Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9364, del 17-06-2022 (2022/5580)

ORDRE 6/2022, de 13 de juny, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió d'ajudes a les comunitats de regants i altres entitats de reg, en relació amb la rehabilitació de basses de reg per a la millora de les condicions de seguretat que tenen.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9364

Data del DOGV
:   17-06-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - B) SUBVENCIONS I BEQUES

Número del document
:   2022/5580

CVE


Data del document
:   13-06-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [irrigació](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ORDRE 6/2022, de 13 de juny, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió d'ajudes a les comunitats de regants i altres entitats de reg, en relació amb la rehabilitació de basses de reg per a la millora de les condicions de seguretat que tenen. [2022/5580]  
  
Les basses de reg constitueixen un pilar bàsic per a la modernització i consolidació dels regadius de la Comunitat Valenciana, objectiu prioritari de les polítiques agràries de la Generalitat.  
Des dels anys seixanta del segle passat, aquest tipus de construccions han tingut un gran desenvolupament en el nostre territori, especialment a les comarques meridionals, com a resposta a la falta de garantia de subministrament en els regadius nous, l'estacionalitat del subministrament, l'encariment de la mà d'obra i de l'energia i la utilització d'aigües de diferents orígens que requereixen ser mesclades per a homogeneïtzar-ne la qualitat. De la mateixa manera, també ha sigut determinant la implantació progressiva del reg localitzat, atés que aquest requereix cabals continus i pressions. Així, doncs, les basses de reg compleixen les funcions de regulació estacional, regulació hidràulica, de cabals, de pressió, reducció de costos energètics, reserva de seguretat i, a més, possibiliten l'ús de recursos d'orígens diferents.  
A la Comunitat Valenciana, hi ha més de 3.500 basses de reg, de dimensions i capacitats molt diferents, d'uns pocs milers de m³ a més d'1 hm³. En conjunt, s'estima una capacitat d'emmagatzematge entorn dels 100 hm³. Una part significativa de les basses més grans s'han construït gràcies a l'esforç inversor de diferents administracions i, especialment, de l'administració agrària valenciana, per a la qual ha sigut, i encara ho és, un eix prioritari d'actuació, recollit en la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, en la qual estan classificades com a obres d'interés general i incloses en els diferents plans d'obra i actuacions.  
  
La majoria de les basses existents en l'actualitat les va construir la iniciativa privada per a fer-ne un ús individual a partir dels anys seixanta del segle passat. Aquest ús va experimentar un gran desenvolupament en les dues dècades següents, però el ritme de construcció va decaure gradualment. A partir de la dècada dels huitanta, es van construir les de més capacitat, destinades, la gran majoria, a l'explotació ja no individual, sinó per entitats de reg. Així doncs, actualment un percentatge elevat de les basses tenen més de 20 anys d'antiguitat i moltes, fins i tot, sobrepassen els 30 anys.  
La immensa majoria de les basses existents són de la tipologia de basses de terra impermeabilitzades amb geomembranes. Es tracta d'una mena de construcció que té un comportament estructural i, per tant, un nivell de seguretat excel·lent. No obstant això, amb el transcurs dels anys, hi ha un procés d'envelliment de la geomembrana, de les conduccions d'entrada i d'eixida i d'altres elements, la qual cosa condueix a la pèrdua de característiques que són determinants per a la seguretat d'aquesta mena de construccions, amb el risc de produir-se, en cas de trencament de la bassa, importants danys personals, materials i mediambientals, així com pèrdues econòmiques en les produccions agrícoles per la falta de subministrament d'aigua. En aquestes situacions, cal escometre treballs de rehabilitació de les instal·lacions que permeten restituir els nivells de seguretat inicials o, fins i tot, incrementar-los, amb la implementació de millores i d'avançaments en tècniques i materials constructius. De vegades, mentre no es procedisca a la rehabilitació, la bassa ha de romandre fora de servei i això té unes conseqüències econòmiques negatives per als agricultors afectats.  
El Reial decret 9/2008, d'11 de gener, va modificar el Reglament del domini públic hidràulic aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, i afig a aquest el títol VII, que tracta de la seguretat de preses, embassaments i basses. Amb aquesta modificació, es va ampliar l'àmbit d'aplicació de la normativa de seguretat i s'atribueix a les comunitats autònomes les competències en matèria de seguretat en relació amb les preses, les basses i els embassaments situats en el domini públic hidràulic la gestió dels quals els corresponga i, en tot cas, en relació amb les preses, les basses i els embassaments situats fora del domini públic hidràulic. En concret, fixa que s'han d'inscriure en un registre i classificar-se les basses que superen els 5 metres d'altura o els 100.000 m³ de capacitat. Es classificaran en funció del risc potencial que puga derivar-se d'un possible trencament o funcionament incorrecte en les categories A, B o C. Totes les disposicions del títol VII seran aplicables a les basses que resulten classificades com de categoria A o B.  
La Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, mitjançant la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, ha assumit les competències i atribucions derivades de la normativa sectorial aplicable en matèria de seguretat de basses per a reg situades fora del domini públic hidràulic.  
El Decret 78/2012, de 25 de maig, del Consell, va crear el Registre de basses per a reg de la Comunitat Valenciana, a l'efecte de la seguretat d'aquestes, en aplicació de l'art. 363 del Reglament del domini públic hidràulic.  
La Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, en l'article 88.1.c, classifica com a obres d'interés general les obres i instal·lacions necessàries per a l'adaptació a les condicions de seguretat i protecció civil de les basses de regulació i emmagatzematge d'aigua.  
Des de la perspectiva de vetlar per la seguretat de les basses de reg, i en el context d'un parc de basses cada vegada més envellit, la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica es planteja la creació d'una línia d'ajudes nova destinada a subvencionar els treballs de rehabilitació per a millorar les condicions de seguretat de basses de reg que, en cas d'una fallada en el funcionament, ateses les seues dimensions, podrien provocar efectes negatius significatius en l'entorn. De manera coherent amb l'àmbit d'aplicació del títol VII del Reglament de domini hidràulic, entendrem com a subjectes de les actuacions subvencionables les basses de reg que reuneixen les condicions per a haver de ser registrades i classificades. Els destinataris de les ajudes seran exclusivament les comunitats de regants i les entitats de reg assimilades titulars de basses, atés que aquestes entitats, d'una banda, són les responsables de les basses de més capacitat; i, d'altra banda, les actuacions de rehabilitació que escometen repercutiran en la millora de la seguretat de distribució del reg per als molts col·lectius d'agricultors que les integren.  
L'objectiu d'aquesta línia d'ajudes és incentivar la realització de les obres de rehabilitació per part de les entitats de reg abans que la deterioració de les condicions de seguretat conduïsca a situacions de risc importants.  
En aquest sentit, els criteris de priorització que s'estableixen pretenen valorar més les actuacions de rehabilitació en basses que, objectivament, presenten un risc potencial més alt i que tinguen més conseqüències socioeconòmiques.  
És evident la conveniència de prioritzar les basses classificades en funció del seu risc potencial com a categoria A o B, ja que es classifiquen d'aquesta manera les basses que poden afectar greument nuclis poblacionals i serveis essencials.  
També sembla convenient valorar els anys transcorreguts des de la construcció de la bassa, atesa la relació que hi ha entre l'envelliment dels materials i de les instal·lacions i la reducció dels nivells de seguretat.  
Igualment, es prioritzen les basses amb una altura de dic de més de 10 metres i les de més capacitat perquè qualsevol problema té més repercussió en el funcionament normal.  
És important valorar també la importància relativa que la bassa que es rehabilitarà té en el conjunt del sistema de captació i distribució de l'aigua de l'entitat de reg, per les conseqüències que pot tindre un mal funcionament de la bassa, o que aquesta quede fora de servei, en el desenvolupament de les produccions i, per tant, en l'economia dels agricultors.  
Aquesta ordre s'adequa als principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència, fixats en l'art. 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. Quant a la necessitat i l'eficàcia, amb aquesta ordre es vetla per la seguretat de persones i béns, ja que s'incentiva l'execució d'actuacions preventives en les basses, de manera que s'eviten situacions de risc. Quant al principi de proporcionalitat, es tracta d'una mesura ajustada i convenient per a la realització de les funcions que la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica té encomanades en matèria de regadius i de seguretat de les basses de reg. La seguretat jurídica es constata en el fet que aquesta ordre s'emmarca en el que preveu el conjunt de legislació aplicable en matèria de subvencions, normativa agrària i procediment administratiu comú. Des del punt de vista de l'eficiència, s'ha buscat racionalitzar la gestió dels recursos públics en tot el procediment de concessió de les ajudes, i, quant al principi de transparència, s'ha seguit el procediment que estableix la normativa estatal i autonòmica en matèria de publicitat en l'elaboració d'aquesta.  
  
Com a expressió del principi de planificació normativa en l'àmbit de les subvencions, aquestes bases, de conformitat amb l'article 164.a) de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, i de l'article 8.1 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, s'integren en el Pla estratègic de subvencions 2021-2023, aprovat per resolució de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, de data 16 de juny de 2021 (DOGV 9113, 23.06.21).  
A les ajudes que es regulen en la present ordre de bases no és aplicable l'article 107 del Tractat de funcionament de la Unió Europea, ja que no suposen cap benefici ni avantatge econòmic per a cap empresa, ni un avantatge econòmic que falsege la competència. Per consegüent, estaran exemptes de l'obligació de notificació que estableix l'article 108, apartat 3, del tractat.  
Aquesta ordre preveu el que estableix l'article 3 de la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, així com l'article 3 de la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana, i l'article 18 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.  
Per tot això, en virtut de les facultats que em confereixen els articles 160.2.b) i 165 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, en la redacció que en fa l'article 4 del Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell, de mesures urgents en matèria econòmica administrativa per a l'execució d'actuacions finançades per instruments europeus per a donar suport a la recuperació de la crisi conseqüència de la COVID-19 (DOGV 9062, 15.04.2021); en atenció a l'exposat en el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions (DOGV 8572, 17.06.2019); i en el Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat (DOGV 8590, 12.07.2019); a proposta de la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, i vistos els informes preceptius emesos de l'Advocacia General de la Generalitat i de la Intervenció Delegada de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica,  
  
  
  
ORDENE  
  
Apartat primer. Aprovació de les bases reguladores  
Aprovar les bases reguladores per a la concessió d'ajudes a les comunitats de regants i altres entitats de reg, en relació amb la rehabilitació de basses de reg per a millora de les seues condicions de seguretat. Aquestes bases estaran vigents durant el Pla estratègic de subvencions de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica i els seus organismes públics, per al període 2021-2023, aprovat per la Resolució de 16 de juny de 2021, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica (DOGV 9113, 23.06.2021).  
  
Base primera. Objecte de l'ajuda  
L'objecte de les ajudes és millorar la seguretat de les basses de reg existents, de manera que puguen mantindre o recuperar les seues funcionalitats de regulació, d'emmagatzematge i de garantia de subministrament, per a un millor aprofitament dels recursos hídrics disponibles i contribuir, així, a la consolidació i viabilitat dels regadius valencians. A tal fi, aquestes ajudes tenen per objecte la subvenció de les obres de rehabilitació de les basses de reg per a la millora de la seua seguretat definides en la base reguladora cinquena.  
  
Base segona. Finançament  
Les inversions que resulten seleccionades, segons es regula en aquesta ordre, es finançaran amb fons propis a càrrec dels pressupostos de la Generalitat Valenciana.  
L'aportació pública serà del 50 % de la inversió màxima auxiliable, definida en la base reguladora setena i amb el límit indicat en l'apartat 3 de la base reguladora cinquena.  
  
Base tercera. Beneficiaris  
Podran ser beneficiàries d'aquestes ajudes les comunitats de regants i altres entitats de reg sense ànim de lucre de la Comunitat Valenciana, legalment constituïdes, que siguen titulars de basses de reg inscrites en el Registre de basses per a reg de la Comunitat Valenciana, a l'efecte de la seguretat d'aquestes.  
  
Base quarta. Definicions  
A l'efecte del que disposa aquesta ordre, s'entendrà per:  
1. Bassa per a reg: obra hidràulica consistent en una estructura artificial destinada a l'emmagatzematge d'aigua situada fora d'un llit i delimitada, totalment o parcialment, per un dic de retenció.  
2. Rehabilitació d'una bassa: conjunt de treballs dirigits a restituir o incrementar el nivell de seguretat de la bassa, o tornar a posar en funcionament una bassa que estiga fora de servei.  
3. Altura de bassa: diferència de cota entre el punt més baix de la fonamentació del talús exterior del dic de tancament i el punt més alt de l'estructura resistent.  
4. Capacitat d'emmagatzematge: volum que pot emmagatzemar la bassa fins al nivell màxim normal.  
5. Nivell màxim normal: cota de la làmina d'aigua màxima en les condicions normals d'explotació, respectant els resguards establits i a partir de la qual entra en funcionament el sobreeixidor.  
6. Basses classificades com a categoria A en funció del risc potencial: basses en les quals un trencament o funcionament incorrecte pot afectar greument nuclis urbans o serveis essencials o produir danys materials o mediambientals molt importants, i que han sigut classificades així mitjançant resolució de l'òrgan competent en matèria de seguretat de basses de reg.  
7. Basses classificades com a categoria B en funció del risc potencial: basses en les quals un trencament o funcionament incorrecte pot ocasionar danys materials o mediambientals importants o afectar un nombre reduït d'habitatges, i que han sigut classificades així mitjançant resolució de l'òrgan competent en matèria de seguretat de basses de reg.  
8. Basses classificades com a categoria C en funció del risc potencial: basses en les quals un trencament o funcionament incorrecte pot produir danys materials de moderada importància i, només incidentalment, la pèrdua de vides humanes i, en tot cas, les no incloses en les categories A i B, i que han sigut classificades així mitjançant resolució de l'òrgan competent en matèria de seguretat de basses de reg.  
  
Base cinquena. Despeses subvencionables i no subvencionables  
1. Seran despeses subvencionables les inversions en obres de rehabilitació de basses existents exclusivament destinades a la regulació i l'emmagatzematge de cabals per a reg, que permeten restituir o millorar els nivells de seguretat inicials de l'estructura. Tindran la consideració de despeses subvencionables, entre altres, les actuacions següents:  
a) substitució de la membrana impermeabilitzant per envelliment o degradació prematura, amb retirada de la que hi ha;  
b) renovació de les conduccions de fons que travessen el dic i vàlvules associades,  
c) substitució de les preses de fons amb execució de dren envolupant,  
d) reparacions del dic, amb aportació de capa nova de material de refinament i suport,  
e) millora dels sobreeixidors, desguassos de fons,  
f) execució, si no n'hi ha, o renovació dels drenatges del fons del vas,  
g) construcció de drens pantalla,  
h) restitució dels elements de la instal·lació que s'han de remoure per a executar els treballs de rehabilitació: congrell i tancat perimetral, llastos en talús i fons.  
i) instal·lació o actualització d'elements de telecontrol per a la millora del seguiment i de la vigilància de les instal·lacions a l'efecte de seguretat.  
2. Seran despeses no subvencionables i queden excloses les actuacions que consistisquen en:  
a) La instal·lació d'una nova geomembrana sobre l'existent.  
b) La instal·lació d'una geomembrana nova, sense l'execució d'una capa nova de refinament i suport.  
c) La no inclusió en el projecte de rehabilitació de la substitució de les conduccions de fons quan travessen el dic sense protecció, excepte casos degudament justificats.  
d) Obres que puguen donar lloc a increments en la capacitat d'emmagatzematge i/o en l'altura del dic de la bassa.  
e) La mera reparació/substitució d'una part de la geomembrana.  
f) La sola substitució de vàlvules i d'altres elements de control.  
3. Per tal d'augmentar el nombre d'entitats de reg beneficiàries, s'estableix que la quantitat màxima d'ajuda per peticionari serà el 50 % de l'import global màxim de la convocatòria corresponent. L'excés d'inversió que puga donar-se en alguna operació projectada serà finançat íntegrament per la mateixa entitat de reg.  
  
Base sisena. Procediment de concessió de les ajudes  
De conformitat amb l'article 22 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i l'article 160 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, el procediment de concessió de les ajudes es tramitarà en règim de concurrència competitiva. La concessió de les ajudes es farà mitjançant la comparació de les sol·licituds presentades i s'establirà un ordre de prelació entre aquestes d'acord amb els criteris de baremació fixats en el base reguladora novena.  
  
Base setena. Convocatòria i quantia de les subvencions  
1. La realització de convocatòries anuals tindrà lloc en aquells exercicis en els quals hi haja consignació pressupostària adequada i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'oportuna convocatòria i l'import global màxim destinat a aquesta.  
De conformitat amb el que disposa l'article 63 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, l'article 9 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, i l'article 160.5 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, es delega en la persona titular de la direcció general competent en regadius la competència de convocar anualment les subvencions regulades en la present ordre.  
  
2. Les entitats de reg podran presentar, en cada convocatòria, una única sol·licitud de subvenció per a les seues actuacions de rehabilitació de basses. La inversió màxima auxiliable no podrà superar l'import de la inversió proposada per l'entitat.  
En la sol·licitud, el pressupost de l'actuació proposada s'entendrà que inclou els conceptes de benefici industrial i les despeses generals.  
D'acord amb l'article 31.8 de la Llei 38/2003, general de subvencions, l'Impost sobre el Valor Afegit que suporten les entitats beneficiàries en ocasió de la realització de les actuacions objecte de les ajudes tindrà caràcter auxiliable quan no resulte deduïble o compensable per l'entitat, segons la normativa reguladora del tribut esmentat.  
  
3. La subvenció que es concedirà serà del 50 % de la inversió màxima auxiliable, amb el límit indicat en l'apartat 3 de la base cinquena, fixada per referència al pressupost del projecte tècnic aportat per l'entitat, després del tràmit de supervisió de projectes.  
  
Base huitena. Presentació de sol·licituds  
1. Les comunitats de regants i altres entitats de reg han de presentar les sol·licituds d'ajuda amb la documentació requerida, exclusivament, de manera telemàtica, en la seu electrònica de la Generalitat i tal com establisca la convocatòria corresponent.  
2. El termini de presentació de sol·licituds es reflectirà en cada convocatòria.  
3. Mitjançant la presentació de la sol·licitud, el sol·licitant manifesta, sota la seua responsabilitat, que totes les dades que s'inclouen en aquesta i en la documentació que s'adjunta són verídiques, que es troba en possessió de la documentació que així ho acredita i que queda a la disposició de la Generalitat, que podrà requerir, si ho estima oportú, per a efectuar la presentació, la comprovació, el control i la inspecció posterior.  
4. La sol·licitud d'ajuda per a la rehabilitació de basses i per a millorar-ne la seguretat ha de respondre a l'acord adoptat en junta general o assemblea de l'entitat, reflectit en acta, que contindrà el detall de les actuacions que es volen escometre, la inversió aproximada que es farà, el termini d'execució previst i, si fa el cas, les modificacions en la distribució de l'aigua durant les obres. Així mateix, s'atorgaran expressament facultats de representació davant de l'Administració per a tot el procediment de l'ajuda. L'assemblea s'ha d'haver realitzat en l'exercici de la convocatòria o en l'immediatament anterior. No es donarà per vàlida la celebració d'aquesta una vegada finalitzat el termini de presentació de sol·licituds.  
5. No s'admetran les sol·licituds d'ajudes referents a accions que s'hagen iniciat abans de la presentació de la sol·licitud d'ajuda, fet que serà objecte de comprovació per mitjà d'acta de no inici funcionarial.  
  
6. Juntament amb la sol·licitud, s'ha de presentar la documentació següent:  
a) Acreditació de la identitat fiscal de l'entitat sol·licitant, sense perjudici del que disposa l'article 28.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
b) Estatuts o ordenances de la comunitat de regants o entitat de reg, aprovats per l'organisme de conca o organisme regulador.  
c) Acreditació d'estar al corrent de les obligacions tributàries, estatals i autonòmiques, i amb la Seguretat Social; tot això, sense perjudici del que disposa l'article 28.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
d) Declaració responsable de l'entitat sol·licitadora de no trobar-se incursa en cap de les causes de prohibició per a accedir a la condició de beneficiària de les ajudes establides en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.  
e) Declaració responsable de l'entitat sol·licitadora de no haver rebut ni sol·licitat altres subvencions o ajudes, per a la mateixa finalitat, de qualsevol administració pública.  
f) Certificat del secretari de l'entitat, amb el vistiplau del president, de l'acord de sol·licitud adoptat per l'assemblea general, reflectit en acta i amb l'acord de petició d'ajudes, facultats de representació, termini d'execució de les obres i una descripció breu de les obres per a les quals se sol·licita l'ajuda.  
g) Model de domiciliació bancària.  
h) Document actualitzat, emés per l'organisme de conca, sobre els recursos hídrics actuals de l'entitat de reg sol·licitadora.  
i) Resolució de classificació de la bassa en funció del risc potencial.  
  
j) Memòria tècnica que reculla tots els elements rellevants per a l'anàlisi de la sol·licitud i, com a mínim:  
1r. Plànol de la zona regable de l'entitat de reg, amb la ubicació de totes les basses existents, en format shape.  
2n. Descripció del sistema de distribució del reg: basses de regulació de l'entitat, amb capacitats i superfícies proveïdes, amb especial esment al paper de la bassa per a la qual se sol·licita una rehabilitació.  
3r. Fitxa tècnica amb les dades més rellevants de la bassa que es vol rehabilitar.  
4t. Cronologia de la bassa, des de la construcció fins a l'actualitat, amb indicació de les característiques inicials rellevants a l'efecte de seguretat, incidències esdevingudes, operacions de manteniment i reparacions realitzades.  
5é. Anàlisi del nivell de seguretat actual dels elements principals, que justifique la necessitat de rehabilitació i les característiques concretes.  
6é. Plànol general de la planta de la bassa, amb els elements principals d'aquesta.  
7é. Descripció dels objectius de seguretat que es persegueixen amb la rehabilitació, dels treballs que es pretenen realitzar, el calendari previst d'execució i la valoració econòmica aproximada.  
7. Les entitats, en el moment de formalitzar la seua sol·licitud, podran optar per presentar ja un projecte tècnic de rehabilitació en compte de la memòria tècnica indicada en l'apartat 7.j d'aquesta base.  
  
Base novena. Estudi i baremació de les sol·licituds  
Les sol·licituds presentades (i esmenades, quan pertoque) es classificaran per ordre de prioritat, en aplicació dels criteris objectius que constitueixen el barem acumulatiu següent:  
a) Basses amb resolució de classificació de la bassa en funció del risc potencial:  
  
Categoria bassa Punts  
A 10  
B 7  
C 2  
  
b) Anys transcorreguts des que es va posar en funcionament la bassa:  
  
Anys de funcionament Punts  
Més de 25 anys 10  
Més de 20 i fins a 25 anys 7  
Més de 15 i fins a 20 anys 4  
  
c) Capacitat d'emmagatzematge de la bassa:  
  
Capacitat d'emmagatzematge Punts  
Més de 300.000 m³ 10  
Entre 100.000 i 300.000 m³ 7  
Menys de 100.000 m³ 4  
  
d) Altura màxima del dic:  
  
Altura màxima dic Punts  
Més de 15 metres 10  
Entre 10 i 15 metres 7  
Menys de 10 metres 4  
  
e) Importància de la bassa en el sistema de regulació i d'emmagatzematge d'aigua de l'entitat de reg, expressada com a percentatge de la capacitat de la bassa respecte del total de capacitat d'emmagatzematge de l'entitat:  
  
% capacitat bassa/capacitat entitat Punts  
Superior o igual al 30 % 10  
Superior o igual al 20 i inferior al 30 % 7  
Superior o igual al 10 i inferior al 20 % 4  
  
f) Bassa declarada, per l'organisme competent en matèria de seguretat, fora de servei per problemes relacionats amb la seguretat: 10 punts.  
  
g) Bassa amb una incidència greu en matèria de seguretat, comunicada a l'organisme competent, i que ha suposat limitacions en el funcionament normal de la instal·lació: 6 punts.  
  
Base deu. Instrucció del procediment d'admissió a tràmit  
1. La instrucció del procediment d'admissió a tràmit correspon al servei amb competències en regadius, sense perjudici de les actuacions que preveu l'apartat 6 d'aquesta base reguladora.  
2. El servei amb competències en regadius realitzarà les verificacions necessàries per a comprovar que és correcta i completa la documentació presentada.  
3. En el cas que la sol·licitud no reunisca els requisits exigits o no s'acompanyen els documents preceptius, es requerirà l'interessat perquè, dins del termini de 10 dies, l'esmene, amb la indicació que, si no ho fa, es considerarà que desisteix de la seua petició, prèvia resolució que haurà de dictar-se en els termes previstos en l'article 21, apartat 1, de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
4. Les sol·licituds presentades que reunisquen els requisits per a la seua admissió seran estudiades per la comissió d'avaluació, que estarà integrada pel titular de la subdirecció general amb competències en regadius, que exercirà la presidència, pel titular de la prefectura del servei amb competències en regadius, que exercirà la secretaria, i per un funcionari del servei, designat pel director general competent en regadius. Les comissions que es constituïsquen a l'empara d'aquesta ordre, s'han d'ajustar als principis de composició i presència equilibrada entre dones i homes, que estableix la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes. En cas d'absència, vacant o malaltia, així com en els casos d'abstenció o recusació, els membres de la comissió d'avaluació podran ser suplits temporalment per les persones que designe el director general competent en regadius.  
  
5. Els expedients seran puntuats per la comissió avaluadora aplicant el barem acumulatiu de la base reguladora novena i s'ordenaran, de més a menys, d'acord amb la puntuació total obtinguda. S'aplicarà, com a criteri de desempat, en aquelles sol·licituds que obtinguen la mateixa puntuació, la data i l'hora de la presentació telemàtica.  
6. Las direccions territorials de la conselleria amb competències en regadius on se situen les basses faran les verificacions necessàries per a comprovar que les propostes admeses a tràmit no han iniciat les actuacions i que són certes les dades de les basses aportades rellevants per a la baremació de les sol·licituds. El resultat quedarà reflectit en l'acta corresponent. En el cas que les dades, la informació o la documentació presentada resulte ser falsa, inexacta, o substancialment incompleta, serà escaient la denegació o desestimació de la sol·licitud, adoptada mitjançant resolució del director general competent, sense perjudici de les responsabilitats de tot ordre que pertoquen, derivades de la falta de veracitat de la informació i/o manifestacions esmentades.  
  
7. Mitjançant resolució de la persona titular de la direcció general amb competències en regadius, es publicaran les sol·licituds admeses a tràmit fins a completar l'import global màxim d'inversió inclòs en la corresponent convocatòria.  
Així mateix, es disposarà la desestimació de les sol·licituds que no puguen atendre's per haver-se esgotat aquest import global màxim.  
  
Així mateix, les sol·licituds que no complisquen els requisits establits seran desestimades, amb la indicació dels motius de la desestimació.  
S'estableix un termini de sis mesos per a resoldre les sol·licituds, comptats a partir de la data de finalització de presentació de les sol·licituds.  
  
Base onze. Projectes tècnics de les obres de rehabilitació  
1. Les entitats les sol·licituds de les quals s'hagen admés a tràmit han de presentar un projecte de les obres o un projecte simplificat, si el pressupost d'aquest no supera la quantitat fixada en l'apartat 2 de l'article 233 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.  
Els projectes han de complir amb els continguts mínims de caràcter tècnic que figuren com annex I d'aquestes bases reguladores.  
2. Els projectes s'han de presentar en el termini màxim de tres mesos des de la data de la publicació de la resolució d'admissió a tràmit, en els casos que no es van adjuntar a la sol·licitud d'ajuda.  
Si els projectes d'obra estan redactats per equips tècnics multidisciplinaris, cal fer constar els components d'aquest així com les titulacions tècniques corresponents.  
Així mateix, serà aplicable l'Ordre 9/2016, de 22 d'abril, de 2016, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'estableix el format digital per a la presentació de projectes tècnics. Ha de presentar-se un fitxer georeferenciat en format shape amb el contorn de l'actuació. També s'ha d'entregar una còpia en paper en el servei gestor.  
3. El tècnic designat pel director general competent en matèria de regadius emetrà un informe preceptiu sobre el projecte i la seua adequació als continguts mínims de caràcter tècnic fixats en aquesta ordre, d'acord amb el que disposa l'article 164.h de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.  
4. Les obres projectades han de respondre a la sol·licitud inicial de l'entitat de reg i en quedaran excloses les obres no sol·licitades.  
  
Base dotze. Resolució de concessió de l'ajuda  
1. El servei competent en regadius procedirà a verificar la idoneïtat de les inversions proposades en el projecte tècnic i si aquestes són subvencionables.  
2. La direcció general competent en regadius, en funció de la dimensió funcional i econòmica de l'obra subvencionable, decidirà el caràcter anual o plurianual de la subvenció. Les anualitats futures quedaran condicionades a l'existència de crèdit adequat i suficient en els pressupostos corresponents.  
3. De conformitat amb el que disposa l'article 63 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, l'article 9 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, i els articles 160.4 i 160.5 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, es delega en la persona titular de la direcció general competent en matèria de regadius la competència de resoldre les concessions de les subvencions regulades en la present ordre, així com els procediments de revocació i reintegrament, i els recursos de reposició que es puguen derivar.  
  
4. En tot cas, serà facultat de la direcció general amb competències en regadius determinar les inversions subvencionables entre les sol·licitades, sempre d'acord amb els criteris i en els termes que estableix aquesta ordre.  
5. En la resolució que dicte la direcció general competent en regadius s'inclourà la declaració dels projectes com a obres d'interés general de la Comunitat Valenciana.  
6. S'estableix un termini de sis mesos per a dictar la resolució de concessió de l'ajuda, comptats des de la presentació dels projectes les sol·licituds d'ajudes dels quals hagen sigut admeses a tràmit.  
7. La resolució de concessió posa fi a la via administrativa i aquesta podrà ser recorreguda potestativament en reposició davant el mateix òrgan que la va dictar, o ser impugnada directament davant de l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu, segons el que disposen els articles 123 i 124 de la 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
  
Base tretze. Adjudicació i contractació de les obres  
1. Una vegada notificada la resolució aprovatòria al beneficiari, aquest procedirà a iniciar la tramitació per a contractar l'execució de les obres subvencionades.  
Els beneficiaris han de sol·licitar, com a mínim, cinc ofertes de diferents empresaris, tots amb prou capacitat d'obrar i l'habilitació professional necessària, amb caràcter previ a la contractació del compromís per a l'obra, la prestació del servei o el lliurament del bé, llevat que per les seues especials característiques no hi haja en el mercat prou nombre d'entitats que els realitzen, presten o subministren.  
  
L'entitat beneficiària proposarà l'adjudicació del contracte a l'empresa que haja presentat l'oferta econòmicament més avantatjosa, d'acord amb criteris d'eficiència i economia, i caldrà justificar expressament l'elecció quan aquesta no recaiga en la proposta econòmicament més avantatjosa.  
Finalitzat aquest tràmit i proposada l'oferta triada, l'entitat beneficiària presentarà a la conselleria un certificat del secretari amb el vistiplau del president, en el qual s'indique el procediment d'adjudicació seguit, la justificació de la proposta d'adjudicació i el seu compliment respecte al que s'ha indicat en la present ordre. S'han d'adjuntar els documents de totes les ofertes presentades, la llista amb la puntuació obtinguda per totes basant-se en els criteris adoptats, així com el plec de contractació corresponent i un esborrany del contracte que se subscriurà amb el contractista.  
La documentació serà revisada pel servei amb competències en regadius. L'Administració, per a assegurar l'eficiència en l'assignació de la despesa, verificarà la justificació aportada. Si es considera que no es justifica adequadament, formularà els advertiments o les recomanacions que estime oportunes i advertirà, si fa el cas, de les possibles repercussions que, respecte de l'ajuda concedida, podria tindre l'elecció d'una oferta inadequada.  
Les entitats beneficiàries custodiaran els documents originals del procés de contractació, que posaran a la disposició de la direcció general competent en regadius a requeriment d'aquesta per a la seua inspecció i comprovació de la correcta tramitació. La detecció d'irregularitats o no subjecció al procediment establit en la present ordre donarà lloc a la pèrdua de l'ajuda.  
2. Les entitats beneficiàries disposaran d'un termini màxim de tres mesos, a comptar de la data de notificació de la resolució aprovatòria de l'ajuda, per a remetre a la conselleria la documentació enumerada en els epígrafs anteriors.  
  
Base catorze. Execució de les obres i comprovació de la inversió  
  
1. Les entitats beneficiàries de les ajudes han de designar com a director facultatiu de les obres una persona tècnica competent, el nomenament de la qual hauran de comunicar a la Conselleria. Igualment, hauran d'aportar un pla d'obres que garantisca l'execució de les obres segons el pressupost i els terminis aprovats.  
2. A proposta de les respectives direccions territorials de la Conselleria, la direcció general competent en matèria de regadius designarà la persona tècnica que haja de supervisar l'execució de les obres.  
3. Les obres podran executar-se bé dins de l'exercici corrent o bé programant-ne l'execució amb caràcter plurianual. En tot cas, els concessionaris de la subvenció hauran de certificar les obres executades i justificar la inversió realitzada, amb anterioritat al 30 de novembre de cada exercici. Llevat de causes degudament justificades, les quantitats no certificades de l'anualitat corresponent donaran lloc a la minoració de la subvenció, i subsistirà l'obligació d'executar l'obra completa, d'acord amb el projecte aprovat.  
4. Es considerarà modificació no substancial la que no varie el pressupost d'adjudicació més d'un 10 % i/o no modifique les característiques constructives del projecte. En aquest cas, abans de l'execució, haurà de recaptar-se preceptivament un informe del tècnic supervisor, emés en sentit favorable sobre el caràcter no substancial de la modificació. D'aquest informe es donarà trasllat a la direcció general competent en matèria de regadius. Si l'informe del tècnic supervisor considerara la modificació substancial, se seguirà el procediment de l'apartat 5 d'aquesta base reguladora.  
5. Les modificacions o alteracions substancials del projecte inicial que siga necessari realitzar durant l'execució de les obres es posaran en coneixement del tècnic supervisor de l'administració, per escrit i amb anterioritat a l'execució. Aquest tècnic elevarà la sol·licitud de l'entitat de reg, juntament amb el seu informe, a la direcció general competent en regadius, per a la seua autorització, si escau. La modificació autoritzada s'ha de recollir en un projecte modificat. Quan les modificacions substancials suposen una variació del pressupost superior al 10 %, aquestes hauran de ser aprovades prèviament per l'assemblea general de l'entitat de reg. Un certificat d'aquesta aprovació, subscrit pel secretari de la comunitat i el vistiplau del president, s'haurà d'aportar juntament amb la sol·licitud d'autorització de les modificacions.  
  
Cap modificació proposada podrà suposar un augment de la subvenció concedida.  
Les modificacions substancials seran informades pel tècnic designat del servei amb competències en regadius, amb caràcter previ a la seua aprovació per part de la direcció general competent, moment fins al qual no podran executar-se aquestes modificacions.  
6. Les entitats beneficiàries han de senyalitzar les obres per mitjà de cartells en els quals s'acredite l'existència i l'origen de les ajudes públiques per a les actuacions en execució. Els cartells respondran als criteris que estableix el manual d'identitat corporativa de la Generalitat Valenciana recollit en la seua pàgina web.  
7. Un mes abans de la data prevista per a la finalització de les obres, l'entitat beneficiària la comunicarà al supervisor d'aquestes, que sol·licitarà a la direcció general competent en regadius el nomenament d'un representant de l'Administració perquè subscriga l'acta de comprovació de la inversió, juntament amb el supervisor, el president de l'entitat de reg, o la persona en qui delegue, i el director facultatiu de les obres. En l'acta ha de figurar l'import final de l'obra realment executada i el fet que aquesta s'ajusta al projecte aprovat.  
  
Base quinze. Pagament de les ajudes  
1. Per al pagament de la subvenció, s'ha de justificar la realització de l'obra corresponent mitjançant l'aportació de les certificacions d'obra emeses per la direcció facultativa, amb les factures originals i els justificants del pagament d'aquestes, acompanyades d'un informe favorable del tècnic supervisor de l'Administració. A aquest efecte, el tècnic supervisarà l'execució de les unitats d'obra certificades i que aquestes s'ajusten al projecte aprovat.  
2. Es realitzaran abonaments a compte en els termes que preveu l'article 171.2 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions. Aquests pagaments fraccionats es correspondran amb el ritme d'execució de les obres, acreditat mitjançant les certificacions periòdiques d'obra executada emeses per la direcció facultativa.  
3. S'acreditarà el pagament de la totalitat de cada factura mitjançant un certificat bancari del càrrec en el compte de la comunitat de regants i el corresponent abonament en el compte de l'expedidor de la factura o bé la transferència bancària per l'import total d'aquesta factura. Es podrà justificar el pagament mitjançant altres documents que tinguen valor probatori equivalent als anteriors amb validesa en el tràfic jurídic mercantil, sempre que així s'haja previst en les especificacions del contracte subscrit per a l'execució de les obres.  
4. El director facultatiu de les obres ha d'emetre les certificacions d'obra amb una periodicitat, almenys, trimestral, excepte en casos degudament justificats i dels quals haja informat favorablement el tècnic supervisor. Si hi ha una obra en execució efectiva, aquestes certificacions han de tindre una periodicitat mensual. Si es produïra un període d'inactivitat, el director facultatiu haurà d'emetre un certificat sobre aquest tema i remetre'l a les direccions territorials de la conselleria amb competències en matèria de regadius. La falta injustificada de certificacions trimestrals donarà lloc a una penalització en la subvenció de l'anualitat en curs de l'1 % de l'import de l'anualitat aprovada.  
4. L'import que s'haurà de pagar al beneficiari de l'ajuda serà el percentatge que corresponga del cost real de la inversió efectivament realitzada en funció de les certificacions de les obres executades i aprovades. En el cas que es produïsca una baixa en la contractació i l'import pagat pel beneficiari siga inferior, de la mateixa manera i en la mateixa proporció, aquesta baixa es reflectirà en la subvenció que es pagarà.  
En qualsevol cas, la quantitat que es pagarà no podrà superar l'import de la subvenció aprovada inicialment.  
  
Base setze. Obligacions generals de les entitats beneficiàries  
  
Les entitats beneficiàries de les subvencions hauran de complir els preceptes que estableix la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i la resta de normativa en vigor, i en concret els següents:  
  
a) Complir l'objectiu, executar el projecte o dur a terme l'activitat que fonamenta la concessió de la subvenció.  
b) Justificar el compliment dels requisits i de les condicions que estableix la normativa aplicable i, si fa el cas, en el corresponent informe tècnic de subvencionalitat, emés per l'òrgan instructor.  
c) Sotmetre's a les actuacions de control que hagen d'efectuar, en relació amb l'operació subvencionada, l'òrgan concedent i la intervenció general de la Generalitat, i aportar la informació que li siga requerida en l'exercici d'aquestes actuacions. Així mateix, hauran de mantindre a la disposició dels organismes esmentats els justificants de despeses i d'ingressos de l'operació, fins a cinc anys després de la data en què la Generalitat va resoldre concedir la subvenció.  
d) Trobar-se al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries, estatals i autonòmiques, i enfront de la Seguretat Social. Aquestes circumstàncies hauran de quedar degudament acreditades per l'entitat beneficiària, sense perjudici del que disposa l'article 28.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
e) Acreditar, mitjançant una declaració responsable, la no concurrència de cap de les circumstàncies que preveuen els punts 2 i 3, de l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.  
f) Comunicar a l'òrgan concedent, tan prompte com es conega i sempre amb anterioritat a la sol·licitud de pagament de la subvenció, l'obtenció d'altres ajudes públiques per al mateix projecte.  
g) Procedir al reintegrament dels fons percebuts quan corresponga, segons el que estableixen els articles 36, 37 i 40 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.  
h) Aportar una declaració responsable de compliment de la norma sobre integració de persones amb diversitat funcional o, si fa el cas, l'exempció i, així mateix, declaració de percentatge de persones treballadores amb diversitat funcional sobre plantilla total, tancada el 31 de desembre de l'any anterior al de la presentació de la sol·licitud de subvenció, d'acord amb el que disposa el Decret 279/2004, de 17 de desembre, del Consell, pel qual es regulen mesures en els procediments de contractació administrativa i de concessió de subvencions per al foment de l'ocupació de les persones amb discapacitat.  
  
Base dèsset. Seguiment i control de les ajudes  
La conselleria amb competències en matèria de regadius efectuarà els controls necessaris per a comprovar els requisits i compromisos derivats de cada sol·licitud de finançament d'operacions de rehabilitació de basses en relació amb la millora de la seua seguretat, en compliment del que estableix la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions. En l'annex II es detalla el mètode per a la realització dels controls administratius i materials per a la comprovació de la inversió, amb inclusió de les bases per a la confecció dels plans anuals de control.  
  
  
Base díhuit. Incompatibilitat de les ajudes  
Les inversions acollides a aquesta ordre no són compatibles amb altres subvencions o ajudes que tinguen la mateixa finalitat, provinents de fons públics, nacionals, de la Unió Europea o d'organismes internacionals. L'obtenció d'una altra ajuda pública obligarà a la renúncia de l'ajuda acollida a aquesta ordre.  
Aquest aspecte s'ha d'acreditar mitjançant una certificació expedida pel secretari de l'entitat, amb el vistiplau del president.  
  
Base dènou. Transparència, subministrament d'informació i dades obertes.  
En compliment de la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern; de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana; i de l'article 18 de la Llei general de subvencions, els subjectes beneficiaris de la subvenció hauran de complir les obligacions de transparència següents:  
1. Les entitats privades hauran de complir les obligacions de publicitat activa recollides en el capítol II del títol I de la Llei 19/2013, de 9 de desembre, quan:  
a) Perceben durant el període d'un any ajudes o subvencions públiques en una quantia superior a 100.000 euros.  
b) Perceben durant el període d'un any natural ajudes o subvencions de les entitats públiques de la Comunitat Valenciana, recollides en l'article 3 de la Llei 1/2022, en una quantia superior a 50.000 euros.  
c) Les ajudes o subvencions percebudes representen almenys el 40 % del total dels seus ingressos anuals, sempre que aconseguisquen com a mínim la quantitat de 5.000 euros.  
En particular, hauran de publicar en els termes previstos en els principis generals de l'article 5 de la Llei 19/2013, la informació institucional i organitzativa de l'article 6 i l'econòmica i pressupostària de l'article 8 d'aquesta. Aquesta publicació es realitzarà a través de la pàgina web de l'entitat, o bé a través de la plataforma TEP - Transparència Entitats Privades, de GVA Oberta, a la qual es pot accedir en gvaoberta.gva.es/tep.  
Aquesta informació s'haurà de publicar a partir de l'any següent d'aquell en el qual s'hagen superat els llindars establits, i haurà de mantindre's publicada durant almenys quatre anys naturals.  
2. Sense perjudici de les obligacions previstes en l'apartat anterior, totes les entitats o persones beneficiàries de subvencions hauran de donar l'adequada publicitat del caràcter públic del finançament de programes, activitats, inversions o actuacions de qualsevol tipus que siguen objecte de subvenció, incloent-hi el logotip de la Generalitat Valenciana en mitjans de difusió com ara cartells, materials impresos, mitjans electrònics o audiovisuals, i en qualsevol altre mitjà de publicitat que es realitze de l'activitat subvencionada.  
3. Les entitats o persones beneficiàries de subvencions estan obligades a subministrar a l'entitat concedent, previ requeriment, tota la informació que siga necessària per al compliment de les obligacions previstes en la llei de transparència que aquesta requerisca, en el termini de 15 dies hàbils des del requeriment. Una vegada transcorregut el termini conferit en el requeriment sense que aquest haguera sigut atés, l'òrgan que ha realitzat el requeriment podrà acordar, previ advertiment i audiència a la persona interessada, la imposició de multes coercitives en els termes previstos en l'article 5 de la Llei 1/2022.  
4. Els nous conjunts de dades que es generen per la formalització i el desenvolupament de les subvencions atorgades per l'administració de la Generalitat s'han de disposar, sempre que siga possible, com a conjunt de dades obertes.  
  
Base vint. Protecció de dades de caràcter personal  
El procediment administratiu derivat de la present ordre comporta el tractament de dades de caràcter personal en el marc del que disposa el Reglament (UE) 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades, i la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals.  
  
La informació relativa al tractament de les dades de caràcter personal està disponible en el Registre d'activitats de tractament publicat en la pàgina web de la conselleria competent en matèria d'agricultura. Concretament, la informació bàsica del tractament s'indicarà en la convocatòria d'ajudes corresponent.  
Quan la persona sol·licitant, o el seu representant legal, aporte dades de caràcter personal de terceres persones en el procediment administratiu, té l'obligació d'informar-les dels aspectes següents:  
- La comunicació d'aquestes dades a l'Administració per al seu tractament en l'àmbit de les seues competències i d'acord amb les finalitats del procediment.  
- La possibilitat que l'Administració faça consultes relacionades amb les seues dades per a comprovar, entre altres aspectes, la veracitat d'aquestes. Si aquesta consulta requereix una autorització per llei per part de les persones les dades de les quals cal consultar, la persona sol·licitant o el seu representant legal ha d'haver recaptat aquesta autorització, que ha d'estar disponible a requeriment de l'Administració en qualsevol moment.  
- Del dret d'oposició que les assisteix al fet que l'Administració tracte les seues dades, cas en què hauran de comunicar aquesta oposició a l'Administració als efectes oportuns.  
  
Apartat segon. Eficàcia  
La present ordre tindrà efecte l'endemà de publicar-se en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Apartat tercer. Règim d'impugnació  
Contra la present ordre, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar potestativament un recurs de reposició davant de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, en el termini d'un mes, comptat des de l'endemà de la publicació, o bé un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos, comptats a partir de l'endemà de publicar-se. Tot això, de conformitat amb el que estableixen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i els articles 10 i 46 de la Llei 29/1988, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
  
València, 13 de juny de 2022  
  
La consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural,   
Emergència Climàtica i Transició Ecològica,  
MIREIA MOLLÁ HERRERA  
  
  
  
  
  
ANNEX I  
Continguts mínims dels projectes de rehabilitació   
de basses de reg  
  
1. Seqüència de treballs que cal incloure en els projectes de rehabilitació de basses de reg  
En general, en la redacció dels projectes de rehabilitació de basses, es considerarà la següent seqüència de treballs que s'han de realitzar:  
- Retirada del fang del fons i transport a un abocador autoritzat.  
- Demolició de les obres de fàbrica i de les conduccions i transport a un abocador autoritzat.  
- Retirada dels drens de vas i del conjunt de geosintètics i transport a un abocador autoritzat.  
- Allisada i anivellament del fons i de les parets del vas deixant-les preparades per a rebre la capa de suport del material fi cohesiu.  
- Aportació de la capa d'assentament i anivellament de material fi.  
- Execució de la xarxa de drenatge de fons.  
- Realització d'una nova conducció de servei de la bassa, bé dins de la galeria o conducció de protecció existent, o, si fa el cas, mitjançant l'execució de tub de protecció a través del dic, preferentment per mitjà de clavament. S'hi inclourà el col·lector de la xarxa de drenatge.  
- Si l'ompliment de la bassa es feia per coronament mitjançant conduccions en càrrega instal·lades sobre el terraplé, modificació del traçat, si és possible, perquè l'entrada d'aigua es produïsca per la línia d'intersecció entre el desmunt i el terraplé.  
- Execució d'una nova presa de fons amb dren envolupant al seu voltant i en la zona de connexió amb el col·lector de drenatge.  
- Instal·lació del paquet de geosintètics: geotèxtil i geomembrana.  
  
- Execució dels llastos contra la succió de la làmina pel vent.  
- Execució d'un congrell perimetral del formigó en el coronament, sobre el qual es consolidarà el tancat perimetral.  
- Instal·lació de la valvuleria.  
- Execució del sobreeixidor d'acord amb el màxim cabal previst d'entrada en la bassa i tenint en consideració l'efecte de la pluja.  
- Disposició d'elements de salvament de persones.  
- Obres complementàries d'accés a l'obra, caseta de vàlvules i integració paisatgística.  
  
2. Característiques mínimes exigides en els projectes de rehabilitació  
2.1. Capa de suport dels geosintètics  
En els talussos interiors, tant en desmunt com en terraplé, es projectarà una capa de suport amb la grossària necessària per a garantir el correcte comportament del geosintètic enfront del punxonament, amb continuïtat entre els talussos de desmunt i terraplé.  
Serà necessari determinar els paràmetres mecànics necessaris (cohesió i angle de fregament efectiu) per a justificar-ne l'estabilitat.  
  
La selecció de la granulometria adoptada en la capa de suport determinarà el geotèxtil de protecció que s'emprarà posteriorment.  
  
2.2. Xarxa de drenatge  
El disseny i l'execució de la xarxa de drenatge ha de garantir l'aïllament entre diferents sectors, així com la comprovació visual i quantitativa (aforament de cabals), en la galeria o en la caseta de vàlvules, de les eixides de cada un dels sectors, per a assegurar el coneixement de l'origen de les possibles filtracions.  
2.2.1. Nombre de sectors mínims:  
  
Capacitat bassa m³ Fons Talús  
< 100.000 1 1  
100.000 € 250.000 1 2  
> 250.000 2 2  
  
  
2.2.2. Tipus de disseny, pendents mínims i granulometria:  
El disseny del drenatge podrà ser de dos tipus:  
- Rases drenants amb la disposició habitual en espina de peix; pendent mínim del 0,15 % per a l'espina i del 0,30 % per als col·lectors principals i perimetrals.  
- Drenatge complet o manta drenant, emprant matèries granulars o geocompostos; pendent mínim del 0,30 %.  
Els pendents han de ser similars als del fons per a poder executar l'eixida dels drenatges a l'exterior mitjançant la conducció de protecció o galeria visitable.  
La granulometria emprada serà de 12-20 mm, llevat de justificació.  
Es garantirà el correcte comportament mecànic de les conduccions de drenatge.  
  
2.3. Renovació dels òrgans d'eixida  
Els criteris de disseny per a la renovació dels òrgans d'eixida seran:  
  
- En basses de capacitat inferior a 250.000 m³, es podrà mantindre el mateix nombre de conduccions existent. Es dimensionaran perquè siguen capaços de buidar la bassa en un temps màxim de 2 dies.  
- En basses de capacitat superior a 250.000 m³, s'instal·laran, com a mínim, dues conduccions que podran servir indistintament com a conduccions de presa, de desguàs de neteja, d'emergència o altres usos. Es dimensionaran perquè, en conjunt, siguen capaços de buidar la bassa en un temps màxim de 4 dies.  
Quan no hi haja una galeria visitable, les conduccions d'eixida noves s'executaran mitjançant un o diversos clavaments que travessen el dic. Es podran admetre altres solucions constructives, com l'execució de trinxeres, si es justifica adequadament en funció de les característiques de la bassa.  
El diàmetre del clavament ha de permetre, com a mínim, l'allotjament de la conducció d'eixida i dels col·lectors de la xarxa de drenatge. També es podrà optar per executar dos clavaments diferenciats: un per a la conducció de desguàs i un altre per als col·lectors de drenatge.  
Les conduccions d'eixida seran preferiblement d'acer galvanitzat o inoxidable. La grossària mínima serà de 8 mil·límetres si la canonada és d'acer galvanitzat o inoxidable i de 10 mil·límetres per a altres acers. Es garantirà el seu correcte comportament mecànic en condicions de buit absolut. En el cas de conduccions de polietilé d'alta densitat, s'han de solucionar els problemes de deformacions que puguen ocasionar les variacions tèrmiques i soldar a testa.  
En totes les basses, es projectaran, com a mínim, dues vàlvules per conducció (una vàlvula de tall i una vàlvula de maniobra). Quan sí que hi haja una galeria visitable, es disposarà la vàlvula de tall en capçalera. En la resta de casos, totes les vàlvules es disposaran en l'exterior del dic. A l'hora de seleccionar el timbratge de les vàlvules de maniobra i/o de tall, s'ha de considerar la pressió màxima i la velocitat de flux. El timbratge mínim serà PN-10.  
  
2.4. Presa de fons  
Les obres de presa discorreran per zones excavades o de desmunt. La cota de fonamentació d'aquestes obres de presa es projectarà de manera que garantisca una competència suficient per a absorbir les càrregues que li siguen transmeses.  
Estarà formada per material granular envoltant totalment l'estructura de l'obra de presa. El material granular anirà embolicat per un geotèxtil de 500gr/m² que ha de complir la condició de filtre respecte al terreny adjacent i de protecció enfront del punxonament. Com a mínim, s'estableix una grossària de 50 centímetres en el llit de suport de l'estructura de fàbrica i en els laterals. Es garantirà una eixida lliure aigua avall perquè hi haja un punt de desguàs si es produeix una filtració.  
  
En el dimensionament de les obres de presa, s'ha de parar atenció tant al dimensionament geomètric com a l'estructural i s'ha de disposar una armadura de pell per a evitar la fissuració del formigó. Les obres de fàbrica que posseïsquen paraments verticals que entren en contacte amb el material granular i/o el sòl han de tindre un desplom amb un talús entre 1/3 - 1/5 (horitzontal:vertical) per a afavorir la compactació del material i evitar que el terreny se separe del formigó quan es consolide.  
Es projectaran, almenys, dos ancoratges de la geomembrana a l'obra de fàbrica. Aquests ancoratges podran ser de diferents tipus, però almenys un ha de ser metàl·lic. Els ancoratges metàl·lics emprats en les unions de la geomembrana amb zones rígides han de ser d'acer inoxidable AISI-316, igual que els elements accessoris, de manera que se'n garantisca l'estat de conservació al llarg de la vida útil.  
  
  
2.5. Dren pantalla  
Es podrà dissenyar un dren de pantalla sintètic constituït per geodrén amb geotèxtil en les dues cares que garantisca, en les condicions d'instal·lació previstes i a llarg termini, una capacitat de flux suficient en el seu pla en les condicions de càrrega màxima. El geodrén projectat ha de complir les especificacions mínimes de la norma UNE EN ISO 12958.  
  
2.6. Òrgans d'entrada  
Les entrades per coronament es realitzaran cimentades sobre el terreny natural i en les zones de desmunt, mai pels talussos exteriors dels dics terraplenats, llevat que tota la bassa estiga en terraplé. Sempre estaran protegits per un dren envolupant.  
S'han de dimensionar els diferents elements per a la correcta entrada del cabal en la bassa, sense provocar danys en la impermeabilització. No es projectaran entrades per coronament abocant directament en doll sobre el talús.  
Es disposarà sempre una arqueta de trencament de càrrega prèvia a l'abocament a l'interior de la bassa. El calat d'abocament de l'arqueta de trencament de càrrega no serà superior a 15 centímetres. Si el calat supera els 15 centímetres, s'organitzarà una entrada mitjançant canal d'entrada i vas esmortidor de fons.  
  
2.7. Geotèxtils  
No s'utilitzaran materials provinents de matèria primera reciclada o regenerada. Es posarà especial atenció a les possibles reaccions químiques de degradació del geotèxtil per la presència d'elements agressius en el material granular o sistema impermeabilitzant.  
2.7.1. Geotèxtils amb funció de protecció contra el punxonament  
Seran de polipropilé no teixit, de filament continu, foradat i punxonat. El gramatge dels geotèxtils projectats es justificarà segons les seues condicions de protecció contra el punxonament, però no serà mai inferior a 500 g/m². La seua grossària mínima serà de 3 mil·límetres.  
  
2.7.2. Geotèxtils amb funció de filtre  
Es justificarà, en les condicions de treball, la capacitat de drenatge en el pla perpendicular al geotèxtil i la seua capacitat per a retindre les partícules de sòl i protegir l'obra de l'erosió interna.  
2.7.3. Geotèxtils amb funció de separació   
Els geotèxtils emprats per a separar diferents materials granulars han de justificar-se contra el punxonament, la resistència a l'esclat i la capacitat per a retindre les partícules de sòl.  
  
2.8. Geodrens  
S'ha de justificar la capacitat de drenatge del geodrén en el seu pla sota les càrregues actuants (columna d'aigua, llastos, etc.) i, com en qualsevol sistema de drenatge, comprovar la seua capacitat de filtre. El geodrén projectat ha de complir les especificacions mínimes de la norma UNE EN ISO 12958.  
Si s'instal·la un geodrén per a evacuar filtracions provinents d'un aqüífer o nivell freàtic, ha d'anar embegut entre dues làmines impermeabilitzants.  
No es poden utilitzar materials provinents de matèria primera reciclada o regenerada. La matèria primera dels geocompostos no podrà ser de polièster. Es posarà especial atenció a les possibles reaccions químiques de degradació del geodrén per la presència d'elements agressius en el material granular.  
  
2.9. Geomembranes  
Es podrà utilitzar qualsevol geomembrana que hi haja a la venda, però sempre supeditada a la garantia d'estanquitat del vas al llarg del temps. Independentment de la formulació emprada, la grossària mínima en geomembranes ha de ser de 2 mil·límetres.  
Entre la capa de suport i la geomembrana, es projectarà almenys un geotèxtil de protecció contra el punxonament que complisca les característiques mínimes indicades en l'apartat 2.7.1 d'aquest annex.  
En la geomembrana projectada, s'ha de poder garantir l'estanquitat de les juntes mitjançant assajos de les soldadures, pel que fa tant a l'estanquitat com al comportament mecànic. Per tant, no podrà emprar-se cap material en el qual no es puguen comprovar les juntes d'unió realitzades en obra i/o en fàbrica, si n'hi ha.  
  
2.10. Control de qualitat de la impermeabilització  
El projecte ha de detallar el pla per a controlar la qualitat de la impermeabilització i, com a mínim, ha d'incloure:  
- Assajos de laboratori per a certificar les característiques del material rebut en l'obra.  
- Control de qualitat del 100 % de les soldadures per termofusió, mitjançant l'assaig d'aire pressió i l'assaig de pelada.  
- Control de qualitat del 100 % de les soldadures per extrusió, mitjançant l'assaig de comprovació d'estanquitat pel mètode de la campana de buit.  
- Assaig de grossària sobre provetes de pelada.  
- Anàlisi de l'equip de detecció de fuites amb mètode geofísic de prospecció elèctrica (sistema VATEN o similar) per tota la superfície de la làmina, una vegada instal·lada.  
  
2.11. Llastos antisucció eòlica  
En basses amb capacitat d'emmagatzematge inferior a cent mil metres cúbics (< 100.000 m³) i una profunditat inferior a deu metres, el fet de projectar llastos antisucció eòlica en talussos i/o en el fons de la bassa quedarà a parer de l'autor.  
En basses amb capacitat superior a cent mil metres cúbics (> 100.000 m³), s'inclouran llastos en els projectes de la manera següent:  
Llastos en el talús  
Es projectaran obligatòriament llastos en el talús.  
En les alineacions rectes, la distància entre llastos serà inferior o igual a la longitud del talús interior. I s'inclourà un llast en cada corba existent en la geometria de la bassa.  
Llastos en el fons  
Es podran instal·lar llastos en el fons per a garantir la no succió de la làmina en situacions de bassa buida, quan les característiques de l'entorn i el sistema d'explotació previst així ho aconsellen.  
Els llastos seran de materials i formes que no creen vores tallants en el contacte amb les geomembranes, i hauran de tindre una grandària que en permeta el desplaçament en les reparacions.  
  
2.12. Ancoratges de la làmina en coronament  
La geomembrana s'ancorarà obligatòriament mitjançant una rasa en el camí de coronament, farcida amb material granular compactat més un pes addicional aportat pel paretó o per la vorada-congrell. La rasa s'executarà a una distància mínima de cinquanta centímetres de la vora interior (més pròxima a l'aigua) del camí de coronament.  
S'evitarà l'ancoratge de la geomembrana mitjançant una rasa en el fons.  
Les dimensions mínimes de la rasa seran:  
  
Profunditat de la bassa  
(m) Pendent  
V/H Ample rasa  
(cm) Altura rasa  
(cm)  
6 Qualsevol 40 60  
8 Qualsevol 40 60  
10 1/2,5 40 60  
10 1/3 40 60  
10 1/3,5 50 60  
15 1/2 40 60  
15 1/2,5 50 60  
15 1/3 60 60  
15 1/3,5 70 70  
20 1/2 50 60  
20 1/2,5 60 70  
20 1/3 60 80  
20 1/3,5 60 80  
  
  
2.13. Sobreeixidor  
Les basses disposaran d'un sobreeixidor amb capacitat suficient per a evacuar amb folgança els cabals d'alimentació més els que origine la pluja directa, calculada amb un període de retorn de 500 anys. Segons el parer del projectista, es podrà considerar l'efecte de laminació de la bassa per a determinar el cabal derivat, tenint en compte que aquest fenomen és més marcat en les basses en les quals la superfície en la cota del sobreeixidor supera els deu mil metres quadrats (> 10.000 m²).  
No s'admetran sobreeixidors de tub. L'estructura estarà sempre protegida per un dren envolupant.  
El sobreeixidor es projectarà en les transicions de desmunt a terraplé per a evitar assentaments diferencials. En basses el dic de tancament de les quals siga tot de terraplé, es projectaran preferentment en la zona de menys altura del dic, excepte casos justificats.  
No s'instal·laran conduccions o canals que evacuen les aigües provinents del sobreeixidor pels terraplens del dic, excepte quan tot el dic siga terraplé. L'aigua s'evacuarà exteriorment, degudament canalitzada, al peu del talús.  
Les càrregues que cal considerar per al dimensionament estructural del sobreeixidor seran les degudes al pes d'un vehicle de 40 tones i es garantirà el pas dels vehicles durant la construcció o l'explotació. Queden exempts de l'aplicació d'aquesta hipòtesi de càrrega els sobreeixidors de basses de menys de cent mil metres cúbics (< 100.000 m³) i quedaran a parer del projectista les accions que calga considerar.  
  
  
2.14. Resguards  
El resguard d'abocament en totes les basses serà, almenys, de mig metre.  
El resguard d'onatge serà igual o superior que l'altura màxima d'ona obtinguda per l'expressió següent:  
  
Altura d'ona (metres) = F0,25  
  
F = fetch (quilòmetres) = corda més llarga de la bassa  
  
2.15. Paretons  
En basses amb capacitat d'emmagatzematge superior a dos-cents cinquanta mil metres cúbics (> 250.000 m³), serà obligatòria la instal·lació d'un paretó en coronament que evite que es vesse aigua en el camí de coronament i aporte més pes sobre la rasa en què s'ha ancorat la làmina.  
El paretó tindrà una altura mínima que done com a resultat el resguard calculat, serà de formigó armat, bé in situ o prefabricat, i presentarà una morfologia variable, que permeta en qualsevol cas realitzar les operacions de vigilància i manteniment.  
En basses amb capacitat inferior a dos-cents cinquanta mil metres cúbics (< 250.000 m³) i una vegada determinada l'altura teòrica d'ona generada pel vent, es podran adoptar solucions més senzilles a manera de vorada o congrell en coronament.  
  
2.16. Tancaments i cartelleria  
Per a garantir l'accés exclusiu a la bassa del personal encarregat de l'explotació, es projectarà, com a mínim, una tanca perimetral d'1,80 metres d'altura.  
Per a evitar l'entrada dels animals, es disposarà d'un congrell perimetral de formigó de profunditat suficient.  
Es posarà especial atenció als buits en portes, sobreeixidors o altres estructures de fàcil accés per a persones i/o animals. El buit creat per l'estructura del sobreeixidor quedarà protegit mitjançant una reixa.  
  
S'ha de preveure instal·lar cartells suficients en les tanques per a informar de la prohibició d'accés a la instal·lació i del bany. Com a mínim, es projectaran en totes les portes d'accés.  
  
2.17. Mesures de salvament  
Es dissenyaran elements de salvament que permeten l'eixida de persones o d'animals en cas de caiguda accidental; no es podran utilitzar només maromes per a aquest fi.  
Com a mínim, es projectaran dues eixides del vas, situades de manera oposada, que han de ser distingides visualment amb facilitat.  
Es podran considerar, com a elements d'eixida, els llastos disposats en el talús, sempre que el seu disseny i el material permeta l'eixida de la bassa.  
Els elements de salvament no han de presentar vores tallants que puguen danyar la làmina.  
  
  
ANNEX II  
Mètode de control de l'ajuda  
  
1. Controls administratius  
1.1. Abast  
Per a cada convocatòria, es revisarà el 100 % de les sol·licituds d'ajudes, així com el 100 % dels expedients amb ajuda concedida.  
1.2. Manera d'execució  
Es realitzarà un control administratiu ple i es revisarà la totalitat de documents que componguen tant les sol·licituds d'ajudes com els expedients amb ajuda concedida.  
1.3. Termini d'execució dels controls administratius  
El termini d'execució dels controls administratius de les sol·licituds d'ajudes serà de 3 mesos, comptats a partir de la publicació de la convocatòria. Finalitzarà amb l'ompliment per a cada sol·licitud d'una llista de control (checklist). Mentre que el termini d'execució dels controls administratius dels expedients amb concessió d'ajuda serà d'1 mes, comptat des de la presentació per part dels beneficiaris de les certificacions d'obra, amb les seues factures originals i els justificants de pagament d'aquestes, llevat que l'òrgan gestor sol·licite esmena de defectes corregibles en la documentació aportada, cas en què el termini començarà a comptar quan el beneficiari haja presentat les esmenes. Finalitzarà amb la signatura de la certificació expedida per l'òrgan gestor de comprovació.  
1.4. Documentació acreditativa de l'execució del control  
Per al control administratiu de la sol·licitud d'ajuda s'ha d'omplir per a cada sol·licitud una llista de control (checklist) signada per l'òrgan gestor de l'ajuda. Mentre que per al control administratiu dels expedients de l'ajuda, s'haurà d'omplir el certificat de comprovació i aprovació de la justificació documental aportada pel beneficiari.  
  
  
2. Controls materials  
2.1. Abast  
El control material es farà només a una mostra dels expedients amb concessió d'ajuda. Per a la selecció de la mostra, es prendrà almenys el 5 % del total dels expedients amb concessió d'ajuda, sempre que l'import total d'ajuda a pagar arribe a un 10 %, si no arriba a aquest percentatge de despesa, caldrà augmentar el 5 % dels expedients fins que hi arribe.  
Entre un 70 % i un 60 % del 5 % anterior, se seleccionaran pels criteris de risc següents amb l'ordre que s'estableix a continuació:  
  
1) L'expedient amb més import de l'ajuda per a pagar (OK).  
2) Els expedients en els quals s'hagen justificat despeses inusuals que requerisquen una anàlisi més profunda.  
3) Els expedients que van ser objecte de minoracions per irregularitats detectades en el control administratiu, en aquest tercer criteri es computaran els expedients amb més quantia de minoració per irregularitats fins a arribar a entre el 70 % i el 60 % del 5 %.  
En el cas que aplicant els dos últims criteris de risc 2 i 3 no s'aconseguisca entre el 70 % i el 60 % del 5 % de la població total, s'augmentarà el nombre d'expedients de més import de subvenció que cal pagar de les dues inicials fins als necessaris per a aconseguir el percentatge de selecció per criteri de risc.  
Entre un 30 % i un 40 % del 5 % anterior, se seleccionaran mitjançant criteri aleatori amb la mateixa probabilitat.  
Si després d'aplicar els criteris anteriors no s'aconsegueix el 10 % de l'import total de subvencions que cal pagar, se seleccionarà el nombre d'expedients addicionals necessari per a arribar a aquest 10 %, la selecció es farà per ordre de més import per a pagar.  
En el pla anual de control material que s'aprove per a cada convocatòria, es precisaran els anteriors percentatges, i, si fa el cas, després d'analitzar el nombre d'expedients i/o els resultats dels controls administratius, podran canviar-se motivadament els percentatges i criteris de selecció que preveuen aquestes bases reguladores.  
Una vegada seleccionada la mostra d'expedients que cal controlar materialment, si com a resultat dels controls es detecten irregularitats que afecten diversos expedients i que potencialment poden estar produint-se en altres expedients d'altres beneficiaris no seleccionats en la mostra, l'òrgan gestor ampliarà l'abast dels controls materials a la resta d'expedients no mostrejats i sol·licitarà a tots els beneficiaris la informació i documentació que considere oportuna per a descartar les irregularitats advertides en la mostra.  
2.2. Manera d'execució  
Una vegada comptabilitzats els documents comptables OK, se seleccionarà la mostra d'expedients per a controlar, es notificarà als beneficiaris seleccionats en la mostra l'abast del control, les qüestions que cal tractar en la visita, i la data en la qual es personarà el funcionari en la seu del beneficiari. Del resultat de la visita s'estendrà una acta que serà subscrita pel funcionari controlador i pel beneficiari o el seu representant.  
2.3. Termini d'execució dels controls materials  
El termini d'execució dels controls materials serà de 6 mesos des que es comptabilitzen els documents comptables OK, finalitza amb l'arxivament en els expedients de les actes de visita subscrites.  
2.4. Documentació acreditativa de l'execució del control  
El control material s'acreditarà amb les actes de visita subscrites pel funcionari controlador i el beneficiari o el seu representant.  
  
3. Avaluació dels controls de gestió  
Una vegada finalitzats tant els controls administratius com els materials per a cada línia d'ajuda anual, s'elaborarà un informe per part de l'òrgan gestor en el qual, sobre la base de les constatacions dels controls, es resumisquen les principals incidències i irregularitats advertides en l'execució anual de la línia, de tal manera que servisca com a instrument de diagnòstic per a millorar, si fa el cas, el sistema de gestió i control de la línia (canvis normatius en les bases, modificacions llindars i criteris de risc en el mostreig, etc.).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9364, del 17-06-2022 (2022/5580)

ORDEN 6/2022, de 13 de junio, de la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de ayudas a las comunidades de regantes y otras entidades de riego, en relación con la rehabilitación de balsas de riego para la mejora de sus condiciones de seguridad.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9364

Fecha DOGV
:   17-06-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - B) SUBVENCIONES Y BECAS

Número del documento
:   2022/5580

CVE


Fecha del documento
:   13-06-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [irrigación](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ORDEN 6/2022, de 13 de junio, de la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de ayudas a las comunidades de regantes y otras entidades de riego, en relación con la rehabilitación de balsas de riego para la mejora de sus condiciones de seguridad. [2022/5580]  
  
Las balsas de riego constituyen un pilar básico para la modernización y consolidación de los regadíos de la Comunitat Valenciana, objetivo prioritario de las políticas agrarias de la Generalitat.  
Desde los años sesenta del pasado siglo, este tipo de construcciones han tenido un gran desarrollo en nuestro territorio, especialmente en las comarcas meridionales, como respuesta a la falta de garantía de suministro en los nuevos regadíos, la estacionalidad del suministro, el encarecimiento de la mano de obra y de la energía y la utilización de aguas de diferente origen que requieren su mezcla para homogeneizar la calidad. Del mismo modo, también ha sido determinante la progresiva implantación del riego localizado, por sus requerimientos de caudales continuos y presiones. Así, las balsas de riego cumplen las funciones de regulación estacional, regulación hidráulica, de caudales, de presión, reducción de costes energéticos, reserva de seguridad y posibilitan el uso de recursos de orígenes diferentes.  
En la Comunitat Valenciana existen más de 3.500 balsas de riego, de muy diferentes dimensiones y capacidades, de unos pocos miles de m³ hasta más de 1 hm³. En conjunto se estima una capacidad de almacenamiento en torno a los 100 hm³. Una parte significativa de las balsas de mayor tamaño han sido construidas gracias al esfuerzo inversor de diferentes administraciones y especialmente de la administración agraria valenciana, para la que ha sido y sigue siendo un eje prioritario de actuación, recogido en la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, en la que están clasificadas como obras de interés general e incluidas en los diferentes planes de obra y actuaciones.  
La mayoría de las balsas existentes en la actualidad fueron construidas por la iniciativa privada para su utilización individual a partir de los años 60 del siglo pasado, presentando un gran desarrollo en las dos décadas siguientes, decayendo paulatinamente su ritmo de construcción. A partir de la década de los 80 se construyen las de mayor capacidad, destinadas, en su gran mayoría, para la explotación ya no individual sino por entidades de riego. Así pues, actualmente un elevado porcentaje de las balsas tienen más de 20 años de antigüedad, sobrepasando muchas de ellas incluso los 30 años.  
La inmensa mayoría de las balsas existentes son de la tipología de balsas de tierra impermeabilizadas con geomembranas. Se trata de un tipo de construcción que tiene un comportamiento estructural, y por tanto un nivel de seguridad, excelente. Sin embargo, con el transcurso de los años hay un proceso de envejecimiento de la geomembrana, de las conducciones de entrada y de salida y de otros elementos, que conduce a la pérdida de características que son determinantes para la seguridad de este tipo de construcciones, con riesgo de producirse, en caso de rotura de la balsa, importantes daños personales, materiales y medioambientales, así como pérdidas económicas en las producciones agrícolas por falta de suministro de agua. En estas situaciones, es preciso acometer trabajos de rehabilitación de las instalaciones que permitan restituir los niveles de seguridad iniciales, o incluso incrementarlos, con la implementación de mejoras y avances en técnicas y materiales constructivos. En ocasiones, mientras no se proceda a la rehabilitación, la balsa ha de permanecer fuera de servicio, con negativas consecuencias económicas para los agricultores afectados.  
El Real decreto 9/2008, de 11 de enero, modificó el Reglamento del Dominio Público Hidráulico aprobado por el Real decreto 849/1986, de 11 de abril, añadiendo a este el título VII, que trata de la seguridad de presas, embalses y balsas. Con esta modificación se amplió el ámbito de aplicación de la normativa de seguridad y se atribuye a las comunidades autónomas las competencias en materia de seguridad en relación con las presas, embalses y balsas situados en el dominio público hidráulico cuya gestión le corresponda, y en todo caso, en relación con las presas, embalses y balsas ubicadas fuera del dominio público hidráulico. En concreto, fija que se han de inscribir en un registro y clasificarse las balsas que superen los 5 metros de altura o los 100.000 m³ de capacidad. Se clasificarán en función del riesgo potencial que pueda derivarse de su posible rotura o funcionamiento incorrecto en las categorías A, B o C. Todas las disposiciones del título VII serán de aplicación a las balsas que resulten clasificadas como de categoría A o B.  
La Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, a través de la Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca, ha asumido las competencias y atribuciones derivadas de la normativa sectorial aplicable en materia de seguridad de balsas para riego ubicadas fuera del dominio público hidráulico.  
El Decreto 78/2012, de 25 de mayo, del Consell, creó el Registro de Balsas para Riego de la Comunitat Valenciana, a los efectos de su seguridad, en aplicación del art. 363 del Reglamento del dominio público hidráulico.  
La Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, en el artículo 88.1. c), clasifica como obras de interés general las obras e instalaciones necesarias para la adaptación a las condiciones de seguridad y protección civil de las balsas de regulación y almacenamiento de agua.  
Desde la perspectiva de velar por la seguridad de las balsas de riego, y en el contexto de un parque de balsas progresivamente envejecido, la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica se plantea la creación de una nueva línea de ayudas destinada a subvencionar los trabajos de rehabilitación para mejorar las condiciones de seguridad de balsas de riego cuyos posibles fallos de funcionamiento, por sus dimensiones, podrían provocar efectos negativos significativos en el entorno. De modo coherente con el ámbito de aplicación del título VII del reglamento de dominio hidráulico, entenderemos como sujetos de las actuaciones subvencionables, las balsas de riego que reúnen las condiciones para tener que ser registradas y clasificadas. Los destinatarios de las ayudas serán exclusivamente las comunidades de regantes y entidades de riego asimiladas titulares de balsas, ya que estas entidades, por un lado, son las responsables de las balsas de mayor capacidad y, por otro, las actuaciones de rehabilitación que acometan repercutirán en la mejora de la seguridad de distribución del riego para los amplios colectivos de agricultores que las integran.  
El objetivo de esta línea de ayudas es incentivar la realización de las obras de rehabilitación por parte de las entidades de riego antes que el deterioro de sus condiciones de seguridad conduzca a situaciones de riesgo importantes.  
En este sentido, los criterios de priorización que se establecen pretenden valorar más las actuaciones de rehabilitación en las balsas que, objetivamente, presentan un riesgo potencial mayor y tienen consecuencias socioeconómicas mayores.  
Es evidente la conveniencia de priorizar aquellas balsas clasificadas en función de su riesgo potencial como categoría A o B, ya que se clasifican de este modo aquellas balsas que pueden afectar gravemente a núcleos poblacionales y servicios esenciales.  
También parece conveniente valorar los años transcurridos desde la construcción de la balsa, dada la relación existente entre el envejecimiento de materiales e instalaciones y la reducción de los niveles de seguridad.  
Igualmente se priorizan las balsas con altura de dique mayor de 10 metros y las de mayor capacidad, por la mayor repercusión de cualquier problema en su funcionamiento normal.  
Es importante valorar también la importancia relativa que tiene la balsa a rehabilitar en el conjunto del sistema de captación y distribución del agua de la entidad de riego, por las consecuencias que puede tener el mal funcionamiento o, en su caso, el quedar fuera de servicio, en el desarrollo de las producciones y, por tanto, en la economía de los agricultores.  
La presente orden se adecúa a los principios de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia y eficiencia, fijados en el art. 129 del la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas. En cuanto a la necesidad y eficacia, con esta orden se vela por la seguridad de personas y bienes, al incentivar la ejecución de actuaciones preventivas en las balsas, evitando situaciones de riesgo. En cuanto al principio de proporcionalidad, se trata una medida ajustada y conveniente para la realización de las funciones que la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica tiene encomendadas en materia de regadíos y de seguridad de las balsas de riego. La seguridad jurídica se constata en que la presente orden se enmarca en lo previsto en el conjunto de legislación aplicable en materia de subvenciones, normativa agraria y de procedimiento administrativo común. Desde el punto de vista de la eficiencia, se ha buscado racionalizar la gestión de los recursos públicos en todo el procedimiento de concesión de las ayudas y en cuanto al principio de transparencia, se ha seguido el procedimiento establecido en la normativa estatal y autonómica en materia de publicidad en la elaboración de la misma.  
Como expresión del principio de planificación normativa en el ámbito de las subvenciones, las presentes bases, de conformidad con el artículo 164.a de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, y del artículo 8.1 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, se integran en el Plan Estratégico de Subvenciones 2021-2023, aprobado por resolución de la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica de fecha 16 de junio de 2021 (DOGV 9113, 23.06.21).  
A las ayudas que se regulan en la presente orden de bases no les es de aplicación el artículo 107 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea puesto que no suponen ningún beneficio ni ventaja económica para ninguna empresa, ni una ventaja económica que falsee la competencia. Por consiguiente, estarán exentas de la obligación de notificación establecida en el artículo 108, apartado 3, del tratado.  
La presente orden contempla lo establecido en el artículo 3 de la Ley 19/2013, de 9 de diciembre, de Transparencia, Acceso a la Información Pública y Buen Gobierno, así como del artículo 3 de la Ley 2/2015, de 2 de abril, de Transparencia, Buen Gobierno y Participación Ciudadana de la Comunitat Valenciana y del artículo 18 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones.  
Por todo ello, en virtud de las facultades que me confiere los artículos 160.2 b) y 165 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, en la redacción dada por el artículo 4 del Decreto ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell, de medidas urgentes en materia económico-administrativa para la ejecución de actuaciones financiadas por instrumentos europeos para apoyar la recuperación de la crisis consecuencia de la Covid-19 (DOGV 9062, 15.04.2021), en atención a lo expuesto en el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del President de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias y sus atribuciones (DOGV 8572, 17.06.2019) y en el Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat (DOGV 8590, 12.07.2019), a propuesta de la Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca, y vistos los informes preceptivos emitidos de la Abogacía General de la Generalitat y de la Intervención Delegada de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica,  
  
  
ORDENO  
  
Apartado primero. Aprobación de las bases reguladoras  
Aprobar las bases reguladoras para la concesión de ayudas a las comunidades de regantes y otras entidades de riego, en relación con la rehabilitación de balsas de riego para mejora de sus condiciones de seguridad. Estas bases estarán vigentes durante el Plan estratégico de subvenciones de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica y sus organismos públicos, para el periodo 2021 -2023, aprobado por Resolución de 16 de junio de 2021, de la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica (DOGV 9113, 23.06.2021).  
  
Base primera. Objeto de las ayudas  
El objeto de las ayudas es mejorar la seguridad de las balsas de riego existentes, de forma que puedan mantener o recuperar sus funcionalidades de regulación, almacenamiento y garantía de suministro, para un mejor aprovechamiento de los recursos hídricos disponibles, contribuyendo a la consolidación y viabilidad de los regadíos valencianos. A tal fin, estas ayudas tienen por objeto la subvención de las obras de rehabilitación de las balsas de riego para la mejora de su seguridad definidas en la base reguladora quinta.  
  
Base segunda. Financiación  
Las inversiones que resulten seleccionadas según se regula en la presente orden, se financiarán con fondos propios a cargo de los Presupuestos de la Generalitat Valenciana.  
La aportación pública será del 50 % de la inversión máxima auxiliable, definida en la base reguladora séptima y con el límite indicado en el apartado 3 de la base reguladora quinta.  
  
Base tercera. Beneficiarios  
Podrán ser beneficiarios de estas ayudas las comunidades de regantes y otras entidades de riego sin ánimo de lucro de la Comunitat Valenciana, legalmente constituidas, que sean titulares de balsas de riego inscritas en el Registro de Balsas para Riego de la Comunitat Valenciana a los efectos de su seguridad.   
  
Base cuarta. Definiciones  
A efectos de lo dispuesto en la presente orden se entenderá por:  
1. Balsa para riego: obra hidráulica consistente en una estructura artificial destinada al almacenamiento de agua situada fuera de un cauce y delimitada, total o parcialmente, por un dique de retención.  
2. Rehabilitación de una balsa: conjunto de trabajos encaminados a restituir o incrementar el nivel de seguridad de la balsa; o poner en disposición de volver a operar una balsa que esté fuera de servicio.  
3. Altura de balsa: diferencia de cota entre el punto más bajo de la cimentación del talud exterior del dique de cierre y el punto más alto de la estructura resistente.  
4. Capacidad de almacenamiento: volumen que puede almacenar la balsa hasta el máximo nivel normal.  
5. Máximo nivel normal: cota de la lámina de agua máxima en las condiciones normales de explotación, respetando los resguardos establecidos y a partir de la cual entra en funcionamiento el aliviadero.  
6. Balsas clasificadas como categoría A en función del riesgo potencial: aquellas cuya rotura o funcionamiento incorrecto pueden afectar gravemente a núcleos urbanos o a servios esenciales, o producir daños materiales o medioambientales muy importantes, y han sido así clasificadas mediante resolución del órgano competente en materia de seguridad de balsas de riego.  
7. Balsas clasificadas como categoría B en función del riesgo potencial: aquellas cuya rotura o funcionamiento incorrecto puede ocasionar daños materiales o medioambientales importantes o afectar a un número reducido de viviendas, y han sido así clasificadas mediante resolución del órgano competente en materia de seguridad de balsas de riego.  
8. Balsas clasificadas como categoría C en función del riesgo potencial: aquellas cuya rotura o funcionamiento incorrecto puede producir daños materiales de moderada importancia y solo incidentalmente pérdidas de vidas humanas y, en todo caso, las no incluidas en las categorías A y B; y han sido así clasificadas mediante resolución del órgano competente en materia de seguridad de balsas de riego.  
  
Base quinta. Gastos subvencionables y no subvencionables  
1. Serán gastos subvencionables las inversiones en obras de rehabilitación de balsas existentes exclusivamente destinadas a la regulación y almacenamiento de caudales para riego, que permitan restituir o mejorar los niveles de seguridad iniciales de la estructura. Tendrán la consideración de gastos subvencionables, entre otras, las siguientes actuaciones:  
a) sustitución de la membrana impermeabilizante por envejecimiento o degradación prematura, con retirada de la existente;  
b) renovación de las conducciones de fondo que atraviesen el dique y válvulas asociadas,  
c) sustitución de las tomas de fondo con ejecución de dren envuelta,  
  
d) reparaciones del dique, con aporte de nueva capa de material de refino y soporte,  
e) mejora de los aliviaderos, desagües de fondo,  
f) ejecución, si no existen,o renovación de los drenajes del fondo del vaso,  
g) construcción de drenes pantalla,  
h) restitución de los elementos de la instalación que se han de remover para ejecutar los trabajos de rehabilitación: zuncho y vallado perimetral, lastres en talud y fondo.  
i) instalación o actualización de elementos de telecontrol para la mejora del seguimiento y vigilancia de las instalaciones a efectos de seguridad.  
2. Serán gastos no subvencionables y quedan excluidas las actuaciones que consistan en:  
a) la instalación de una nueva geomembrana sobre la existente,  
b) la instalación de una nueva geomembrana sin la ejecución de una nueva capa de refino y soporte,  
c) la no inclusión en el proyecto de rehabilitación de la sustitución de las conducciones de fondo cuando atraviesen el dique sin protección, salvo casos debidamente justificados,  
d) obras que puedan dan lugar a incrementos en la capacidad de almacenamiento y/o altura del dique de la balsa,  
e) la mera reparación/sustitución de una parte de la geomembrana,  
f) la sola sustitución de válvulas y otros elementos de control.  
3. Con el objeto de aumentar el número de entidades de riego beneficiarias, se establece que la cantidad máxima de ayuda por peticionario será el 50 % del importe global máximo de la correspondiente convocatoria. El exceso de inversión que pudiera darse en alguna operación proyectada será financiado íntegramente por la propia entidad de riego.  
  
Base sexta. Procedimiento de concesión de las ayudas  
De conformidad con el artículo 22 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones y del artículo 160 de la Ley 1/2015,de 6 de febrero, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, el procedimiento de concesión de las ayudas se tramitará en régimen de concurrencia competitiva. La concesión de las ayudas se realizará mediante la comparación de las solicitudes presentadas, estableciendo un orden de prelación entre las mismas de acuerdo con los criterios de baremación fijados en el base reguladora novena.  
  
Base séptima. Convocatoria y cuantía de las subvenciones  
1. La realización de convocatorias anuales tendrá lugar en aquellos ejercicios en los que exista consignación presupuestaria adecuada, publicándose en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la oportuna convocatoria y el importe global máximo destinado a la misma.  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, en el artículo 9 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, y en el artículo 160.5 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, se delega en la persona titular de la dirección general competente en regadíos, la competencia de convocar anualmente las subvenciones reguladas en la presente orden.  
2. Las entidades de riego podrán presentar, en cada convocatoria, una única solicitud de subvención para sus actuaciones de rehabilitación de balsas. La inversión máxima auxiliable no podrá superar el importe de la inversión propuesta por la entidad.  
En la solicitud, el presupuesto de la actuación propuesta se entenderá que incluye los conceptos de beneficio industrial y gastos generales.  
Conforme al artículo 31.8 de la Ley 38/2003, General de Subvenciones, el impuesto sobre el valor añadido soportado por las entidades beneficiarias con ocasión de la realización de las actuaciones objeto de las ayudas, tendrá carácter auxiliable cuando no resulta deducible o compensable por la entidad, conforme a la normativa reguladora del citado tributo.  
3. La subvención a conceder será del 50 % de la inversión máxima auxiliable, con el límite indicado en el apartado 3 de la base quinta, fijada por referencia al presupuesto del proyecto técnico aportado por la entidad, tras el trámite de supervisión de proyectos.  
  
Base octava. Presentación de solicitudes  
1. Las comunidades de regantes y otras entidades de riego presentarán las solicitudes de ayuda con la documentación requerida de forma telemática exclusivamente, a través de la sede electrónica de la Generalitat y tal como se establezca en la correspondiente convocatoria.  
2. El plazo de presentación de solicitudes se reflejará en cada convocatoria.  
3. Mediante la presentación de la solicitud el solicitante manifiesta bajo su responsabilidad que todos los datos recogidos en ella y en la documentación que se adjunta son verídicos y que se encuentra en posesión de la documentación que así lo acredita, quedando a disposición de la Generalitat quien podrá requerir, si lo estima oportuno, para su presentación, comprobación, control e inspección posterior.  
  
4. La solicitud de ayuda para la rehabilitación de balsas para mejora de la seguridad, deberá responder al acuerdo adoptado en Junta General o Asamblea de la entidad, reflejado en acta, que contendrá el detalle de las actuaciones que se quieren acometer, la inversión aproximada a realizar, el plazo de ejecución previsto y, en su caso, las modificaciones en la distribución del agua durante las obras. Asimismo, se otorgará expresamente facultades de representación ante la administración para todo el procedimiento de la ayuda. La Asamblea deberá haberse realizado en el ejercicio de la convocatoria o en el inmediatamente anterior. No se dará por válida la celebración de la misma finalizado el plazo de presentación de solicitudes.  
5. No serán admitidas las solicitudes de ayudas referentes a acciones que hayan sido iniciadas antes de la presentación de la solicitud de ayuda, extremo que será objeto de comprobación por medio de acta de no inicio funcionarial.  
6. Junto con la solicitud se presentará la siguiente documentación:  
  
a) Acreditación de la identidad fiscal de la entidad solicitante, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 28.2 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
b) Estatutos u ordenanzas de la comunidad de regantes o entidad de riego, aprobados por el organismo de cuenca u organismo que lo regule.  
c) Acreditación de estar al corriente de las obligaciones tributarias, estatales y autonómica, y con la Seguridad Social, todo ello sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 28.2 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
d) Declaración responsable de la entidad solicitante de no estar incursa en ninguna de las causas de prohibición para acceder a la condición de beneficiario de las ayudas establecidas en el artículo 13 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones.  
e) Declaración responsable de la entidad solicitante de no haber recibido ni solicitado otras subvenciones o ayudas para la misma finalidad de cualquier administración pública.  
f) Certificado del secretario de la entidad, con el visto bueno del presidente del acuerdo de solicitud adoptado por la asamblea general, reflejado en acta con el acuerdo de petición de ayudas, facultades de representación, plazo de ejecución de las obras y una breve descripción de las obras para las que se solicita la ayuda.  
g) Modelo de domiciliación bancaria.  
h) Documento actualizado, emitido por el organismo de cuenca, sobre los actuales recursos hídricos de la entidad de riego solicitante.  
i) Resolución de Clasificación de la balsa en función del riesgo potencial.  
j) Memoria técnica que recoja todos los elementos relevantes para el análisis de la solicitud, y como mínimo:  
1º plano de la zona regable de la entidad de riego, con ubicación de todas las balsas existentes, en formato shape;  
2º descripción del sistema de distribución del riego: balsas de regulación de la entidad, con capacidades y superficies abastecidas, con especial mención al papel de la balsa cuya rehabilitación se solicita;  
3º ficha técnica con los datos más relevantes de la balsa a rehabilitar;  
4º cronología de la balsa desde la construcción hasta la actualidad, indicando características iniciales relevantes a efectos de seguridad, incidencias acaecidas, operaciones de mantenimiento y reparaciones realizadas,  
5º análisis del nivel de seguridad actual de los principales elementos, que justifique la necesidad de rehabilitación y sus características concretas.  
6º plano general de la planta de la balsa, con los elementos principales de la misma  
7º descripción de los objetivos de seguridad que se persiguen con la rehabilitación, de los trabajos que se pretenden realizar, calendario previsto de ejecución y su valoración económica aproximada.  
7. Las entidades, en el momento de formalizar su solicitud, podrán optar por presentar ya un proyecto técnico de rehabilitación en vez de la memoria técnica indicada en el apartado 7.j de esta base.  
  
Base novena. Estudio y baremación de las solicitudes  
Las solicitudes presentadas, y subsanadas en su caso, se clasificarán, por orden de prioridad, al aplicar los criterios objetivos que constituyen el baremo acumulativo siguiente:  
a) Balsas con resolución de clasificación de la balsa en función del riesgo potencial:  
  
Categoría balsa Puntos  
A 10  
B 7  
C 2  
  
b) Años transcurridos desde la puesta en funcionamiento de la balsa:  
  
Años de funcionamiento Puntos  
Más de 25 años 10  
Más de 20 y hasta 25 años 7  
Más de 15 y hasta 20 años 4  
  
c) Capacidad de almacenamiento de la balsa:  
  
Capacidad de almacenamiento Puntos  
Más de 300.000 m³ 10  
Entre 100.000 y 300.000 m³ 7  
Menosde 100.000 m³ 4  
  
d) Altura máxima del dique:  
  
Altura máxima dique Puntos  
Mayor de 15 metros 10  
Entre 10 y 15 metros 7  
Menor de 10 metros 4  
  
e) Importancia de la balsa en el sistema de regulación y almacenamiento de agua de la entidad de riego, expresada como porcentaje de la capacidad de la balsa respecto del total de capacidad de almacenamiento de la entidad:  
  
% capacidad balsa/capacidad entidad Puntos  
Mayor o igual del 30 % 10  
Mayor o igual del 20 y menor del 30 % 7  
Mayor o igual del 10 y menor del 20 % 4  
  
f) Balsa declarada por el organismo competente en materia de seguridad fuera de servicio por problemas relacionados con la seguridad: 10 puntos.  
g) Balsa con incidencia grave en materia de seguridad, comunicada al organismo competente y que ha determinado limitaciones al normal funcionamiento de la instalación: 6 puntos.  
  
Base décima. Instrucción del procedimiento de admisión a trámite  
1. La instrucción del procedimiento de admisión a trámite corresponde al servicio con competencias en regadíos, sin perjuicio de las actuaciones previstas en el apartado 6 de esta base reguladora.  
2. El servicio con competencias en regadíos realizará las verificaciones necesarias para comprobar que es correcta y completa la documentación presentada.  
3. En el supuesto de que la solicitud no reúna los requisitos exigidos o no se acompañen los documentos preceptivos, se requerirá al interesado para que, en un plazo de diez días, subsane con la indicación de si así no lo hiciera, se le tendrá por desistido de su petición, previa resolución que deberá ser dictada en los términos previstos en el artículo 21, apartado 1, de la Ley 39 /2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
4. Las solicitudes presentadas que reúnan los requisitos para su admisión serán estudiadas por la comisión de evaluación, que estará integrada por el titular de la Subdirección General con competencias en regadíos, quien ejercerá la presidencia, por el titular de la jefatura del Servicio con competencias en regadíos, quien ejercerá la secretaría, y por un funcionario del Servicio, designado por el director general competente en regadíos. Las comisiones que se constituyan al amparo de esta orden, se ajustarán a los principios de composición y presencia equilibrada entre mujeres y hombres, establecidos por la Ley orgánica 3/2007, de 22 de marzo, para la Igualdad Efectiva de Mujeres y Hombres. En caso de ausencia, vacante o enfermedad, así como en los casos de abstención o recusación, los miembros de la comisión de evaluación podrán ser suplidos temporalmente por las personas que designe el director general competente en regadíos.  
5. Los expedientes serán puntuados por la comisión evaluadora aplicando el baremo acumulativo de la base reguladora novena y se ordenarán, de mayor a menor, de acuerdo con la puntuación total obtenida. Se empleará como criterio de desempate para aquellas solicitudes que obtengan la misma puntuación la fecha y hora de presentación telemática.  
6. Las direcciones territoriales de la conselleria con competencias en regadíos donde se ubiquen las balsas realizarán las verificaciones necesarias para comprobar que las propuestas admitidas a trámite no han iniciado las actuaciones y que son ciertos los datos de las balsas aportados relevantes para la baremación de las solicitudes. El resultado quedará reflejado en la correspondiente acta. En el caso de que los datos, la información, o la documentación presentada resulte ser falsa, inexacta, o sustancialmente incompleta, procederá la denegación o desestimación de la solicitud, adoptada mediante resolución del director general competente, sin perjuicio de las responsabilidades de todo orden a que pudiera haber lugar, derivadas de la falta de veracidad de la citada información y/o manifestaciones.  
7. Mediante resolución de la persona titular de la dirección general con competencias en regadíos se publicará las solicitudes admitidas a trámite hasta completar el importe global máximo de inversión incluido en la correspondiente convocatoria.  
Asimismo, se dispondrá la desestimación de aquellas solicitudes que no puedan auxiliarse por haberse agotado dicho importe global máximo.  
Del mismo modo, las solicitudes que no cumplan con los requisitos establecidos serán desestimadas, indicando los motivos.  
Se establece un plazo de seis meses para resolver las solicitudes, contados a partir de la fecha de finalización de presentación de las solicitudes.  
  
Base undécima. Proyectos técnicos de las obras de rehabilitación  
1. Las entidades cuyas solicitudes hayan sido admitidas a trámite, presentarán un proyecto de las obras, o un proyecto simplificado si su presupuesto no supera la cantidad fijada en el apartado 2 del artículo 233 de la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de Contratos del Sector Público.  
Los proyectos cumplirán con los contenidos mínimos de carácter técnico que figuran como Anexo I de estas bases reguladoras.  
2. Los proyectos serán presentados en el plazo máximo de tres meses desde la fecha de la publicación de la resolución de admisión a trámite, en los casos que no se adjuntaron a la solicitud de ayuda.  
Si los proyectos de obra estuvieran redactados por equipos técnicos multidisciplinares, se harán constar sus componentes y titulaciones técnicas correspondientes.  
Asimismo será de aplicación la Orden 9/2016, de 22 de abril, de 2016, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se establece el formato digital para la presentación de proyectos técnicos. Se presentará un fichero georeferenciado en formato shape con el contorno de la actuación. También se entregará una copia en papel en el servicio gestor.  
3. El técnico designado por el director general competente en materia de regadíos, emitirá un informe preceptivo sobre el proyecto y su adecuación a los contenidos mínimos de carácter técnico fijados en esta orden, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 164.h de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de Hacienda Pública, Sector Público Instrumental y de Subvenciones.  
4. Las obras proyectadas deberán responder a la solicitud inicial de la entidad de riego, quedando excluidas aquellas obras no solicitadas.  
  
Base duodécima. Resolución de concesión de la ayuda  
1. El servicio competente en regadíos, procederá a verificar la idoneidad de las inversiones propuestas en el proyecto técnico y si estas son subvencionables.  
2. La dirección general competente en regadíos, en función de la dimensión funcional y económica de la obra a subvencionar, decidirá el carácter anual o plurianual de la subvención. Las anualidades futuras quedarán condicionadas a la existencia de crédito adecuado y suficiente en los presupuestos correspondientes.  
3. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, en el artículo 9 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, y en los artículos 160.4 y 160.5 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, se delega en la persona titular de la dirección general competente en materia de regadíos, la competencia de resolver las concesiones de las subvenciones reguladas en la presente orden, así como los procedimientos de revocación y reintegro, y los recursos de reposición que se puedan derivar.  
4. En todo caso, será facultad de la dirección general con competencias en regadíos, el determinar las inversiones subvencionables entre las solicitadas, siempre con arreglo a los criterios y en los términos establecidos en esta orden.  
5. En la resolución que dicte la dirección general competente en regadíos se incluirá la declaración de los proyectos como obras de interés general de la Comunitat Valenciana.  
6. Se establece un plazo de seis meses para dictar la resolución de concesión de la ayuda, contados desde la presentación de los proyectos cuyas solicitudes de ayudas hayan sido admitidas a trámite.  
7. La resolución de concesión pone fin a la vía administrativa y la misma podrá ser recurrida potestativamente en reposición ante el mismo órgano que la dicta o ser impugnados directamente ante el orden jurisdiccional contencioso-administrativo, según lo dispuesto en los artículos 123 y 124 de la 39/2015, de 1 de octubre, del Procedimiento Administrativo Común de las Administraciones Públicas, y en el artículo 46.1 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la jurisdicción contencioso-administrativa.  
  
Base décimo tercera. Adjudicación y contratación de las obras  
1. Una vez notificada la resolución aprobatoria al beneficiario, este procederá a iniciar la tramitación para contratar la ejecución de las obras subvencionadas.  
Los beneficiarios deberán solicitar, como mínimo cinco ofertas de diferentes empresarios, todos ellos con capacidad de obrar suficiente y la habilitación profesional necesaria, con carácter previo a la contratación del compromiso para la obra, la prestación del servicio o la entrega del bien, salvo que por sus especiales características no exista en el mercado suficiente número de entidades que los realicen, presten o suministren.  
La entidad beneficiaria propondrá la adjudicación del contrato a la empresa que haya presentado la oferta económicamente más ventajosa, realizándose conforme a criterios de eficiencia y economía, debiendo justificarse expresamente la elección cuando esta no recaiga en la propuesta económicamente más ventajosa.  
Finalizado este trámite y propuesta la oferta elegida, la entidad beneficiaria presentará a la conselleria certificado del secretario con el visto bueno del presidente, en el que se indique el procedimiento de adjudicación seguido, la justificación de la propuesta de adjudicación y su cumplimiento con respecto a lo indicado en la presente orden. Se adjuntarán los documentos de todas las ofertas presentadas, el listado con la puntuación obtenida por todas ellas basándose en los criterios adoptados, así como el pliego de contratación correspondiente y un borrador del contrato a suscribir con el contratista.  
La documentación será revisada por el servicio con competencias en regadíos. La administración, para asegurar la eficiencia en la asignación del gasto, verificará la justificación aportada. Si se considera que no se justifica adecuadamente, formulará las advertencias o recomendaciones que estime oportunas, apercibiendo, en su caso, de las posibles repercusiones que, respecto de la ayuda concedida, podría tener la elección de una oferta inadecuada.  
Las entidades beneficiarias custodiarán los documentos originales del proceso de contratación que pondrán a disposición de la dirección general competente en regadíos a requerimiento de esta para su inspección y comprobación de su correcta tramitación. La detección de irregularidades o no sujeción al procedimiento establecido en la presente orden dará lugar a la pérdida de la ayuda.  
2. Las entidades beneficiarias dispondrán de un plazo máximo de tres meses, a contar desde la fecha de notificación de la resolución aprobatoria de la ayuda, para remitir a la conselleria la documentación enumerada en los epígrafes anteriores.  
  
Base décimo cuarta. Ejecución de las obras y comprobación de la inversión  
1. Las entidades beneficiarias de las ayudas designarán, como director facultativo de las obras, a una persona técnica competente, de cuyo nombramiento darán traslado a la conselleria. Igualmente aportarán un plan de obras que garantice la ejecución de las obras según el presupuesto y plazos aprobados.  
2. A propuesta de las respectivas direcciones territoriales de la conselleria, la dirección general competente en materia de regadíos, designará a la persona técnica que deba supervisar la ejecución de las obras.  
3. Las obras podrán ejecutarse, bien dentro del ejercicio corriente o bien programando su ejecución con carácter plurianual. En todo caso, deberán certificarse las obras ejecutadas y justificarse la inversión realizada, por los concesionarios de la subvención, con anterioridad al 30 de noviembre de cada ejercicio. Salvo causas debidamente justificadas, las cantidades no certificadas de la anualidad correspondiente darán lugar a la minoración de la subvención, subsistiendo la obligación de ejecutar la obra completa, de acuerdo con el proyecto aprobado.  
4. Se considerará modificación no sustancial aquella que no varíe el presupuesto de adjudicación en más de un 10 % y/o no modifique las características constructivas del proyecto. En este caso, previo a su ejecución, deberá recabarse preceptivamente informe del técnico supervisor, emitido en sentido favorable sobre el carácter no sustancial de la modificación. De dicho informe se dará traslado a la dirección general competente en materia de regadíos. Si el informe del técnico supervisor considerara la modificación sustancial, se seguirá el procedimiento del apartado 5 de esta base reguladora.  
5. Las modificaciones o alteraciones sustanciales del proyecto inicial que sea necesario realizar durante la ejecución de las obras, se pondrán en conocimiento del técnico supervisor de la administración, por escrito y con anterioridad a su ejecución. Dicho técnico elevará la solicitud de la entidad de riego, junto con su informe, a la dirección general competente en regadíos, para su autorización, si procede. La modificación autorizada se deberá recoger en un proyecto modificado. Cuando las modificaciones sustanciales supongan una variación del presupuesto superior al 10 %, estas deberán ser aprobadas previamente por la Asamblea General de la entidad de riego. Un certificado de esta aprobación, suscrito por el secretario de la comunidad y el visto bueno del presidente, deberá aportarse junto con la solicitud de autorización de las modificaciones.  
Ninguna modificación propuesta podrá suponer un aumento de la subvención concedida.  
Las modificaciones sustanciales serán informadas por el técnico designado del servicio con competencias en regadíos, con carácter previo a su aprobación por parte de la dirección general competente, momento hasta el cual no podrán ejecutarse dichas modificaciones.  
6. Las entidades beneficiarias deberán señalizar las obras mediante carteles donde se acredite la existencia y origen de las ayudas públicas para las actuaciones en ejecución. Los carteles responderán a los criterios establecidos en el manual de identidad corporativa de la Generalitat Valenciana recogido en su página web.  
7. Un mes antes de la fecha prevista para la finalización de las obras, la entidad beneficiaria la comunicará al supervisor de las mismas, quien solicitará a la dirección general competente en regadíos el nombramiento de un representante de la administración, para que suscriba el acta de comprobación de la inversión, junto con el supervisor, el presidente de la entidad de riego, o persona en quien delegue, y el director facultativo de las obras. En el acta debe figurar el importe final de la obra realmente ejecutada y su congruencia con el proyecto aprobado.  
  
Base décimo quinta. Pago de las ayudas  
1. Para el pago de la subvención deberá justificarse la realización de la correspondiente obra mediante la aportación de las certificaciones de obra emitidas por la dirección facultativa, con sus facturas originales y los justificantes del pago de las mismas, debiendo estar acompañadas de informe favorable del técnico supervisor de la administración. A tales efectos, el técnico supervisará la ejecución de las unidades de obra certificadas y su congruencia con el proyecto aprobado.  
2. Se realizarán abonos a cuenta en los términos previstos en el artículo 171.2 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones. Estos pagos fraccionados se corresponderán con el ritmo de ejecución de las obras, acreditado mediante las certificaciones periódicas de obra ejecutada emitidas por la dirección facultativa.  
3. Se acreditará el pago de la totalidad de cada factura mediante certificado bancario del cargo en la cuenta de la comunidad de regantes y el correspondiente abono en la cuenta del expedidor de la factura o bien la transferencia bancaria por el importe total de dicha factura. Se podrá justificar el pago mediante otros documentos que tengan valor probatorio equivalente a los anteriores con validez en el tráfico jurídico mercantil, siempre que así se haya contemplado en las especificaciones del contrato suscrito para la ejecución de las obras.  
4. Las certificaciones de obra deberán emitirse por el director facultativo de las obras, con una periodicidad, al menos trimestral, salvo en casos debidamente justificados e informados favorablemente por el técnico supervisor. En caso de que hubiese obra en ejecución efectiva estas certificaciones tendrán una periodicidad mensual. Si se produjese un periodo de inactividad, el director facultativo deberá emitir certificado al respecto y remitirlo a las direcciones territoriales de la conselleria con competencias en materia de regadíos. La falta injustificada de certificaciones trimestrales dará lugar a una penalización en la subvención de la anualidad en curso del 1 % del importe de la anualidad aprobada.  
4. El importe que se deberá pagar al beneficiario de la ayuda será el porcentaje que corresponda del coste real de la inversión efectivamente realizada en función de las certificaciones de las obras ejecutadas y aprobadas. En el caso, de que se produzca una baja en la contratación y el importe pagado por el beneficiario sea inferior, de la misma forma y en la misma proporción, esa baja se reflejará en la subvención a pagar.  
En cualquier caso, la cantidad a pagar no podrá superar el importe de la subvención aprobada inicialmente.  
  
Base décimo sexta. Obligaciones generales de las entidades beneficiarias  
Las entidades beneficiarias de las subvenciones deberán cumplir los preceptos establecidos en la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones y resto de normativa en vigor, y en concreto los siguientes:  
a) Cumplir el objetivo, ejecutar el proyecto o realizar la actividad que fundamenta la concesión de la subvención.  
b) Justificar el cumplimiento de los requisitos y condiciones establecidos en la normativa aplicable y, en su caso, en el correspondiente informe técnico de subvencionalidad, emitido por el órgano instructor.  
c) Someterse a las actuaciones de control a efectuar, en relación con la operación subvencionada, por el órgano concedente y por la Intervención General de la Generalitat, aportando cuanta información le sea requerida en el ejercicio de dichas actuaciones. Asimismo, deberán mantener a disposición de los organismos mencionados, los justificantes de gastos y de ingresos de la operación, hasta cinco años después de la fecha en que la Generalitat resolvió conceder la subvención.  
d) Hallarse al corriente en el cumplimiento de sus obligaciones tributarias, estatales y autonómicas, y frente a la Seguridad Social. Dichas circunstancias deberán quedar debidamente acreditadas por la entidad beneficiaria, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 28.2 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
e) Acreditar, mediante declaración responsable, la no concurrencia de ninguna de las circunstancias previstas en los puntos 2 y 3, del artículo 13 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones  
f) Comunicar al órgano concedente, tan pronto como se conozca y siempre con anterioridad a la solicitud de pago de la subvención, la obtención de otras ayudas públicas para el mismo proyecto.  
g) Proceder al reintegro de los fondos percibidos cuando corresponda, conforme a lo establecido en los artículos 36, 37 y 40 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones.  
h) Aportar declaración responsable de cumplimiento de la norma sobre integración de personas con diversidad funcional, o en su caso la exención y, asimismo, declaración de porcentaje de personas trabajadoras con diversidad funcional sobre plantilla total, cerrada al 31 de diciembre del año anterior al de la presentación de la solicitud de subvención, de acuerdo con lo dispuesto en el Decreto 279/2004, de 17 de diciembre, del Consell, por el que se regulan medidas en los procedimientos de contratación administrativa y de concesión de subvenciones para el fomento del empleo de las personas con discapacidad.  
  
Base décimo séptima. Seguimiento y control de las ayudas  
La conselleria con competencias en materia de regadíos, realizará los controles necesarios para comprobar los requisitos y compromisos derivados de cada solicitud de financiación de operaciones de rehabilitación de balsas en relación con la mejora de su seguridad, en cumplimiento de lo establecido en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones. En el Anejo II se detalla el método para la realización de los controles administrativos y materiales para la comprobación de la inversión, con inclusión de las bases para la confección de los planes anuales de control.  
  
Base décimo octava. Incompatibilidad de las ayudas  
Las inversiones acogidas a la presente orden no son compatibles con otras subvenciones, o ayudas que tengan la misma finalidad, procedentes de fondos públicos, nacionales, de la Unión Europea o de organismos internacionales. La obtención de otra ayuda pública obligará a la renuncia de la ayuda acogida a esta orden.  
Este extremo deberá acreditarse mediante certificación expedida por el secretario de la entidad, con el visto bueno del presidente.  
  
Base décimo novena. Transparencia, suministro de información y datos abiertos.  
En cumplimiento de la Ley 19/2013, de 9 de diciembre, de transparencia, acceso a la información pública y buen gobierno, la Ley 1/2022, de 13 de abril, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana y del artículo 18 de la Ley General de Subvenciones, los sujetos beneficiarios de la subvención deberán cumplir las siguientes obligaciones de transparencia:  
1. Las entidades privadas deberán cumplir las obligaciones de publicidad activa recogidas en el capítulo II del título I de la Ley 19/2013, de 9 de diciembre, cuando:  
a) Perciban durante el periodo de un año ayudas o subvenciones públicas en una cuantía superior a 100.000 euros.  
b) Perciban durante el periodo de un año natural ayudas o subvenciones de las entidades públicas de la Comunitat Valenciana recogidas en el artículo 3 de la Ley 1/2022 en una cuantía superior a 50.000 euros.  
c) Las ayudas o subvenciones percibidas representen al menos el 40 % del total de sus ingresos anuales, siempre que alcancen como mínimo la cantidad de 5.000 euros.  
En particular, deberán publicar en los términos previstos en los principios generales del artículo 5 de la Ley 19/2013 la información institucional y organizativa del artículo 6 y la económica y presupuestaria del artículo 8 de la misma. Dicha publicación se realizará a través de la página web de la entidad, o bien a través de la plataforma TEP - Transparència Entitats Privades, de GVA Oberta, a la que se puede acceder en gvaoberta.gva.es/tep.  
Esta información se deberá publicar a partir del año siguiente a aquel en el que se hayan superado los umbrales establecidos, y tendrá que mantenerse publicada durante al menos cuatro años naturales.  
2. Sin perjuicio de las obligaciones previstas en el apartado anterior, todas las entidades o personas beneficiarias de subvenciones deberán dar la adecuada publicidad del carácter público de la financiación de programas, actividades, inversiones o actuaciones de cualquier tipo que sean objeto de subvención, incluyendo el logotipo de la Generalitat Valenciana en medios de difusión tales como carteles, materiales impresos, medios electrónicos o audiovisuales y en cualquier otro medio de publicidad que se realice de la actividad subvencionada.  
3. Las entidades o personas beneficiarias de subvenciones están obligadas a suministrar a la entidad concedente, previo requerimiento, toda la información que sea necesaria para el cumplimiento esta de las obligaciones previstas en la ley de transparencia que esta requiera, en el plazo de 15 días hábiles desde el requerimiento. Una vez transcurrido el plazo conferido en el requerimiento sin que el mismo hubiera sido atendido, el órgano que ha realizado el requerimiento podrá acordar, previa advertencia y audiencia al interesado, la imposición de multas coercitivas en los términos previstos en el artículo 5 de la Ley 1/2022.  
4. Los nuevos conjuntos de datos que se generen por la formalización y el desarrollo de las subvenciones otorgadas por la administración de la Generalitat se deben disponer, siempre que sea posible, como conjunto de datos abiertos.  
  
Base vigésima. Protección de datos de carácter personal  
El procedimiento administrativo derivado de la presente orden conlleva el tratamiento de datos de carácter personal en el marco de lo dispuesto en el Reglamento (UE) 2016/679 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de abril de 2016, relativo a la protección de las personas físicas en lo que respecta al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos, y en la Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de Protección de Datos Personales y Garantía de los derechos Digitales.  
La información relativa al tratamiento de los datos de carácter personal se encuentra disponible en el Registro de Actividades de Tratamiento publicado en la página web de la conselleria competente en materia de agricultura. En concreto, la información básica del tratamiento se indicará en la correspondiente convocatoria de ayudas.  
Cuando la persona solicitante o, su representante legal, aporte datos de carácter personal de terceras personas en el procedimiento administrativo, tendrá la obligación de informarles de los siguientes extremos:  
- La comunicación de dichos datos a la Administración para su tratamiento en el ámbito de sus competencias y de acuerdo con los fines del procedimiento.  
- La posibilidad de que la Administración realice consultas relacionadas con sus datos para comprobar, entre otros extremos, su veracidad. Si esta consulta requiere autorización por ley por parte de las personas cuyos datos se van a consultar, la persona solicitante o, su representante legal deberá haber recabado dicha autorización, que estará disponible a requerimiento de la Administración en cualquier momento.  
  
- Del derecho de oposición que le asiste a que la Administración trate sus datos, en cuyo caso, deberá comunicar dicha oposición a la Administración a los efectos oportunos.  
  
Apartado segundo. Eficacia  
La presente orden surtirá efectos el día siguiente a su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Apartado tercero. Régimen de impugnación  
Contra la presente orden, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer potestativamente recurso de reposición ante la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, en el plazo de un mes, contado desde el día siguiente a su publicación, o bien recurso contencioso-administrativo ante la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el plazo de dos meses, contados a partir del día siguiente a su publicación. Todo ello de conformidad con lo establecido en los artículos 123 y 124 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y en los artículos 10 y 46 de la Ley 29/1988, de 13 de julio, Reguladora de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa.  
  
València, 13 de junio de 2022  
  
La consellera de Agricultura, Desarrollo Rural,  
Emergencia Climática y Transición Ecológica  
MIREIA MOLLÁ HERRERA  
  
  
ANEXO I  
Contenidos mínimos de los proyectos de rehabilitación   
de balsas de riego  
  
1. Secuencia de trabajos a incluir en los proyectos de rehabilitación de balsas de riego  
En general, en la redacción de los proyectos de rehabilitación de balsas se considerará la siguiente secuencia de trabajos a realizar:  
- Retirada del fango del fondo y transporte a vertedero autorizado.  
- Demolición de las obras de fábrica y de las conducciones y transporte a vertedero autorizado.  
- Retirada de los drenes de vaso y del conjunto de geosintéticos y transporte a vertedero autorizado.  
- Refino y nivelación del fondo y paredes del vaso dejándolas preparadas para recibir la capa de apoyo del material fino cohesivo.  
- Aporte de la capa de asiento y nivelación de material fino.  
- Ejecución de la red de drenaje de fondo.  
- Realización de un nueva conducción de servicio de la balsa, bien dentro de la galería o conducción de protección existente, o, en su caso, mediante ejecución de tubo de protección a través del dique, preferentemente por medio de hinca. Se incluirá el colector de la red de drenaje.  
- Si el llenado de la balsa se venía haciendo por coronación a través de conducciones en carga instaladas sobre el terraplén, modificar el trazado, si es posible, para que la entrada de agua se produzca por la línea de intersección entre le desmonte y el terraplén.  
- Ejecución de una nueva toma de fondo con dren de envuelta a su alrededor y en la zona de conexión con el colector de drenaje.  
- Instalación del paquete de geosintéticos: geotextil y geomembrana.  
- Ejecución de los lastres contra la succión de la lámina por el viento.  
- Ejecución de un zuncho perimetral del hormigón en la coronación, sobre el que se cimentará la valla perimetral.  
- Instalación de la valvulería.  
- Ejecución del aliviadero de acuerdo al máximo caudal previsto de entrada en la balsa y teniendo en consideración el efecto de la lluvia.  
- Disposición de elementos de salvamento de personas.  
- Obras complementarias de acceso a la obra, caseta de válvulas e integración paisajística.  
  
2. Características mínimas exigidas en los proyectos de rehabilitación  
2.1. Capa de apoyo de los geosintéticos  
En los taludes interiores, tanto en desmonte como en terraplén, se proyectará una capa de apoyo con el espesor necesario para garantizar el correcto comportamiento del geosintético frente al punzonamiento, existiendo continuidad entre los taludes de desmonte y terraplén.  
Será necesario determinar los parámetros mecánicos necesarios (cohesión y ángulo de rozamiento efectivo) para justificar su estabilidad.  
La selección de la granulometría adoptada en la capa de apoyo determinará el posterior geotextil de protección a emplear.  
  
2.2. Red de drenaje  
El diseño y ejecución de la red de drenaje debe garantizar el aislamiento entre diferentes sectores, así como la comprobación visual y cuantitativa (aforo caudales), en la galería o en la caseta de válvulas, de las salidas de cada uno de los sectores, para asegurar el conocimiento del origen de las posibles filtraciones.  
2.2.1. Número de sectores mínimos:  
  
Capacidad balsa m³ Fondo Talud  
< 100.000 1 1  
100.000 € 250.000 1 2  
> 250.000 2 2  
  
  
2.2.2. Tipos de diseño, pendientes mínimas y granulometría:  
El diseño del drenaje podrá ser de dos tipos:  
- Zanjas drenantes con la disposición habitual en espina de pez; pendiente mínima del 0,15 % para la espina y del 0,30 % para los colectores principales y perimetrales.  
- Drenaje completo o manto drenante, empleando materias granulares o geocompuestos; pendiente mínima del 0,30 %.  
Las pendientes deben ser similares a las del fondo para poder ejecutar la salida de los drenajes al exterior a través de la conducción de protección o galería visitable.  
La granulometría empleada será 12-20 mm., salvo justificación.  
Se garantizará el correcto comportamiento mecánico de las conducciones de drenaje.  
  
2.3. Renovación de los órganos de salida  
Los criterios de diseño para la renovación de los órganos de salida serán:  
- En balsas de capacidad inferior a 250.000 m³ se podrá mantener el mismo número de conducciones existente. Se dimensionarán para que sean capaces de vaciar la balsa en un tiempo máximo de 2 días.  
- En balsas de capacidad superior a 250.000 m³ se instalarán como mínimo dos conducciones que podrán servir indistintamente como conducciones de toma, de desagüe de limpieza, de emergencia u otros usos. Se dimensionarán para que, en su conjunto, sean capaces de vaciar la balsa en un tiempo máximo de 4 días.  
Cuando no exista galería visitable, las nuevas conducciones de salida se ejecutarán mediante hinca/s que atraviesen el dique. Se podrán admitir otras soluciones constructivas, como la ejecución de trincheras, si se justifica adecuadamente en función de las características de la balsa.  
El diámetro de la hinca deberá permitir, como mínimo, el alojamiento de la conducción de salida y de los colectores de la red de drenaje. También se podrá optar por ejecutar dos hincas diferenciadas, una para la conducción de desagüe y otra para los colectores de denaje.  
Las conducciones de salida serán preferiblemente de acero galvanizado o inoxidable. El espesor mínimo será de 8 milímetros si la tubería es de acero galvanizado o inoxidable y de 10 milímetros para otros aceros. Se garantizará su correcto comportamiento mecánico en condiciones de vacío absoluto. En el caso de conducciones de polietileno de alta densidad, se deben solventar los problemas de deformaciones que puedan ocasionar las variaciones térmicas y soldar a testa.  
En todas las balsas, se proyectarán como mínimo dos válvulas por conducción (una válvula de corte y una válvula de maniobra). Cuando exista galería visitable, se dispondrá la válvula de corte en cabecera. En el resto de casos, todas las válvulas se dispondrán en el exterior del dique. Al seleccionar el timbraje de las válvulas de maniobra y/o corte, se ha de considerar la presión máxima y la velocidad de flujo. El timbraje mínimo será PN-10.  
  
2.4. Toma de fondo  
Las obras de toma discurrirán por zonas excavadas o de desmonte. La cota de cimentación de estas obras de toma se proyectará de manera que garantice una competencia suficiente para absorber las cargas que le sean transmitidas.  
Estará formado por material granular rodeando totalmente a la estructura de la obra de toma. El material granular irá envuelto por un geotextil de 500gr/m² que debe cumplir la condición de filtro respecto al terreno adyacente y de protección frente al punzonamiento. Como mínimo se establece un espesor de 50 centímetros en la cama de apoyo de la estructura de fábrica y en los laterales. Se garantizará una salida libre aguas abajo para que exista un punto de desagüe si se produce una filtración.  
En el dimensionado de las obras de toma, se deberá prestar atención tanto al dimensionado geométrico como al estructural, disponiéndose una armadura de piel para evitar la fisuración del hormigón. Las obras de fábrica que posean paramentos verticales que entren en contacto con el material granular y/o suelo deberán tener un desplome con un talud entre 1/3 - 1/5 (horizontal:vertical) para favorecer la compactación del material y evitar que el terreno, se despegue del hormigón al consolidar.  
Se proyectarán al menos dos anclajes de la geomembrana a la obra de fábrica. Estos anclajes podrán ser de diferentes tipos, pero al menos uno de ellos será metálico. Los anclajes metálicos empleados en las uniones de la geomembrana con zonas rígidas serán de acero inoxidable AISI-316, al igual que los elementos accesorios, de tal forma que se garantice su estado de conservación a lo largo de la vida útil.  
  
  
2.5. Dren pantalla  
Se podrá diseñar un dren de pantalla sintético constituido por geodren con geotextil en ambas caras que garantice, en las condiciones de instalación previstas y a largo plazo, una suficiente capacidad de flujo en su plano en las condiciones de carga máxima. El geodren proyectado cumplirá las especificaciones mínimas de la norma UNE EN ISO 12958.  
  
2.6. Órganos de entrada  
Las entradas por coronación se realizarán cimentadas sobre el terreno natural y en las zonas de desmonte, nunca por los taludes exteriores de los diques terraplenados, a menos que toda la balsa este en terraplén. Siempre estarán protegidos por un dren de envuelta.  
Se deberán dimensionar los distintos elementos para la correcta entrada del caudal en la balsa, sin provocar daños en la impermeabilización. No se proyectarán entradas por coronación vertiendo directamente en chorro sobre el talud.  
Se dispondrá siempre una arqueta de rotura de carga previa al vertido al interior de la balsa. El calado de vertido de la arqueta de rotura de carga no será superior a 15 centímetros. Si el calado supera los 15 centímetros, se organizará una entrada mediante canal de entrada y cuenco amortiguador de fondo.  
  
2.7. Geotextiles   
No se utilizarán materiales procedentes de materia prima reciclada o regenerada. Se prestará especial atención a las posibles reacciones químicas de degradación del geotextil por la presencia de elementos agresivos en el material granular o sistema impermeabilizante.  
2.7.1. Geotextiles con función de protección frente al punzonamiento  
Serán de polipropileno no tejido, de filamento continuo, agujeteado y punzonado. El gramaje de los geotextiles proyectados se justificará según sus condiciones de protección frente al punzonamiento, pero no será nunca inferior a 500 gr/m². Su espesor mínimo será de 3 milímetros.  
2.7.2. Geotextiles con función de filtro  
Se justificará, en las condiciones de trabajo, la capacidad de drenaje en el plano perpendicular al geotextil y su capacidad para retener las partículas de suelo y proteger a la obra frente a la erosión interna.  
2.7.3. Geotextiles con función de separación  
Los geotextiles empleados para separar distintos materiales granulares deberán justificarse frente al punzonamiento, resistencia al estallido y capacidad para retener las partículas de suelo.  
  
2.8. Geodrenes  
Se debe justificar la capacidad de drenaje del geodren en su plano bajo las cargas actuantes (columna de agua, lastres, etc.) y, como en cualquier sistema de drenaje, comprobarse su capacidad de filtro. El geodren proyectado cumplirá las especificaciones mínimas de la norma UNE EN ISO 12958.  
Si se instala un geodren para evacuar filtraciones procedentes de un acuífero o nivel freático, deberá ir embebido entre dos láminas impermeabilizantes.  
No se pueden utilizar materiales procedentes de materia prima reciclada o regenerada. La materia prima de los geocompuestos no podrá ser de poliéster. Se prestará especial atención a las posibles reacciones químicas de degradación del geodren por la presencia de elementos agresivos en el material granular.  
  
2.9. Geomembranas  
Se podrá utilizar cualquier geomembrana que exista en el mercado, pero siempre supeditado a la garantía de estanqueidad del vaso a lo largo del tiempo. Independientemente de la formulación empleada, el espesor mínimo en geomembranas será de 2 milímetros.  
Entre la capa de apoyo y la geomembrana, se proyectará al menos un geotextil de protección frente al punzonamiento que cumpla las características mínimas indicadas en el apartado 2.7.1. de este anejo.  
En la geomembrana proyectada, se deberá poder garantizar la estanqueidad de las juntas mediante ensayos de las soldaduras, tanto en lo relativo a su estanqueidad como a su comportamiento mecánico. Por tanto, no podrá emplearse ningún material en el que no se puedan comprobar las juntas de unión realizadas en obra y/o fábrica si existiesen.  
  
2.10. Control de calidad de la impermeabilización   
El proyecto detallará el plan para controlar la calidad de la impermeabilización que, como mínimo, incluirá:  
- Ensayos de laboratorio para certificar las características del material recibido en la obra.  
- Control de calidad del 100 % las soldaduras por termofusión, mediante el ensayo de aire presión y el ensayo de pelado.  
- Control de calidad del 100 % de las soldaduras por extrusión, mediante el ensayo de comprobación de estanqueidad por el método de la campana de vacío.  
- Ensayo de espesor sobre probetas de pelado.  
- Pase del equipo de detección de fugas con método geofísico de prospección eléctrica (sistema VATEN o similar) por toda la superficie de la lámina, una vez instalada.  
  
2.11. Lastres antisucción eólica  
En balsas con capacidad de almacenamiento inferior a cien mil metros cúbicos (<100.000 m³) y una profundidad inferior a diez metros, quedará a juicio del autor proyectar lastres antisucción eólica en taludes y/o fondo de la balsa.  
En balsas con capacidad superior a cien mil metros cúbicos (>100.000 m³), se incluirán lastres en los proyectos del modo siguiente:  
Lastres en el talud  
Se proyectará obligatoriamente lastres en el talud.  
En las alineaciones rectas, la distancia entre lastres será inferior o igual a la longitud del talud interior. Y se incluirá un lastre en cada curva existente en la geometría de la balsa.  
Lastres en el fondo  
Se podrán instalar lastres en el fondo para garantizar la no succión de la lámina en situaciones de balsa vacía, cuando las características del entorno y el sistema de explotación previsto así lo aconsejen.  
Los lastres serán de materiales y formas que no creen bordes cortantes en el contacto con las geomembranas, y deberán tener un tamaño que permita su desplazamiento en las reparaciones.  
  
2.12. Anclajes de la lámina en coronación  
La geomembrana se anclará obligatoriamente mediante una zanja en el camino de coronación, rellena con material granular compactado más un peso adicional aportado por el pretil o bordillo-zuncho. La zanja se ejecutará a una distancia mínima de cincuenta centímetros del borde interior (más cercano al agua) del camino de coronación.  
Se evitará el anclaje de la geomembrana mediante zanja en el fondo.  
  
Las dimensiones mínimas de la zanja serán:  
  
Profundidad de la balsa  
(m) Pendiente  
V/H Ancho zanja  
(cm) Altura zanja  
(cm)  
6 Cualquiera 40 60  
8 Cualquiera 40 60  
10 1/2,5 40 60  
10 1/3 40 60  
10 1/3,5 50 60  
15 1/2 40 60  
15 1/2,5 50 60  
15 1/3 60 60  
15 1/3,5 70 70  
20 1/2 50 60  
20 1/2,5 60 70  
20 1/3 60 80  
20 1/3,5 60 80  
  
  
2.13. Aliviadero  
Las balsas dispondrán de un aliviadero con capacidad suficiente para evacuar con holgura los caudales de alimentación más los originados por lluvia directa, calculada con un período de retorno de 500 años. A juicio del proyectista, se podrá considerar el efecto de laminación de la balsa para determinar el caudal aliviado, teniendo en cuenta que este fenómeno es más marcado en las balsas cuya superficie en la cota del aliviadero supera los diez mil metros cuadrados (>10.000 m²).  
No se admitirán aliviaderos de tubo. La estructura estará siempre protegida por un dren de envuelta.  
El aliviadero se proyectará en las transiciones de desmonte a terraplén para evitar asientos diferenciales. En balsas cuyo dique de cierre sea todo de terraplén, se proyectarán preferentemente en la zona de menor altura del dique, salvo casos justificados.  
No se instalarán conducciones o canales que evacuen las aguas procedentes del aliviadero por lo terraplenes del dique, salvo cuando todo el dique sea terraplén. El agua se evacuará exteriormente al pie del talud debidamente encauzada.  
Las cargas a considerar para el dimensionamiento estructural del aliviadero serán las debidas al peso de un vehículo de 40 toneladas, garantizando el paso de los vehículos durante la construcción o la explotación. Quedan exentos de la aplicación de esta hipótesis de carga, los aliviaderos de balsas de menos de cien mil metros cúbicos (<100.000 m³), quedando a juicio del proyectista las acciones a considerar.  
  
2.14. Resguardos  
El resguardo de vertido en todas las balsas será de, al menos, medio metro.  
El resguardo de oleaje será mayor o igual que la altura máxima de ola obtenida por la siguiente expresión:  
  
Altura de ola (metros) = F0,25  
  
F = Fetch (Kilómetros) = Cuerda más larga de la balsa  
  
2.15. Pretiles botaolas  
En balsas con capacidad de almacenamiento superior a doscientos cincuenta mil metros cúbicos (>250.000 m³), será obligatoria la instalación de un pretil en coronación que evite que se derrame agua en el camino de coronación y aporte un mayor peso sobre la zanja donde ha sido anclada la lámina.  
El pretil tendrá una altura mínima que de como resultado el resguardo calculado, será de hormigón armado bien in situ o prefabricado y presentará una morfología variable, que permita en cualquier caso realizar las operaciones de vigilancia y mantenimiento.  
En balsas con capacidad inferior a doscientos cincuenta mil metros cúbicos (<250.000 m³) y una vez determinada la altura teórica de ola generada por el viento, se podrán adoptar soluciones más sencillas a modo de bordillo o zuncho en coronación.  
  
2.16. Cerramientos y cartelería  
Para garantizar el exclusivo acceso a la balsa del personal encargado de su explotación, se proyectará como mínimo una valla perimetral de 1.80 metros de altura.  
Para evitar la entrada de los animales, se dispondrá de un zuncho perimetral de hormigón de profundidad suficiente.  
Se prestará especial atención a los huecos en puertas, aliviaderos o demás estructuras de fácil acceso para personas y/o animales. El hueco creado por la estructura del aliviadero quedará protegido mediante una reja.  
Se debe prever instalar los suficientes carteles en las vallas para informar de la prohibición de acceso a la instalación y del baño. Como mínimo, se proyectarán en todas las puertas de acceso.  
  
2.17. Medidas de salvamento  
Se diseñarán elementos de salvamento que permitan la salida de personas o animales en caso de caída accidental, no pudiéndose utilizar únicamente maromas para este fin.  
Como mínimo se proyectarán dos salidas del vaso situadas de forma opuesta que deben ser distinguidas visualmente con facilidad.  
Se podrán considerar como elementos de salida los lastres dispuestos en el talud, siempre y cuando su diseño y material permita la salida de la balsa.  
Los elementos de salvamento no deben presentar bordes cortantes que puedan dañar la lámina.  
  
  
ANEXO II  
Método de control de la ayuda  
  
1. Controles Administrativos  
1.1. Alcance  
Para cada convocatoria se revisará el 100 % de las solicitudes de ayudas, así como el 100 % de los expedientes con ayuda concedida.  
1.2. Modo de ejecución  
Se realizará un control administrativo pleno, revisando la totalidad de documentos que compongan tanto las solicitudes de ayudas como los expedientes con ayuda concedida.  
1.3. Plazo de ejecución de los controles administrativos  
El plazo de ejecución de los controles administrativos de las solicitudes de ayudas será de 3 meses, contados a partir de la publicación de la convocatoria. Finalizando con la cumplimentación para cada solicitud de una lista de control (check list). Mientras que el plazo de ejecución de los controles administrativos de los expedientes con concesión de ayuda será de 1 mes, contado desde la presentación por parte de los beneficiarios de las certificaciones de obra, con sus facturas originales y los justificantes de pago de las mismas, salvo que el órgano gestor solicite subsanación de defectos subsanables en la documentación aportada, en cuyo caso el plazo comenzará a contar cuando el beneficiario haya presentado las subsanaciones. Finalizará con la firma de la certificación expedida por el órgano gestor de comprobación.  
1.4. Documentación acreditativa de la ejecución del control  
Para el control administrativo de la solicitud de ayuda se deberá cumplimentar para cada solicitud una lista de control (check-list) firmada por el órgano gestor de la ayuda. Mientras que para el control administrativo de los expedientes de la ayuda, se deberá cumplimentar el certificado de comprobación y aprobación de la justificación documental aportada por el beneficiario.  
  
2. Controles materiales  
2.1. Alcance  
El control material se realizará solamente a una muestra de los expedientes con concesión de ayuda. Para la selección de la muestra se tomará al menos el 5 % del total de los expedientes con concesión de ayuda, siempre y cuando el importe total de ayuda a pagar alcance un 10 %, si no se alcanza este % de gasto habrá que aumentar el 5 % de los expedientes hasta alcanzarlo.  
Entre un 70 % y un 60 % del 5 % anterior, se seleccionarán por los siguientes criterios de riesgo con el orden que se establece a continuación:  
1) El expediente con mayor importe de la ayuda a pagar (OK);  
2) Aquellos expedientes en los que se hayan justificado gastos inusuales que requieran un análisis más profundo;  
3) Aquellos expedientes que fueron objeto de minoraciones por irregularidades detectadas en el control administrativo, en este tercer criterio se computarán los expedientes con mayor cuantía de minoración por irregularidades hasta alcanzar entre el 70 % y el 60 % del 5 %.  
En el caso de que aplicando los dos últimos criterios de riesgo 2) y 3) no se alcance entre el 70 % y el 60 % del 5 % de la población total, se aumentará el n º de expedientes de mayor importe de subvención a pagar de las dos iniciales hasta los necesarios para alcanzar el % de selección por criterio de riesgo.  
Entre un 30 % y un 40 % del 5 % anterior, se seleccionarán mediante criterio aleatorio con igual probabilidad.  
Si tras aplicar los criterios anteriores no se alcanza el 10 % del importe total de subvenciones a pagar, se seleccionará el n º de expedientes adicionales necesario para alcanzar ese 10 %, la selección se hará por orden de mayor importe a pagar.  
En el plan anual de control material que se apruebe para cada convocatoria se precisarán los anteriores porcentajes, y, en su caso, tras analizar el número de expedientes y/o los resultados de los controles administrativos, podrán cambiarse motivadamente los porcentajes y criterios de selección previstos en estas bases reguladoras.  
Una vez seleccionada la muestra de expedientes a controlar materialmente, si como resultado de los controles se detectan irregularidades que afectan a varios expedientes y que potencialmente pueden estar produciéndose en otros expedientes de otros beneficiarios no seleccionados en la muestra, el órgano gestor ampliará el alcance de los controles materiales al resto de expedientes no muestreados, solicitando a todos los beneficiarios la información y documentación que considere oportuna para descartar las irregularidades advertidas en la muestra.  
2.2. Modo de ejecución  
Una vez contabilizados los documentos contables OK, se seleccionará la muestra de expedientes a controlar, se notificará a los beneficiarios seleccionados en la muestra el alcance del control, las cuestiones a tratar en la visita, y la fecha en la que se personará el funcionario en la sede del beneficiario. Del resultado de la visita se levantará acta que será suscrita por el funcionario controlador y por el beneficiario o su representante.  
2.3. Plazo de ejecución de los controles materiales  
El plazo de ejecución de los controles materiales será de 6 meses desde que se contabilicen los documentos contables OK, finaliza con el archivo en los expedientes de las actas de visita suscritas.  
2.4. Documentación acreditativa de la ejecución del control  
El control material se acreditará con las actas de visita suscritas por el funcionario controlador y el beneficiario o su representante.  
  
3. Evaluación de los controles de gestión  
Una vez finalizados tanto los controles administrativos como los materiales para cada línea de ayuda anual se elaborará un informe por parte del órgano gestor en el que en base a las constataciones de los controles resuma las principales incidencias e irregularidades advertidas en la ejecución anual de la línea, de tal modo que sirva como instrumento de diagnóstico para mejorar, en su caso, el sistema de gestión y control de la línea (cambios normativos en las bases, modificaciones umbrales y criterios de riesgo en el muestreo, etc).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML