: inclou l'edifici de lavabos i oficines, aljubs d'aigua potable, bàscula, laboratori, desempaquetadora i tanc pulmó per a la línia de digestats.  
Zona de tancs de procés. En aquesta zona se centralitzen els emmagatzematges principals, així com els equips per al tràfec dels fluids emmagatzemats. Els elements principals són els tancs i depòsit enterrat de formigó armat de 250 m³, que permeten la descàrrega directa dels camions.  
Contenidors zona oest: inclou la zona de la torxa de seguretat, les unitats de valorització del biogàs, el magatzem i zona de manteniment, el contenidor de serveis auxiliars, la sala de membranes de lixiviats, la sala d'evaporació, la torre de refrigeració i un depòsit enterrat separat en dos volums, per a aigua tractada i fertilitzant líquid.  
  
Contenidors zona est: inclou la sala de bombament i control de digestió, la sala de pretractament de digestats i la sala de membranes de digestats. La línia d'emmagatzematge i tractament de digestats estarà composta pels elements següents: unitat de separació de sòlids (centrífuga i microfiltre), unitat de tractament de membranes.  
Digestor. La digestió anaeròbia es durà a terme en un digestor de 3.619 m³ de formigó..  
Nau coberta i oberta de 4.000 m². En aquesta nau hi haurà una superfície dedicada al compostatge que es durà a terme en cordons i una superfície destinada a emmagatzemar el producte rebut i producte acabat.  
En el sostre de la nau es disposarà d'un sistema d'humectació dels cordons mitjançant aspersió, prèvia addició d'un additiu químic per a reduir l'emissió d'olors en el procés de compostatge. La maquinària a emprar serà una voltejadora, que executarà aquesta operació en les piles del producte que s'està compostant.  
Contenidors zona sud: es disposaran dos contenidors per a l'emmagatzematge dels fertilitzants necessaris per al procés (àcids húmics ensacats i sulfat amònic). Els contenidors estaran construïts en acer i estaran sorrejats i recoberts per a ambients corrosius. L'estructura del sòl està dissenyada com un col·lector per a fugues de qualsevol líquid, així n'asseguren l'estanquitat.  
Per a l'execució de les activitats descrites la instal·lació disposarà dels serveis següents:  
1. Electricitat: es proveirà mitjançant un transformador propietat del mateix sol·licitant i una línia subterrània que donarà servei a les oficines i instal·lacions. Segons plans aportats, es disposarà d'una LSBT des de la parcel·la on es du a terme la trituració de restes vegetals fins al CT que hi ha. Es realitzarà, així mateix, l'entroncament des de l'LE que hi ha fins a la parcel·la 200, on se situaran les instal·lacions.  
2. Aigua potable: la instal·lació es proveirà des de la xarxa de proveïment municipal. L'aigua potable s'emprarà per als serveis sanitaris, sistemes per a evitar la producció de pols en la maquinària de trituració i classificació dels residus vegetals i residus de fusta. La xarxa d'aigua potable parteix de la presa fins a un tanc de recepció d'aigua. Amb la intervenció d'un grup de pressió s'alimenten els dos ramals de la xarxa que discorren enterrats pel perímetre de les instal·lacions. La resta de processos no utilitzarà aigua potable, sinó l'aigua osmotitzada.  
  
Es requeriran 175 m³/any d'aigua potable per a utilització en la instal·lació.  
3. Sanejament: la xarxa recollirà els lixiviats o aigües que han travessat la massa de residus, aigües residuals produïdes en les oficines i «aigües grises» o aigües que han pogut tindre contacte amb materials que hagen pogut contaminar-les. Aquestes aigües es condueixen al «tanc de drenatges i rentades» de 50 m³, on s'introdueixen en el procés.  
Les aigües residuals assimilables a urbanes s'introduiran en el digestor des d'on s'efectuen els processos indicats i s'obtindran 42.522,25 t/any d'aigua osmotitzada apta per al seu ús en la planta, que es reutilitzarà en diversos processos (neteja, aigualeig, reg, etc.). Aquestes aigües s'emmagatzemaran en depòsit de formigó armat enterrat de 450 m³.  
  
Es calcula un excedent d'aigua de 26.188,25 t/any, que s'utilitzarà principalment per a reg de cultius o abocament al DPH, prèvia analítica d'acord amb el que es recull en el Reglament (UE) 2020/741 del Parlament Europeu i del Consell, de 25 de maig de 2020, relatiu als requisits mínims per a la reutilització de l'aigua, i en l'RDL 1/2001, text refós de la Llei d'aigües.  
En cas de pluges intenses, pot haver-hi un excedent d'aigua possiblement contaminada que no pot emmagatzemar-se en el depòsit de 50 m³, per la qual cosa es redirigiran a un tanc de tempestes de 450 m³. En cas de precipitacions intenses, pot reblir-se el pou. Es considera que després de 15 minuts l'aigua que s'abocarà serà neta. L'aigua que es preveu contaminada del pou de tempestes s'introduirà, així mateix, en el procés de tractament de lixiviats.  
3. Tramitació administrativa: el 10 de setembre de 2020 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, procedent del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, documentació del projecte d'ampliació de la planta de producció de fertilitzants mitjançant tractament de residus orgànics a l'efecte de l'emissió del pronunciament ambiental corresponent.  
El 3 de novembre de 2020 es rep documentació complementària.  
  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el DOGV de 22 de juliol de 2020. Durant el període d'exposició pública no es van produir al·legacions.  
Consta en l'expedient: Resolució de 14 d'abril de 2020 per la qual es declara d'interés comunitari la modificació i ampliació de l'activitat.  
  
Informes i resolucions recaptats en la tramitació de l'expedient substantiu:  
- Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, de 14 d'abril de 2020, pel qual es declara d'interés comunitari la modificació i ampliació de l'aprofitament urbanístic atribuït a la planta de tractament de llots i residus verds.  
En aquest acord es recullen els informes sectorials següents:  
- Informe de 4 d'abril de 2019, de la secció forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València, que indica: «...La parcel·la objecte d'ampliació és la 200 del polígon 37 del terme municipal de Llutxent. La parcel·la esmentada té una part que es considera terreny forestal (un 40 %, aproximadament). S'informa favorablement l'ampliació de la DIC sol·licitada per a planta d'elaboració de llots i residus vegetals, sempre que es mantinga com a terreny forestal la part de la parcel·la 200 esmentada».  
- Informe de 27 de novembre de 2018, de la Unitat de Vies Pecuàries del Servei Territorial de Medi Ambient de València, que indica: «Consultat el Fons Documental de Vies Pecuàries de la Comunitat Valenciana, dins de l'enquadrament territorial per al qual se sol·licita aquest informe, quatre de les parcel·les objecte de la DIC (79, 181, 186 i 200) confronten amb la via pecuària Colada de Llutxent, que està classificada i té una amplària de 5 metres, però no l'envaeixen, per la qual cosa no hi ha afecció per aquesta via pecuària».  
- Informe de 19 de desembre de 2018, de la Unitat d'Espais Naturals del Servei Territorial de Medi Ambient de València: «...Les parcel·les en les quals se situa l'activitat no afecten l'àmbit territorial de cap espai natural protegit ni afecten cap instrument d'ordenació ambiental dels previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecten l'àmbit de cap cova catalogada, ni el perímetre de protecció d'aquesta. Consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), hi ha constància de la presència d'una espècie prioritària Aquila fasciata en la quadrícula UTM de 10 km de costat afectada pel projecte. Per tant, es considera que en cas que l'actuació sol·licitada necessite la construcció, ampliació o modificació d'una línia elèctrica àrea d'alta tensió de conductors nus, aquesta haurà d'ajustar-se a les prescripcions tècniques previstes en el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió. Fet que s'informa sense perjudici de les obligacions del promotor d'obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències accessòries que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent.»  
- Informes de 8 de maig de 2018, de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Llutxent. Se cita únicament l'informe referit a la parcel·la objecte de modificació del projecte (parcel·la 200 del polígon 37): l'informe exposa que a la parcel·la 200 se li poden aplicar les normes referides a sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola i a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, així com a sòl de protecció de domini públic hidràulic, zona de protecció i reserva de la xarxa viària CV-608, i vies pecuàries (coincideix, en part, amb el traçat de la CV-608).  
  
En el sòl de protecció forestal estan prohibides (en general) les actuacions que afecten la coberta vegetal i s'ha de tindre en compte la legislació en matèria forestal quant a prevenció d'incendis forestals; en zona d'afecció de llits i carreteres, l'establida en la legislació vigent, i es conclou que l'activitat és compatible amb el planejament segons declaració d'interés comunitari, però s'han de complir les normes urbanístiques i mesures correctores especificades en el desenvolupament de l'activitat i el compliment de la normativa en matèria de llits, vies pecuàries i carreteres.  
- Informe de 10 de gener de 2019, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que indica que l'actuació se situa parcialment en zona de policia de llit públic i que queda supeditada a l'autorització prèvia de l'organisme de conca la realització de qualsevol activitat en aquesta zona.  
Pel que fa a les aigües residuals que es puguen generar, queda prohibit l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia.  
Quant a les aigües pluvials, hauran d'adoptar-se les mesures necessàries per a garantir-ne la gestió correcta, així com habilitar els dispositius necessaris per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades.  
  
Pel que fa a la incidència en el règim fluvial, en la zona d'actuació no hi ha dades referents a la inundabilitat. No obstant això, les diferències de cota entre la llera del llit, l'orografia del terreny i la cota de les parcel·les, no fa previsible que l'activitat quede afectada per aquest risc.  
  
- Informe de 6 de febrer de 2020, del Servei de Residus, que assenyala que ha de redefinir-se la superfície i emplaçament de la nau de compostatge perquè s'adapte a la morfologia de la parcel·la, i que s'han de reduir, en aquest sentit, els 8.228,02 m² als 7.777,17 m² inicials; també assenyala que s'ha d'aportar plànol topogràfic en el qual s'ajuste a la realitat la zona de valorització de fustes i restes de poda i la zona de restauració de la parcel·la 80.  
Quant a les capacitats finals de tractament, es determinaran en l'expedient de gestió de residus.  
- Informe de 7 de febrer de 2019, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, que indica que el projecte preveu com a mesures d'integració paisatgística una plantació perimetral de xiprers, la restauració amb arbratge de tipus forestal i vegetació herbàcia i arbustiva de les zones de les parcel·les lliures d'edificació, i la limitació de l'altura dels apilaments i emmagatzematges de material a un màxim de 3 metres.  
  
L'informe considera que totes les mesures proposades han d'estar executades a l'inici de l'activitat i recorda la necessitat de complir les limitacions d'altura de les construccions (3 m, oficina; 7,5 m, nau; 7 m, digestor, i 5,5 m, torxa i evaporador) per a disminuir l'impacte paisatgístic.  
Altres informes:  
- Informe favorable de 17 de gener de 2020, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, per a ampliació d'activitat en les parcel·les 79, 181, 186 i 200 del polígon 37 de Llutxent, ja que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
La informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
4. Consideracions ambientals  
Els aspectes més rellevants de la modificació i ampliació del projecte són els següents:  
- Ocupació del sòl: el projecte proposat suposa un increment de la superfície adscrita a l'activitat, així com de la superfície ocupada. Segons la informació del document tècnic del projecte, la superfície adscrita a l'activitat era de 19.927,00 m², amb una superfície ocupada de 6.651,59 m² (33,38 % d'ocupació).  
La DIC actual preveu una superfície adscrita de 25.782,33 m², dels quals la superfície ocupada serà d'11.591,18 m² (44,95 % d'ocupació).  
  
Si bé l'augment de les xifres d'ocupació no semblen rellevants en excés, es pot observar que la superfície de parcel·les adscrites a l'activitat no ha augmentat en la mateixa proporció, per la qual cosa l'augment de la intensificació en l'ús del sòl podria valorar-se en un 20 %, superfície important en un sòl no urbanitzable que dotarà la parcel·la d'una conformació similar a un sòl industrial, per la qual cosa les mesures d'integració paisatgística i de restauració de la zona forestal han de dur-se a terme tal com s'indica en els documents que s'acompanyen amb el projecte.  
En les proximitats de l'activitat predominen els usos forestals, agrícoles i ramaders, per la qual cosa no s'esperen efectes ambientals a causa de l'acumulació amb altres projectes similars.  
- Residus: la planta generarà a conseqüència de la seua activitat residus que no poden tornar a introduir-se en el procés, com són 1.348,71 t/any de residus de garbellament del procés de desenvasat, 3.829,19 t/any de lixiviat concentrat i residus metàl·lics obtinguts en el procés de trituració de fustes. Aquests residus són destinats a un gestor autoritzat, mentre que els 34.800 t/any de residus vegetals de fusta triturats que es produeixen es destinen a la reutilització (fabricació de taulers de fusta).  
Els materials que es gestionaran i valoraran en la planta no estan inclosos en la llista europea de residus com a materials que poden contindre substàncies perilloses, per la qual cosa el risc greu de contaminació és baix. No obstant això, l'activitat valora productes que poden generar contaminació de les aigües, fet que té rellevància ambiental per si mateix.  
- Riscos: l'estudi d'impacte ambiental no descriu situacions de risc. L'activitat se situa allunyada del nucli urbà (uns 7-8 km), per la qual cosa no és previsible la generació de riscos sobre aquesta. No obstant això, l'activitat se situa en el límit de zona forestal, per la qual cosa han d'establir-se mesures preventives en una doble vessant: com a punt de generació d'incendis forestals o com a punt de recepció de les conseqüències d'un esdeveniment d'aquestes característiques.  
- Afecció a elements d'interés: la modificació del projecte se situa en sòl no urbanitzable comú, i és un ús compatible amb la normativa municipal, prèvia obtenció de la Declaració d'interés comunitari. Es respectarà, segons la DIC concedida, el 50 % de superfície lliure de construcció i dedicada a ús forestal o agrícola, segons l'article 197 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge. Aquestes parcel·les lliures d'edificació es qualifiquen com a sòl protegit. També se situa en sòl protegit la part de l'activitat dedicada al condicionament de producte vegetal, que no és objecte de modificació.  
El projecte no afectarà espais naturals protegits, inclosos els espais Xarxa Natura 2000 ni altres àrees o hàbitats de consideració especial, per la qual cosa, en principi, no és una àrea de sensibilitat especial.  
Hi ha afecció a zona de policia de llit, afecció que tampoc suposarà afecció rellevant quant a vegetació de ribera o altres aspectes ambientals. La zona de llit i zona de servitud quedaran fora del projecte.  
  
Quant als impactes generats per l'activitat i les mesures preventives i correctores que hauran d'adoptar-se per a disminuir l'impacte del projecte proposat, l'estudi d'impacte ambiental indica el següent:  
  
Els impactes més rellevants que poden produir-se seran la generació de sorolls, pols, olors i la contaminació d'aigua subterrània a causa del tractament dels residus. Es podran produir efectes rellevants sobre el paisatge. L'estudi d'impacte ambiental elabora la valoració següent:  
  
- Sorolls: es produirà un increment del nivell de sorolls a conseqüència del trànsit de camions i el funcionament d'equips. Efectuada l'auditoria acústica sobre l'activitat en funcionament, s'ha detectat que actualment la planta excedeix els límits establits en l'annex II de la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica per a instal·lacions que desenvolupen la seua activitat industrial en horari diürn. Igualment, amb l'ampliació pretesa, la planta excedirà els límits recollits en la legislació en matèria de contaminació acústica. El nivell de soroll produït per la maquinària serà una mica superior a 79 dB(A), fet que obliga a proporcionar als treballadors mesures de protecció, i s'hi han d'establir mesures correctores.  
  
Les mesures correctores proposades són: revisió i manteniment adequat de la maquinària emprada perquè emeta el mínim soroll possible, instal·lació de pantalla vegetal i instal·lació de tela verda antipols, que proporcionarà, així mateix, protecció contra la contaminació acústica. Amb les mesures correctores proposades s'espera que en el perímetre de la instal·lació el nivell sonor siga de 69,85 dB(A).  
- No obstant això, es calcula que el soroll percebut des de Llutxent serà d'uns 35 dB(A), per la qual cosa no serà apreciable per la població.  
Finalment, cal indicar que es duran a terme auditories acústiques d'acord amb el Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
  
- Residus: la primera mesura preventiva serà la revisió dels residus que entren en planta amb la finalitat d'evitar l'entrada de residus perillosos o altres no inclosos en la llista de residus que es gestionaran, de manera que s'eviten efectes ambientals no previstos.  
Després de realitzar els processos previstos en la indústria es produiran residus que es derivaran a altres gestors autoritzats (annex II) o que es reintroduiran en altres processos per a valorar-los.  
- Emissió de pols: es produirà fonamentalment en la zona de tractament de residus vegetals a causa de la descàrrega de materials i triturat, de manera que afectarà els mateixos treballadors i la vegetació de l'entorn. Per a evitar l'impacte sobre l'entorn s'instal·laran sistemes d'aspersió i boira seca que humitejaran els materials a triturar; les cintes transportadores del material tindran sistemes de protecció, segellament i neteja per a evitar la dispersió de pols.  
Com a mesura correctora per a disminuir la pols produïda pel trànsit de camions es proposa el regat periòdic de vials i la reducció de la velocitat dels vehicles de transport.  
- Emissions gasoses: el document tècnic considera que, atés que totes les instal·lacions són estanques, l'emissió de gasos contaminants procedirà fonamentalment de la caldera de biogàs i de la torxa. Segons l'annex IV d'aquesta Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, la planta pot enquadrar-se en l'epígraf (02 03 04) «Planta de combustió en agricultura», ja que està catalogada com a activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera. La principal mesura correctora que s'estableix és la dessulfuració del biogàs i la vigilància de les emissions gasoses per una entitat col·laboradora o laboratori especialitzat.  
Per a la neteja del biogàs es disposa del següent:  
- Sistema de dessulfuració, situat en el mateix digestor, per mitjà d'injecció localitzada d'aire mitjançant un compressor amb la finalitat d'aconseguir l'oxidació biològica del sulfur d'hidrogen i precipitació de sofre elemental, que es deposita en un emmallat situat en la cambra de gas del cap del digestor, que actua com a suport dels bacteris responsables del procés. El sofre precipitat torna a caure a la massa de digestat líquid, de manera que es manté en recirculació. Es disposarà, així mateix, d'un depòsit farcit de carbó actiu per a assegurar la neteja del biogàs.  
- Torre de refrigeració: la finalitat de la qual és refredar el gas i assecar-lo per a evitar condensacions en la caldera o cambra de combustió de la deshidratadora.  
- Filtre de carbó actiu: depòsit de 100 l farcit de carbó actiu que assegura la neteja del biogàs.  
- Torxa de seguretat: quant a les emissions difuses (pols, olors, partícules, emissió de NH3, COVS, CH4), s'implantaran les mesures correctores següents: utilització de camions amb lones o cisternes hermètiques, descàrrega de camions reduint l'altura de caiguda, limitació del temps d'emmagatzematge de les matèries, neteja de camions i instal·lacions, emmagatzematge separat de matèries primeres sòlides i en tancs tancats dotats de tapa de formigó que es mantindran tancats. El tràfec de materials es durà a terme a través del bombament per canonades, sense exposició a l'ambient exterior.  
De la mateixa manera, el tràfec de substrat i digestat es durà a terme mitjançant canonades tancades i bombament automatitzat, amb la qual cosa es minimitzarà el risc d'abocaments accidentals i l'emissió de males olors.  
Durant el compostatge es produirà CH4, N2O, gasos d'efecte d'hivernacle. No obstant això, la utilització d'abonaments orgànics en substitució d'abonaments minerals evitarà l'emissió d'unes 1.300 t/any de gasos d'efecte d'hivernacle. Les previsions efectuades determinen que l'acció preventiva d'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle serà superior als gasos que puguen produir-se en la planta, de manera que l'efecte sobre el medi ambient atmosfèric és favorable.  
En el procés de digestió aeròbia poden produir-se olors. Com a mesura correctora, la nau de compostatge estarà coberta en el lateral est amb la finalitat d'evitar la dispersió d'olors que es puguen produir.  
Els voltejos i ventilació de les matèries en compostatge evitaran, així mateix, la formació de males olors. En la nau de compostatge l'aigua d'aspersió es mesclarà amb un producte desodoritzant.  
L'impacte es valora com a temporal, reversible i directe, i es valora globalment com a moderat.  
- Abocaments: tal com s'ha descrit, totes les aigües, a excepció de les aigües caigudes en el sostre de la nau de compostatge, es tractaran en la instal·lació. El disseny de la planta ha previst la recirculació de tots els efluents per a no generar abocaments. La instal·lació de coberta en la nau de compostatge evitarà la generació de lixiviats, i la llosa de formigó sobre la qual es construiran les instal·lacions, juntament amb la instal·lació de depòsits de recollida i la recirculació de les aigües contaminades, fa que la instal·lació tinga abocament zero.  
La gestió adequada d'aigües contaminades i possibles abocaments és especialment important en la zona, atesa l'elevada accessibilitat dels aqüífers.  
- Sobre elements naturals: la modificació del projecte es durà a terme en zona ja afectada prèviament per l'activitat. Una part de la parcel·la 200, inclosa en la nova DIC, figura en la cartografia GVA com a sòl forestal estratègic i muntanya d'utilitat pública.  
Tant en l'ampliació de la DIC com en la DIC atorgada originalment es detecta que hi ha terreny cartografiat (bases de dades cartogràfiques de la GVA) com a muntanya declarada d'utilitat pública (MUP) no confirmada pels informes de la secció forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València, ni per l'òrgan que ostenta la propietat de la muntanya (Ajuntament de Llutxent). No obstant això, ha d'indicar-se que la figura jurídica de protecció de la muntanya s'atorga des d'una doble vessant: per formar part d'un domini públic i per posseir valors ambientals.  
És el primer aspecte (legal) el que determina el segon aspecte (àmbit de protecció). Segons els informes sectorials emesos i atesa la tramitació urbanística efectuada, cal suposar que no hi ha menyscapte de la protecció de la muntanya. Aquesta resolució vetlarà perquè es respecte aquest àmbit de protecció ambiental.  
Patrimoni cultural: consultades les bases de dades de l'òrgan competent en patrimoni cultural, no s'han localitzat elements de l'àmbit cultural que puguen ser afectats per la modificació de l'activitat. En qualsevol cas, si en el transcurs de les obres en sorgeixen vestigis, es notificarà a l'Administració amb la finalitat de protegir-los.  
Paisatge: es valora com a no rellevant l'impacte sobre el paisatge. Pel fet que l'activitat s'enquadra en els voltants de terreny forestal, l'impacte es valora com a moderat. Les mesures correctores se centraran en la instal·lació de vegetació en el perímetre de la instal·lació.  
  
Riscos: l'activitat no es troba afectada per risc d'inundació. La documentació no recull la susceptibilitat de generar un incendi que puga afectar les zones forestals pròximes o la possibilitat que l'activitat siga afectada per un incendi que puga procedir de zona forestal, per la qual cosa hauran d'implantar-se, abans de la posada en marxa del projecte, les mesures que a aquest efecte indique l'òrgan competent en prevenció d'incendis forestals.  
Pel que fa a la presència de substàncies perilloses, en la documentació tècnica s'analitzen, quant a aspectes de seguretat industrial, els diversos riscos (substàncies perilloses, incendis) i les mesures preventives a adoptar.  
Finalment, el document ambiental incorpora un pla de vigilància ambiental basat en les dues afeccions principals previstes: contaminació de les aigües a causa de possibles fugues i afeccions a l'atmosfera (sorolls, gasos, pols i olors).  
Les propostes realitzades són l'anàlisi dels lixiviats i l'anàlisi de la qualitat de les aigües en pous pròxims a l'àrea del projecte, així com dades piezomètriques. S'efectuarà un estudi preoperacional amb la finalitat de determinar la variació de la qualitat del recurs i la possible contaminació d'aquest, i s'establiran diversos nivells d'alerta en funció dels quals es duran a terme, si cal, les mesures correctores establides per a cada nivell i l'objecte dels quals és la detecció de fugues. El sistema de drenatge d'aigües superficials es revisarà visualment i es corregirà qualsevol anomalia en l'estat del sistema. A més, s'analitzaran les aigües d'abocament.  
Aquest òrgan ambiental considera, no obstant això, que s'han de vigilar els diversos elements de la instal·lació amb la finalitat de detectar fugues abans que arriben a contaminar les aigües.  
En general, l'estudi d'impacte ambiental valora els impactes circumscrits a l'àrea sobre la qual es produeixen: de caràcter temporal i, en cas que es produïsquen afeccions directes, com l'afecció al recurs sòl, irreversibles.  
Per concloure aquest apartat cal indicar que, si bé és cert que s'han previst la majoria de mesures preventives i correctores, hi ha aspectes que s'han inclòs en aquest apartat i altres que, a causa que no es dona informació en la documentació ambiental o aquesta és poc específica, també s'inclouran en el condicionat ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte de planta de producció de fertilitzants mitjançant tractament de residus orgànics i residus vegetals està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I.6.f del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i l'annex II, grup 9, apartat b, de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2, de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi poden aplicar.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi puguen aplicar, el projecte de planta de producció de fertilitzants mitjançant tractament de residus orgànics i residus vegetals a Llutxent (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que es troba en l'expedient, i de conformitat amb els condicionants següents:  
  
1. Amb la finalitat de salvaguardar els valors ambientals emparats per la figura legal de muntanya d'utilitat pública, s'efectuarà el replanteig del projecte sobre el terreny i es documentarà. El replanteig documentat se sotmetrà a informe favorable de l'autoritat forestal competent en la gestió de la muntanya, amb caràcter previ a l'inici de les obres.  
2. L'Ajuntament de Llutxent haurà d'emetre un informe de disponibilitat de recursos hídrics amb anterioritat a la concessió de l'autorització substantiva.  
3. S'implantaran les mesures de prevenció i autoprotecció enfront de la generació o recepció de riscos forestals que determine l'òrgan competent en la matèria a aquest efecte.  
4. En la zona destinada a la trituració de residus vegetals, els depòsits de residus (platges d'apilament) o material triturat hauran de disposar-se en espais separats per tancats amb lones o elements prefabricats de formigó a fi d'evitar dispersió de materials.  
5. Els contenidors que alberguen materials a derivar a gestor autoritzat (plàstics, cartons, altres) hauran de disposar de coberta a base de lones o similar que garantisquen que en dies de vent els residus no quedaran disseminats pels voltants de la planta.  
6. Qualsevol llot de depuració o qualsevol material que s'introduïsca en el procés de compostatge directament o indirectament (a través de la biometanització) haurà de garantir que el producte final és apte per a la utilització en l'agricultura segons el Reial decret 1310/1990, pel qual es regula la utilització de llots de depuració en el sector agrari, o la normativa que el substituïsca, i s'han de rebutjar o eliminar de la llista de residus els que no siguen, per la composició o origen que tenen, susceptibles de garantir aquestes característiques. En qualsevol cas, hauran de complir-se les determinacions del reial decret esmentat i les ordres de desenvolupament.  
7. a) S'inclourà en el programa de vigilància ambiental la revisió programada dels diversos elements que contenen les substàncies a valorar o tractar, amb la finalitat de detectar fugues, clevills o qualsevol deteriorament que puga ocasionar contaminació. Qualsevol esdeveniment d'aquestes característiques s'haurà de solucionar tan prompte com siga possible.  
b) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
8. Els residus admesos en l'activitat seran els que es detallen en l'annex I d'aquesta resolució o qualsevol codi LER que l'òrgan competent en gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la inclusió d'aquest no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i la modificació no responga als supòsits en els quals s'exigeix la tramitació d'un procediment d'avaluació d'impacte ambiental en la legislació sectorial vigent en la matèria.  
9. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 15 de juny de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».  
  
  
ANNEX I  
  
Residus sotmesos a desembalatge previ:  
02 Residus de l'agricultura, horticultura, aqüicultura, silvicultura, caça i pesca;  
Residus de la preparació i elaboració d'aliments  
02 05 Residus de la indústria de productes lactis  
02 05 01 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 06 Residus de la indústria de forn i pastisseria  
02 06 01 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
16 Residus no especificats en un altre capítol de la llista  
16 03 Lots de productes fora d'especificació i productes no utilitzats  
  
16 03 06 Residus orgànics diferents dels especificats en el codi 16 03 05  
  
Residus a destinar al procés de digestió anaeròbia (digestor):  
02 Residus de l'agricultura, horticultura, aqüicultura, silvicultura, caça i pesca;  
Residus de la preparació i elaboració d'aliments  
02 01 Residus de l'agricultura, horticultura, aqüicultura, silvicultura, caça i pesca  
02 01 01 Llots de rentada i neteja  
02 01 03 Residus de teixits de vegetals  
02 01 06 Femta d'animals, orina i fem (inclosa, palla podrida) i efluents recollits selectivament i tractats fora del lloc on es generen - materials no porcins.  
02 02 Residus de la preparació i elaboració de carn, peix i altres aliments d'origen animal  
02 02 01 Llots de rentada i neteja  
02 02 04 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 03 Residus de la preparació i elaboració de fruites, hortalisses, cereals, olis comestibles, cacau, café, te i tabac; producció de conserves; producció de rent i extracte de rent, preparació i fermentació de melasses  
02 03 01 Llots de rentada, neteja, pelada, centrifugació i separació  
  
02 03 02 Residus de conservants  
02 03 03 Residus de l'extracció amb dissolvents  
02 03 04 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 03 05 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 04 Residus de l'elaboració de sucre  
02 04 01 Terra procedent de la neteja i rentada de la remolatxa  
02 04 02 Carbonat càlcic fora d'especificació  
02 04 03 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 05 Residus de la indústria de productes lactis  
02 05 01 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 05 02 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 06 Residus de la indústria de forn i pastisseria  
02 06 01 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 06 02 Residus de conservants  
02 06 03 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 07 Residus de la producció de begudes alcohòliques i no alcohòliques (excepte café, te i cacau)  
02 07 01 Residus de rentada, neteja i reducció mecànica de matèries primeres  
02 07 02 Residus de la destil·lació d'alcohols  
02 07 04 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 07 05 Llots del tractament in situ d'efluents  
03 Residus de la transformació de la fusta i de la producció de taulers i mobles, pasta de paper, paper i cartó  
03 03 Residus de la producció i transformació de pasta de paper, paper i cartó  
03 03 02 Llots de lleixius verds (procedents de la recuperació de lleixius de cocció)  
03 03 07 Deixalles, separades mecànicament, de pasta elaborada a partir de residus de paper i cartó  
03 03 10 Deixalles de fibres i llots de fibres, de materials de càrrega i d'estucat, obtingudes per separació mecànica.  
03 03 11 Llots del tractament in situ d'efluents, diferents dels especificats en el codi 03 03 10  
07 Residus de processos químics orgànics  
07 01 Residus de la fabricació, formulació, distribució i utilització [FFDU] de productes químics orgànics de base  
07 01 12 Llots del tractament in situ d'efluents, diferents dels especificats en el codi 07 01 11  
07 05 Residus de l'FFDU de productes farmacèutics  
07 05 12 Llots del tractament in situ d'efluents, diferents dels especificats en el codi 07 05 11  
07 06 Residus de l'FFDU de greixos, sabons, detergents, desinfectants i cosmètics  
07 06 12 Llots del tractament in situ d'efluents, diferents dels especificats en el codi 07 06 11  
16 Residus no especificats en un altre capítol de la llista  
16 03 Lots de productes fora d'especificació i productes no utilitzats  
  
16 03 06 Residus orgànics diferents dels especificats en el codi 16 03 05  
16 10 Residus líquids aquosos destinats a plantes de tractament externes  
16 10 02 Residus líquids aquosos diferents dels especificats en el codi 16 10 01  
16 10 04 Concentrats aquosos diferents dels especificats en el codi 16 10 03  
19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus, de les plantes externes de tractament d'aigües residuals i de la preparació d'aigua per a consum humà i d'aigua per a ús industrial  
19 02 Residus de tractaments fisicoquímics de residus (incloses la descromatació, descianuració i neutralització)  
19 02 06 Llots de tractaments fisicoquímics diferents dels especificats en el codi 19 02 05  
19 05 Residus del tractament aeròbic de residus sòlids  
19 05 01 Fracció no compostada de residus municipals i assimilats  
  
19 05 02 Fracció no compostada de residus de procedència animal o vegetal  
19 05 03 Compost fora d'especificació  
19 06 Residus del tractament anaeròbic de residus  
19 06 03 Licors del tractament anaeròbic de residus municipals  
  
19 06 04 Llots de digestió del tractament anaeròbic de residus municipals  
19 06 05 Licors del tractament anaeròbic de residus animals i vegetals  
19 06 06 Llots de digestió del tractament anaeròbic de residus animals i vegetals  
19 07 Lixiviats d'abocador  
19 07 03 Lixiviats d'abocador diferents dels especificats en el codi 19 07 02  
19 08 Residus de plantes de tractament d'aigües residuals no especificats en una altra categoria  
19 08 01 Residus de garbellament  
19 08 02 Residus de dessorrament  
19 08 05 Llots del tractament d'aigües residuals urbanes  
19 08 09 Mescles de greixos i olis procedents de la separació d'aigua / substàncies olioses que contenen solament olis i greix  
19 08 12 Llots procedents del tractament biològic d'aigües residuals industrials diferents dels especificats en el codi 19 08 11  
19 08 14 Llots procedents d'altres tractaments d'aigües residuals industrials, diferents dels especificats en el codi 19 08 13  
19 09 Residus de la preparació d'aigua per a consum humà o aigua per a ús industrial  
19 09 01 Residus sòlids de la filtració primària i garbellament  
19 09 02 Llots de la clarificació de l'aigua  
19 09 03 Llots de descarbonatació  
20 Residus municipals (residus domèstics i residus assimilables procedents dels comerços, indústries i institucions), incloses les fraccions recollides selectivament  
20 01 Fraccions recollides selectivament (excepte les especificades en el subcapítol 15 01)  
20 01 25 Olis i greixos comestibles  
20 02 Residus de parcs i jardins (inclosos els residus de cementeris)  
  
20 02 01 Residus biodegradables  
20 03 Altres residus municipals  
20 03 02 Residus de mercats  
20 03 04 Llots de fosses sèptiques  
20 03 06 Residus de la neteja de clavegueres  
  
Residus a destinar al procés de tractament d'aigües orgàniques i salmorres:  
02 Residus de l'agricultura, horticultura, aqüicultura, silvicultura, caça i pesca; residus de la preparació i elaboració d'aliments  
02 02 Residus de la preparació i elaboració de carn, peix i altres aliments d'origen animal  
02 02 04 Llots del tractament in situ d'efluents  
06 Residus de processos químics inorgànics  
06 03 Residus de l'FFDU de sals i les seues solucions, i d'òxids metàl·lics  
06 03 14 Sals sòlides i solucions diferents de les esmentades en els codis 06 03 11 i 06 03 13  
16 Residus no especificats en un altre capítol de la llista  
16 10 Residus líquids aquosos destinats a plantes de tractament externes  
16 10 02 Residus líquids aquosos diferents dels especificats en el codi 16 10 01  
16 10 04 Concentrats aquosos diferents dels especificats en el codi 16 10 03  
19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus, de les plantes externes de tractament d'aigües residuals i de la preparació d'aigua per a consum humà i d'aigua per a ús industrial  
19 07 Lixiviats d'abocador  
19 07 03 Lixiviats d'abocador diferents dels especificats en el codi 19 07 02  
  
Residus a destinar al procés de compostatge:  
02 Residus de l'agricultura, horticultura, aqüicultura, silvicultura, caça i pesca; residus de la preparació i elaboració d'aliments  
02 01 Residus de l'agricultura, horticultura, aqüicultura, silvicultura, caça i pesca  
02 01 01 Llots de rentada i neteja  
02 01 03 Residus de teixits de vegetals  
02 01 07 Residus de la silvicultura  
02 02 Residus de la preparació i elaboració de carn, peix i altres aliments d'origen animal  
02 02 01 Llots de rentada i neteja  
02 02 03 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 02 04 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 03 Residus de la preparació i elaboració de fruites, hortalisses, cereals, olis comestibles, cacau, café, te i tabac; producció de conserves; producció de rent i extracte de rent, preparació i fermentació de melassa  
  
02 03 01 Llots de rentada, neteja, pelada, centrifugació i separació  
  
02 03 04 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 03 05 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 04 Residus de l'elaboració de sucre  
02 04 03 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 05 Residus de la indústria de productes lactis  
02 05 01 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 05 02 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 06 Residus de la indústria de forn i pastisseria  
02 06 01 Materials inadequats per al consum o l'elaboració  
02 06 03 Llots del tractament in situ d'efluents  
02 07 Residus de la producció de begudes alcohòliques i no alcohòliques (excepte café, te i cacau)  
02 07 05 Llots del tractament in situ d'efluents  
03 Residus de la transformació de la fusta i de la producció de taulers i mobles, pasta de paper, paper i cartó  
03 01 Residus de la transformació de la fusta i de la producció de taulers i mobles  
03 01 01 Residus d'escorça i suro  
03 01 05 Serradures, borumballes, retalls, fusta, taulers de partícules i xapes, diferents dels esmentats en el codi 03 01 04  
03 03 Residus de la producció i transformació de pasta de paper, paper i cartó  
03 03 01 Residus d'escorça i fusta  
03 03 11 Llots del tractament in situ d'efluents, diferents dels especificats en el codi 03 03 10  
04 Residus de les indústries del cuir, de la pell i el tèxtil  
04 01 Residus de les indústries del cuir i de la pell  
04 01 01 Carnasses i serratges d'emblanquinat  
04 01 07 Llots, en particular els procedents del tractament in situ d'efluents, que no contenen crom  
04 02 Residus de la indústria tèxtil  
04 02 10 Matèria orgànica de productes naturals (per exemple, greix, cera...)  
04 02 20 Llots del tractament in situ d'efluents, diferents dels esmentats en el codi 04 02 19  
04 02 21 Residus de fibres tèxtils no processades  
19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus, de les plantes externes de tractament d'aigües residuals i de la preparació d'aigua per a consum humà i d'aigua per a ús industrial  
19 01 Residus de la incineració o piròlisi de residus  
19 01 12 Cendres de fons de forn i escòries diferents de les especificades en el codi 19 01 11.  
19 06 Residus del tractament anaeròbic de residus  
19 06 05 Licors del tractament anaeròbic de residus animals i vegetals  
19 06 06 Llots de digestió del tractament anaeròbic de residus animals i vegetals  
19 08 Residus de plantes de tractament d'aigües residuals no especificats en una altra categoria  
19 08 05 Llots del tractament d'aigües residuals urbanes  
20 Residus municipals (residus domèstics i residus assimilables procedents dels comerços, indústries i institucions), incloses les fraccions recollides selectivament  
20 02 Residus de parcs i jardins (inclosos els residus de cementeris)  
  
20 02 01 Residus biodegradables  
  
  
ANNEX II  
Residus obtinguts després de la realització dels diversos processos:  
  
A) Concentrats de l'evaporador i sistema de membranes per al tractament de lixiviats i aigües orgàniques (operació de valorització tipus R3):  
LER 19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus  
  
19 06 Residus del tractament anaeròbic de residus  
19 06 06 Llots de digestió del tractament anaeròbic de residus animals i vegetals  
19 08 Residus de plantes de tractament d'aigües residuals, no especificats en una alta categoria  
19 08 11\* Llots que contenen substàncies perilloses procedents del tractament biològic d'aigües residuals industrials  
19 08 12 Llots procedents del tractament biològic d'aigües residuals industrials, diferents dels especificats en el codi 19 08 11  
  
19 08 13\* Llots que contenen substàncies perilloses procedents d'uns altres tractaments d'aigües residuals industrials  
19 08 14 Llots procedents d'altres tractaments d'aigües residuals industrials, diferents dels especificats en el codi 19 08 13  
  
B) Residus captats en el procés de garbellament de seguretat (operació de valorització tipus R3):  
LER 19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus  
  
19 08 Residus de plantes de tractament d'aigües residuals, no especificats en una altra categoria  
19 08 01 Residus de garbellament  
  
C) Fraccions recuperades en el procés de desenvasat (operació de valorització tipus R12):  
LER 19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus  
  
19 12 Residus del tractament mecànic de residus (per exemple, classificació, trituració, compactació, pel·letització) no especificats en una altra categoria  
19 12 01 Paper i cartó  
19 12 02 Metalls ferris  
19 12 03 Metalls no ferris  
19 12 04 Plàstic i cautxú  
19 12 05 Vidre  
19 12 08 Tèxtils  
  
D) Fraccions de residus recuperades en el procés de trituració de residus vegetals i de fusta, abans de l'alimentació al procés (operació de valorització tipus R12):  
LER 19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus  
  
19 12 Residus del tractament mecànic de residus (per exemple, classificació, trituració, compactació, pel·letització) no especificats en una altra categoria  
19 12 02 Metalls ferris  
19 12 03 Metalls no ferris  
19 12 07 Fusta diferent de l'especificada en el codi 191206  
19 12 12 Altres residus (incloses mescles de materials) procedents del tractament mecànic de residus, diferents dels especificats en el codi 19 12 11  
  
E) Fusta triturada (operació de valorització tipus R12):  
LER 19 Residus de les instal·lacions per al tractament de residus  
  
19 12 Residus del tractament mecànic de residus (per exemple, classificació, trituració, compactació, pel·letització) no especificats en una altra categoria  
19 12 07 Fusta diferent de l'especificada en el codi 191206



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9219, del 19-11-2021 (2021/11342)

RESOLUCIÓN de 15 de junio de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental. Expediente número 93-2020-AIA. Llutxent (Valencia).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9219

Fecha DOGV
:   19-11-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/11342

CVE


Fecha del documento
:   15-06-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de junio de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental. Expediente número 93-2020-AIA. Llutxent (Valencia). [2021/11342]  
«Informe de impacto ambiental.  
Expediente: 93-2020-AIA.  
Título: Planta de producción de fertilizantes mediante tratamiento de residuos orgánicos y residuos vegetales (Ampliación).  
Titular: Reciclajes y tratamientos del Mediterráneo, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y control integrado de la contaminación (080/20 IPPC).  
Localización: Parcelas 78, 79, 80, 81, 82, 181, 186, 200 del polígono 37 de la partida «Castell Vell». Llutxent (Valencia).  
  
1. Antecedentes.  
El 7 de mayo de 2013 la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial emite Declaración de Impacto Ambiental (DIA) al proyecto de «Planta de tratamiento de lodos orgánicos y residuos verdes para la elaboración de enmiendas orgánicas» en las parcelas 79 y 80 del polígono 37 de Llutxent (Valencia). Expediente 58-2012-AIA.  
La planta se implantó en suelo no urbanizable mediante la correspondiente declaración de interés comunitario de 24 de abril de 2003 que incluía las parcelas 78, 79, 80, 81 y 82 del polígono 37 de Llutxent realizándose la actividad en las parcelas 79 y 80 según declaración de impacto ambiental de 7 mayo de 2013. En fecha de 17 de febrero de 2017 se modificó la DIC ampliando las parcelas vinculadas a la actividad a las parcelas 181 y 186 del mismo polígono.  
El 10 de septiembre de 2020 el órgano sustantivo remite modificación del proyecto a efectos del inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Las distintas modificaciones y ampliaciones de la actividad se encuentran recogidas en los siguientes supuestos de la legislación en materia de evaluación de impacto ambiental:  
Anexo I.6.f del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental («Instalaciones de valorización y eliminación de lodos»).  
La modificación de la actividad incluirá un nuevo tratamiento en el proceso de valorización de los lodos por medio de la biometanización por lo que la modificación por sí misma es un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria según establece el artículo 7.1.c de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
Por otro lado, la ampliación de la actividad está incluida asimismo en el anexo II, grupo 9, apartado b de la Ley 21/2013: instalaciones de valorización o eliminación de residuos no incluidas en el anexo I que no se desarrollen en el interior de una nave en polígono industrial, o con cualquier capacidad si la actividad se realiza en el exterior o fuera de zonas industriales.  
Por lo tanto, la modificación y ampliación de la actividad requiere un procedimiento ordinario de evaluación de impacto ambiental.  
Las modificaciones previstas afectarán únicamente a la parte de tratamiento de residuos orgánicos quedando la zona de tratamiento de residuos vegetales tal y como consta en las licencias concedidas.  
El presente pronunciamiento ambiental se realiza exclusivamente sobre el ámbito de las modificaciones planteadas sin perjuicio de que en la valoración de los efectos globales ambientales de la planta sea necesario describir la actividad ya autorizada o plantear medidas adicionales de protección. El presente pronunciamiento ambiental no valora la incidencia ambiental del ámbito territorial ya autorizado.  
2. Descripción del proyecto:  
A) Modificación de la actividad.  
La modificación de la actividad consistirá en la ampliación de la actividad de fabricación compost y fertilizantes líquidos a partir de residuos orgánicos mediante la remodelación de las instalaciones dándose un importante incremento de los residuos que se someterán a proceso de valorización (consultar anexo I).  
La industria, con las modificaciones a realizar conseguirá los siguientes objetivos:  
- Fabricar fertilizantes a partir de residuos orgánicos.  
- Aprovechar los recursos contenidos en los residuos orgánicos mediante la realización de procesos tales como biometanización, evaporación, ultrafiltración, ósmosis y compostaje.  
- Estabilizar lodos de depuradora y otros residuos orgánicos mediante la reducción de la humedad y la mezcla con residuos de madera.  
Las operaciones de valorización de residuos se enmarcan en las operaciones R3 y R12 de la Ley 22/2011 de residuos y suelos contaminados.  
B) Modificación de la superficie adscrita a la actividad:  
Mediante acuerdo de la Comisión Territorial de 14 de abril de 2020 se declara de interés comunitario la ampliación de la DIC a la parcela 200 del polígono 37 por lo que las parcelas adscritas a la DIC pasan a ser las parcelas 78, 79, 80, 81, 82, 181, 186 y 200 con superficie total de 25.782,23 m² y superficie ocupada por la actividad de 11.591,18 m².  
De la superficie ocupada por la actividad, 2.360,25 m² corresponden a la zona de tratamiento de residuos vegetales y 9.230,93 m² corresponden a la zona de tratamiento de residuos orgánicos.  
Según DIC concedida, la actividad se desarrollará en suelo no urbanizable común de uso agrícola quedando el resto de parcelas libres de edificación. La DIC cita la excepción de la parcela 80 que se ubica en suelo protegido. Debido a la actividad llevada a cabo en esta parcela se consideró, mediante informe favorable de 16 de enero de 2014, del Servicio Territorial de Urbanismo, compatible el uso en el suelo de protección forestal debido a las características de la actividad que se realiza.  
C) Modificación de las instalaciones: La modificación en las instalaciones existentes será relevante siendo necesario realizar importantes intervenciones en la parcela para conseguir los objetivos señalados.  
El promotor considera que los principales cambios serán:  
- Eliminación edificio de oficinas y sustitución por una instalación prefabricada tipo contenedor.  
- Instalación de marquesina (nave abierta) de 4.000 m² para la realización del compostaje.  
- Construcción de digestor para el tratamiento de residuos orgánicos y producción de biogás de 24 m de diámetro construido con hormigón armado (solera y muros y cubierta semipermeable al gas y evaporador para tratamiento de líquidos  
D) Modificación de los residuos a valorizar: se amplía la lista de gestión de residuos sin modificar su peligrosidad (residuos no peligrosos según anexo I de la presente resolución).  
E) Modificación de las operaciones (síntesis): En la planta se tratarán: 10.000 t/año de salmueras, 20.000 t/año de lixiviados, 40.000 t/año de productos procedentes de productos caducados o no vendidos de supermercados, 21.500 t/año de residuos orgánicos (residuos de madera, restos de poda). En total se tratarán 92.400 t/año. La DIA de 7 de mayo de 2013 cuantifica en 60.000 t/año la capacidad de tratamiento de la instalación (24.000 t/año lodos orgánicos y 36.000 t/año de residuos vegetales y de madera) por lo que el aumento en peso de la actividad se cuantifica en 32.400 t/año.  
La valorización de estos residuos producirá: 1,51 t/año de residuos a gestionar por gestor autorizado, 14.244 t/año de fertilizante orgánico, 42.522 t/año de aguas limpias de vertido para riego o uso en la torre de refrigeración, 8.470 t de fertilizante líquido, 3,29 t/año de producto altamente concentrado que se destinará a gestor autorizado (salmueras altamente concentradas?).  
Para la obtención de estos productos la actividad implantará las siguientes líneas:  
- Línea de salmuera: Las salmueras procedentes de la industria de la alimentación llegan en camión y se almacenan en depósito enterrado. Posteriormente son sometidas a cribado, microfiltrado y evaporación forzada. Una vez finalizados estos procesos se obtienen varios productos: rechazos que se gestionarán mediante gestor autorizado, un producto procedente del microfiltrado que se destina a compostaje y dos productos obtenidos a la salida del evaporador: un producto ultraconcentrado que se deriva a gestor y un destilado al que se le dará un tratamiento de afino en las membranas. Este tratamiento garantiza la eliminación de COV's y componentes de N que puedan escapar del proceso de evaporación.  
- Línea de lixiviados: Los efluentes orgánicos se someten a un proceso de cribado, microfiltración y concentrado mediante membranas de ósmosis del que se obtiene un permeado que es almacenado y es utilizado en agua de proceso o riego de jardines (agua utilizable) y un concentrado que se introduce en el evaporador para aumentar la concentración.  
- Biodigestión (digestión anaerobia): el proceso se inicia con la recepción de los productos que se utilizarán en la biodigestión (lodos de EDAR y de EDARI agroalimentaria, estiércoles y subproductos alimentarios, restos de grasas y aceites). Parte de estos productos tienen su origen en la empresa alimentaria por lo que deben ser sometidos a un proceso de desembalaje antes de obtener la materia utilizable en la biodigestión. Los productos que se someterán a biodigestión se almacenarán en depósito enterrado con agitador y los compostables se destinarán a la zona de recepción de compostaje.  
Los restos de embalajes (papel, cartón, plástico, vidrio?) se separan y su destino es la gestión por medio de gestor autorizado.  
Mediante el proceso de digestión anaerobia, los residuos orgánicos se degradan y transforman en biogás y digestato. El proceso tiene un tiempo de retención de 37 días generándose 3.503 t/año de biogás (60 % CH4 estimado), que será combustionado en una caldera (previa desulfuración) con el fin de proveer de energía térmica al evaporador.  
Se obtendrán 36.497 t/año de digestatos frescos que se someterán a diversos procesos. Estos digestatos tienen un elevado porcentaje de agua por lo que se someterán a un proceso de evaporación y ultrafiltración del que se obtendrá un producto sólido que se destinará a compostaje y una fracción líquida. La fracción líquida se somete a un proceso de tamizado y microfiltrado obteniéndose un rechazo que se introduce nuevamente en el proceso (compostaje o biodigestión) y una parte líquida que tras someterse a un proceso de separación por membranas se obtiene agua osmotizada y un concentrado líquido que se enriquecerá con NPK y otros productos orgánicos para obtener un fertilizante líquido.  
- Compostaje (tratamiento aerobio): Se destinarán a compostaje la fracción sólida de los digestatos (2.411 t/año y 21.500 t/año de residuos orgánicos no fácilmente biodegradables), así como restos de poda y residuos de madera triturados, a modo de estructurante cuyo resultado es un compost utilizable en agricultura y jardinería.  
F) Maquinarias y equipos: La planta de valorización y fabricación de fertilizantes líquidos se dividirá en zonas donde se instalarán los distintos elementos para realizar los procesos descritos cuya descripción se realiza a continuación:  
Zona de tratamiento de residuos verdes y residuos de madera. La actividad se realiza en la parcela 80 sobre superficie pavimentada con hormigón armado donde se ubica la paya de descarga, y otra zona donde se ubica la trituradora, tolvas, electroimán y clasificadora tipo trommel. Existirá un espacio dedicada a acopio de material triturado y otro espacio donde se dispondrán contenedores metálicos para el almacenamiento de residuos metálicos y otros. Toda la zona tendrá pendiente hacia balsa de recogida de lixiviados enterrada.  
Zona de tratamiento de residuos orgánicos (parcelas 79, 181, 186 y 200 del polígono 37).  
Se divide en las siguientes zonas:  
Zona de acceso: Incluye el edificio de aseos y oficinas, aljibes de agua potable, báscula, laboratorio, desempaquetadora, tanque pulmón para la línea de digestatos.  
Zona de tanques de proceso: En esta zona se centralizan los almacenamientos principales así como los equipos para el trasiego de los fluidos almacenados. Los elementos principales son los tanques y depósito enterrado de hormigón armado de 250 m³ permitiendo la descarga directa de los camiones.  
Contenedores zona Oeste: incluye la zona de la antorcha de seguridad, las unidades de valorización del biogás, el almacén y zona de mantenimiento, el conteiner de servicios auxiliares, la sala de membranas de lixiviados, la sala de evaporación, la torre de refrigeración y un depósito enterrado separado en dos volúmenes para agua tratada y fertilizante líquido.  
Contenedores zona Este: incluye la sala de bombeo y control de digestión, la sala de pretratamiento de digestatos y la sala de membranas de digestatos. La línea de almacenamiento y tratamiento de digestatos estará compuesta por los siguientes elementos: unidad de separación de sólidos (centrífuga y microfiltro), unidad de tratamiento de membranas.  
Digestor. La digestión anaerobia se llevará a cabo en un digestor de 3.619 m³ de hormigón..  
Nave cubierta y abierta de 4.000 m². En esta nave habrá una superficie dedicada al compostaje que se realizará en cordones y una superficie destinada a almacenar el producto recepcionado y producto acabado.  
En el techo de la nave se dispondrá de un sistema de humectación de los cordones mediante aspersión previa adición de un aditivo químico para reducir la emisión de olores en el proceso de compostaje. La maquinaria a emplear será una volteadora que realizará esta operación en las pilas del producto que se está compostando.  
Contenedores zona Sur: Se dispondrán dos contenedores para el almacenamiento de los fertilizantes necesarios para el proceso (ácidos húmicos ensacados y sulfato amónico). Los contenedores estarán construidos en acero, y estarán arenados y recubiertos para ambientes corrosivos. La estructura del suelo está diseñada como un colector para fugas de cualquier líquido, y aseguran su estanqueidad.  
Para la realización de las actividades descritas la instalación contará con los siguientes servicios:  
1. Electricidad: se abastecerá mediante un transformador propiedad del propio solicitante y una línea subterránea que dará servicio a las oficinas e instalaciones. Según planos aportados se dispondrá de una LSBT desde la parcela donde se realiza la trituración de restos vegetales hasta el CT existente. Se realizará asimismo el entronque desde la LE existente hasta la parcela 200 donde se ubicarán las instalaciones.  
2. Agua potable: la instalación será abastecida desde la red de abastecimiento municipal. El agua potable se empleará para los servicios sanitarios, sistemas para evitar la producción de polvo en la maquinaria de trituración y clasificación de los residuos vegetales y residuos de madera. La red de agua potable parte de la acometida hasta un tanque de recepción de agua. Con la intervención de un grupo de presión se alimenta a los dos ramales de la red que discurren enterrados por el perímetro de las instalaciones. El resto de procesos no utilizará agua potable sino el agua osmotizada.  
Se requerirán 175 m³/año de agua potable para utilización en la instalación.  
3. Saneamiento: La red recogerá los lixiviados o aguas que han atravesado la masa de residuos, aguas residuales producidas en las oficinas y «aguas grises» o aguas que han podido tener contacto con materiales que hayan podido contaminarlas. Estas aguas se conducen al «tanque de drenajes y lavados» de 50 m³ donde se introducen en el proceso.  
Las aguas residuales asimilables a urbanas serán introducidas en el digestor desde donde se realizan los procesos indicados obteniéndose 42.522,25 t/año de agua osmotizada apta para su uso en la planta y que se reutilizará en diversos procesos (limpieza, baldeo, riego, etc). Estas aguas se almacenarán en depósito de hormigón armado enterrado de 450 m³.  
Se calcula un excedente de agua de 26.188,25 t/año, la cual será utilizada principalmente para riego de cultivos o vertida al DPH, previa analítica conforme a lo recogido en el Reglamento (UE) 2020/741 del Parlamento europeo y del Consejo de 25 de mayo de 2020 relativo a los requisitos mínimos para la reutilización del agua y en el RDL 1/2001, Texto Refundido de la Ley de aguas.  
En el caso de lluvias intensas puede haber un excedente de agua posiblemente contaminada que no puede almacenarse en el depósito de 50 m³ por lo que se redirigirán a un tanque de tormentas de 450 m³. En el caso de precipitaciones intensas puede colmatarse el pozo. Se considera que tras 15 minutos el agua que se verterá será limpia. El agua que se prevé contaminada del pozo de tormentas, se introducirá asimismo en el proceso de tratamiento de lixiviados.  
3. Tramitación administrativa: El 10 de septiembre de 2020 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, procedente del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación documentación del proyecto de ampliación de la planta de producción de fertilizantes mediante tratamiento de residuos orgánicos a los efectos de la emisión del correspondiente pronunciamiento ambiental.  
El 3 de noviembre de 2020 se recibe documentación complementaria.  
El trámite de información pública se realizó mediante publicación en el DOGV de 22 de julio de 2020. Durante el periodo de exposición pública no se produjeron alegaciones.  
Consta en el expediente: Resolución de 14 de abril de 2020 por la que se declara de interés comunitario la modificación y ampliación de la actividad.  
Informes y resoluciones recabados en la tramitación del expediente sustantivo:  
- Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia de 14 de abril de 2020 por la que se declara de interés comunitario la modificación y ampliación del aprovechamiento urbanístico atribuido a la planta de tratamiento de lodos y residuos verdes.  
En dicho acuerdo se recogen los siguientes informes sectoriales:  
- Informe de 4 de abril de 2019, de la sección forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia indicando: «...La parcela objeto de ampliación es la 200 del polígono 37 del término municipal de Llutxent. La citada parcela tiene una parte que está considerada como terreno forestal (un 40 % aproximadamente). Se informa favorablemente la ampliación de la DIC solicitada para planta de elaboración de lodos y residuos vegetales, siempre que se mantenga la parte de la citada parcela 200 como terreno forestal».  
- Informe de 27 de noviembre de 2018, de la Unidad de Vías Pecuarias del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia indicando: «Consultado el Fondo Documental de Vías Pecuarias de la Comunidad Valenciana, dentro del encuadre territorial para el que se solicita el presente informe, cuatro de las parcelas objeto de la DIC (79, 181, 186 y 200) lindan con la vía pecuaria Colada de Llutxent que está clasificada y tiene una anchura de 5 metros, pero no la invaden, por lo que no existe afección por esta vía pecuaria».  
- Informe de 19 de diciembre de 2018, de la Unidad de Espacios Naturales del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia: «...Las parcelas en las que se ubica la actividad no afectan al ámbito territorial de ningún espacio natural protegido ni a ningún instrumento de ordenación ambiental de los contemplados en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana. Tampoco afectan al ámbito de ninguna cueva catalogada, ni a su perímetro de protección. Consultado el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV), existe constancia de la presencia de una especie prioritaria «Áquila fasciata» en la cuadrícula UTM de 10 km de lado afectada por el proyecto. Por tanto, se considera que en caso de que la actuación solicitada precise de la construcción, ampliación o modificación de una línea eléctrica área de alta tensión de conductores desnudos, la misma deberá ajustarse a las prescripciones técnicas previstas en el Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto, por el que se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión. Lo que se informa sin perjuicio de las obligaciones del promotor de obtener todas las concesiones, autorizaciones y licencias accesorias que sean precisas en cumplimiento de la legislación vigente.»  
- Informes de 8 de mayo de 2018, de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Llutxent: Se cita únicamente el informe referido a la parcela objeto de modificación del proyecto (parcela 200 del polígono 37): El informe expone que a la parcela 200 le son aplicables las normas referidas a suelo no urbanizable común de uso agrícola y al suelo no urbanizable de especial protección forestal así como suelo de protección de dominio público hidráulico, zona de protección y reserva de la red viaria CV-608, y vías pecuarias (coincide en parte con el trazado de la CV-608).  
En el suelo de protección forestal están prohibidas (en general) las actuaciones que afecten a la cubierta vegetal debiendo tenerse en cuenta la legislación en materia forestal en cuanto a prevención de incendios forestales, en zona de afección de cauces y carreteras las establecida en la legislación vigente concluyendo que la actividad es compatible con el planeamiento según declaración de interés comunitario debiendo cumplirse las normas urbanísticas y medidas correctoras especificadas en el desarrollo de la actividad y el cumplimiento de la normativa en materia de cauces, vías pecuarias, carreteras.  
- Informe de 10 de enero de 2019, de la confederación hidrográfica del Júcar indicando que la actuación se sitúa parcialmente en zona de policía de cauce público quedando supeditada la realización de cualquier actividad en esta zona a la previa autorización del organismo de cuenca.  
Respecto a las aguas residuales que se puedan generar, queda prohibido el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales salvo que se cuente con la previa autorización administrativa.  
En cuanto a las aguas pluviales, deberán adoptarse las medidas necesarias para garantizar su correcta gestión, así como habilitar los dispositivos necesarios para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas.  
Respecto a la incidencia en el régimen de corrientes, en la zona de actuación no existen datos referentes a la inundabilidad. No obstante, las diferencias de cota entre el lecho del cauce, la orografía del terreno y la cota de las parcelas no hace previsible que la actividad quede afectada por este riesgo.  
- Informe de 6 de febrero de 2020, del Servicio de Residuos señalando que debe redefinirse la superficie y emplazamiento de la nave de compostaje para que se adapte a la morfología de la parcela y reducirse en este sentido los 8.228,02 m² a los 7.777,17 m² iniciales, aportarse plano topográfico ajustando a la realidad la zona de valorización de maderas y restos de poda y la zona de restauración de la parcela 80.  
  
En cuanto a las capacidades finales de tratamiento, se determinarán en el expediente de gestión de residuos.  
- Informe de 7 de febrero de 2019, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje indicando que el proyecto contempla como medidas de integración paisajística una plantación perimetral de cipreses, la restauración con arbolado de tipo forestal y vegetación herbácea y arbustiva de las zonas de las parcelas libre de edificación y la limitación de la altura de los apilamientos y almacenamientos de material a un máximo de 3 metros.  
El informe considera que todas las medidas propuestas han de estar realizadas al inicio de la actividad y recuerda la necesidad de cumplir con las limitaciones de altura de las construcciones (3 m oficina, 7,5 m nave, 7 m digestor y 5,5 antorcha y evaporador para disminuir el impacto paisajístico  
Otros informes:  
- Informe favorable de 17 de enero de 2020, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio para ampliación de actividad en las parcelas 79, 181, 186 y 200 del polígono 37 de Llutxent al no existir afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
La información contenida en el expediente aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
4. Consideraciones ambientales.  
Los aspectos más relevantes de la modificación y ampliación del proyecto son los siguientes:  
- Ocupación del suelo: El proyecto propuesto supone un incremento de la superficie adscrita a la actividad así como de la superficie ocupada. Según información del documento técnico del proyecto, la superficie adscrita a la actividad era de 19.927,00 m² con una superficie ocupada de 6.651,59 m² (33,38 % ocupación).  
La DIC actual contempla una superficie adscrita de 25.782,33 m² de las cuales la superficie ocupada será de 11.591,18 m² (44,95 % ocupación).  
Si bien el aumento de las cifras de ocupación no parecen en exceso relevantes, se puede observar que la superficie de parcelas adscritas a la actividad no han aumentado en la misma proporción por lo que el aumento de la intensificación en el uso del suelo podría valorarse en un 20 %, superficie importante en un suelo no urbanizable que dotará a la parcela de una conformación similar a un suelo industrial por lo que las medidas de integración paisajística y de restauración de la zona forestal deben llevarse a cabo tal y como se indica en los documentos que acompañan al proyecto.  
En las proximidades de la actividad predominan los usos forestales, agrícolas y ganaderos por lo que no se esperan efectos ambientales debido a la acumulación con otros proyectos similares.  
- Residuos: La planta generará como consecuencia de su actividad residuos que no pueden volver a introducirse en el proceso como son 1.348,71 t/año de residuos de criba del proceso de desenvasado, 3.829,19 t/año de lixiviado concentrado y residuos metálicos obtenidos en el proceso de trituración de maderas. Estos residuos son destinados a gestor autorizado mientras que los 34.800 t/año de residuos vegetales de madera triturados que se producen se destinan a la reutilización (fabricación de tableros de madera).  
Los materiales que se gestionarán y valorizarán en la planta no están incluidos en la lista europea de residuos como materiales que pueden contener sustancias peligrosas por lo que el riesgo grave de contaminación es bajo. No obstante, la actividad valoriza productos que pueden generar contaminación de las aguas, hecho que por sí mismo tiene relevancia ambiental.  
- Riesgos: El estudio de impacto ambiental no describe situaciones de riesgo. La actividad se sitúa alejada del casco urbano unos 7-8 km) por lo que no es previsible la generación de riesgos sobre esta. No obstante la actividad se sitúa en el límite de zona forestal por lo que deben establecerse medidas preventivas en una doble vertiente, como punto de generación de incendios forestales o como punto de recepción de las consecuencias de un evento de estas características.  
- Afección a elementos de interés: La modificación del proyecto se ubica en suelo no urbanizable común siendo un uso compatible con la normativa municipal previa obtención de Declaración de Interés Comunitario. Se respetará según la DIC concedida el 50 % de superficie libre de construcción y dedicado a uso forestal o agrícola según artículo 197 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje. Estas parcelas libres de edificación se califican cono suelo protegido. También se sitúa en suelo protegido la parte de la actividad dedicada al acondicionamiento de producto vegetal, que no es objeto de modificación.  
El proyecto no afectará a espacios naturales protegidos incluidos los espacios Red Natura 2000 ni otras áreas o hábitats de especial consideración por lo que en principio no es un área de especial sensibilidad.  
Existe afección a zona de policía de cauce, afección que tampoco supondrá afección relevante en cuanto a vegetación de ribera u otros aspectos ambientales. La zona de cauce y zona de servidumbre quedarán fuera del proyecto.  
En cuanto a los impactos generados por la actividad y las medidas preventivas y correctoras que deberán adoptarse para disminuir el impacto del proyecto propuesto, el estudio de impacto ambiental indica lo siguiente:  
Los impactos más relevantes que pueden producirse serán la generación de ruidos, polvo, olores y la contaminación de agua subterránea a causa del tratamiento de los residuos. Se podrán dar efectos relevantes sobre el paisaje. El estudio de impacto ambiental realiza la siguiente valoración:  
- Ruidos: Se producirá un incremento del nivel de ruidos a consecuencia del tránsito de camiones y funcionamiento de equipos. Realizada auditoría acústica sobre la actividad en funcionamiento se ha detectado que actualmente la planta excede los límites establecidos en el anexo II de la Ley 7/2002, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica para instalaciones que se desarrollen su actividad industrial en horario diurno. Igualmente con la ampliación pretendida, la planta excederá los limites contemplados en la legislación en materia de contaminación acústica. El nivel de ruido producido por la maquinaria será algo superior a 79 dB(A) obligando a proporcionar a los trabajadores medidas de protección y debiendo establecerse medidas correctoras.  
Las medidas correctoras propuestas son: revisión y adecuado mantenimiento de la maquinaria empleada para que emitan el menor ruido posible, instalación de pantalla vegetal e instalación de tela verde anti-polvo que proporcionará asimismo protección contra la contaminación acústica. Con las medidas correctoras propuestas se espera que en el perímetro de la instalación el nivel sonoro sea de 69,85 dB(A).  
- No obstante, se calcula que el ruido percibido desde Llutxent será de unos 35 dB(A) por lo que no será apreciable por la población.  
Por último, indicar que se realizarán auditorías acústicas de acuerdo con el Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
- Residuos: La primera medida preventiva será la revisión de los residuos que entran en planta con el fin de evitar la entrada de residuos peligrosos u otros no incluidos en el listado de residuos que se van a gestionar evitando así efectos ambientales no previstos.  
Después de realizar los procesos previstos en la industria se producirán residuos que se derivarán a otros gestores autorizados (anexo II) o bien se reintroducirán en otros procesos para valorizarlos.  
- Emisión de polvo: Se producirá fundamentalmente en la zona de tratamiento de residuos vegetales a causas de la descarga de materiales y triturado afectando a los propios trabajadores y a la vegetación del entorno. Para evitar el impacto sobre el entorno se instalarán sistemas de aspersión y niebla seca que humedecerán los materiales a triturar, las cintas transportadoras del material tendrán sistemas de protección, sellado y limpieza para evitar la dispersión de polvo.  
Como medida correctora para disminuir el polvo producido por el tránsito de camiones se propone el regado periódico de viales y la reducción de la velocidad de los vehículos de transporte.  
- Emisiones gaseosas: El documento técnico considera que, dado que todas las instalaciones son estancas, la emisión de gases contaminantes procederá fundamentalmente de la caldera de biogás y de la antorcha. Según el anexo IV de dicha Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, la planta puede encuadrarse en el epígrafe (02 03 04) «Planta de combustión en agricultura» estando catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera. La principal medida correctora que se establece es la desulfuración del biogás y la vigilancia de las emisiones gaseosas por entidad colaboradora o laboratorio especializado.  
Para la limpieza del biogás se cuenta con lo siguiente:  
- Sistema de desulfuración ubicado en el propio digestor por medio de inyección localizada de aire mediante un compresor, con el fin de conseguir la oxidación biológica del sulfuro de hidrógeno y precipitación de azufre elemental, que se deposita en un mallado situado en la cámara de gas de la cabeza del digestor, que actúa como soporte de las bacterias responsables del proceso. El azufre precipitado vuelve a caer a la masa de digestato líquido, manteniéndose así en recirculación. Se contará asimismo con un depósito relleno de carbón activo para asegurar la limpieza del biogás.  
- Torre de refrigeración: Cuya finalidad es enfriar el gas y secarlo evitando condensados en la caldera o cámara de combustión de la deshidratadora.  
- Filtro de carbón activo: Depósito de 100 l relleno de carbón activo que asegura la limpieza del biogás.  
- Antorcha de seguridad: En cuanto a las emisiones difusas (polvo, olores, partículas, emisión de NH3, COVS, CH4) se implantarán las siguientes medidas correctoras: utilización de camiones con lonas o cisternas herméticas, descarga de camiones reduciendo la altura de caída, limitación del tiempo de almacenamiento de las materias, limpieza de camiones e instalaciones, almacenamiento separado de materias primas sólidas y en tanques cerrados dotados de tapa de hormigón que permanecerán cerradas. El trasiego de materiales se realizará a través del bombeo por tuberías, sin exposición al ambiente exterior.  
De igual forma, el trasiego de sustrato y digestato se realizará mediante tuberías cerradas y bombeo automatizado, con lo que se minimizará el riesgo de vertidos accidentales y la emisión de malos olores.  
  
Durante el compostaje se producirá CH4, N2O, gases de efecto invernadero. No obstante, la utilización de abonos orgánicos en sustitución de abonos minerales evitará la emisión de unas 1.300 t/año de gases de efecto invernadero. Las previsiones efectuadas determinan que la acción preventiva de emisión de gases de efecto invernadero será superior a los gases que puedan producirse en la planta siendo el efecto sobre el medio ambiente atmosférico favorable.  
En el proceso de digestión aerobia pueden producirse olores. Como medida correctora, la nave de compostaje estará cubierta en su lateral este con el fin de evitar la dispersión de olores que se pudieran producir.  
Los volteos y aireación de las materias en compostaje evitarán asimismo la formación de malos olores. En la nave de compostaje el agua de aspersión se mezclará con un producto desodorizante.  
El impacto se valora como temporal, reversible y directo valorándose globalmente como moderado.  
- Vertidos: Tal y como se ha descrito, todas las aguas, a excepción de las aguas caídas en el techo de la nave de compostaje serán tratadas en la instalación. El diseño de la planta ha previsto la recirculación de todos los efluentes para no generar vertidos. La instalación de cubierta en la nave de compostaje evitará la generación de lixiviados y la losa de hormigón sobre la que se construirá las instalaciones junto con la instalación de depósitos de recogida y la recirculación de las aguas contaminadas, hace que la instalación tenga vertido cero.  
La adecuada gestión de aguas contaminadas y posibles vertidos es especialmente importante en la zona dada la elevada accesibilidad de los acuíferos.  
- Sobre elementos naturales: La modificación del proyecto se realizará en zona ya previamente afectada por la actividad. Parte de la parcela 200, incluida en la nueva DIC figuran en la cartografía GVA como suelo forestal estratégico y monte de utilidad pública.  
Tanto en la ampliación de la DIC como en la DIC originalmente otorgada se detecta la existencia de terreno cartografiado (bases de datos cartográficas de la GVA) como monte declarado de utilidad pública (MUP) no confirmada por los informes de la sección forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, ni por el órgano que ostenta la propiedad del monte (Ayuntamiento de Llutxent). No obstante debe indicarse que la figura jurídica de protección del monte, se otorga desde una doble vertiente: por formar parte de un dominio público y por poseer valores ambientales.  
Es el primer aspecto (legal), el que determina el segundo aspecto (ámbito de protección). En base a los informes sectoriales emitidos y dada la tramitación urbanística realizada cabe suponer que no existe menoscabo de la protección del monte. La presente resolución velará para que se respete este ámbito de protección ambiental.  
Patrimonio cultural: Consultadas las bases de datos del órgano competente en patrimonio cultural, no se han localizado elementos del ámbito cultural que puedan ser afectados por la modificación de la actividad. En cualquier caso si en el transcurso de las obras aparecen vestigios, se notificará a la administración al objeto de su protección.  
Paisaje: Se valora como no relevante el impacto sobre el paisaje. Debido a que la actividad se encuadra en las inmediaciones de terreno forestal, el impacto se valora como moderado. Las medidas correctoras se centrarán en la instalación de vegetación en el perímetro de la instalación.  
Riesgos: La actividad no se encuentra afectada por riesgo de inundación. La documentación no contempla la susceptibilidad de generar un incendio que pueda afectar a las zonas forestales cercanas o la posibilidad de que la actividad sea afectada por un incendio que pueda proceder de zona forestal por lo que deberán implantarse, antes de la puesta en marcha del proyecto, las medidas que al efecto indique el órgano competente en prevención de incendios forestales.  
Respecto a la presencia de sustancias peligrosas, en la documentación técnica se analiza, en cuanto a aspectos de seguridad industrial los distintos riesgos (sustancias peligrosas, incendios) y las medidas preventivas a adoptar.  
Por último, el documento ambiental incorpora un plan de vigilancia ambiental basado en las dos principales afecciones previstas: Contaminación de las aguas a causa de posibles fugas, y afecciones a la atmósfera (ruidos, gases, polvo y olores).  
Las propuestas realizadas son el análisis de los lixiviados, análisis de la calidad de las aguas en pozos cercanos al área del proyecto así como datos piezométricos. Se realizará un estudio preoperacional con el fin de determinar la variación de la calidad del recurso y su posible contaminación estableciéndose distintos niveles de alerta en función de los cuales se realizarían las medidas correctoras establecidas para cada nivel y cuyo objeto es la detección de fugas. El sistema de drenaje de aguas superficiales se revisará visualmente corrigiéndose cualquier anomalía en el estado del sistema. Además, se analizarán las aguas de vertido.  
Este órgano ambiental considera, sin embargo, que debe vigilarse los distintos elementos de la instalación con el fin de detectar fugas antes de que lleguen a contaminar las aguas.  
En general el estudio de impacto ambiental valora los impactos circunscritos al área sobre el que se producen, de carácter temporal y, en el caso de que se produzcan afecciones directas, como la afección al recurso suelo, irreversibles.  
Para concluir este apartado indicar que si bien han sido previstas la mayor parte de medidas preventivas y correctoras existen aspectos que se han incluido en este apartado y otros que, a causa de que no se da información en la documentación ambiental o esta es poco específica, se incluirán también en el condicionado ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto de planta de producción de fertilizantes mediante tratamiento de residuos orgánicos y residuos vegetales está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el anexo I.6.f del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana y anexo II. grupo 9, apartado b de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de planta de producción de fertilizantes mediante tratamiento de residuos orgánicos y residuos vegetales en Llutxent (Valencia) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con los siguientes condicionantes:  
1. Con el fin de salvaguardar los valores ambientales amparados por la figura legal de monte de utilidad pública, se realizará replanteo del proyecto sobre el terreno y se documentará. El replanteo documentado se someterá a informe favorable de la autoridad forestal competente en la gestión del monte con carácter previo al inicio de las obras.  
2. El Ayuntamiento de Llutxent deberá emitir informe de disponibilidad de recursos hídricos con anterioridad a la concesión de la autorización sustantiva.  
3. Se implantarán las medidas de prevención y autoprotección frente a la generación o recepción de riesgos forestales que al efecto determine el órgano competente en la materia.  
4. En la zona destinada a la trituración de residuos vegetales, los depósitos de residuos (playas de acopio) o material triturado deberán disponerse en espacios separados por vallados con lonas o elementos prefabricados de hormigón a fin de evitar dispersión de materiales.  
5. Los contenedores que alberguen materiales a derivar a gestor autorizado (plásticos, cartones, otros) deberán disponer de cubierta a base de lonas o similar que garanticen que en días de viento los residuos no quedarán diseminados por los alrededores de la planta.  
6. Cualquier lodo de depuración o cualquier material que se introduzca en el proceso de compostaje directa o indirectamente (a través de la biometanización) deberá garantizar que el producto final es apto para su utilización en la agricultura según Real decreto 1310/1990 por el que se regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario o normativa que lo sustituya, rechazándose o eliminado del listado de residuos aquellos que no sean, por su composición u origen, susceptibles de garantizar estas características. En cualquier caso, deberán cumplirse las determinaciones del Real decreto citado y órdenes de desarrollo.  
  
7. a) Se incluirá en el programa de vigilancia ambiental la revisión programada de los distintos elementos que contienen las sustancias a valorizar o tratar con el fin de detectar fugas, grietas o cualquier deterioro que pueda ocasionar contaminación. Cualquier evento de estas características deberá ser solventado a la mayor brevedad.  
  
b) Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidaspreventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
8. Los residuos admitidos en la actividad serán los relacionados en el anexo I de esta resolución o cualquier código LER que el órgano competente en gestión de residuos considere susceptible de autorización siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y la modificación no responda a los supuestos en los que se exige la tramitación de un procedimiento de evaluación de impacto ambiental en la legislación sectorial vigente en la materia.  
9. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 15 de junio de 2021.- El director general de Calidad y Educación ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
  
ANEXO I  
  
Residuos sometidos a desembalaje previo:  
02 Residuos de la agricultura, horticultura, acuicultura, silvicultura, caza y pesca;  
Residuos de la preparación y elaboración de alimentos  
02 05 Residuos de la industria de productos lácteos  
02 05 01 Materiales inadecuados para el consumo o la elaboración  
02 06 Residuos de la industria de panadería y pastelería  
02 06 01 Materiales inadecuados para el consumo o la elaboración  
16 Residuos no especificados en otro capítulo de la lista  
16 03 Lotes de productos fuera de especificación y productos no utilizados  
16 03 06 Residuos orgánicos distintos de los especificados en el código 16 03 05  
  
Residuos a destinar al proceso de digestión anaerobia (Digestor):  
02 Residuos de la agricultura, horticultura, acuicultura, silvicultura, caza y pesca;  
Residuos de la preparación y elaboración de alimentos  
02 01 Residuos de la agricultura, horticultura, acuicultura, silvicultura, caza y pesca  
02 01 01 Lodos de lavado y limpieza  
02 01 03 Residuos de tejidos de vegetales  
02 01 06 Heces de animales, orina y estiércol (incluida paja podrida) y efluentes recogidos selectivamente y tratados fuera del lugar donde se generan - Materiales no porcinos.  
02 02 Residuos de la preparación y elaboración de carne, pescado y otros alimentos de origen animal  
02 02 01 Lodos de lavado y limpieza  
02 02 04 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
02 03 Residuos de la preparación y elaboración de frutas, hortalizas, cereales, aceites comestibles, cacao, café, té y tabaco; producción de conservas; producción de levadura y extracto de levadura, preparación y fermentación de melazas  
02 03 01 Lodos de lavado, limpieza, pelado, centrifugado y separación  
02 03 02 Residuos de conservantes  
02 03 03 Residuos de la extracción con disolventes  
02 03 04 Materiales inadecuados para el consumo o la elaboración  
02 03 05 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
02 04 Residuos de la elaboración de azúcar  
02 04 01 Tierra procedente de la limpieza y lavado de la remolacha  
02 04 02 Carbonato cálcico fuera de especificación  
02 04 03 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
02 05 Residuos de la industria de productos lácteos  
02 05 01 Materiales inadecuados para el consumo o la elaboración  
02 05 02 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
02 06 Residuos de la industria de panadería y pastelería  
02 06 01 Materiales inadecuados para el consumo o la elaboración  
02 06 02 Residuos de conservantes  
02 06 03 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
02 07 Residuos de la producción de bebidas alcohólicas y no alcohólicas (excepto café, té y cacao)  
02 07 01 Residuos de lavado, limpieza y reducción mecánica de materias primas  
02 07 02 Residuos de la destilación de alcoholes  
02 07 04 Materiales inadecuados para el consumo o la elaboración  
02 07 05 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
03Rresiduos de la transformación de la madera y de la producción de tableros y muebles, pasta de papel, papel y cartón  
03 03 Residuos de la producción y transformación de pasta de papel, papel y cartón  
03 03 02 Lodos de lejías verdes (procedentes de la recuperación de lejías de cocción)  
03 03 07 Desechos, separados mecánicamente, de pasta elaborada a partir de residuos de papel y cartón.  
03 03 10 Desechos de fibras y lodos de fibras, de materiales de carga y de estucado, obtenidos por separación mecánica.  
03 03 11 Lodos del tratamiento in situ de efluentes, distintos de los especificados en el código 03 03 10  
07 Residuos de procesos químicos orgánicos  
07 01 Residuos de la fabricación, formulación, distribución y utilización [FFDU] de productos químicos orgánicos de base.  
07 01 12 Lodos del tratamiento in situ de efluentes distintos de los especificados en el código 07 01 11.  
07 05 Residuos de la FFDU de productos farmacéuticos.  
07 05 12 Lodos del tratamiento in situ de efluentes distintos de los especificados en el código 07 05 11.  
07 06 Residuos de la FFDU de grasas, jabones, detergentes, desinfectantes y cosméticos.  
07 06 12 Lodos del tratamiento in situ de efluentes distintos de los especificados en el código 07 06 11.  
16 Residuos no especificados en otro capítulo de la lista  
16 03 Lotes de productos fuera de especificación y productos no utilizados  
16 03 06 Residuos orgánicos distintos de los especificados en el código 16 03 05  
16 10 Residuos líquidos acuosos destinados a plantas de tratamiento externas  
16 10 02 Residuos líquidos acuosos distintos de los especificados en el código 16 10 01  
16 10 04 Concentrados acuosos distintos de los especificados en el código 16 10 03  
19 residuos de las instalaciones para el tratamiento de residuos, de las plantas externas de tratamiento de aguas residual es y de la preparación de agua para consumo humano y de agua para uso industrial  
19 02 Residuos de tratamientos físicoquímicos de residuos (incluidas la descromatación, descianuración y neutralización)  
19 02 06 Lodos de tratamientos físicoquímicos, distintos de los especificados en el código 19 02 05  
19 05 Residuos del tratamiento aeróbico de residuos sólidos  
19 05 01 Fracción no compostada de residuos municipales y asimilados  
19 05 02 Fracción no compostada de residuos de procedencia animal o vegetal  
19 05 03 Compost fuera de especificación  
19 06 Residuos del tratamiento anaeróbico de residuos  
19 06 03 Licores del tratamiento anaeróbico de residuos municipales  
19 06 04 Lodos de digestión del tratamiento anaeróbico de residuos municipales  
19 06 05 Licores del tratamiento anaeróbico de residuos animales y vegetales  
19 06 06 Lodos de digestión del tratamiento anaeróbico de residuos animales y vegetales  
19 07 Lixiviados de vertedero  
19 07 03 Lixiviados de vertedero distintos de los especificados en el código 19 07 02  
19 08 Residuos de plantas de tratamiento de aguas residuales no especificados en otra categoría  
19 08 01 Residuos de cribado  
19 08 02 Residuos de desarenado  
19 08 05 Lodos del tratamiento de aguas residuales urbanas  
19 08 09 Mezclas de grasas y aceites procedentes de la separación de agua/sustancias aceitosas que contienen solo aceites y grasa  
19 08 12 Lodos procedentes del tratamiento biológico de aguas residuales industriales distintos de los especificados en el código 19 08 11  
19 08 14 Lodos procedentes de otros tratamientos de aguas residuales industriales, distintos de los especificados en el código 19 08 13  
19 09 Residuos de la preparación de agua para consumo humano o agua para uso industrial  
19 09 01 Residuos sólidos de la filtración primaria y cribado  
19 09 02 Lodos de la clarificación del agua  
19 09 03 Lodos de descarbonatación  
20 residuos municipales (residuos domésticos y residuos asimilables procedentes de los comercios, industrias e instituciones), incluidas las fracciones recogidas selectivamente  
20 01 Fracciones recogidas selectivamente (excepto las especificadas en el subcapítulo 15 01)  
20 01 25 Aceites y grasas comestibles  
20 02 Residuos de parques y jardines (incluidos los residuos de cementerios)  
20 02 01 Residuos biodegradables  
20 03 Otros residuos municipales  
20 03 02 Residuos de mercados  
20 03 04 Lodos de fosas sépticas  
20 03 06 Residuos de la limpieza de alcantarillas  
  
Residuos a destinar al proceso de tratamiento de aguas orgánicas y salmueras  
02 Residuos de la agricultura, horticultura, acuicultura, silvicultura, caza y pesca;residuos de la preparación y elaboración de alimentos  
02 02 Residuos de la preparación y elaboración de carne, pescado y otros alimentos de origen animal  
02 02 04 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
06 Residuos de procesos quimicos inorgánicos  
06 03 Residuos de la FFDU de sales y sus soluciones y de óxidos metálicos  
06 03 14 Sales sólidas y soluciones distintas de las mencionadas en los códigos 06 03 11 y 06 03 13  
16 Residuos no especificados en otro capítulo de la lista  
16 10 Residuos líquidos acuosos destinados a plantas de tratamiento externas  
16 10 02 Residuos líquidos acuosos distintos de los especificados en el código 16 10 01  
16 10 04 Concentrados acuosos distintos de los especificados en el código 16 10 03  
19 Residuos de las instalaciones para el tratamiento de residuos, de las plantas externas de tratamiento de aguas residuales y de la preparación de agua para consumo humano y de agua para uso industrial  
19 07 Lixiviados de vertedero  
19 07 03 Lixiviados de vertedero distintos de los especificados en el código 19 07 02  
  
Residuos a destinar al proceso de compostaje:  
02 Residuos de la agricultura, horticultura, acuicultura, silvicultura, caza y pesca; residuos de la preparación y elaboración de alimentos  
02 01 Residuos de la agricultura, horticultura, acuicultura, silvicultura, caza y pesca  
02 01 01 Lodos de lavado y limpieza  
02 01 03 Residuos de tejidos de vegetales  
02 01 07 Residuos de la silvicultura  
02 02 Residuos de la preparación y elaboración de carne, pescado y otros alimentos de origen animal  
02 02 01 Lodos de lavado y limpieza  
02 02 03 Materiales inadecuados para el consumo o la elaboración  
02 02 04 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
02 03 Residuos de la preparación y elaboración de frutas, hortalizas, cereales, aceites comestibles, cacao, café, té y tabaco; producción de conservas; producción de levadura y extracto de levadura, preparación y fermentación de melaza  
02 03 01 Lodos de lavado, limpieza, pelado, centrifugado y separación  
02 03 04 Materiales inadecuados para el consumo o la elaboración  
02 03 05 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
02 04 Residuos de la elaboración de azúcar  
02 04 03 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
02 05 Residuos de la industria de productos lácteos  
02 05 01 Materiales inadecuados para el consumo o la elaboración  
02 05 02 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
02 06 Residuos de la industria de panadería y pastelería  
02 06 01 Materiales inadecuados para el consumo o la elaboración  
02 06 03 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
02 07 Residuos de la producción de bebidas alcohólicas y no alcohólicas (excepto café, té y cacao)  
02 07 05 Lodos del tratamiento in situ de efluentes  
03 Residuos de la transformación de la madera y de la producción de tableros y muebles, pasta de papel, papel y cartón  
03 01 Residuos de la transformación de la madera y de la producción de tableros y muebles  
03 01 01 Residuos de corteza y corcho  
03 01 05 Serrín, virutas, recortes, madera, tableros de partículas y chapas distintos de los mencionados en el código 03 01 04  
03 03 Residuos de la producción y transformación de pasta de papel, papel y cartón  
03 03 01 Residuos de corteza y madera  
03 03 11 Lodos del tratamiento in situ de efluentes, distintos de los especificados en el código 03 03 10  
04 Residuos de las industrias del cuero, de la piel y textil  
04 01 Residuos de las industrias del cuero y de la piel  
04 01 01 Carnazas y serrajes de encalado  
04 01 07 Lodos, en particular los procedentes del tratamiento in situ de efluentes, que no contienen cromo  
04 02 Residuos de la industria textil  
04 02 10 Materia orgánica de productos naturales (por ejemplo grasa, cera)  
04 02 20 Lodos del tratamiento in situ de efluentes, distintos de los mencionados en el código 04 02 19  
04 02 21 Residuos de fibras textiles no procesadas  
19 Residuos de las instalaciones para el tratamiento de residuos, de las plantas externas de tratamiento de aguas residuales y de la preparación de agua para consumo humano y de agua para uso industrial  
19 01 Residuos de la incineración o pirólisis de residuos.  
19 01 12 Cenizas de fondo de horno y escorias distintas de las especificadas en el código 19 01 11.  
19 06 Residuos del tratamiento anaeróbico de residuos  
19 06 05 Licores del tratamiento anaeróbico de residuos animales y vegetales  
19 06 06 Lodos de digestión del tratamiento anaeróbico de residuos animales y vegetales  
19 08 Residuos de plantas de tratamiento de aguas residuales no especificados en otra categoría  
19 08 05 Lodos del tratamiento de aguas residuales urbanas  
20 Residuos municipales (residuos domésticos y residuos asimilables procedentes de los comercios, industrias e instituciones), incluidas las fracciones recogidas selectivamente  
20 02 Residuos de parques y jardines (incluidos los residuos de cementerios)  
20 02 01 Residuos biodegradables  
  
  
ANEXO II  
Residuos obtenidos tras la realización de los distintos procesos  
  
A) Concentrados del evaporador y sistema de membranas para el tratamiento de lixiviados y aguas orgánicas (Operación de valorización tipo R3):  
LER 19: Residuos de las Instalaciones para el Tratamiento de Residuos  
19 06 Residuos del tratamiento anaeróbico de residuos  
19 06 06: Lodos de digestión del tratamiento anaeróbico de residuos animales y vegetales  
19 08 Residuos de plantas de tratamiento de aguas residuales no especificados en otra categoría  
19 08 11\*: Lodos que contienen sustancias peligrosas procedentes del tratamiento biológico de aguas residuales industriales  
19 08 12: Lodos procedentes del tratamiento biológico de aguas residuales industriales distintos de los especificados en el código 19 08 11  
19 08 13\*: Lodos que contienen sustancias peligrosas procedentes de otros tratamientos de aguas residuales industriales  
19 08 14: Lodos procedentes de otros tratamientos de aguas residuales industriales, distintos de los especificados en el código 19 08 13  
  
B) Residuos captados en el proceso de cribado de seguridad (Operación de valorización tipo R3):  
LER 19: Residuos de las Instalaciones para el Tratamiento de Residuos  
19 08 Residuos de plantas de tratamiento de aguas residuales no especificados en otra categoría  
19 08 01: Residuos de cribado  
  
C) Fracciones recuperadas en el proceso de desenvasado (Operación de valorización tipo R12):  
LER 19: Residuos de las Instalaciones para el Tratamiento de Residuos  
19 12 Residuos del tratamiento mecánico de residuos (por ejemplo, clasificación, trituración, compactación, peletización) no especificados en otra categoría  
19 12 01: Papel y cartón  
19 12 02: Metales férreos  
191203: Metales no férreos  
19 12 04: Plástico y caucho  
19 12 05: Vidrio  
19 12 08: Textiles  
  
D) Fracciones de residuos recuperadas en el proceso de trituración de residuos vegetales y de madera, antes de la alimentación al proceso (Operación de valorización tipo R12):  
LER 19: Residuos de las Instalaciones para el Tratamiento de Residuos  
19 12: Residuos del tratamiento mecánico de residuos (por ejemplo, clasificación, trituración, compactación, peletización) no especificados en otra categoría  
19 12 02: Metales Férreos  
19 12 03: Metales no Férreos  
19 12 07: Madera distinta de la especificada en el código 191206  
19 121 2: Otros residuos (incluidas mezclas de materiales) procedentes del tratamiento mecánico de residuos, distintos de los especificados en el código 191211.  
  
E) Madera triturada (Operación de Valorización tipo R12):  
LER 19: Residuos de las Instalaciones para el Tratamiento de Residuos  
19 12: Residuos del tratamiento mecánico de residuos (por ejemplo, clasificación, trituración, compactación, peletización) no especificados en otra categoría  
19 12 07: Madera distinta de la especificada en el código 191206



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML