Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9333, del 06-05-2022 (2022/3430)

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 2 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de variant de Rafelcofer a la CV-679 d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa, al terme municipal de Rafelcofer i l'Alqueria de la Comtessa. Expedient 075/11-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9333

Data del DOGV
:   06-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3430

CVE


Data del document
:   13-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Alqueria de la Comtessa, l'](javascript:void(0))
    * [Rafelcofer](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 2 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de variant de Rafelcofer a la CV-679 d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa, al terme municipal de Rafelcofer i l'Alqueria de la Comtessa. Expedient 075/11-AIA. [2022/3430]  
Amb data 2 d'abril de 2012 es va dictar una resolució de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es va formular la declaració d'impacte ambiental del Projecte de variant de Rafelcofer a la CV-679 d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa, al terme municipal de Rafelcofer i l'Alqueria de la Comtessa (expedient 075/11-AIA). De conformitat amb el que es preveu en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i tal com es recull en el resolc quart d'aquesta resolució, havia de ser publicada en el diari oficial, sense que hi conste fins ara l'efectiva publicació d'aquesta.  
D'acord amb la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i a l'efecte previst en la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'ordena publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'esmentada resolució, el text de la qual s'inclou a continuació.  
  
València, 13 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
  
ANNEX  
  
«Resolució per la qual es formula declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 075/11-AIA.  
Títol: Projecte de variant de Rafelcofer a la CV-679 d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa.  
Autoritat substantiva: Diputació de València  
Localització: terme municipal de Rafelcofer i l'Alqueria de la Comtessa.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Les obres projectades es localitzen a la carretera CV-679, als municipis de Rafelcofer i l'Alqueria de la Comtessa.  
En l'actualitat, el traçat actual presenta corbes de radi reduït i secció insuficient (carrils d'amplària entre 2,75 € 3,00 metres sense vorals ni bermes). Al nucli urbà de Rafelcofer, connecta mitjançant intersecció en T amb la carretera CV-682, via que té prioritat. L'entrada al nucli de l'Alqueria de la Comtessa es realitza mitjançant una intersecció tipus glorieta i la via té des d'aquest punt caràcter urbà. En aquest tram, la via presenta carrils de més de 4 metres d'amplària, aparcament en cordó als laterals i mitjana central d'un metre fins a aconseguir el punt final de l'actuació situat a la glorieta que hi ha a la travessia de l'Alqueria de la Comtessa.  
Al llarg de tot el traçat es produeixen accessos incontrolats des dels dos marges de la calçada. Es caracteritza per un elevat trànsit de vehicles pesants.  
Per a solucionar aquests problemes s'analitzen sis alternatives possibles (ja presentades en el document d'inici): tres alternatives en la variant a Rafelcofer, dues alternatives en la ronda urbana de la població i l'alternativa 0, consistent a no efectuar cap actuació.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La solució triada finalment consisteix en l'execució d'un nou tram de la carretera CV-679, en la variant a la població de Rafelcofer, en el tram comprés entre Almoines i l'Alqueria de la Comtessa, a través d'un traçat alternatiu a l'actual que discorre per sòl no urbà i evitar així el pas pel nucli de la població.  
La secció tipus prevista està formada per dos carrils de 3,50 m d'ample, vorals d'1,50 m i bermes de 0,50 m.  
El traçat desenvolupat es divideix en dos trams els eixos principals dels quals situen els punts de trencament en les glorietes (dues d'aquestes noves i una tercera ja existent, al municipi de l'Alqueria de la Comtessa).  
El primer tram s'inicia al nord del nucli de Rafelcofer i finalitza després de creuar el barranc de Palmera, en una nova glorieta. Es dissenya per a una velocitat de 70 km/h. El segon tram comença en la segona nova glorieta i finalitza en la ja existent al municipi de l'Alqueria de la Comtessa. El radi de l'alineació corba limita la velocitat de pas per aquest tram a 60 km/h.  
La nova variant donarà continuïtat a les xicotetes obres de fàbrica. Quant a elements de drenatge longitudinal, en els trams disposats en terraplé no hi ha cunetes de desmunt, mentre que en els trams en desmunt, es projecta una cuneta en terres de talussos 1:6 i 2:3.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 4 de juny de 2009, va començar una consulta amb número d'expedient 215/2009-AMB, en rebre de la Diputació de València un escrit de consulta sobre la necessitat de demanar informe sobre l'amplitud i el nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 13 de juliol de 2010, es va remetre l'informe com a resposta a la consulta efectuada en el qual s'indicava l'amplitud, el nivell de detall i les consideracions ambientals de l'estudi d'impacte ambiental a redactar.  
Amb data 20 de maig de 2011, es va rebre un escrit de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València en el qual se sol·licitava la preceptiva declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic «Variant de Rafelcofer a la CV-679, d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa» i adjuntava:  
- Còpia en format digital del projecte bàsic (que inclou estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística, així com una còpia en format shape compatible amb arcGIS).  
- Còpia del certificat d'informació pública.  
- Còpia dels informes del Servei de Paisatge i de la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
  
Amb data 8 de setembre de 2011, vist el document de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental del projecte i després d'analitzar la documentació rebuda, es requereix a l'òrgan substantiu la informació següent:  
- Prospecció arqueològica i un estudi d'elements arquitectònics i etnològics, així com l'informe previ i vinculant de la conselleria competent en matèria de protecció del patrimoni sobre la conformitat de l'actuació amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
- Identificació de les zones a ocupar per instal·lacions auxiliars o apilaments.  
- Determinació de la destinació final dels materials sobrants de l'excavació i la seua identificació en un plànol.  
Amb data 22 de novembre de 2011, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental rep una resposta de part del requeriment de documentació i queda pendent l'informe patrimonial vinculant. Amb data 26 de març de 2012 té entrada l'informe patrimonial remés per la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
2. Informació pública  
Juntament amb la documentació presentada, s'adjunta el certificat del tràmit d'informació pública iniciat mitjançant la publicació en el Butlletí Oficial de la Província número 44, de 22 de febrer de 2011, per un termini de 30 dies hàbils. Segons aquest certificat, durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació.  
3. Consultes  
S'han realitzat consultes als departaments següents:  
De la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, al Servei de Paisatge i a la Direcció Territorial de Medi Ambient.  
De la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport, al Servei de Patrimoni Cultural.  
4. Informes sectorials  
Informe del Servei de Paisatge  
Amb data 9 de març de 2011, emet informe sobre els aspectes següents:  
«[...] es considera que l'estudi d'integració paisatgística analitza la incidència d'aquesta actuació en el paisatge, el qual conté expressament les mesures d'integració paisatgística amb eficàcia normativa que s'hauran de preveure en l'execució del projecte, la materialització del qual s'assumirà en el desenvolupament de les instal·lacions.  
Per tot això, s'emet informe favorable, sempre que s'efectuen les condicions «Mesures d'integració paisatgística, la part pressupostària de les quals haurà de ser incorporada en el projecte d'execució, fixades en l'estudi d'integració paisatgística que acompanya el projecte, tot això en compliment del que s'estableix en l'LOTPP i l'RPJECV»  
Informe de la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Urbanisme i Habitatge:  
Amb data 6 de maig de 2010, emet informe sobre els aspectes següents:  
«[...] No està afectada cap forest catalogada d'utilitat pública o consorciada, ni pertanyent a la Generalitat Valenciana.  
No s'hi afecten terrenys forestals.»  
«[?] S'ha adoptat en el projecte l'alternativa denominada inicialment «alternativa 2.2», la qual no presenta cap afecció als camins ramaders classificats [?]»  
Informe de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport:  
Amb data 20 de març de 2012, emet informe sobre els aspectes següents:  
«[?] després d'haver recaptat els oportuns informes dels serveis tècnics, se substancia l'informe vinculant [?] en els termes següents:  
  
Des del punt de vista de patrimoni arqueològic, serà necessari la realització de sondejos arqueològics abans de l'inici de les obres en l'àrea ocupada pel jaciment arqueològic de la Vega, així com realitzar el seguiment arqueològic de la totalitat dels moviments de terra al llarg de la traça del projecte.  
Si durant l'execució d'aquests treballs apareixen restes arqueològiques s'haurà de produir l'excavació arqueològica en extensió, després de la qual i en virtut del que s'estableix en l'article 62 de la Llei de patrimoni cultural valencià, aquesta direcció general determinarà les condicions a què haja d'ajustar-se l'obra a realitzar.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a l'Administració competent i que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de disposar de la deguda autorització d'aquesta direcció general.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, no hi ha cap afecció, però, en el cas de modificació dels límits territorials o d'altres canvis del projecte, haurà de fer-se una nova memòria patrimonial amb les propostes pertinents, si està afectat, i remetre-la a aquest centre directiu per a la seua aprovació.  
Per tant, vist el que s'ha indicat anteriorment i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'emet informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, al Projecte de variant de Rafelcofer a la CV-679 d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa, tenint en compte que serà necessari la realització de sondejos arqueològics del Jaciment de la Vega, així com realitzar el seguiment arqueològic de la totalitat dels moviments de terra al llarg de la traça del projecte de construcció de la variant Rafelcofer a la CV-679 [?]»  
Afeccions legals  
La glorieta nord se situa en sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable de protecció agrícola. La glorieta est i el nou traçat de la carretera se situen en sòl no urbanitzable comú, i en el nucli de l'Alqueria de la Comtessa, se situa en sòl urbà.  
El traçat no afecta espais naturals ni la Xarxa Natura 2000. Així mateix, no afecta sòl forestal ni camins ramaders.  
Hi ha afecció al domini públic hidràulic, per la qual cosa es realitza l'encreuament del barranc de Palmera mitjançant una estructura de bigues pretesades i fonamentació superficial d'amplària 11 metres i llum lliure de 21,50 metres sense pila intermèdia, basat sobre estreps amb fonamentació superficial l'extradós del qual s'emplena amb terraplé.  
Els principals elements afectats per les obres projectades són séquies i altres elements de reg, línies elèctriques, una xarxa de gas, xarxes de comunicacions, tancaments, camins i accessos.  
Hi ha una zona denominada Jaciment de la Vega, per la qual creua la nova variant.  
Consideracions ambientals  
S'han plantejat sis alternatives possibles, tres alternatives en la variant a Rafelcofer, dues alternatives en la ronda urbana de la població i l'alternativa 0, consistent a no efectuar-hi cap actuació.  
Com a aspectes comuns en les cinc alternatives s'estableixen la secció tipus i el punt d'inici de totes aquestes, que es troba en la glorieta existent on acaba la nova ronda de l'Alqueria de la Comtessa.  
Alternativa 1.1: el traçat discorre en recte mitjançant una nova avinguda situada al sud de l'Alqueria de la Comtessa, i enllaça mitjançant corba a dretes de radi 100 amb una recta de direcció nord-sud la qual es creua amb la CV-679, i es resol aquest encreuament mitjançant una glorieta de radi exterior 25,5 m. El traçat continua en recte fins a l'encreuament amb el barranc de Palmera el qual es resol mitjançant una estructura la tipologia de la qual s'estudiarà en el projecte constructiu. A continuació es traça una successió d'alineacions corba-recta-corba-recta a esquerres i de radis 280 i 265 m respectivament, que entronquen amb la glorieta final del tram, situada sobre la CV-679 a l'altura del camí de Sotaia, i de radi exterior 25,5 m. En aquesta entronquen, tant l'actual CV-679 com els camins que hi conflueixen. La longitud total de l'alternativa és de 1.152 metres.  
Alternativa 1.2: es planteja la prolongació de l'avinguda sud de l'Alqueria de la Comtessa fins a una glorieta de radi exterior 25,5 m, punt de partida de l'alternativa. A aquesta glorieta entronquen, pel sud, dos ramals corresponents a l'avinguda del Camí de Xàtiva. En aquest punt, el traçat comença amb una alineació recta que creua amb la CV-679, i es resol aquesta intersecció mitjançant ramals directes d'eixida i entrada entre les dues carreteres. Després d'aquest encreuament, la variant supera el barranc de Palmera mitjançant una estructura amb tipologia a resoldre. Seguint el traçat, en la part mitjana, el tram recte enllaça amb una corba de radi 280 m i segueix amb una altra recta en direcció nord-est fins a, finalment, enllaçar amb una alineació corba de radi 350 m, que entronca amb la glorieta final del tram, situada sobre la CV-679, en el mateix lloc i amb iguals dimensions que en l'alternativa anterior, encara que desplaçada lleugerament cap a l'est. De la mateixa manera, aquesta glorieta permet els entroncaments tant de l'antiga CV-679 com dels camins existents. La longitud total de la nova carretera és de 1.028 metres.  
  
  
Alternativa 1.3: el tram inicial es resol de la mateixa manera que en l'alternativa anterior. No obstant això, l'encreuament amb la CV-679 a l'altura del carrer Joan Carles I es resol mitjançant un pas inferior de la CV-679 sota la nova variant, i permet d'aquesta manera l'ús de l'actual carretera. D'altra banda, en aquesta alternativa es modifiquen les alineacions finals, enllaçant després de la corba de radi 280 m amb una alineació recta i una contracorba de radi 265 m, per a efectuar així la connexió final, en forma d'enllaç directe, amb la CV-679, entre Almoines i Rafelcofer. A més, el punt d'entroncament amb la calçada actual se situa aproximadament on s'han situat les glorietes finals de les alternatives anteriors. L'accés nord a Rafelcofer es realitza amb eixida directa i la incorporació de Rafelcofer a la variant s'efectua mitjançant un llaç directe sobre estructura de piles, així es permet la continuïtat del trànsit de vehicles en la direcció Almoines a Rafelcofer. La longitud total de l'alternativa és de 1.154 metres.  
Alternativa 2.1: en aquesta alternativa es planteja un tram de ronda urbana a la població de Rafelcofer, d'acord amb el traçat previst en el pla general d'ordenació urbana en tramitació del municipi. El tram inicial comença a la glorieta pertanyent a la ronda sud de l'Alqueria de la Comtessa, i segueix mitjançant recta, i després corba de radi 265 m, per la franja de protecció viària establida en el PGOU d'aquesta població, fins a connectar amb la primera glorieta, de radi 30 m i situada al sud, que constitueix l'inici de la ronda definida en el pla de Rafelcofer. Des d'aquest punt el traçat continua en recte per la zona de reserva viària, salvant el Motor de Sant Pere en el marge dret, i entronca, mitjançant corba de radi 500 m, amb la segona glorieta definida en el pla general i situada en la intersecció amb la CV-679, al costat de l'antic escorxador. Respecte al tram següent, que constitueix el desenvolupament i la part final del traçat, aquest s'ajusta al que s'ha descrit anteriorment per a les zones comunes en els grups d'alternatives. La longitud total de la nova carretera és de 1.023 metres.  
Alternativa 2.2: en aquesta ocasió es planteja un traçat inicial alternatiu a l'anterior que comença en la glorieta pertanyent a la ronda sud de l'Alqueria de la Comtessa i segueix en recte per la reserva viària fins a efectuar un gir a la dreta, mitjançant una corba de radi 155 m, just en el punt on acaba el sòl classificat com a urbanitzable en aquest municipi. Aquest tram corb discorre pel sòl no urbanitzable existent entre les dues poblacions fins a entroncar amb la segona rotonda definida en el planejament de Rafelcofer, d'intersecció amb la CV-679, i a partir de la qual comença el tram comú a les dues solucions descrit amb anterioritat. La longitud total de l'alternativa és de 929 metres.  
  
  
  
Per a l'elecció de l'alternativa s'ha considerat: la capacitat d'acolliment del terreny, la funcionalitat, el traçat, la gestió del sòl, l'impacte ambiental i l'economia.  
La solució triada és l'alternativa 2.2. Com ja es va indicar en el document de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, aquesta alternativa segueix el criteri de mínima afecció al territori.  
  
La valoració de les alternatives en funció de la capacitat d'acolliment del terreny no ha suposat un factor determinant a l'hora d'establir l'alternativa definitiva, en coincidir després de les cinc alternatives amb una capacitat d'acolliment acceptable.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Sota aquest epígraf es pretén posar l'accent en els efectes generats per l'actuació. Aquests efectes tindran lloc principalment durant la fase d'execució de les obres, perquè es tracta d'una variant d'una infraestructura ja existent, en un entorn pròxim al nucli urbà en el qual hi ha parcel·les cultivades, i d'una modificació que no implicarà un augment en el volum de trànsit, sinó més aviat la millora de les condicions de seguretat per a la circulació, la reducció de nivells acústics en els nuclis urbans, la millora en la qualitat de vida dels veïns-  
  
L'impacte ambiental més important durant l'execució de les obres és l'ocupació del sòl. Es preveu la retirada d'uns 15.061 m³ de terra vegetal, dada similar al volum previst de material per a terraplé. Per a l'execució es requerirà disposar de sòl per a situar apilaments, zones de magatzem de materials, accessos i camins per a maquinària d'obra, instal·lacions de seguretat i salut, caseta per a oficina d'obra, etc.  
  
Un altre impacte a destacar durant l'execució de les obres és l'alteració hidrològica, principalment referent a la invasió de llits i a l'empitjorament de la qualitat de les aigües, encara que l'actuació projectada redueix aquesta afecció. La presència d'apilaments temporals i possibles abocadors pot donar lloc a arrossegaments en cas de precipitacions que ocasionen aportacions de sòlids, substàncies contaminants i, fins i tot, algun aterrament puntual. L'estudi d'impacte ambiental indica que durant la fase d'explotació de la infraestructura els possibles impactes sobre l'aigua superficial es corregeixen mitjançant les obres de drenatge projectades. No obstant això, les publicacions de caràcter ambiental relatives al control de la contaminació de les aigües d'escolament aconsellen millorar el drenatge longitudinal de la calçada, en funció del grau de depuració que es vulga aconseguir o dels components de l'abocament sobre els quals es pretén actuar, amb arquetes separadores, rases d'infiltració i aiguamolls artificials.  
Respecte de l'impacte paisatgístic, l'estudi indica que la presència de la infraestructura disminueix molt poc la qualitat del paisatge.  
2. Consideracions sobre les mesures correctores i protectores  
L'estudi d'impacte ambiental disposa de les mesures correctores i protectores pròpies de les infraestructures lineals. A continuació es fa una ressenya d'algunes d'aquestes.  
Disminució de volums de material vegetal destinat a abocador mitjançant el seu compostatge i posterior incorporació com a fertilitzant natural a la terra vegetal. Així doncs, la terra vegetal obtinguda serà utilitzada íntegrament per a la restauració de la variant i no farà falta l'aportació externa.  
El 80 % del volum de terres procedents de l'excavació serà reutilitzat per a la construcció del fonament i el nucli dels terraplens. La resta del volum necessari per als terraplens (sòl adequat i sòl seleccionat) procedirà de préstecs autoritzats. S'ha realitzat un inventari de les pedreres, abocadors, plantes de formigó i aglomerat existents pròxims a l'obra.  
  
Durant l'execució de les obres s'establiran els abocadors i els apilaments temporals fora de la xarxa de drenatge. Es proposa com a zones d'exclusió les àrees inundables del barranc de Palmera i les àrees d'elements patrimonials. Es proposen per a localitzar les instal·lacions auxiliars i els apilaments temporals dues parcel·les limítrofes al traçat definit, en ubicacions que permeten l'accés de vehicles i maquinària, i optimitzen els desplaçaments en l'obra. S'evitaran ocupacions de terreny innecessàries mitjançant la realització d'una senyalització perimetral.  
  
Es procedirà a la depuració de les aigües residuals generades durant la construcció si s'aboquen, en el cas que les anàlisis físiques, químiques i biològiques determinen que l'aigua no és susceptible d'abocament d'acord amb la normativa vigent.  
Respecte de la contaminació acústica, en la fase d'explotació es prendran les mesures necessàries, en cas de superar els nivells màxims que recull la legislació vigent.  
S'han incorporat com a mesures protectores dels valors patrimonials la realització de sondejos arqueològics previs a l'inici de l'obra i el seguiment arqueològic de totes les obres que impliquen excavació i remoció de terres.  
Les mesures per a reduir l'impacte paisatgístic consisteixen a realitzar una hidrosembra sobre el talús resultant (amb ajuda de l'aportació de sòl vegetal que afavorirà el desenvolupament de les espècies emprades en la mescla) i enjardinar les glorietes que complisquen els condicionants següents:  
- Ús d'espècies autòctones presents en la zona (garroferes, oliveres, pins?) acompanyats d'un estrat inferior d'arbustives (romer, timó, espígol?).  
- No s'emprarà xarxa de reg.  
- Manteniment de la jardineria reduït.  
3. Programa de vigilància ambiental  
El PVA estableix que es determinarà el responsable ambiental de les obres, que en absència de nomenament específic serà el director d'obres. Amb una periodicitat setmanal durant l'execució de les obres i bimensual durant el període de garantia, aquest comprovarà la correcta aplicació de les mesures correctores i/o protectores i dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental.  
Per al seguiment de les mesures, la majoria d'aquestes estableixen un indicador que permet avaluar-ne la correcta aplicació i resultats.  
  
Així mateix, s'estableix una sèrie de punts a comprovar durant la fase de construcció i d'explotació. Aquests es plasmaran en una sèrie d'informes: abans de l'acta de comprovació del replanteig; mensuals i semestrals durant l'execució de les obres, i al final de l'obra. També es redactaran davant qualsevol situació anòmala i durant l'any de garantia.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels casos fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 16 del Decret 112/2011, de 2 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, s'emet la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el Projecte de variant de Rafelcofer a la CV-679 d'Almoines a l'Alqueria de la Comtessa, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
- Les espècies emprades en les zones de revegetació no han d'estar incloses en el Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.  
- El drenatge longitudinal de la calçada ha de ser millorat amb algun tipus de tractament com ara arquetes separadores, rases d'infiltració o aiguamolls artificials, per a evitar l'afecció a la qualitat de les aigües del barranc de Palmera.  
- Les terres sobrants que no s'empren en la infraestructura s'han de gestionar com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. En cap cas, s'han d'abandonar els materials sobrants a l'emplaçament.  
  
- Des del punt de vista de patrimoni arqueològic, és necessari la realització de sondejos arqueològics abans de l'inici de les obres en l'àrea ocupada pel Jaciment Arqueològic de la Vega, així com realitzar el seguiment arqueològic de la totalitat dels moviments de terra al llarg de la traça del projecte.  
- Si apareixen restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres, s'ha de comunicar immediatament a la conselleria competent en la matèria i complir el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com els condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental. S'han de remetre a l'òrgan ambiental els resultats del seguiment de les mesures mitjançant els indicadors establits i els informes sobre la comprovació dels punts llistats durant la fase de construcció i explotació.  
  
- L'òrgan substantiu ha de comunicar a l'òrgan ambiental el començament de les obres i sol·licitar una visita de comprovació durant l'execució d'aquestes. De la mateixa manera, comunicarà la posada en servei de la infraestructura i sol·licitarà una visita de comprovació durant la fase de funcionament. En les dues situacions, la fi és corroborar el compliment de totes les mesures correctores i protectores i els condicionants establits en la DIA i el funcionament d'aquestes. La sol·licitud de visita durant l'execució de les obres ha d'adjuntar l'informe previ a l'acta de comprovació del replanteig, inclòs dins del PVA; mentre que la sol·licitud de visita durant la posada en funcionament d'aquestes ho farà de l'informe final d'obra.  
- Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental i que puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals ha de ser comunicat immediatament a l'òrgan ambiental, el qual podrà avaluar els seus efectes i establir, si escau, mesures correctores i/o protectores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 2 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9333, del 06-05-2022 (2022/3430)

RESOLUCIÓN de 13 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la Resolución de 2 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto variante de Rafelcofer en la CV-679 de Almoines a L'Alqueria de la Comtessa, en el término municipal de Rafelcofer y l'Alqueria de la Comtessa. Expediente 075/11-AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9333

Fecha DOGV
:   06-05-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/3430

CVE


Fecha del documento
:   13-04-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Alqueria de la Comtessa, l'](javascript:void(0))
    * [Rafelcofer](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la Resolución de 2 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto variante de Rafelcofer en la CV-679 de Almoines a L'Alqueria de la Comtessa, en el término municipal de Rafelcofer y l'Alqueria de la Comtessa. Expediente 075/11-AIA. [2022/3430]  
En fecha 2 de abril de 2012, se dictó Resolución de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial por la que se formuló declaración de impacto ambiental del proyecto variante de Rafelcofer en la CV-679 de Almoines a l'Alqueria de la Comtessa, en el término municipal de Rafelcofer y l'Alqueria de la Comtessa (expediente 075/11-AIA). De conformidad con lo previsto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre y tal y como se recoge en el resuelvo cuarto de la misma, debía ser publicada en el diario oficial, sin que conste hasta la fecha la efectiva publicación de la misma.  
En cumplimiento de la normativa en materia de evaluación de impacto ambiental y a los efectos previstos en la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se ordena publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la citada resolución, cuyo texto se incluye a continuación.  
  
València, 13 de abril de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
  
ANEXO  
  
«Resolución por la que se formula Declaración de Impacto Ambiental  
Expediente: 075/11-AIA.  
Título: Variante de Rafelcofer en la CV-679 de Almoines a l'Alqueria de la Comtessa.  
Autoridad sustantiva: Diputación de Valencia  
Localización: Término municipal de Rafelcofer y l'Alqueria de la Comtessa.  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.  
Las obras proyectadas se localizan en la carretera CV-679, en los municipios de Rafelcofer y L'Alqueria de la Comtessa.  
En la actualidad, el trazado actual presenta curvas de radio reducido y sección insuficiente (carriles de anchura entre 2,75-3,00 metros sin arcenes ni bermas). En el núcleo urbano de Rafelcofer conecta mediante intersección en T con la carretera CV-682, vía que tiene prioridad. La entrada al núcleo de l'Alqueria se realiza mediante una intersección tipo glorieta, teniendo la vía desde este punto carácter urbano. En este tramo la vía presenta carriles de más de 4 metros de anchura, aparcamiento en cordón en los laterales y mediana central de 1 metro hasta alcanzar el punto final de la actuación situado en la glorieta existente en travesía de l'Alqueria.  
A lo largo de todo el trazado se producen accesos incontrolados desde ambos márgenes de la calzada. Se caracteriza por un elevado tráfico de vehículos pesados.  
Para solucionar estos problemas se analizan seis alternativas posibles (ya presentadas en el documento de inicio): tres alternativas en variante a Rafelcofer, dos alternativas en ronda urbana de la población y la alternativa 0, consistente en no efectuar ninguna actuación.  
2. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
La solución elegida finalmente consiste en la ejecución de un nuevo tramo de la carretera CV-679, en variante a la población de Rafelcofer, en el tramo comprendido entre Almoines y l'Alqueria de la Comtessa, a través de un trazado alternativo al actual que discurre por suelo no urbano evitando así el paso por el núcleo de la población.  
La sección tipo prevista está formada por dos carriles de 3,50 m de ancho, arcenes de 1,50 m y bermas de 0,50 m.  
El trazado desarrollado se divide en dos tramos cuyos ejes principales sitúan los puntos de rotura en las glorietas (dos de ellas nuevas y una tercera ya existente, en el municipio de l'Alqueria de la Comtessa).  
  
El primer tramo se inicia al norte del núcleo de Rafelcofer y finaliza tras cruzar el barranco de Palmera, en una nueva glorieta. Se diseña para una velocidad de 70 km/h. El segundo tramo comienza en la segunda nueva glorieta y finaliza en la ya existente en el municipio de l'Alqueria de la Comtessa. El radio de la alineación curva limita la velocidad de paso por este tramo a 60 km/h.  
La nueva variante dará continuidad a las pequeñas obras de fábrica. En cuanto a elementos de drenaje longitudinal, en los tramos dispuestos en terraplén no existen cunetas de desmonte, mientras que en los tramos en desmonte, se proyecta una cuneta en tierras de taludes 1:6 y 2:3.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
Se abrió, con fecha 4 de junio de 2009, consulta con número de expediente 215/2009-CON, al recibir de la Diputación de Valencia, escrito de consulta acerca de la necesidad de recabar informe sobre la amplitud y nivel de detalle del estudio de impacto ambiental.  
En fecha 13 de julio de 2010 se remitió informe como respuesta a la consulta efectuada en el que se indicaba la amplitud, nivel de detalle y consideraciones ambientales del estudio de impacto ambiental a redactar.  
En fecha 20 de mayo de 2011 se recibió escrito del Área de Carreteras de la Diputación de Valencia en el que se solicitaba la preceptiva declaración de impacto ambiental del proyecto básico «Variante de Rafelcofer en la CV-679, de Almoines a l'Alqueria de la Comtessa» adjuntando:  
- Copia en formato digital del proyecto básico (que incluye estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística, así como una copia en formato shape compatible con arcgis).  
- Copia del certificado de información pública.  
- Copia de los informes del Servicio de Paisaje y de la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
En fecha 8 de septiembre de 2011, visto el documento de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental del proyecto y tras analizar la documentación recibida, se requiere al órgano sustantivo la siguiente información:  
- Prospección arqueológica y un estudio de elementos arquitectónicos y etnológicos, así como el informe previo y vinculante de la conselleria competente en materia de protección del patrimonio sobre la conformidad de la actuación con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
- Identificación de las zonas a ocupar por instalaciones auxiliares o acopios.  
- Determinación del destino final de los materiales sobrantes de la excavación y su identificación en un plano.  
En fecha 22 de noviembre de 2011 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental respuesta de parte del requerimiento de documentación, quedando pendiente el informe patrimonial vinculante. En fecha 26 de marzo de 2012 tiene entrada el Informe patrimonial remitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural.  
2. Información pública  
Junto a la documentación presentada, se adjunta certificado del trámite de información pública iniciado mediante la publicación en el Boletín Oficial de la Provincia número 44 de 22 de febrero de 2011 por un plazo de 30 días hábiles. Según dicho certificado, durante el período de información pública no se presentó ninguna alegación.  
3. Consultas  
Se han realizado consultas a los siguientes departamentos:  
De la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda: al Servicio de Paisaje y a la Dirección Territorial de Medio Ambiente.  
De la Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte, al Servicio de Patrimonio Cultural.  
4. Informes sectoriales  
Informe del Servicio de Paisaje  
Emitido en fecha 9 de marzo de 2011, informa sobre los siguientes aspectos:  
«[...] se considera que el estudio de integración paisajística analiza la incidencia de dicha actuación en el paisaje, conteniendo expresamente medidas de integración paisajística con eficacia normativa que deberán contemplarse en la ejecución del proyecto, cuya materialización se asumirá en el desarrollo de las instalaciones.  
Por todo ello, se emite informe favorable, debiéndose llevar a cabo las condiciones «Medidas de integración paisajística, cuya parte presupuestaria deberá ser incorporada en el proyecto de ejecución, fijadas en el estudio de integración paisajística que acompaña al proyecto, todo ello en cumplimiento de lo establecido en la LOTPP y el RPJECV»  
Informe de la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Urbanismo y Vivienda:  
Emitido en fecha 6 de mayo de 2010, informa sobre los siguientes aspectos:  
«[...] No se ven afectados ningún monte catalogado de utilidad pública o consorciado, ni perteneciente a la Generalitat Valenciana.  
No se ven afectados terrenos forestales.»  
«[?] Se ha adoptado en el proyecto la alternativa denominada inicialmente «Alternativa 2.2», la cual no presenta ninguna afección a las vías pecuarias clasificadas [?]»  
Informe de la Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte:  
Emitido en fecha 20 de marzo de 2012, informa sobre los siguientes aspectos:  
«[?] tras haber recabado los oportunos informes de los servicios técnicos, por la presente se sustancia el informe vinculante [?] en los siguientes términos:  
Desde el punto de vista de patrimonio arqueológico, será necesario, la realización de sondeos arqueológicos previos al inicio de las obras en el área ocupada por el yacimiento arqueológico de «la Vega», así como realizar el seguimiento arqueológico de la totalidad de los movimientos de tierra a lo largo de la traza del proyecto.  
Si durante la ejecución de dichos trabajos apareciesen restos arqueológicos se deberá producir la excavación arqueológica en extensión, tras la cual y en virtud de lo establecido en el artículo 62 de la Ley de patrimonio cultural valenciano, esta Dirección General determinará las condiciones a que deba ajustarse a la obra a realizar.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que todas aquellas remociones de tierras que puedan afectar a posibles áreas con restos arqueológicos o paleontológicos deben contar con la debida autorización de esta Dirección General.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico no existe afección alguna pero en caso de modificación de los límites territoriales o de otros cambios del proyecto, deberá hacerse una nueva memoria patrimonial con las propuestas pertinentes en caso de verse afectado, remitiéndolo a este centro directivo para su aprobación.  
Por lo que visto lo anteriormente indicado y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, el proyecto «Variante de Rafelcofer en la CV-679 de Almoines a l'Alqueria de la Comtesa», teniendo en cuenta que será necesario la realización de sondeos arqueológico de «la Vega», así como realizar el seguimiento arqueológico de la totalidad de los movimientos de tierra a lo largo de la traza del proyecto de construcción de la variante Rafelcofer en la CV-679 [?]»  
Afecciones legales  
La glorieta norte se apoya sobre suelo no urbanizable común y suelo no urbanizable de protección agrícola. La glorieta este y el nuevo trazado de la carretera se apoyan en suelo no urbanizable común, hasta que en el núcleo de l'Alqueria lo hace en suelo urbano.  
El trazado no afecta a espacios naturales ni a Red Natura 2000. Asimismo no se afecta a suelo forestal ni a vías pecuarias.  
Existe afección al dominio público hidráulico, por lo que se realiza el cruce del barranco de Palmera mediante una estructura de vigas pretensadas y cimentación superficial de anchura 11 metros y luz libre de 21,50 metros sin pila intermedia, apoyado sobre estribos con cimentación superficial cuyo trasdós se rellena con terraplén.  
Los principales elementos afectados por las obras proyectadas son acequias y otros elementos de riego, líneas eléctricas, una red de gas, redes de comunicaciones, cerramientos, caminos y accesos.  
Existe una zona denominada Yacimiento de la Vega por la que cruza la nueva variante.  
Consideraciones ambientales  
Se han planteado seis alternativas posibles, tres alternativas en variante a Rafelcofer, dos alternativas en ronda urbana de la población y la alternativa 0, consistente en no efectuar ninguna actuación.  
Como aspectos comunes en las cinco alternativas se establecen la sección tipo y el punto de inicio de todas ellas, que se encuentra en la glorieta existente donde termina la nueva ronda de l'Alqueria.  
Alternativa 1.1: El trazado discurre en recto mediante una nueva avenida situada al sur de l'Alqueria, y enlaza mediante curva a derechas de radio 100 con una recta de dirección norte-sur la cual se cruza con la propia CV-679, resolviendo dicho cruce mediante glorieta de radio exterior 25,5 m. El trazado continúa en recto hasta el cruce con el barranco de Palmera el cual se resuelve mediante una estructura cuya tipología se estudiará en el proyecto constructivo. A continuación se traza una sucesión de alineaciones curva-recta-curva-recta a izquierdas y de radios 280 y 265 respectivamente, que entroncan con la glorieta final del tramo, situada sobre la CV-679 a la altura del camí de Sotaya, y de radio exterior 25,5 m. En ella entroncan, tanto la actual CV-679 como los caminos que confluyen a la misma. La longitud total de la alternativa es de 1.152 metros.  
Alternativa 1.2: Se plantea la prolongación de la avenida sur de l'Alqueria hasta una glorieta de radio exterior 25.5 m, punto de partida de la alternativa. A esta glorieta entroncan, por el sur, dos ramales correspondientes a la avinguda del Camí de Xàtiva. En este punto el trazado comienza con una alineación recta que se cruza con la propia CV-679, resolviendo dicha intersección mediante ramales directos de salida y entrada entre las dos carreteras. Tras este cruce, la variante supera el barranco de Palmera mediante una estructura con tipología a resolver. Siguiendo con el trazado, en su parte media, el tramo recto enlaza con una curva de radio 280 m y sigue con otra recta en dirección noreste hasta finalmente, enlazar con una alineación curva de radio 350 m, que entronca con la glorieta final del tramo, situada sobre la CV-679, en el mismo lugar y con iguales dimensiones que en la alternativa anterior, aunque desplazada ligeramente hacia el este. De igual forma, esta glorieta permite los entronques, tanto de la antigua CV-679, como de los caminos existentes. La longitud total de la nueva carretera es de 1.028 metros.  
  
  
Alternativa 1.3: El tramo inicial se resuelve del mismo modo que en la alternativa anterior. No obstante, el cruce con la CV-679 a la altura de la calle Joan Carles I, se resuelve mediante un paso inferior de la propia CV-679 bajo la nueva variante, permitiendo de esta forma el uso de la actual carretera. Por otra parte, en esta alternativa se modifican las alineaciones finales, enlazando tras la curva de radio 280 m, con una alineación recta y una contra-curva de radio 265 m, para efectuar así la conexión final, en forma de enlace directo, con la propia CV- 679 entre Almoines y Rafelcofer. Además, el punto de entronque con la calzada actual se sitúa aproximadamente donde se han ubicado las glorietas finales de las alternativas anteriores. El acceso norte a Rafelcofer se realiza con salida directa y la incorporación de Rafelcofer a la variante se efectúa mediante un lazo directo sobre estructura de pilas, permitiendo así la continuidad del tránsito de vehículos en la dirección Almoines-Rafelcofer. La longitud total de la alternativa es de 1.154 metros.  
Alternativa 2.1: En esta alternativa se plantea un tramo de ronda urbana a la población de Rafelcofer, siguiendo el trazado previsto en el plan general de ordenación urbana en tramitación del municipio. El tramo inicial da comienzo en la glorieta perteneciente a la ronda sur de l'Alqueria, y sigue mediante recta, y luego curva de radio 265 m, por la franja de protección viaria establecida en el PGOU de esta población, hasta conectar con la primera glorieta, de radio 30 m y situada al sur, que constituye el inicio de la ronda definida en el plan de Rafelcofer. Desde este punto el trazado continúa en recto por la zona de reserva viaria, salvando el Motor de San Pere en el margen derecho, y entronca, mediante curva de radio 500 m, con la segunda glorieta definida en el plan general y situada en la intersección con la CV-679, junto al antiguo matadero. Respecto al siguiente tramo, que constituye el desarrollo y la parte final del trazado, este se ajusta a lo descrito anteriormente para las zonas comunes en los grupos de alternativas. La longitud total de la nueva carretera es de 1.023 metros.  
Alternativa 2.2: En esta ocasión se plantea un trazado inicial alternativo al anterior, que da comienzo en la glorieta perteneciente a la ronda sur de l'Alqueria, y sigue en recto por la reserva viaria hasta efectuar un giro a derechas, mediante curva de radio 155 m, justo en el punto donde termina el suelo clasificado como urbanizable en dicho municipio. Dicho tramo curvo discurre por el suelo no urbanizable existente entre las dos poblaciones hasta entroncar con la segunda rotonda definida en el planeamiento de Rafelcofer, de intersección con la CV-679, y a partir de la cual comienza el tramo común a las dos soluciones descrito con anterioridad. La longitud total de la alternativa es de 929 metros.  
  
  
  
Para la elección de la alternativa se ha considerado: la capacidad de acogida del terreno, la funcionalidad, el trazado, la gestión del suelo, el impacto ambiental y la economía.  
La solución elegida es la alternativa 2.2. Como ya se indicó en el documento de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental, esta alternativa sigue el criterio de mínima afección al territorio.  
La valoración de las alternativas en función de la capacidad de acogida del terreno no ha supuesto un factor determinante a la hora de establecer la alternativa definitiva, al coincidir tras de las cinco alternativas con una capacidad de acogida aceptable.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación. Estos efectos tendrán lugar principalmente durante la fase de ejecución de las obras, pues se trata de una variante de una infraestructura ya existente, en un entorno próximo al núcleo urbano en el que hay parcelas cultivadas, y de una modificación que no implicará un aumento en el volumen de tráfico, sino más bien la mejora de las condiciones de seguridad para la circulación, la reducción de niveles acústicos en los núcleos urbanos, la mejora en la calidad de vida de los vecinos-  
El impacto ambiental más importante durante la ejecución de las obras es la ocupación del suelo. Se prevé la retirada de unos 15.061 m³ de tierra vegetal, dato similar al volumen previsto de material para terraplén. Para la ejecución se precisará disponer de suelo para ubicar acopios, zonas de almacén de materiales, accesos y caminos para maquinaria de obra, instalaciones de seguridad y salud, caseta para oficina de obra, etc.  
Otro impacto a destacar durante la ejecución de las obras es la alteración hidrológica, principalmente en lo referente a la invasión de cauces y al empeoramiento de la calidad de las aguas, aunque la actuación proyectada reduce dicha afección. La presencia de acopios temporales y posibles vertederos puede dar lugar a arrastres en caso de precipitaciones que ocasionen aportaciones de sólidos, sustancias contaminantes e, incluso, algún aterramiento puntual. El estudio de impacto ambiental indica que durante la fase de explotación de la infraestructura los posibles impactos sobre el agua superficial se corrigen mediante las obras de drenaje proyectadas. No obstante, las publicaciones de carácter ambiental relativas al control de la contaminación de las aguas de escorrentía, aconsejan mejorar el drenaje longitudinal de la calzada, en función del grado de depuración que se quiera alcanzar o de los componentes del vertido sobre los que se pretende actuar, con: arquetas separadoras, zanjas de infiltración y humedales artificiales.  
Respecto del impacto paisajístico el estudio indica que la presencia de la infraestructura disminuye muy poco la calidad del paisaje.  
2. Consideraciones sobre las medidas correctoras y protectoras  
El estudio de impacto ambiental cuenta con las medidas correctoras y protectoras propias de las infraestructuras lineales. A continuación se hace una reseña de algunas de ellas.  
Disminución de volúmenes de material vegetal destinado a vertedero mediante su compostaje y posterior incorporación como fertilizante natural a la tierra vegetal. Así pues, la tierra vegetal obtenida será utilizada en su totalidad para la restauración de la variante y no hará falta la aportación externa.  
El 80 % del volumen de tierras procedentes de la excavación será reutilizado para la construcción del cimiento y núcleo de los terraplenes. El resto del volumen necesario para los terraplenes (suelo adecuado y suelo seleccionado) procederá de préstamos autorizados. Se ha realizado un inventario de las canteras, vertederos, plantas de hormigonado y aglomerado existentes próximas a la obra.  
Durante la ejecución de las obras se establecerán los vertederos y acopios temporales fuera de la red de drenaje. Se propone como zonas de exclusión las áreas inundables del barranco de la Palmera y las áreas de elementos patrimoniales. Se proponen para localizar las instalaciones auxiliares y los acopios temporales, dos parcelas limítrofes al trazado definido, en ubicaciones que permiten el acceso de vehículos y maquinaria, y optimizan los desplazamientos en la propia obra. Se evitarán ocupaciones de terreno innecesarias mediante la realización de una señalización perimetral.  
Se procederá a la depuración de las aguas residuales generadas durante la construcción si se va a proceder a su vertido, en el caso de que los análisis físicos, químicos y biológicos determinasen que el agua no es susceptible de vertido de acuerdo con la normativa vigente.  
Respecto de la contaminación acústica, en la fase de explotación se tomarán las medidas necesarias, en caso de superar los niveles máximos que recoge la legislación vigente.  
Se han incorporado como medidas protectoras de los valores patrimoniales la realización de sondeos arqueológicos previos al inicio de la obra y el seguimiento arqueológico de todas las obras que impliquen excavación y remoción de tierras.  
Las medidas para reducir el impacto paisajístico consisten en realizar una hidrosiembra sobre el talud resultante (con ayuda del aporte de suelo vegetal que favorecerá el desarrollo de las especies empleadas en la mezcla) y en proceder al ajardinamiento de las glorietas que cumplan los siguientes condicionantes:  
- Empleo de especies autóctonas presentes en la zona (algarrobos, olivos, pinos,?) acompañados de un estrato inferior de arbustivas (romero, tomillo, espliego,?).  
- No se empleará red de riego.  
- Mantenimiento de la jardinería reducido.  
3. Programa de Vigilancia Ambiental  
El PVA establece que se determinará el responsable ambiental de las obras, que en ausencia de nombramiento específico recaerá en el director de obras. Con una periodicidad semanal durante la ejecución de las obras y bimensual durante el período de garantía, este comprobará la correcta aplicación de las medidas correctoras y/o protectoras y de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental.  
Para el seguimiento de las medidas, la mayoría de las medidas establecen un indicador, que permite evaluar su correcta aplicación y resultados.  
Asimismo, se establece una serie de puntos a comprobar durante la fase de construcción y de explotación. Estos se plasmarán en una serie de informes: previo al acta de comprobación del replanteo; mensuales y semestrales durante la ejecución de las obras; y al final de la obra. También se redactarán ante cualquier situación anómala y durante el año de garantía.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5 de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8a) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
4. El artículo 16 del Decreto 112/2011, de 2 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, se emite la siguiente:  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Variante de Rafelcofer en la CV-679 de Almoines a l'Alqueria de la Comtessa» siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen los siguientes:  
- Las especies empleadas en las zonas de revegetación no estarán incluidas en el Decreto 213/2009, de 20 de noviembre, del Consell, por el que se aprueban medidas para el control de especies exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana.  
- El drenaje longitudinal de la calzada será mejorado con algún tipo de tratamiento como arquetas separadoras, zanjas de infiltración o humedales artificiales, para evitar la afección a la calidad de las aguas del barranco de Palmera.  
- Las tierras sobrantes que no se empleen en la propia infraestructura, se gestionarán como residuos inertes adecuados en el marco del Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat. En ningún caso, se abandonarán los materiales sobrantes en el propio emplazamiento.  
- Desde el punto de vista de patrimonio arqueológico, será necesario, la realización de sondeos arqueológicos previos al inicio de las obras en el área ocupada por el yacimiento arqueológico de «la Vega», así como realizar el seguimiento arqueológico de la totalidad de los movimientos de tierra a lo largo de la traza del proyecto.  
- En el caso de descubrirse restos arqueológicos, paleontológicos, etnológicos o arquitectónicos durante la ejecución de las obras se comunicará inmediatamente a la conselleria competente en la materia y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de patrimonio cultural valenciano.  
- La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental. Se remitirán al órgano ambiental los resultados del seguimiento de las medidas mediante los indicadores establecidos y los informes sobre la comprobación de los puntos listados durante la fase de construcción y explotación.  
- El órgano sustantivo comunicará al órgano ambiental el comienzo de las obras y solicitará una visita de comprobación durante la ejecución de las mismas. Del mismo modo, comunicará la puesta en servicio de la infraestructura y solicitará una visita de comprobación durante la fase de funcionamiento. En ambas situaciones, el fin es corroborar el cumplimiento de todas las medidas correctoras y protectoras y los condicionantes establecidos en la DIA y el funcionamiento de las mismas. La solicitud de visita durante la ejecución de las obras se acompañará del informe previo al acata de comprobación del replanteo, incluido dentro del PVA; mientras que la solicitud de visita durante la puesta en funcionamiento de las mismas lo hará del informe final de obra.  
- Cualquier cambio del proyecto que tenga lugar tras la emisión de esta declaración de impacto ambiental y pueda suponer una modificación sustancial desde el punto de vista de las afecciones ambientales, deberá ser comunicada inmediatamente al órgano ambiental, quien podrá proceder a la evaluación de sus efectos y al establecimiento, en su caso, de medidas correctoras y/o protectoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 2 de abril de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML