Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9436, del 27-09-2022 (2022/8464)

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric d'habitatges a penya Negra, polígon 11, parcel·la 253, del terme municipal de Betxí (Castelló). Expedient (1652656) 008/2021/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9436

Data del DOGV
:   27-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8464

CVE


Data del document
:   04-05-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Betxí](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric d'habitatges a penya Negra, polígon 11, parcel·la 253, del terme municipal de Betxí (Castelló). Expedient (1652656) 008/2021/AIA. [2022/8464]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1652656) 008/2021/AIA.  
Títol: Projecte de captació d'aigües subterrànies per a proveïment hídric d'habitatges.  
Titular: Comunitat de Propietaris Urbanització Peña Negra, de Betxí.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Expedient ASOSUB/2020/294.  
Localització: Penya Negra, polígon 11, parcel·la 253 del terme municipal de Betxí (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
El projecte té per objecte la realització d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies per al proveïment hídric de diversos habitatges situats a la urbanització Peña Negra, del municipi de Betxí. La ubicació correspon a la parcel·la núm. 253, polígon núm. 11, amb una superfície cadastral de 9.099 m². El sondeig previst tindrà una profunditat de 160 metres per a garantir un cabal d'almenys 4,47 l/s. Es considera que un volum anual de 5.270 m³ /any és suficient per a cobrir les necessitats hídriques de proveïment.  
L'actuació preveu la realització d'un pou d'explotació que capte l'aqüífer triàsic (Muschelkalk) format per una alternança de dolomies i calcàries. A causa dels materials que es preveu travessar en la perforació s'ha triat com a sistema de perforació la rotopercussió directa. La perforació es realitzarà mitjançant una màquina perforadora amb martell en fons; la màquina emprada serà una perforadora IVECO, model ZAHORI-1206, muntada sobre camió, considerant aquest tipus de perforació el més idoni per a l'execució de pous d'acord amb la mena de terreny que es preveu travessar.  
Les característiques del sondeig seran les següents: sondeig de perforació vertical, de 160 m de profunditat, i diàmetre de perforació de 220 mm. Amb revestiment amb canonada de PVC de 180 × 6 mm de grossària. En el tram que va des dels 125 fins als 160 metres, coincidint amb el tram de l'aqüífer productiu, es col·locarà la canonada de PVC amb ranurat de fàbrica. Al voltant del sondeig es construirà una llosa de formigó de tancament de segellament entre la canonada i els terrenys immediats. Es col·locarà una tapa o dispositiu de protecció en la canonada, de manera que no siga possible l'entrada d'objectes estranys.  
Respecte a l'alternativa triada per a l'execució de l'obra subterrània projectada s'opta per l'aqüífer triàsic del Muschelkalk en lloc dels nivells detrítics del quaternari de la plana de Castelló, per diverses raons que s'exposen en el document ambiental, corresponent aquesta massa d'aigua a un estat qualificat com a bo des del punt de vista qualitatiu, quantitatiu i general, sense pressió significativa per extracció. L'aqüífer del Muschelkalk correspon a la massa d'aigua subterrània denominada Onda-Espadà (núm. 080.126) i pertany al sistema Millars'Plana de Castelló. En el document ambiental s'indica que malgrat les fortes extraccions localitzades en el sector de Tales-Onda, el subsistema és excedentari i manca de regulació.  
  
Respecte a la qualitat de l'aigua, en el document ambiental s'indica que les aigües del sondeig sobrepassen els límits fixats per la Reglamentació tecnicosanitària pel que fa a sulfats (433 mg/l), calci (380 mg/l) i residu sec (1.872 mg/l); el proveïment d'Onda (2925-3-002) supera esporàdicament els límits de potabilitat pel que fa als ions sulfat i magnesi. Referent a això, s'estarà al que determine la reglamentació tecnicosanitària i l'òrgan sanitari competent.  
  
La duració de les obres, inclosos els treballs d'aforament, està previst que tinguen una duració màxima d'una setmana.  
Durant la perforació, es generaran uns llots propis d'aquesta mena de projectes, la composició dels quals és el propi material del terreny juntament amb l'aigua que s'injecta per a facilitar la perforació. A fi de gestionar-los correctament, es té prevista la construcció d'una bassa d'evacuació de llots al costat de la perforació, que es deixaran assecar per a evitar qualsevol contaminació a les aigües superficials.  
En cas de realitzar l'assaig de bombament i durant el temps que dure aquest, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta serà abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures, propietats i parcel·les adjacents.  
  
  
Tramitació administrativa  
El 18.01.2021 té entrada un escrit del cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (exp. ASOSUB/2020/294) en el qual dona trasllat del projecte i document ambiental, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, i també de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, modificat per la Llei 9/2018, de 5 de desembre, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, maquinària, accessoris i bassa de llots, l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap del pou.  
  
b) Es proposa com a termini d'execució, considerat com a òptim i suficient per a la terminació de les obres, el de set dies a partir de la signatura de l'acta de comprovació de replanteig i autorització de començament.  
Pel que respecta als treballs necessaris per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels detritus extrets de la perforació d'un sondeig de 160 m de profunditat, consistents en roca triturada ?el volum de la qual s'estima en 6,08 m³?, s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots, que una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica d'ambdós és molt similar i, en ambdós casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària: 15 02 02 (absorbents, materials de filtració), 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquests).  
d) Pel que fa a l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes, indica que no existeix cap altre pou/sondeig en un radi inferior als 100 metres, sent el llit més pròxim el corresponent al barranc de Sant Antoni, que discorre pel nord a una distància d'uns 250 metres. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza en el municipi de Betxí (Castelló) i el punt de perforació es troba en les coordenades UTM (ETRS 89) FUS 30: X=738.457; Y=4.422.020; Z=150 msnm. No requereix l'execució de nous accessos, utilitzant-se els existents, amb algun treball de replanteig d'aquest.  
b) L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú forestal, limítrof amb sòl forestal estratègic del PATFOR, segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, per la qual cosa es considera com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Per això resulta d'aplicació el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
El projecte està situat en el paisatge de rellevància regional PRR11 Serra d'Espadà, inclòs en el grup 4 de les serres d'Espadà i Calderona, caracteritzat per un paisatge muntanyenc i forestal. No obstant això, donada l'escassa entitat i àmbit espacial del projecte, no és previsible afecció paisatgística a ressenyar.  
Respecte a la resta d'afeccions territorials que presenta, en el document ambiental es descriu que l'única afecció territorial que s'ha tingut en consideració és l'existència dels habitatges i carrers de la urbanització que es troben en les proximitats del punt de sondeig, superant en tots els casos la distància de 35 metres a aquest, per la qual cosa no hi haurà afecció.  
Quant a espais naturals protegits, la parcel·la d'actuació es troba a una distància d'uns 4.500 m del límit del Parc Natural de Serra d'Espadà, fora de la delimitació d'aquest, però dins de l'àmbit del PORN de Serra d'Espadà. En concret se situa dins de l'àrea d'Influència antròpica d'aquest, per la qual cosa d'acord amb el que s'estableix en l'article 12, «Captacions d'aigua del PORN de la Serra d'Espadà està permés el següent: 1) Les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PORN tendiran a efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments». La parcel·la es localitza en un entorn antropitzat i no es preveu afeccions significatives, directes o indirectes, sobre aquest espai natural.  
  
No hi ha afecció a espais integrants de Xarxa Natura 2000, vies pecuàries i forests d'utilitat pública.  
Segons el PATRICOVA, part de la superfície d'estudi es troba afectada per un risc de perillositat geomorfològica per escolament superficial de tàlveg pla, la qual desguassa en el barranc de Sant Antoni. Donat el tipus d'actuació (temporal), no hi haurà afecció.  
En la cartografia d'àrees crítiques enfront del canvi climàtic, es troba en zona corresponent a àrees a millorar quant a recàrrega d'aqüífers. La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies en la zona de projecte és de classe alta. En el document ambiental s'indica que per això i encara que les obres del projecte no suposen una activitat que puga produir la contaminació dels aqüífers s'haurà de tindre en compte el tractament controlat dels residus que es generen durant el projecte.  
c) Respecte a possible afecció sobre el patrimoni arqueològic. El primer alçament del sòl (desbrossament) es realitzarà a mà. Indica que és previsible que no es trobe cap mena d'element que puga formar part del patrimoni cultural i històric; no obstant això, es tindrà aquesta precaució per si hi haguera algun element rellevant. Així mateix, exposa que es realitzarà el seguiment de la perforació, a fi de detectar la possible aparició de materials o restes d'interés històric.  
  
Cal assenyalar que, en el seu cas, es donarà compliment al que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal de set dies i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, i també la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
El volum de detritus a generar s'estima en aproximadament 6,08 m³ de residus inerts. No es preveu la generació d'un altre tipus de residus excepte els procedents d'eventuals tasques de manteniment de la maquinària (olis, filtres, etc.), que en cas de produir-se seran gestionats a través de gestor autoritzat.  
S'estableix un programa de vigilància ambiental per a les fases inicial, fase de perforació i fase d'explotació, per la qual cosa en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
L'obra de perforació per al sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a, 3.r, de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció segona del capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que l'execució del projecte per a sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies, a realitzar en el polígon 11, parcel·la 253, del terme municipal de Betxí (Castelló), promogut per la Comunitat de Propietaris Urbanització Peña Negra, de Betxí, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que consta en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1r. Respecte a la qualitat de l'aigua per a consum, s'estarà al que determine la reglamentació tecnicosanitària i l'òrgan sanitari competent.  
  
2n. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3r. Donada la localització del sondeig, limítrof amb zona forestal, haurà de tindre's en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4t. Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, en el seu cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
5é. El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i ambdós inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de gestionar-se per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. També podria realitzar-se de conformitat amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en el seu article 3.1.a. El terreny haurà de ser restaurat, quedant amb la seua morfologia anàloga a la inicial.  
  
6é. En el cas que, per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de procedir a la seua clausura i segellament, i també a la restauració del terreny a la seua situació original ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
7é. Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 4 de maig de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9436, del 27-09-2022 (2022/8464)

RESOLUCIÓN de 4 de mayo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de captación de aguas subterráneas para abastecimiento hídrico de viviendas en Peña Negra, polígono 11, parcela 253, del término municipal de Betxí (Castellón). Expediente (1652656) 008/2021/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9436

Fecha DOGV
:   27-09-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8464

CVE


Fecha del documento
:   04-05-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Betxí](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de mayo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de captación de aguas subterráneas para abastecimiento hídrico de viviendas en Peña Negra, polígono 11, parcela 253, del término municipal de Betxí (Castellón). Expediente (1652656) 008/2021/AIA. [2022/8464]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (1652656) 008/2021/AIA.  
Título: Proyecto de captación de aguas subterráneas para abastecimiento hídrico de viviendas.  
Titular: Comunidad de propietarios urbanización Peña Negra de Betxí.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Expediente ASOSUB/2020/294.  
Localización: Peña Negra, polígono 11, parcela 253 del término municipal de Betxí (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
El proyecto tiene por objeto la realización de un sondeo de captación de aguas subterráneas para el abastecimiento hídrico de varias viviendas situadas en la urbanización Peña Negra del municipio de Betxí. La ubicación corresponde a la parcela núm. 253, polígono núm. 11, con una superficie catastral de 9.099 m². El sondeo previsto tendrá una profundidad de 160 metros para garantizar un caudal de al menos 4,47 l/s. Se considera que un volumen anual de 5.270 m³ /año es suficiente para cubrir las necesidades hídricas de abastecimiento.  
La actuación prevé la realización de un pozo de explotación que capte el acuífero Triásico (Muschelkalk) formado por una alternancia de dolomías y calizas. Debido a los materiales que se prevé atravesar en la perforación se ha elegido como sistema de perforación la rotopercusión directa. La perforación se realizará mediante una máquina perforadora con martillo en fondo; la máquina empleada será una perforadora IVECO, modelo ZAHORI-1206 montada sobre camión, considerando este tipo de perforación el más idóneo para la ejecución de pozos de acuerdo con el tipo de terreno que se prevé atravesar.  
Las características del sondeo serán las siguientes: Sondeo de perforación vertical, de 160 m de profundidad, y diámetro de perforación de 220 mm. Con revestimiento con tubería de PVC de 180x6 mm de espesor. En el tramo que va desde los 125 hasta los 160 metros, coincidiendo con el tramo del acuífero productivo, se colocará la tubería de PVC con ranurado de fábrica. Alrededor del sondeo se construirá una losa de hormigón de cierre de sellado entre la tubería y los terrenos inmediatos. Se colocará una tapa o dispositivo de protección en la tubería, de modo que no sea posible la entrada de objetos extraños.  
Respecto a la alternativa elegida para la ejecución de la obra subterránea proyectada se opta por el acuífero Triásico del Muschelkalk en lugar de los niveles detríticos del Cuaternario de la Plana de Castellón, por varias razones que se exponen en el documento ambiental, correspondiendo esta masa de agua a un estado calificado como Bueno desde el punto de vista cualitativo, cuantitativo y general, sin presión significativa por extracción. El acuífero del Muschelkalk corresponde a la masa de agua subterránea denominada Onda-Espadán (núm. 080.126) y pertenece al sistema Mijares'Plana de Castellón. En el documento ambiental se indica que a pesar de las fuertes extracciones localizadas en el sector de Tales-Onda, el subsistema es excedentario y carece de regulación.  
Respecto a la calidad del agua, en el documento ambiental se indica que las aguas del sondeo sobrepasan los límites fijados por la Reglamentación Técnico Sanitaria en lo que respecta a sulfatos (433 mg/l), calcio (380 mg/l) y residuo seco (1.872 mg/l); el abastecimiento de Onda (2925-3-002) supera esporádicamente los límites de potabilidad en lo que respecta a los iones sulfato y magnesio. A este respecto, se estará a lo que determine la reglamentación técnico-sanitaria y el órgano sanitario competente.  
La duración de las obras, incluidos los trabajos de aforo, está previsto tengan una duración máxima de 1 semana.  
Durante la perforación, se generarán unos lodos propios de este tipo de proyectos, cuya composición es el propio material del terreno junto con el agua que se inyecta para facilitar la perforación. A fin de gestionarlos correctamente, se tiene prevista la construcción de una balsa de evacuación de lodos junto a la perforación, que se dejarán secar para evitar cualquier contaminación a las aguas superficiales.  
En caso de realizar el ensayo de bombeo y durante el tiempo que dure el mismo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída será vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras, propiedades y parcelas adyacentes.  
  
Tramitación administrativa  
El 18.01.2021 tiene entrada escrito del jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón (exp. ASOSUB/2020/294) dando traslado del proyecto y documento ambiental, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada será la ocupada por el equipo de perforación, maquinaria, accesorios y balsa de lodos, cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación y su instalación, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la cabeza de pozo.  
b) Se propone como plazo de ejecución, considerado como óptimo y suficiente para la terminación de las obras, el de siete días a partir de la firma del acta de comprobación de replanteo y autorización de comienzo.  
Por lo que respecta a los trabajos necesarios para realizar la perforación, consistirán en acondicionar los accesos al pozo, allanar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de los detritus extraídos de la perforación de un sondeo de 160 m de profundidad, consistentes en roca triturada -cuyo volumen se estima en 6,08 m³- se almacenarán en una balsa excavada junto al pozo. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos, que una vez finalizada la perforación se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria: 15 02 02\* (Absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas).  
d) Respecto a la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos, indica que no existe ningún otro pozo/sondeo en un radio inferior a los 100 metros, siendo el cauce más próximo el correspondiente al barranco de Sant Antoni, que discurre por el norte a una distancia de unos 250 metros. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
  
Ubicación del proyecto  
a) El sondeo se localiza en el municipio de Betxí (Castelló), encontrándose el punto de perforación en las coordenadas UTM (ETRS 89) HUSO 30: X = 738.457; Y = 4.422.020; Z = 150 msnm. No requiere la ejecución de nuevos accesos, utilizándose los existentes, con algún trabajo de replanteo del mismo.  
b) El emplazamiento se encuentra en una zona clasificada como suelo no urbanizable común forestal, limítrofe con suelo forestal estratégico del PATFOR, según el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana, por lo que se considera como zona de influencia forestal según el artículo 57 de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Resulta por ello de aplicación lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
El proyecto se encuentra ubicado en el paisaje de relevancia regional PRR11 Serra Espadá, incluido en el grupo 4 de las Sierras de Espadán y Calderona, caracterizado por un paisaje montañoso y forestal. No obstante, dada la escasa entidad y ámbito espacial del proyecto, no es previsible afección paisajística a reseñar.  
Respecto al resto de afecciones territoriales que presenta, en el documento ambiental se describe que la única afección territorial que se ha tenido en consideración es la existencia de las viviendas y calles de la urbanización que se encuentran en las proximidades del punto de sondeo, superando en todos los casos la distancia de 35 metros al mismo, por lo que no habrá afección.  
En cuanto a espacios naturales protegidos, la parcela de actuación se encuentra a una distancia de unos 4.500 m del límite del Parque Natural de Serra Espadá, fuera de la delimitación del mismo, pero dentro del ámbito del PORN de Serra de Espadá. En concreto se ubica dentro del área de Influencia antrópica del mismo, por lo que de acuerdo a lo establecido en el art. 12, «Captaciones de agua del PORN de la Sierra de Espadán está permitido lo siguiente: 1) Las aperturas de pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del PORN tenderán a efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos». La parcela se localiza en un entorno antropizado y no se prevé afecciones significativas, directas o indirectas sobre dicho espacio natural.  
No hay afección a espacios integrantes de Red Natura 2000, vías pecuarias y montes de utilidad pública.  
Según el PATRICOVA, parte de la superficie de estudio se encuentra afectada por un riesgo de peligrosidad geomorfológica por escorrentía superficial de vaguada plana, la cual desagua en el Barranc de Sant Antoni. Dado el tipo de actuación (temporal), no habrá afección.  
En la cartografía de áreas críticas frente al cambio climático, se encuentra en zona correspondiente a áreas a mejorar en cuanto a recarga de acuíferos. La vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas en la zona de proyecto es de clase alta. En el documento ambiental se indica que por ello y aunque las obras del proyecto no suponen una actividad que pueda producir la contaminación de los acuíferos se deberá tener en cuenta el tratamiento controlado de los residuos que se generan durante el proyecto.  
c) Respecto a posible afección sobre el patrimonio arqueológico: El primer levantamiento del suelo (desbroce) se realizará a mano. Indica que es previsible que no se encuentre ningún tipo de elemento que pueda formar parte del patrimonio cultural e histórico; no obstante, se tendrá esta precaución por si hubiese algún elemento relevante. Así mismo expone que se realizará el seguimiento de la perforación, al objeto de detectar la posible aparición de materiales o restos de interés histórico.  
Hay que señalar que, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de siete días y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano substantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no va a constituir un problema de eliminación.  
El volumen de detritus a generar se estima en aproximadamente 6,08 m³ de residuos inertes. No se prevé la generación de otro tipo de residuos salvo los procedentes de eventuales tareas de mantenimiento de la maquinaria (aceites, filtros, etc.), que en caso de producirse serán gestionados a través de gestor autorizado.  
Se establece un programa de vigilancia ambiental para las fases inicial, fase de perforación y fase de explotación, por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
La obra de perforación para el sondeo de investigación para la captación de aguas subterráneas constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución del proyecto para sondeo de investigación para la captación de aguas subterráneas, a realizar en el polígono 11, parcela 253, del término municipal de Betxí (Castelló), promovido por Comunidad de Propietarios Urbanización Peña Negra, de Betxi, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) Respecto a la calidad del agua para consumo, se estará a lo que determine la reglamentación técnico-sanitaria y el órgano sanitario competente.  
2º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
3º) Dada la localización del sondeo, limítrofe con zona forestal, deberá tenerse en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
4º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
5º) El material extraído del sondeo está clasificado con el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el de la excavación de la balsa con el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Según la normativa, aunque sean de naturaleza muy similar, y ambos inertes, los materiales de excavación disponen de regulación específica y deberán gestionarse por la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. También podría realizarse de conformidad con el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción como se prevé en su artículo 3.1.a. El terreno deberá ser restaurado, quedando con su morfología análoga a la inicial.  
6º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
7º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 4 de mayo de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML