Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3477, del 20-04-1999 (1999/2026)

ACORD de 28 de gener de 1999, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, relatiu a la modificació número 17 del Pla General de Benicàssim.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3477

Data del DOGV
:   20-04-1999

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1999/2026

CVE


Data del document
:   28-01-1999

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [Benicàssim](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

ACORD de 28 de gener de 1999, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, relatiu a la modificació número 17 del Pla General de Benicàssim. [1999/Q2026]
  
Vist l'expedient relatiu a la modificació número 17 del Pla General de Benicàssim, i de conformitat amb els següents:
  
Antecedents
  
Primer
  
El Ple de l'Ajuntament de Benicàssim, en la sessió de 30 de juliol de 1998, acordà exposar al públic la modificació, la qual cosa es portà a cap mitjançant anuncis publicats en el periòdic El Mundo de 22 d'agost de 1998, en el periòdic Mediterráneo de 27 d'agost de 1998, en el Butlletí Oficial de la Província de 27 d'agost de 1998 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 23 de setembre de 1998. Transcorregut el període d'informació al públic, durant el qual no es formularen al·legacions, el Ple d'Ajuntament aprovà provisionalment la modificació per unanimitat en la sessió de 17 de desembre de 1998, després d'això es remet al Servei Territorial per a la seua aprovació definitiva el 15 de gener de 1999.
  
Segon
  
El projecte consta de memòria i plans. Amb la documentació complementària remesa, també consta d'annex a la memòria.
  
Tercer
  
L'objecte del projecte és introduir uns canvis en l'ordenació d'unes parcel·les situades en l'àmbit del carrer del Castell de Miravet del sòl urbà del Pla General de Benicàssim.
  
En síntesi, els canvis són els següents:
  
- Es disminueix l'amplària del carrer del Castell de Miravet, que passa de vuit a cinc metres, excepte en la part central, en la qual es produeix un estretiment en què l'amplària es redueix a dos metres.
  
- Es canvia la qualificació de les parcel·les a un costat i a l'altre del carrer, que passa d'EDA-2 (edificació oberta) a UFA (unifamiliar aïllada).
  
Amb la modificació la superfície del vial passa de 2.053 m² a 1.225 m² i l'edificabilitat es redueix de 10.201 m² de límit a 7.707 m².
  
Quart
  
El 28 de setembre de 1998 s'emeté l'informe previ per part del subsecretari d'Urbanisme i Ordenació Territorial. Amb anterioritat, i en relació amb el mateix objecte d'aquesta modificació, s'emeteren informes previs per resolucions de 7 de novembre de 1996 i 18 de febrer de 1997.
  
Fonaments de dret
  
Primer
  
La modificació puntual del Pla General de Benicàssim que s'examina ha sigut sotmesa a informació al públic amb anterioritat a l'entrada en vigor del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/1998, de 15 de desembre (publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 8 de gener de 1999), per la qual cosa, i de conformitat amb la disposició transitòria primera del citat reglament, no són exigibles les seues disposicions relatives al contingut, la tramitació, la formalització o l'aprovació de plans.
  
Segon
  
La tramitació de la modificació ha sigut correcta, de conformitat amb allò que s'ha establit en l'article 38 i concordants de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU).
  
Tercer
  
La documentació està completa, a l'efecte d'allò que s'ha disposat en l'article 27 de la LRAU.
  
Quart
  
El contingut de la modificació, com ja s'ha dit, és doble: d'una banda, es disminueix l'amplària d'un vial (amb un estretiment en la part central d'aquest); d'una altra, es canvia la qualificació de les parcel·les fronterisses, disminuint el seu potencial edificabilitat (l'edificació oberta passa a unifamiliar aïllada). Com a conseqüència d'aquests canvis, el viari es disminueix en 882 m² de superfície i el límit edificable disminueix en 2.494 m².
  
La modificació compleix allò que s'ha establit en l'article 55.3 de la LRAU, perquè la xicoteta disminució de la dotació viària es veu àmpliament compensada amb la important disminució de l'edificabilitat. No hi ha cap obstacle a l'aprovació del canvi de qualificació d'edificació oberta a unifamiliar aïllat; major anàlisi requereix l'estretiment del vial que es produeix en la part central.
  
Cinqué
  
En els informes previs emesos amb anterioritat s'efectuaven determinades observacions en relació amb l'estretiment de la part central del vial a només dos metres.
  
Certament, aquest aspecte de l'ordenació detallada del sòl urbà no incideix en l'exercici autonòmic de cap de les comeses enumerades en l'article 40.1 de la LRAU (excepte en allò que fa refererència al control de legalitat), sinó que es tracta d'un assumpte d'exclusiu interés públic local, en el qual, de conformitat amb l'article 40.2 de la citada llei, està vedat a la resolució autonòmica d'aprovació qüestionar la interpretació d'aquest interés formulada pel municipi des de la seua pròpia representativitat.
  
No obstant això, s'ha d'assenyalar igualment que fins i tot tractant-se d'una qüestió de discrecionalitat emmarcable dins de l'autonomia municipal, no per això deixen d'actuar determinats límits a què aquesta potestat discrecional s'ha d'acomodar. En particular, ací cal citar els límits derivats de l'existència d'uns fins d'acord amb els quals, segons l'article 2.2 de la LRAU, s'ha d'exercitar la potestat de planejament (assegurar un entorn ambiental, rural o urbà, adequat al desenvolupament de la persona, la seua qualitat de vida i el seu dret a gaudir d'un habitatge digne, així com dels espais i les construccions constitutius del patrimoni cultural col·lectiu), fins que determinaran totes les decisions públiques respecte a la utilització dels terrenys. Igualment, per exigència del principi constitucional d'interdicció de l'arbitrarietat dels poders públics (article 9.3 de la Constitució), la decisió discrecional ha d'estar suficientment motivada en criteris de racionalitat.
  
En el cas que tractem, com s'assenyalà en els informes previs, haurà de partir-se de la idea que el planejament urbanístic ha de dissenyar la xarxa viària (com a dotació pública diferenciada de les establides en l'article 58.4 de la LRAU i productora de l'efecte de l'article 6.1.a de la Llei) de manera que aquesta siga susceptible del trànsit rodat mitjançant vehicles. La previsió pel Pla de Vials Intransitables o de Carrers Sense Eixida, en les quals ni tan sols siga factibles realitzar la maniobra de gir, fora del cas de nuclis històrics amb valors a protegir o d'altres supòsits excepcionals en què siga totalment impossible un altre tipus de solucions, no és de conformitat amb el mínim de racionalitat que, des del control de legalitat derivat dels principis a què abans ens hem referit, li és exigible al planificador.
  
D'aquesta manera, la possibilitat de qualificar com a elements integrants de la xarxa viària entradors a parcel·les sense cap continuïtat, en els quals l'accés rodat obert a l'ús públic a què fa referència l'article 6.1.a de la LRAU és poc viable, s'ha de considerar com una cosa rigorosament excepcional, des de les exigències de racionalitat que ha de satisfer el planificador. Fora del supòsit de nuclis històrics, en els quals podrien operar un altre tipus de valors i principis, la qualificació com a xarxa viària de carrers sense eixida haurà d'aparéixer especialment motivada, de manera que aparega acreditada la impossibilitat d'un altre tipus de solucions i els fins públics a què la qualificació obeeix.
  
Sisé
  
L'Ajuntament de Benicàssim en l'acord d'aprovació provisonal, indica el següent:
  
"La modificació plantejada que pretén reduir l'amplària d'un vial previst pel planejament, de vuit metres, a l'amplària realment existent, consolidat, de cinc metres, amb una estrangulació en la seua part central de dos metres, s'ha de justificar en les circumstàncies excepcionals que concorren en la proposta:
  
a) El planejament vigent proposa per a tota la zona un ús residencial d'edificació oberta en grau 2, EDA-2, la qual cosa permetria la construcció de blocs col·lectius d'apartaments, amb un total de 14.573, 94 m2 de sòl x 0,7 = 10.202 m²/límit, la qual cosa podria suposar, en una hipòtesi d'aprofitament intensiu, un total de 113 habitatges (a raó de 90 m²/habitatge).
  
b) La proposta de modificació, junt amb el manteniment de la vialitat existent, planteja una qualificació d'habitatge unifamiliar aïllat, UFA, la qual cosa suposa un límit total possible de 15.401,79 m2/sòl x 0,5 = 7.781 m2 límit. Però tenint en compte l'existència d'un grau de consolidació (de 12 parcel·les, 9 es troben construïdes) i considerant que per a la qualificació UFA, de baixa intensitat, no resultarà econòmicament rendible la substitució dels immobles actualment edificats, ens trobem davant d'una hipòtesi d'un total de 12 habitatges unifamiliars aïllats.
  
c) S'ha justificat (vegeu l'informe de l'enginyer municipal) que el disseny proposat per a aquest vial, que no permet el seu trànsit rodat des de l'avinguda de Ferrandis Salvador (si es manté el trànsit de vianants), no perjudica ni incideix negativament en la vialitat general de la zona, ja que el carrer del Castell de Miravet no té cap continuïtat, i es troba a escassa distància de vials de major capacitat estructurants de la xarxa de trànsit local i general, actualment en servei, tant paral·lels com perpendiculars.
  
d) El disseny d'un carrer de cinc metres, apte per al trànsit rodat restringit, sense eixida, però amb continuïtat de zona de vianants (en una amplària de dos metres) que presta servei a tan escàs nombre d'habitatges, pot entendre's en aquest sentit com a avantatjosa i d'acord amb els interessos municipals a la vista del disseny concret de l'actuació proposada, i es possibilita en qualsevol cas la permeabilitat de zona de vianants, i es redueix el trànsit rodat al del servei local de les parcel·les que donen al carrer."
  
A la vista d'aquesta expressa motivació municipal de la modificació, que ha sigut aprovada per unanimitat pel Ple de l'Ajuntament de Benicàssim, i en atenció al fet que, en el present cas, com abans s'ha dit, només és donat a la Conselleria portar a cap un estricte control de legalitat, i li està expressament vedat, per així establir-ho l'article 40.2 de la LRAU, qüestionar la interpretació de l'interés públic local formulada pel municipi, la Comissió considera que no li és possible no procedir a la seua aprovació definitiva. La disminució de la densitat d'edificació que es produeix amb la modificació, unit el fet que es tracte d'una àrea consolidada, impedeix poder concloure que la modificació no supera en absolut el mínim test de racionalitat legalment exigible. La impossibilitat legal que en aquest moment s'adopte un altre tipus d'acord ho és sense perjuí que la Comissió considere poc afortunada la solució consistent en l'estretiment central del vial.
  
En qualsevol cas, es fa constar expressament a l'Ajuntament el següent:
  
a) La problemàtica que es planteja al municipi de Benicàssim per l'existència d'entradors privats que es pretén convertir en vials públics, amb l'objecte que les parcel·les a què serveixen adquirisquen l'accés rodat per via pavimentada oberta al públic a què fa referència l'article 6.1.a de la LRAU, s'ha posat ja en evidència en diverses modificacions de planejament tramitades per l'Ajuntament.
  
b) A l'hora de solucionar aquesta problemàtica, que amb tanta freqüència s'està donant en aqueix municipi, les solucions han de ser globals i homogènies per a totes les situacions semblants. La necessitat d'un tractament global, conjunt i coherent per a tots els casos no és, en definitiva, sinó una exigència legal (i, per tant, comprovable per la Conselleria en l'aprovació definitiva) en l'exercici de la potestat discrecional de planejament.
  
c) Per això, s'adverteix expressament l'Ajuntament que no serà legalment admissible la tramitació de modificacions que de manera puntual vulguen solucionar els problemes concrets d'accés que se susciten particularment en algun d'aquests vials. Contràriament, advertida la freqüència amb què el problema es planteja, aquesta Conselleria entén que només mitjançant una solució global, adoptada de manera general i homogènia per a tots els casos, podrà abordar-se aquesta situació de manera que no es vulnere el principi d'igualtat i el d'interdicció de l'arbitrarietat dels poders públics.
  
Seté
  
De conformitat amb allò que s'ha establit en els articles 8.a i 9.1 del Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana, en el present cas, el subsecretari d'Urbanisme i Ordenació Territorial pot elevar proposta d'aprovació al conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, o bé sotmetre la proposta a dictamen previ de la Comissió Territorial d'Urbanisme, dictamen que en el cas de municipis menors de 50.000 habitants, tindrà directament efectes de resolució executòria
  
En virtut de tot el que s'ha exposat anteriorment, la Comissió Territorial d'Urbanisme acorda:
  
Aprovar definitivament la modificació puntual número 17 del Pla General de Benicàssim, relativa al carrer del Castell de Miravet.
  
Contra el present acord, que no posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, en el termini d'un mes, recurs administratiu ordinari davant del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, això sense perjuí de la possibilitat d'utilitzar qualsevol altre recurs que es considere oportú.
  
Castelló de la Plana, 28 de gener de 1999.- El secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme: Fernando Renau Faubell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3477, del 20-04-1999 (1999/2026)

ACUERDO de 28 de enero de 1999, de la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, relativo a la modificación número 17 del Plan General de Benicasim.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   3477

Fecha DOGV
:   20-04-1999

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   1999/2026

CVE


Fecha del documento
:   28-01-1999

Organismo emisor
:   Conselleria de Obras Públicas,Urbanismo y Transportes

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [Benicasim](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

ACUERDO de 28 de enero de 1999, de la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, relativo a la modificación número 17 del Plan General de Benicasim. [1999/Q2026]
  
Visto el expediente relativo a la modificación número 17 del Plan General de Benicasim, y de conformidad con los siguientes,
  
Antecedentes
  
Primero
  
El Pleno del Ayuntamiento de Benicasim, en sesión de 30 de julio de 1998, acordó exponer al público la modificación, lo que se llevó a cabo mediante anuncios publicados en el periódico El Mundo de 22 de agosto de 1998, en el periódico Mediterráneo de 27 de agosto de 1998, en el Boletín Oficial de la Provincia de 27 de agosto de 1998 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 23 de septiembre de 1998. Transcurrido el período de información al público, durante el que no se formularon alegaciones, el Pleno de Ayuntamiento aprobó provisionalmente la modificación por unanimidad en sesión de 17 de diciembre de 1998, tras lo que se remite al Servicio Territorial para su aprobación definitiva el 15 de enero de 1999.
  
Segundo
  
El proyecto consta de memoria y planos. Con la documentación complementaria remitida, consta también de anexo a la memoria.
  
Tercero
  
El objeto del proyecto es introducir unos cambios en la ordenación de unas parcelas situadas en el ámbito de la calle del Castell de Miravet del suelo urbano del Plan General de Benicasim.
  
En síntesis, los cambios son los siguientes:
  
- Se disminuye la anchura de la calle del Castell de Miravet, que pasa de ocho a cinco metros, salvo en su parte central, en la que se produce un estrechamiento en el que el ancho se reduce a dos metros.
  
- Se cambia la calificación de las parcelas a ambos lados de la calle, que pasa de EDA-2 (edificación abierta) a UFA (unifamiliar aislada).
  
Con la modificación la superficie del vial pasa de 2.053 m² a 1.225 m² y la edificabilidad se baja de 10.201 m² de techo a 7.707 m².
  
Cuarto
  
El 28 de septiembre de 1998 se emitió informe previo por el subsecretario de Urbanismo y Ordenación Territorial. Con anterioridad, y en relación con el mismo objeto de esta modificación, se emitieron informes previos por resoluciones de 7 de noviembre de 1996 y 18 de febrero de 1997.
  
Fundamentos de derecho
  
Primero
  
La modificación puntual del Plan General de Benicasim que se examina ha sido sometida a información al público con anterioridad a la entrada en vigor del Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana, aprobado por el Decreto 201/1998, de 15 de diciembre (publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 8 de enero de 1999), por lo que, y conforme a la disposición transitoria primera del citado reglamento, no son exigibles sus disposiciones relativas al contenido, tramitación, formalización o aprobación de planes.
  
Segundo
  
La tramitación de la modificación ha sido correcta, conforme a lo establecido en el artículo 38 y concordantes de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, Reguladora de la Actividad Urbanística (en adelante LRAU).
  
Tercero
  
La documentación está completa, a los efectos de lo dispuesto en el artículo 27 de la LRAU.
  
Cuarto
  
El contenido de la modificación, como ya se ha dicho, es doble: por un lado se disminuye el ancho de un vial (con un estrechamiento en la parte central del mismo); por otro, se cambia la calificación de las parcelas lindantes, disminuyendo su potencial edificabilidad (de edificación abierta se pasa a unifamiliar aislada). Como consecuencia de estos cambios, el viario se disminuye en 882 m² de superficie y el techo edificable disminuye en 2.494 m².
  
La modificación cumple lo establecido en el artículo 55.3 de la LRAU, pues la pequeña disminución de la dotación viaria se ve ampliamente compensada con la importante disminución de la edificabilidad. Ningún obstáculo existe en la aprobación del cambio de calificación de edificación abierta a unifamiliar aislado; mayor análisis requiere el estrechamiento del vial que se produce en su parte central.
  
Quinto
  
En los informes previos emitidos con anterioridad se efectuaban determinadas observaciones en relación con el estrechamiento de la parte central del vial a sólo dos metros.
  
Ciertamente, este aspecto de la ordenación pormenorizada del suelo urbano no incide en el ejercicio autonómico de ninguno de los cometidos enumerados en el artículo 40.1 de la LRAU (excepto en lo que se refiere al control de legalidad), sino que se trata de un asunto de exclusivo interés público local, en el que, conforme al artículo 40.2 de la citada ley, le está vedado a la resolución autonómica de aprobación cuestionar la interpretación de tal interés formulada por el municipio desde su propia representatividad.
  
No obstante lo anterior, debe igualmente señalarse que, aun tratándose de una cuestión de discrecionalidad enmarcable dentro de la autonomía municipal, no por ello dejan de actuar determinados límites a los que tal potestad discrecional debe acomodarse. En particular, cabe aquí citar los límites derivados de la existencia de unos fines conforme a los que, según el artículo 2.2 de la LRAU, debe ejercitarse la potestad de planeamiento (asegurar un entorno ambiental, rural o urbano, adecuado al desarrollo de la persona, su calidad de vida y su derecho a disfrutar de una vivienda digna, así como de los espacios y construcciones constitutivos del patrimonio cultural colectivo), fines que determinarán todas las decisiones públicas respecto a la utilización de los terrenos. Igualmente, por exigencia del principio constitucional de interdicción de la arbitrariedad de los poderes públicos (artículo 9.3 de la Constitución), la decisión discrecional debe estar suficientemente motivada en criterios de racionalidad.
  
En el caso que nos ocupa, como se señaló en los informes previos, deberá partirse de la idea de que el planeamiento urbanístico ha de diseñar la red viaria (como dotación pública diferenciada de las previstas en el artículo 58.4 de la LRAU y productora de los efectos del artículo 6.1.a de la ley) de modo que la misma sea susceptible del tránsito rodado mediante vehículos. La previsión por el Plan de Viales Intransitables o de Calles Sin Salida, en las que ni siquiera sea factible realizar la maniobra de giro, fuera del caso de cascos históricos con valores a proteger o de otros supuestos excepcionales en los que sea de todo punto imposible otro tipo de soluciones, no es conforme con el mínimo de racionalidad que, desde el control de legalidad derivado de los principios a que antes nos hemos referido, le es exigible al planificador.
  
De este modo, la posibilidad de calificar como elementos integrantes de la red viaria entradores a parcelas sin continuidad alguna, en los que el acceso rodado abierto al uso público a que se refiere el artículo 6.1.a de la LRAU es poco viable, ha de considerarse como algo rigurosamente excepcional, desde las exigencias de racionalidad que ha de satisfacer el planificador. Fuera del supuesto de cascos históricos, en los que podrían operar otro tipo de valores y principios, la calificación como red viaria de calles sin salida deberá aparecer especialmente motivada, de manera que aparezca acreditada la imposibilidad de otro tipo de soluciones y los fines públicos a que la calificación obedece.
  
Sexto
  
El Ayuntamiento de Benicasim en el acuerdo de aprobación provisional, indica lo siguiente:
  
«La modificación planteada que pretende reducir el ancho de un vial previsto por el planeamiento, de ocho metros, al ancho realmente existente, consolidado, de cinco metros, con un estrangulamiento en su parte central de dos metros se debe justificar en las circunstancias excepcionales que concurren en la propuesta:
  
a) El planeamiento vigente propone para toda la zona un uso residencial de edificación abierta en grado 2, EDA-2, lo que permitiría la construcción de bloques colectivos de apartamentos, con un total de 14.573, 94 m2 de suelo x 0,7 = 10.202 m²/techo, lo que podría suponer, en una hipótesis de aprovechamiento intensivo, un total de 113 viviendas (a razón de 90 m²/vivienda).
  
b) La propuesta de modificación, junto con el mantenimiento de la vialidad existente, plantea una calificación de vivienda unifamiliar aislada, UFA, lo que supone un techo total posible de 15.401,79 m2/suelo x 0,5 = 7.781 m2 techo. Pero habida cuenta de la existencia de un grado de consolidación (de 12 parcelas, 9 se encuentran construidas) y considerando que para la calificación UFA, de baja intensidad, no resultará económicamente rentable la sustitución de los inmuebles actualmente edificados, nos encontramos ante una hipótesis de un total de 12 viviendas unifamiliares aisladas.
  
c) Se ha justificado (ved informe ingeniero municipal) que el diseño propuesto para este vial, no permitiendo su tránsito rodado desde la avenida Ferrandis Salvador (si se mantiene el tránsito peatonal), no perjudica ni incide negativamente en la vialidad general de la zona, en tanto que la calle del Castell de Miravet no posee continuidad alguna, y se encuentra a escasa distancia de viales de mayor capacidad estructurantes de la red de tráfico local y general, actualmente en servicio, tanto paralelos, como perpendiculares.
  
d) El diseño de una calle de cinco metros, apta para el tráfico rodado restringido, sin salida, pero con continuidad petonal (en un ancho de dos metros) que presta servicio a tan escaso número de viviendas, puede entenderse en este sentido como ventajosa y conforme a los intereses municipales a la vista del diseño concreto de la actuación propuesta, posibilitando en cualquier caso la permeabilidad peatonal, y reduciendo el tránsito rodado al del servicio local de las parcelas recayentes a la calle.»
  
A la vista de esta expresa motivación municipal de la modificación, que ha sido aprobada por unanimidad por el Pleno del Ayuntamiento de Benicasim, y en atención a que, en el presente caso, como antes se ha dicho, sólo le es dado a la Conselleria el llevar a cabo un estricto control de legalidad, estándole expresamente vedado, por así establecerlo el artículo 40.2 de la LRAU, cuestionar la interpretación del interés público local formulada por el municipio, la Comisión considera que no le es posible no proceder a su aprobación definitiva. La disminución de la densidad edificatoria que se produce con la modificación, unido al hecho de que se trate de un área consolidada, impide poder concluir que la modificación no supera en absoluto el mínimo test de racionalidad legalmente exigible. La imposibilidad legal de que en este momento se adopte otro tipo de acuerdo lo es sin perjuicio de que la Comisión considere poco afortunada la solución consistente en el estrechamiento central del vial.
  
En cualquier caso, se le hace constar expresamente al Ayuntamiento lo siguiente:
  
a) La problemática que se plantea en el municipio de Benicasim por la existencia de entradores privados que se pretende convertir en viales públicos, con el objeto de que las parcelas a las que sirven adquieran el acceso rodado por vía pavimentada abierta al público a que se refiere el artículo 6.1.a de la LRAU, se ha puesto ya en evidencia en diversas modificaciones de planeamiento tramitadas por el Ayuntamiento.
  
b) A la hora de solucionar tal problemática, que con tanta frecuencia se está dando en ese municipio, las soluciones deben ser globales y homogéneas para todas las situaciones semejantes. La necesidad de un tratamiento global, conjunto y coherente para todos los casos no es, en definitiva, sino una exigencia legal (y por tanto comprobable por la Conselleria en la aprobación definitiva) en el ejercicio de la potestad discrecional de planeamiento.
  
c) Por ello, se advierte expresamente al Ayuntamiento que no será legalmente admisible la tramitación de modificaciones que de manera puntual quieran solucionar los problemas concretos de acceso que se susciten particularmente en alguno de estos viales. Contrariamente, advertida la frecuencia con que el problema se plantea, esta Conselleria entiende que sólo mediante una solución global, adoptada de manera general y homogénea para todos los casos, podrá abordarse esta situación de modo que no se vulnere el principio de igualdad y el de interdicción de la arbitrariedad de los poderes públicos.
  
Séptimo
  
De conformidad con lo establecido en los artículos 8.a y 9.1 del Reglamento de los Órganos Urbanísticos de la Generalitat Valenciana, en el presente caso, el subsecretario de Urbanismo y Ordenación Territorial puede elevar propuesta de aprobación al conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, o bien someter la propuesta a previo dictamen de la Comisión Territorial de Urbanismo, dictamen que en el caso de municipios de menos de 50.000 habitantes, tendrá directamente efectos de resolución ejecutoria.
  
En virtud de todo lo que antecede, la Comisión Territorial de Urbanismo acuerda:
  
Aprobar definitivamente la modificación puntual número 17 del Plan General de Benicasim, relativa a la calle del Castell de Miravet.
  
Contra el presente acuerdo, que no pone fin a la vía administrativa, podrá interponerse, en el plazo de un mes, recurso administrativo ordinario ante el conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, ello sin perjuicio de la posibilidad de utilizar cualquier otro recurso que se considere oportuno.
  
Castellón de la Plana, 28 de enero de 1999.- El secretario de la Comisión Territorial de Urbanismo: Fernando Renau Faubell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML