Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8103, del 10-08-2017 (2017/6631)

RESOLUCIÓ de 14 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 41/16-EAE Picassent i 146/15-EAE València.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8103

Data del DOGV
:   10-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/6631

CVE


Data del document
:   14-06-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 41/16-EAE Picassent i 146/15-EAE València. [2017/6631]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 41/16-EAE Picassent i 146/15-EAE València.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable.  
  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del pla.  
  
Promotor: Ajuntament de Picassent.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament.  
Localització: Picassent (València).  
Núm. d'expedient: 41/2016-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (article 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i l'aprovació de la qual siga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (article 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública i l'elaboració i l'aprovació de la qual siga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, en complir els supòsits de l'apartat 1 d'aquest article.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic.  
B.1. Documentació aportada.  
Amb data 5 de maig de 2016, l'Ajuntament de Picassent va remetre al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica el pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent. motivada per la necessitat de resoldre la següent problemàtica, als efectes que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
- Minimització de l'impacte territorial generat per un nucli d'habitatges consolidat en sòl no urbanitzable, definint l'estat actual dels serveis existents i la proposta d'implantació de les mesures necessàries per a la regularització urbanística de l'àmbit afectat. L'àmbit s'ubica a la partida del Realon (polígon 5) de Picassent, amb una superfície d'11.587,00 m².  
La documentació remesa en suport paper i digital consisteix en:  
- Document inicial estratègic i esborrany del pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable.  
· Projecte d'urbanització.  
- Sol·licitud d'inici del pla especial, firmada per l'arquitecte municipal el 25 d'abril de 2016 on es motiva l'aplicació del procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica i s'indica que de l'actuació no es preveu l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient.  
- Informe de l'arquitecte municipal de 25 de febrer de 2016, on es determina l'existència d'una parcel·la subjecta a mesures de restauració de la legalitat urbanística, així com altres condicions a complir d'acord amb la LOTUP.  
  
El 10 de juny 2016 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de Picassent (41/2016-EAE), si bé per a continuar amb aquest, es va requerir:  
- Informe municipal sobre l'estat dels següents serveis i instal·lacions:  
· Xarxa d'aigua potable en l'entorn de l'actuació i planificació d'obres previstes.  
· Gestió de residus urbans.  
  
Finalment es rep l'informe municipal el 30 de juny de 2016 en el qual l'enginyer tècnic municipal conclou:  
- En la dita zona de sòl no urbanitzable del polígon 5 no hi ha subministrament d'aigua potable de la xarxa municipal del Servei Municipal d'Aigua Potable i Sanejament de Picassent, i no hi ha previsió del seu proveïment en el Pla director d'Aigua Potable de Picassent.  
  
B.2. Informació territorial.  
El municipi de Picassent, situat a la comarca de l'Horta Sud a la província de València, té una població de 20.427 habitants (segons l'IVE a 01.01.2015). La superfície del terme municipal és de 85,79 km². El municipi té un nucli principal i un total de 17 nuclis. Se situa a 47 msnm i a una distància de 17,3 km de València.  
  
Limita amb els termes municipals d'Alcàsser, Silla i Almussafes a l'est, Torrent al nord; Montserrat a l'oest i Llombai, Alfarp i Benifaió al sud.  
El municipi està en un lloc de transició entre la plana litoral de l'Albufera i les serres interiors de l'oest (la serra de Perenxisa, la serra de Dosaigües, etc.) Les muntanyes tenen un perfil suavitzat, on s'alternen les planes amb els tossals que mai arriben a sobrepassar els 300 metres d'alçària.  
En els tossals pròxims a la vila s'han alçat en les últimes dècades unes quantes urbanitzacions residencials; la Creueta, la Canyada de Siscar, l'Alter, etc.  
El clima és de tipus subtropical, corresponent a la zona mediterrània, i és per tant temperat i humit a causa de la proximitat del mar. Picassent està en una zona de temperatures mitjanes anuals que oscil·len entre els 16 i els 18 graus centígrads.  
La proposta que ens ocupa se situa en la partida del Realon, prop del límit del terme de Picassent en la llinda amb Torrent (al nord). Se situa a uns 5 quilòmetres del centre de Picassent i a 500 metres de l'Estació de Servei Torrent de la A-7, E-15.  
B.3. Planejament vigent.  
El planejament vigent el constitueix un pla general d'ordenació urbana aprovat en la Comissió Territorial d'Urbanisme (a excepció del polígon industrial al costat de l'autovia N-340) el 29 de setembre de 1998 i publicat en el DOGV el 5 de març de 1999.  
Aquest pla general d'ordenació urbana va ser avaluat ambientalment per mitjà de declaració d'impacte ambiental de data 3 de juliol de 1998 (exp. 470/97-AIA).  
L'àmbit del pla especial ocupa sòl no urbanitzable comú definit en les NU del pla general.  
Les llindes de la zona d'actuació són:  
- Nord, terme de Torrent, en concret la urbanització Club de Tenis, de Torrent.  
- Sud, sòl no urbanitzable comú (SNU).  
- Est, sòl no urbanitzable comú (SNU).  
- Oest, sòl no urbanitzable comú (SNU) i Autovia A-7 E-15 (SNUPI).  
B.4. Objecte de la proposta de la modificació.  
Tal com ja s'ha avançat, el pla especial que es presenta té per objecte delimitar la zona urbanística en SNU (d'11.587 m²) en la qual està un nucli d'habitatges consolidat al marge de qualsevol procés formal d'urbanització i edificació, a fi de minimitzar l'impacte territorial produït per aquests habitatges. Tot això amb la definició dels serveis existents i la proposta d'implantació de les mesures necessàries per a la regularització urbanística.  
D'acord amb la documentació presentada, es delimita exactament l'àmbit i les edificacions que correspon i s'adjunta el següent quadre en què s'exposa la seua referència cadastral, el número i la superfície de la parcel·la, la superfície de l'habitatge, el nombre de plantes i l'any de construcció. A més es calcula l'edificabilitat i l'ocupació que suposa aquests edificis amb les seues parcel·les. Per a major comoditat, a cada un dels habitatges se li assignarà un número per a identificar-lo tant en aquesta memòria i els seus annexos, com en els plans que s'acompanyen.  
  
En el quadre s'ha inclòs una parcel·la en fila a part, la denominada parcel·la «A». El fet de diferenciar-la i anomenar-la amb una lletra i no amb un número com la resta, és perquè és l'única parcel·la de tot el carrer que no conté edificació, i que com a tal no serà inclosa en la delimitació.  
  
Serveis existents.  
Tal com s'exposa en la documentació presentada, les construccions tenen tan sols els serveis corresponents al subministrament d'electricitat i a proveïment d'aigua.  
Assenyala així mateix que no hi ha, en la zona ni subministrament de gas ni connexió a les xarxes de telefonia o dades (més enllà de les de sense fil, per descomptat.) Tampoc es produeix arreplega de residus sòlids, ni s'evacuen aigües fecals o pluvials.  
El sanejament es resol en aquests moments per mitjà de pous cegos de diversa tipologia que aboquen de manera incontrolada al subsòl.  
El viari es limita al paviment existent i a una sèrie de voreres irregulars, materialitzades per trams per part dels propietaris de les parcel·les.  
  
- Subministrament elèctric.  
Es tracta d'un servei regular, connectat a la xarxa primària d'energia elèctrica. Les parcel·les es doten a través d'una línia de baixa tensió soterrada, que al seu torn és alimentada per una altra de tensió mitjana, que al seu torn es connecta a la subestació corresponent.  
El subministrament, per tant correspon a la companyia homologada. L'únic transformador existent està en la urbanització Club de Tenis, i transcorre soterrada la línia des d'ací fins a l'agrupació d'habitatges objecte d'aquest pla.  
- Subministrament d'aigua potable.  
Segons descriu la documentació presentada, el subministrament d'aigua procedeix de les xarxes de rec que prenen l'aigua directament de pous. Aquest servei, queda per tant, al marge de qualsevol companyia pública o mixta que gestione la qualitat, tant de l'aigua com de la xarxa.  
  
En el cas que ens ocupa, l'aigua està subministrada pel pou de Sant Vicent, de Torrent. L'aigua es distribueix com a No potable, i es realitzen anàlisis cada 6 mesos. Les conduccions que alimenten els habitatges són de polietilé no alimentari (pensades per a reg), soterrades sota les voreres. S'ha ubicat un comptador en l'interior de xicotets nínxols amb porta metàl·lica en les tanques dels habitatges.  
B.5. Justificació de la proposta de la modificació.  
Si bé la memòria justificativa del pla especial presentat assenyala, que el major benefici que rebrà la localitat amb l'execució d'aquest pla és el cessament d'abocaments incontrolats per part d'aquests habitatges al subsòl, la veritat és que la justificació d'aquest pla especial se centra en l'article 210 i següents de la LOTUP, en el qual s'aborda la minimització d'impactes ambientals en sòl no urbanitzable, primer a través de la delimitació de la zona urbanística en SNU que ha de minimitzar el seu impacte territorial, la implantació del qual s'haja realitzat al marge dels processos formalitzats d'urbanització i edificació i, en segon lloc, considerat l'objecte del pla com un nucli d'habitatges consolidat objecte de l'aplicació normativa, s'establirà l'ordenació detallada de l'àmbit en qüestió a través del pla especial. Aquests detalls podran comprendre fases d'execució de les obres d'urbanització i execució d'instal·lacions que definitivament minimitzen l'impacte territorial, d'acord amb els documents tècnics assenyalats en l'article 211 i que s'acompanyen al pla especial presentat.  
  
En particular es consideren en el pla especial com a indispensables: la depuració dels abocaments, l'arreplega de residus sòlids, el subministrament d'aigua potable i l'adequada connexió viària.  
En aquest pla es proposa consolidar tots els serveis existents, augmentar de qualitat aquells que suposen impacte sobre el territori, a fi d'atendre (com s'indica en l'article 211.d) les necessitats residencials existents i la minimització d'impactes, adaptades al caràcter de l'actuació i al parcel·lari, orografia, camins i altres infraestructures existents.  
  
Especificant, les actuacions que es proposen es poden resumir:  
- Completar el ferm del vial en tots els recorreguts des del Club de Tenis, i substituir l'existent allí on la instal·lació d'altres serveis ho requerisca.  
- Regularització de les voreres existents, s'establiria un ample constant per a totes i es completarien allí on mai es van executar. Atesa la situació aïllada de la zona, es proposa mantindre la materialitat existent, és a dir realitzar-les amb formigó HM-20, sense taulell. Així s'aconsegueix major resistència i es requereix un menor manteniment.  
- Instal·lació d'una estació depuradora de xicoteta entitat, d'oxidació total a baixa càrrega que assumisca les aigües residuals dels 7 habitatges existents. Se situarà soterrada de manera que funcione per gravetat. Es crearà una xarxa de clavegueram que connectarà cada un dels habitatges amb aquesta estació. Així, la instal·lació queda preparada de cara al futur, en què un altre tipus de dispositiu de menor incidència en els aqüífers puga incorporar aquesta xarxa.  
Segons la documentació presentada en el pla especial, la resta dels serveis, bé es prefereix no incidir, o bé no tenen solució proporcionada a la vista, serien:  
- Xarxa d'aigua: aquest és un dels punts conflictius, ja que aquest servei sí que és fonamental i la LOTUP incideix específicament en la seua instal·lació. No obstant això, no hi ha en l'entorn immediat (ni en el terme municipal de Torrent ni en el de Picassent) cap localització dotada d'aigua potable.  
D'acord amb el pla especial, no s'observa una manera racional d'implantar aqueix servei de manera aïllada. Així, es proposa mantindre la xarxa d'aigua tal com existeix en l'actualitat, però vinculant els residents a continuar sol·licitant anàlisi d'aquesta a l'empresa subministradora (de manera que es porte un cert control) i que subscriguen el compromís de realitzar totes les actuacions que siguen necessàries per a dotar-se d'aigua potable en el moment que la pròxima urbanització (o una altra zona pròxima) disposen d'aquesta.  
- Arreplega de residus sòlids: atés que fins al moment els residents de la zona han estat utilitzant els serveis d'arreplega de fems de la veïna urbanització Club de Tenis Torrent, i donada la llunyania d'aquesta zona al centre urbà de Picassent, pareix desproporcionat atendre els serveis urbans per part de l'empresa municipal. Per tot l'anterior, la recomanació d'aquest pla, és que es mantinga la situació.  
  
- Enllumenat exterior: atés que alguns dels habitatges porten anys funcionant solucionant aquest tema amb els seus recursos, no pareix raonable modificar aquest aspecte. Sobretot perquè no és viable ni operativament ni econòmicament que l'Ajuntament dispose de quadres, connexions i lluminàries tan lluny del nucli urbà. Estarien lluny de les rutes pràctiques de manteniment dels operaris de l'Ajuntament i massa exposades a robatoris de material. Per tot l'anterior, es prefereix prescindir d'aquest servei.  
- Xarxa de telefonia: el mateix pla general, considera aquesta xarxa com a optativa, amb la qual cosa per les mateixes raons (a més que en l'actualitat hi ha multitud de sistemes sense fil que cobreixen aquest servei) que en el punt anterior, es prescindeix d'aquest.  
- Mobiliari urbà: per les mateixes raons de llunyania, complicacions en el manteniment i possibilitat de robatori, es declina la instal·lació de qualsevol tipus de mobiliari urbà. S'inclouen en aquest últim punt els senyals viaris, encara que pareix raonable la instal·lació d'un senyal de «sense eixida» en la bifurcació del camí principal.  
Quant a la delimitació de la zona d'actuació, basarem la delimitació de la zona en el vial que, de manera irregular s'ha creat per a servir a les parcel·les que ens ocupen, ja definides en el quadre de l'anterior part informativa.  
Inicialment el pla especial, des d'un punt de vista merament racional, planteja la inclusió de la parcel·la 373 en la delimitació. No obstant això, en la recerca de la minimització de l'impacte causat per aquest tipus d'actuacions irregulars, la LOTUP exclou de qualsevol delimitació possible les parcel·les no edificades (art. 212.3).  
Per tot això, la delimitació que es proposa exclou l'àmbit de la parcel·la 373.  
Atés que en l'actualitat se situen en la zona delimitada 7 habitatges, per a la superfície considerada de l'àmbit resulta una ràtio aproximada de 6 habitatges per ha. Tots els edificis de l'àmbit són, exclusivament, habitatges unifamiliars construïts en parcel·les d'una grandària que supera els 1.000 m² en pràcticament tots els casos. Així doncs, la documentació presentada conclou que la parcel·lació de la zona conserva les característiques pròpies de l'àmbit rural, amb la qual cosa es compleixen les dues condicions que planteja l'article 210.2 de la LOTUP: densitat superior a 3 habitatges per hectàrea i una parcel·lació pròpia de l'àmbit rural. Per tot l'anterior, podem dir que la delimitació plantejada és vàlida als efectes de la vigent Llei urbanística.  
Per a la instal·lació de l'estació depuradora prevista, serà necessari disposar d'una certa quantitat de sòl per a serveis comuns. A pesar que el més còmode seria disposar d'una part de la parcel·la 373 i incloure-la en la delimitació amb aquest fi, hi ha diversos factors que ho impedeixen: en primer lloc, tal com s'ha plantejat el pla especial i el seu posterior desenvolupament en un projecte d'urbanització, l'única instal·lació que demana espai és l'estació depuradora, i atés que aquesta s'alimenta per gravetat, no resulta pràctic col·locar-la en el mencionat lloc, ja que deixa dos habitatges sense servei. A més, no pareix apropiat consumir espai d'un solar que mantindrà per sempre el seu caràcter rústic.  
El punt anterior, ens porta a la necessitat d'albergar serveis comuns en espai ara privat. Per a albergar l'estació depuradora serà necessari alienar una xicoteta part del sòl pertanyent als habitatges 4 o 5 (queda definit en el projecte d'urbanització). Per a compensar aquesta sort d'expropiació, es proposa un coeficient d'intercanvi que permeta als propietaris afectats sufragar una part dels costos d'urbanització que els corresponguen amb sòl.  
En un posterior estudi de viabilitat econòmica s'incorpora el dit coeficient una vegada establits definitivament els costos que suposa la urbanització.  
B.6. Selecció d'alternatives proposades.  
El pla especial no realitza un estudi d'alternatives com a tal, ja que per un costat en tractar-se de la minimització d'un àmbit concret, la delimitació d'aquest s'ajusta a les parcel·les edificades on es pot aplicar el dit règim d'acord amb la LOTUP.  
On implícitament el pla especial desenvolupa un succint plantejament d'alternatives és en el desenvolupament d'instal·lacions necessàries per a la minimització d'impacte. Així, mentre planteja el manteniment de l'estatus actual (alternativa 0) sense anàlisi ambiental i al·ludint exclusivament a raons d'índole merament d'impossibilitat estructural per a la majoria de les instal·lacions plantejades (existents ja o no), únicament planteja una alternativa diferent de l'existent per al sanejament i la depuració (equip d'oxidació total) i millora dels accessos i voreres.  
  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient.  
Atés que el pla especial planteja el desenvolupament de la minimització d'impactes en SNU, la raó de ser del pla hauria de tendir a reduir els dits efectes, produïts per un nucli d'habitatges la implantació dels quals s'ha efectuat al marge dels processos formalitzats d'urbanització i edificació.  
En aquest sentit, els principals impactes sobre el medi ambient que s'han produït fins al moment (per part d'habitatges implantats des dels anys huitanta) se centren en la depuració d'aigua, en la distribució d'aigua i en l'arreplega de residus sòlids. A continuació assenyalem les característiques més significatives d'aquests que s'analitzaran amb detall en l'apartat de determinació d'efectes significatius:  
  
- Sanejament i depuració.  
Tal com assenyala el pla especial les aigües residuals generades per les edificacions existents es deriven, tal com assenyala el pla, a «pous cegos de diversa tipologia que aboquen de manera incontrolada al subsòl». Per tant, l'efecte sobre el medi ambient produït pels esmentats abocaments es tracta d'esmenar en el pla per mitjà de la implantació d'una estació depuradora d'oxidació total per als set habitatges. Amb la dita instal·lació, si bé es minimitzarà l'impacte de l'abocament directe, si que caldrà tindre present la localització i les característiques de l'abocament depurat, que haurà de ser aprovada per l'organisme de conca.  
- Aigua potable.  
Mantindre la xarxa d'aigua potable existent tal com proposa el pla especial genera un doble efecte significatiu sobre el medi ambient i sobre la salut de les persones, ja que per un costat a pesar que s'aporta certificat sobre l'origen del subministrament de l'aigua (en el qual s'entén que és una concessió en vigor controlada per l'organisme de conca), es posa de manifest que la dita aigua se subministra com a aigua de reg i que és no potable, al mateix temps que es posa de manifest que la xarxa de distribució tampoc compleix els estàndards corresponents a l'aigua potable.  
- Arreplega de residus.  
Així mateix, l'arreplega de residus no queda resolta dins del pla especial, ja que l'Ajuntament no té constància que com a promotor estiga realitzant l'arreplega de residus sòlids urbans en l'àmbit, qüestió que el promotor resol explicant que aquests es traslladen als contenidors del municipi contigu, sense que quede de manifest cap conveni o acord entre ajuntaments per a l'adequada gestió.  
  
  
D. Consultes realitzades.  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
10/06/16 30/06/16 Ajuntament de Picassent  
09/06/16 30/05/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de València.  
09/06/16 26/01/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SubDG d'Ordenació del Territori i Paisatge. S. Infr. Verd i Paisatge  
10/10/16 05/09/16 Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Comissaria d'Aigües.  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web  
 http://www.agroambient.gva.es/eae amb el pronunciament ambiental procedent.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquest pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per aquesta es pretén la minimització de l'impacte territorial generat per un nucli d'habitatges consolidat en sòl no urbanitzable, i es defineix l'estat actual dels serveis existents i la proposta d'implantació de les mesures necessàries per a la regularització urbanística de l'àmbit afectat a la partida del Realon (polígon 5) de Picassent, amb una superfície d'11.587,00 m².  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
- Ajuntament de Picassent.  
Requerit sobre l'estat dels serveis de proveïment d'aigua potable i gestió de residus urbans, l'Ajuntament en el seu informe rebut el 30 de juny de 2016 assenyala que en la dita zona de sòl no urbanitzable del polígon 5 no hi ha subministrament d'aigua potable de la xarxa municipal del Servei Municipal d'Aigua Potable i Sanejament de Picassent, i no existeix tampoc previsió del seu proveïment en el Pla director d'Aigua Potable de Picassent.  
Respecte als residus sòlids urbans, no es realitza l'arreplega des del servei municipal corresponent.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El 5 de setembre de 2016 es rep l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'informa entre altres qüestions:  
· En relació a les aigües residuals que es produïsquen, l'abocament directe o indirecte haurà de tindre l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca, en els termes expressats en el dit informe.  
  
· No es preveu segons l'informe el subministrament d'aigua potable als habitatges, que seguiran connectats al sistema de distribució d'aigua de reg del qual formen part les parcel·les implicades.  
Per tant conclou que l'actuació així exposada no suposa efectes significatius sobre el medi ambient, sense perjuí de les determinacions que, com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, si és el cas, s'han d'obtindre de l'organisme de conca.  
- Infraestructura Verda i Paisatge.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa el 26 de gener de 2017 que des del punt de vista de les seues competències s'estima que no es produiran efectes significatius per la superfície a la qual afecta (11.587 m² de sòl i 950 m² construïts) i l'abast de les actuacions que es plantegen sempre que no es permeta l'increment de l'edificació ni la disminució de la vegetació existents en l'actualitat.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme.  
L'informe de 30 de maig de 2017, del Servei d'Urbanisme, de la Direcció Territorial de València, assenyala inicialment que d'acord amb l'informe de l'arquitecte municipal de 25 de febrer de 2016, es descriu l'expedient de la restauració de la legalitat instruït en la parcel·la 386 del polígon 5, i hi ha així mateix una ordre de demolició per la Sentència 741/2014, de 9 de setembre de 2014, amb l'expedient en fase de compliment de resolució judicial, per la qual cosa s'assenyala que la dita parcel·la ha d'excloure's del pla especial.  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en l'informe, es considera que del pla especial proposat, podrien derivar-se efectes significatius sobre el medi ambient des de la visió de les competències urbanístiques del servei, per la qual cosa en cas de continuar la tramitació després de l'avaluació corresponent es tindrà en compte el següent:  
- L'aprovació definitiva del pla especial correspondria a la conselleria competent en ordenació del territori i urbanisme.  
- No s'ha aportat document urbanístic que regule les relacions entre propietaris i l'Administració actuant.  
- No s'ha detallat si hi ha activitats que puguen resultar incompatibles amb l'ús residencial a una distància del nucli d'habitatges inferior a la prevista per la normativa.  
- Amb independència de la iniciativa de l'elaboració, de conformitat amb l'article 48 de la LOTUP, l'òrgan promotor serà l'òrgan corresponent de l'administració pública, en aquest cas local, i així haurà de figurar en tota la documentació que es presente. El document haurà de ser aprovat per l'òrgan competent municipal.  
- No consta pronunciament de l'Ajuntament de Torrent sobre la proposta.  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que del pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent suposa una modificació menor sobre un sòl urbanitzable a causa de la seua reduïda extensió, que implica en tot cas el compliment de les mesures que s'establiran en les determinacions finals per a la minimització de l'impacte territorial dels habitatges ja existents, atés que redueixen l'efecte sobre el medi ambient de les infraestructures existents sense plantejar noves infraestructures que impliquen desenvolupament de l'àmbit com a sòl urbà. Per tant en la mesura que limiten els dits efectes, no afecta el model territorial ni representa efectes significatius negatius sobre el medi natural.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta Conselleria, es pot determinar, respecte del pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent que el procediment d'avaluació simplificada i les obligades determinacions que d'aquest es deriven són suficients per a determinar que la modificació no té efectes significatius addicionals sobre el medi ambient.  
  
G. Proposta d'acord.  
Atenent al que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb el que s'hi ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la dita modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i els informes emesos respecte d'això, i es complisquen preceptivament les determinacions següents:  
1. Queda fora de l'abast del present pronunciament i del pla especial la parcel·la 386 del polígon 5 per estar sotmesa a un expedient de restauració de la legalitat urbanística, amb execució forçosa de demolició.  
  
2. Subministrament d'aigua potable:  
- Prèviament a l'aprovació definitiva del pla especial, haurà de disposar del certificat del subministrament d'aigua potable de consum públic d'acord amb la normativa vigent.  
3. Sanejament i depuració:  
- Abans de l'aprovació del pla especial, la instal·lació de depuració d'aigües residuals disposarà d'autorització d'abocament de l'organisme de conca.  
4. Residus sòlids urbans:  
- L'Ajuntament, com a promotor d'aquest pla especial garantirà l'arreplega de residus sòlids urbans per a l'àmbit en qüestió, bé directament per mitjà dels serveis municipals o bé per mitjà de la firma d'acords o convenis amb municipis veïns (Torrent), a fi que la solució proposada en el pla especial siga factible.  
  
5. De la resta d'instal·lacions considerades, tal com es descriu en el pla especial, tant el viari d'accés com les voreres ja existents, es regularitzaran i adequaran, mantenint les característiques rurals existents de l'entorn, sense que d'allò que s'ha descrit es deriven efectes sobre el medi ambient.  
6. S'acompanyarà del certificat municipal que certifique que no hi ha activitats que puguen resultar incompatibles amb l'ús residencial a la distància prevista per la normativa específica.  
7. D'acord amb l'apartat f de l'article 211.1 de la LOTUP s'incorporarà, si és el cas, conveni urbanístic que regule les relacions entre els propietaris i l'Administració actuant.  
8. L'Ajuntament, com a òrgan promotor, haurà de figurar en tota la documentació que es presente, i haurà de ser aprovada la dita documentació per l'òrgan competent municipal.  
9. En definitiva, d'acord amb el que s'hi exposa i tenint en compte el que suposa la minimització d'impactes en sòl no urbanitzable, per a les parcel·les objecte de minimització, una vegada incorporades i aprovades les instal·lacions incloses en les determinacions d'aquest informe, no es permetrà la nova construcció de cap d'edificació ni l'ampliació de les existents.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique per al seu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 de maig de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del pla especial zona sud port.  
Promotor: Autoritat Portuària de València.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: terme municipal de València (València).  
Expedient: 146-15-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla Especial de la Zona Sud del Port de València, en els termes següents:  
  
  
Amb data 13 de juliol de 2015 ha entrat en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla Especial de la Zona Sud del Port de València.  
  
1. Documentació aportada. El Servei Territorial d'Urbanisme, de la Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori de València, remet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació relativa al Pla Especial de la Zona Sud del Port de València, consistent en un esborrany del pla especial i document inicial estratègic segons el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació, amb data de redacció de juny de 2015, es presenta en format paper i digital.  
Amb data 21 de març de 2017, l'Autoritat Portuària de València, com a promotora del planejament, presenta davant del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació complementària a fi de prosseguir la tramitació de l'expedient i que siga aplicable la tramitació simplificada d'aquest. La documentació ara presentada consisteix en el següent:  
- Annex III - Documentació addicional en relació amb el risc d'inundació.  
- Projecte de drenatge de l'antic llit del riu Túria.  
  
2. Model territorial vigent  
2.1. Informació territorial. El municipi de València, capital de la província del mateix nom, amb una superfície de 134,6 km² i una població de 790.201 habitants (segons dades de l'INE per a 2016) pertany a la comarca de l'Horta i dista 350 km de la capital de l'Estat. Limita amb els termes municipals següents:  
- Al sud: Sedaví, Paiporta i Picanya; limítrof amb l'Albufera: Sueca i Sollana.  
- A l'oest: Xirivella, Mislata, Quart de Poblet, Paterna, Burjassot, Godella i Rocafort; limítrof amb l'Albufera: Silla, Albal, Catarroja, Massanassa i Alfafar.  
- Al nord: Montcada, Alfara del Patriarca, Bonrepòs i Mirambell, Tavernes Blanques i Alboraia. Al nord es localitzen les pedanies de Rafalell, Mauella i les Cases de Bàrcena.  
- A l'est: el mar Mediterrani.  
2.2. Planejament vigent. El planejament municipal vigent consisteix en un pla general aprovat definitivament per la Resolució, de 28 de desembre de 1988, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, ratificat per l'Acord del Consell, de 30 de desembre de 1988 (DOGV 16.01.1989). Actualment està en procés de revisió i la memòria ambiental es va emetre el 6 de novembre de 2009 (expedient 52/2009 EAE).  
  
3. Descripció de la proposta  
3.1. Antecedents. El 19 de maig de 1986 es firma el conveni de col·laboració entre l'Ajuntament de València i el Port Autònom de València, i basant-se en el dit conveni el Ple de l'Ajuntament aprova definitivament l'11 d'octubre de 1990 el projecte del Pla Especial d'Ordenació de la Zona Sud del Port, pla que tenia per objecte: l'ordenació d'una àrea de la zona de servei del Port Autònom de València, on actualment està el Moll Príncep Felip (inaugurat el 1998), els molls adossats al vell llit i de costa i la resta de terrenys de la zona de servei situats a l'oest d'aquests molls.  
  
El conveni de 1986 va possibilitar:  
- L'eliminació del trànsit de vehicles pesats pel centre urbà de València per mitjà de la programació de l'accés sud al Port de València des de la V-30.  
- L'ampliació sud del port.  
- Adopció de mesures complementàries encaminades a afavorir la integració port-ciutat:  
1. En la zona sud es generaven espais verds entre el recinte portuari i el nucli urbà del barri de Natzaret, per a mitigar sobre aquests els efectes del desenvolupament portuari.  
2. En la zona nord es permetia l'accés ciutadà a determinats sectors de la zona de servei del port com és la dàrsena interior i els terrenys adjacents.  
  
  
  
  
  
El 5 de setembre de 2011 s'aprova el text refós de la Llei de ports de l'Estat i Marina Mercant (TRLPEMM) aprovat pel Reial decret legislatiu 2/2011; en l'article 56. Articulació urbanística dels ports, arreplega entre altres aspectes que:  
- Els plans generals i la resta d'instruments d'ordenació urbanística hauran de qualificar la zona de servei dels ports estatals, com a sistema general portuari.  
- El dit sistema general portuari es desenvoluparà a través d'un pla especial o instrument equivalent.  
- La competència per a formular el dit pla especial correspon a l'Autoritat Portuària.  
- Amb caràcter previ a la formulació del pla especial haurà d'estar delimitada la zona de servei del port per mitjà de l'aprovació de la delimitació d'espais i usos portuaris del dit port.  
  
- L'Ordre FOM 1973/2014, de 28 d'octubre, va aprovar la proposta de delimitació d'espais i usos portuaris del Port de València (DEUP), i per allò que s'hi ha exposat l'Autoritat Portuària de València (APV) procedeix ara a la formulació del Pla Especial de la Zona Sud del Port de València, d'acord amb els termes del conveni de cessió gratuïta de determinats béns de l'APV a favor de l'Ajuntament de València, conveni subscrit entre l'Ajuntament i l'APV a l'abril de 2013.  
  
  
  
  
  
  
Segons s'indica en la documentació presentada: «és necessari aclarir que hi ha la possibilitat de desenvolupar el planejament de la zona de servei dels ports d'interés general per mitjà de diversos plans especials; no és preceptiu desenvolupar la dita zona de servei per mitjà d'un sol pla especial; de fet recentment, ha sigut aprovat el Pla especial de la Marina Reial en la part concernent al domini públic portuari» (expedient 61-2013-EAE).  
3.2. Àmbit. Segons s'informa: «d'acord amb el TRLPEMM, es defineixen uns usos per a cada una de les zones de la DEUP. La zona més pròxima al nucli de Natzaret està destinada a un ús mixt complementari comercial/interacció port-ciutat, mentre que la resta de l'àmbit de planejament queda destinat a un ús mixt comercial/complementari comercial majoritàriament i mixt nauticoesportiu/complementari nauticoesportiu en la part més al sud, o dit d'una altra manera: la primera zona ha d'actuar d'interfície d'amortiment entre l'ús portuari pur de la segona zona i el nucli urbà de Natzaret.  
Encara més, és intenció de l'APV que la primera zona quede fora del recinte duaner portuari encara que continue pertanyent a la zona de servei terrestre (domini públic portuari).»  
Per tot això que s'ha exposat en l'àmbit del Pla Especial de la Zona Sud del Port de València se segreguen dos àmbits denominats: Zona Sud 1 i Zona Sud 2, respectivament, a desenvolupar a través de la redacció de dos plans especials.  
  
  
  
  
3.3. Objecte. El pla especial presentat persegueix un doble objectiu:  
1r. Complir la legislació vigent en matèria de ports (TRLPEMM); i una vegada realitzada la DEUP procedir a la redacció d'aquest PE per a desenvolupar el sistema general portuari.  
2n. D'acord amb les determinacions de la DEUP, ordenar el territori inclòs en la delimitació establida. La DEUP delimita tres àmbits, i defineix uns usos per a cada un d'aquests, susceptibles de desenvolupament per mitjà del pla especial:  
- Pla Especial de la Marina Reial en la part concernent al domini públic portuari (expedient 61-2013-EAE). Ja aprovat.  
- Pla Especial Zona Sud 1: el seu àmbit està delimitat en el conveni de cessió d'abril de 2013 entre l'APV i l'Ajuntament. La DEUP del Port de València assigna a la Zona Sud 1 un ús mixt d'interacció port-ciutat/complementari comercial; i la revisió simplificada del PGOU de València (en tramitació) per a aquest àmbit en la memòria justificativa arreplega una sèrie de criteris i objectius per a ser observats, en la mesura que siga possible, en el planejament especial:  
  
«- Analitzar distintes solucions per al tractament de l'últim tram del llit del riu Túria, en coherència amb el planejament i la urbanització del sector Grau, amb previsió de zones verdes en ambdós marges i facilitar la connexió de vianants entre aquestes.  
- Resoldre la connectivitat entre el Delta Verd i la Marina Reial, amb les platges del sud i el Parc Natural de l'Albufera, per mitjà de passejos de vianants i carril bici.  
- Prolongació del carrer Santa Pola cap al nord, mantenint la secció de bulevard i del carrer Manuel Carboneras, i garantir la connexió al nord, amb l'anterior.  
- Previsió de zones verdes que actuen de matalaf i protecció del barri contra els usos portuaris, i s'haurà de destinar a parc públic com a mínim 40.000 m² de superfície.  
- Integració en l'ordenació i el manteniment de l'ús públic en l'edifici Marblau.  
- Protecció de l'antic balneari Benimar.  
- Creació d'àrea per a usos terciaris que possibilite la generació d'una nova zona d'activitat econòmica.  
L'anterior implica que la zona en qüestió quedarà definida com una prolongació del barri de Natzaret fins a la tanca del port, de manera que actua com una transició entre el nucli urbà pur i l'activitat portuària pura, encara que no per això perdrà el seu caràcter de domini públic portuari.»  
  
- Pla Especial Zona Sud 2: comprén una àrea purament portuària, que majoritàriament està en activitat pràcticament ordenada i consolidada. Segons s'informa: «la filosofia del planejament per a aquesta zona és reflectir l'existent i deixar oberta la possibilitat de desenvolupament futur de les zones que en aquest moment encara no estan en explotació (aquest àmbit està ja pràcticament desenvolupat en la seua totalitat 75 %). En relació amb aquest futur desenvolupament de zones no actives en l'actualitat, donada l'experiència de l'APV, la varietat de negoci portuari i les múltiples possibilitats d'ús d'aqueixes zones no actives, s'aconsella deixar el planejament el més obert possible per a evitar pèrdua d'oportunitats derivades d'una innecessària rigidesa d'aquest. Com a aspecte fonamental en aquest pla especial figurarà l'adaptació de la xarxa viària i ferroviària a les noves demandes previsibles d'ambdós trànsits.»  
3.4. Justificació. Delimitades dues zones en l'àmbit global de la Zona Sud del Port de València, i segons s'indica: «donada la diferent vocació de cada una d'aquestes, vocació ciutadana d'una i vocació purament portuària de l'altra, l'Autoritat Portuària considera que el més adequat és dur a terme dos plans especials distints: Pla Especial de la Zona Sud 1 del Port de València, i Pla Especial de la Zona Sud 2 del Port de València.»  
3.5. Descripció d'alternatives. No s'estudien alternatives, segons s'indica perquè: «la zona 1 Natzaret, ha d'ajustar-se al marc acordat entre l'Ajuntament i l'APV, marc que a més està arreplegat en el document de revisió simplificada del Pla General de València (en tramitació); quant a la zona 2, es tracta d'una zona consolidada (en més d'un 75 %) i amb els usos ja establits, per la qual cosa el futur pla ha de limitar-se a arreplegar aqueixos usos i tractar d'establir una normativa prou flexible que permeta el desenvolupament d'una activitat tan viva i canviant com és l'activitat portuària.»  
3.6. Efectes previsibles sobre el medi ambient. En la documentació presentada es realitza un diagnòstic de la situació actual del medi ambient que relaciona i informa respecte dels aspectes ambientals següents:  
  
- Abocaments: des d'octubre de 2011 hi ha xarxa de sanejament en el recinte portuari que consta de dos ramals, un al nord i un altre al sud del recinte portuari, que està dissenyada per a arreplegar els cabals generats per totes les empreses presents en el recinte portuari. Els mencionats ramals permeten connectar tant la Zona 1 com la Zona 2, i asseguren la correcta gestió de les aigües sanitàries residuals procedents d'aquestes zones.  
- Sòls: la Zona 1 actualment està desocupada pel desmantellament l'any 2013 de les instal·lacions de l'Empresa MOYRESA, després del tancament l'empresa va elaborar l'informe corresponent de sòl en què es reflectia l'estat apte del sòl, i per tant, exempt de contaminació.  
  
Així mateix, la Zona 2 es tracta d'una zona guanyada al mar i de recent desenvolupament, en la qual no es realitzen activitats potencialment perilloses del sòl, per la qual cosa l'estat del sòl es considera lliure de contaminació.  
- Atmosfera: l'APV compta amb una xarxa d'instrumentació i monitorització que subministra de forma contínues dades de qualitat d'aire; d'un total de 7 equips, el núm. 6, pròxim a la Zona 1, permet obtindre dades sobre l'estat de l'atmosfera en temps real en el dit àmbit.  
  
- Acústica: l'APV disposa de tres sonòmetres disposats estratègicament en la interfície port-ciutat, amb els quals s'obtenen dades sobre qualitat acústica en temps real. El sonòmetre caseta control ambiental riu Túria ofereix dades relatives a la Zona 1.  
El mapa predictiu de soroll elaborat indica que, pel que fa als nivells de soroll imputables al port, en cap punt de la zona urbana se superen els 60 dB(A) marcats pel Reial decret 1367/2007, per al període diürn, ni els 50 dB(A) establits per al període nocturn.  
- Residus: l'any 2005 es va construir al Port de València un Centre de Transferència de Residus (CTR) que permet l'arreplega i l'emmagatzematge dels residus generats per a posteriorment transportar-los a les plantes de tractament final.  
Segons s'informa: «l'APV ha desenvolupat un Sistema de Gestió Ambiental basat en ISO 14001:2004 i està inscrit en el Registre de Centres de la Comunitat Valenciana amb Sistemes de Gestió Mediambiental d'acord amb el Reglament CE 761/2001 EMAS III. A més, està en possessió dels certificats sectorials més alts a nivell internacional com és el PERS (Port Environmental Review System - atorgat per l'European Seaports Organization).»  
  
4. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta Direcció General, com a òrgan ambiental, i d'acord amb el que disposa l'article 51.1. de la LOTUP, la documentació presentada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
Data consulta Data informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
30.07.2015 29.06.2016 Servei Territorial d'Urbanisme  
30.07.2015 11.09.2015 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
30.07.2015 16.11.2015 Ministeri de Foment - Direcció General d'Aviació Civil  
30.07.2015 18.08.2015 Ministeri de Foment - Direcció General d'Infraestructures Ferroviàries  
30.07.2015 03.03.2016 MAGRAMA - Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar  
30.07.2015 24.08.2015 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Unitat d'Inspecció del Patrimoni   
Historicoartístic  
30.07.2015 15.02.2016 CHOPVT - Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
30.07.2015  
03.04.2017 02.09.2015   
27.04.2017 CHOPVT - Servei d'Ordenació del Territori. PATRICOVA  
30.07.2015 25.09.2015 CHOPVT - SDG de Ports, Aeroports i Costes.  
Servei d'Explotació de Ports  
Servei d'Aeroports i Costes  
30.07.2015 € Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural - Servei de Gestió de Residus  
30.07.2015 € Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural - Contaminació Acústica  
30.07.2015 31.08.2015 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural - Unitat d'Impacte Ambiental  
30.07.2015 23.09.2015 Ajuntament de València - Servei de   
Planejament  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web   
www.agroambient.gva.es/eae on es podrà consultar el contingut integre d'aquests.  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1. de la LOTUP.  
5.1. Paisatge. El 15 de febrer de 2016 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en què indica que:  
- El document no considera l'afectació sobre la infraestructura verda i el paisatge entre els factors estudiats.  
- El desenvolupament d'aquests plans especials sí que tindrà incidència en el paisatge.  
- El pla o plans que es redacten per al desenvolupament de l'àmbit de la zona sud del port, «haurà d'anar acompanyat d'un estudi d'integració paisatgística que permeta definir una façana urbana de qualitat cap al mar, i fixar criteris i directrius que garantisquen la integració en el paisatge marítim i portuari dels usos i de les instal·lacions que es permeten. Així mateix, s'haurà de garantir una adequada transició entre la ciutat consolidada i el port, i potenciar a més per mitjà de les zones verdes i els espais lliures la continuïtat de la infraestructura verda urbana de València, posant en valor la desembocadura del riu Túria. Així mateix es tindrà en compte la possibilitat de generar perspectives cap al mar com a principal recurs paisatgístic.»  
5.2. Risc d'inundació. PATRICOVA. El 2 de setembre de 2015 el Servei d'Ordenació del Territori i Paisatge informa que:  
«L'àmbit del pla especial, en concret el que pretén desenvolupar zones més comercials està afectat per risc d'inundació.»  
«L'origen d'aquesta inundació, es deu principalment a dues fonts possibles; per un costat el drenatge pluvial de tot el nucli urbà de la ciutat de València, ja amb dimensions considerables i per un altre costat el riu Túria, el qual no arriba a desviar-se en la seua totalitat o admetre el Pla Sud tot el flux d'aigua degut a l'avinguda de 500 anys, i discorre una part del flux pel llit vell.  
[?]S'ha de tindre en compte que el tram de connexió de l'antic llit del Túria amb el mar es produeix soterrat amb possibilitat de no funcionar en cas d'avinguda extrema i discórrer aquest per superfície [?]. Tampoc aclareix el pla especial, si en l'àmbit Sud 1, es preveu realitzar alguna actuació sobre el llit i les mesures que asseguren el seu funcionament en cas d'avinguda.  
Per tot l'anterior, s'ha d'indicar quines són les actuacions a realitzar, en concret damunt del llit i realitzar una anàlisi d'incidència i de mesures per al cas de possibles avingudes.»  
Conclou l'informe i indica que:  
«El Pla ·Especial Zona Sud del Port de València està afectat per risc d'inundació, per la qual cosa es requereix, als efectes de continuar la tramitació administrativa en matèria de risc d'inundacions, s'ha d'especificar les actuacions de forma més concreta, no sols indicar l'àmbit, i realitzar una anàlisi de les possibles avingudes i la seua afectació sobre l'actuació informada, tot això de conformitat amb les determinacions normatives del PATRICOVA.»  
L'Autoritat Portuària de València, com a promotora del pla, presenta el 21 de març de 2017 la documentació complementària requerida en l'informe anteriorment ressenyat. Amb data 27 d'abril de 2017, el Servei d'Ordenació del Territori, informa que de l'estudi i l'anàlisi del contingut de la dita documentació:  
«Queda justificat, amb les dades aportades, que el cabal de l'avinguda de 500 anys de període de retorn, de 227 m³/s, és inferior a la capacitat que té del tram soterrat, de 400 m³/s, la qual cosa suposa que no desborda en l'àmbit de l'actuació.  
Es recomana, al marge de les qüestions sobre la capacitat de desaigüe del tram soterrat, que s'eleve la part de la zona verda situada al sud del traçat soterrat, per a readreçar les aigües per possibles fallades no previstes en els estudis aportats. D'aquesta manera, el flux desbordat aniria pel traçat en planta del mateix caixer, però en superfície.»  
  
Conclou aquest segon informe indicant que:  
«Per tot allò que s'hi ha exposat, l'àmbit del Pla Especial Zona Sud del Port de València no està afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana.»  
5.3. Patrimoni cultural. El 24 d'agost de 2015 la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport informa que en el Pla Especial Zona Sud del Port de València s'haurà d'introduir un apartat justificatiu del compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià (LPCV), en el qual s'expresse el tractament que el Catàleg de Béns i Espais Protegits realitza respecte a l'àmbit afectat pel pla especial.  
  
«S'haurà d'advertir si en l'àmbit hi ha algun bé amb valors patrimonials reconeguts (BIC, BRL o altres immobles catalogats) o afecta parcialment o totalment l'entorn de protecció d'aquests. Aspecte que haurà de quedar reflectit en els plans del document de planejament.  
  
[?]Com a mitjà per a donar cobertura administrativa a aquesta iniciativa, s'indica que per a poder obtindre l'informe previ i vinculant exigit en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, s'hauran de satisfer prèviament, per a l'àmbit afectat, les exigències de l'article 47 de la dita llei. Concretament s'haurà de complir el que disposa el Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, per a l'esmentat àmbit.»  
  
En la memòria d'impacte patrimonial a elaborar, es realitzarà l'estudi i l'avaluació de tots els camps d'interés patrimonial de naturalesa immoble ubicats a una distància de 200 metres entorn a l'àrea afectada.  
  
Després de l'estudi i l'avaluació del patrimoni cultural valencià existent en l'àmbit afectat, s'haurà de justificar que el projecte no afecta negativament aquest.  
5.4. Ajuntament de València. El 23 de setembre de 2015 el Servei de Planejament, de l'Ajuntament de València, emet un informe en l'àmbit de les seues competències i indica que: «la documentació facilitada per l'Autoritat Portuària és insuficient per a emetre una valoració ambiental sobre els seus possibles efectes. Així mateix, haurà de tindre's en compte que, segons allò que s'ha acordat en la clàusula tercera del conveni interadministratiu subscrit entre l'Autoritat Portuària i l'Ajuntament de València el 26 d'abril de 2013, l'ordenació d'aquesta zona està subjecta a un acord previ entre ambdues administracions.»  
5.5. Confederació Hidrogràfica del Xúquer. L'11 de setembre de 2015 informa que l'actuació del pla especial, encara que està al costat del nou llit del riu Túria, no està en zona de policia d'aquest.  
  
«La zona de l'actuació no està afectada per zona de flux preferent fet pel qual no suposa incidència en el règim de corrents als efectes del que disposa l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic ni per zona inundable.  
En principi pel tipus d'activitat a desenvolupar amb els drets d'aigua per a proveïment de l'Ajuntament de València que ascendeixen a 124,5672 Hm³/any procedents d'aigües superficials del riu Xúquer i del riu Túria, hauria de ser possible atendre la demanda generada. En tot cas prèviament a l'aprovació de l'instrument de planejament s'haurà d'obtindre l'informe favorable d'aquest organisme per a la qual cosa serà necessari justificar la demanda de recursos hídrics necessària per a l'actuació i acreditar la disponibilitat de recursos hídrics.»  
5.6. Costes - MAGRAMA. La Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar, del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, el 3 de març de 2016, emet un informe que indica la necessitat de considerar en la tramitació del planejament proposat el que estableixen els articles 25, 30, 31 i 32 de la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.  
En particular l'informe assenyala la necessitat d'atendre allò que s'ha assenyalat en els articles següents:  
«Article 112: correspon també a l'Administració de l'Estat emetre un informe, amb caràcter preceptiu i vinculant, en els supòsits següents:  
  
a) Plans i normes d'ordenació territorial o urbanística i la seua modificació o revisió, quant al compliment de les disposicions d'aquesta llei i de les normes que es dicten per al seu desplegament i aplicació.  
[?].»  
article 117.1. En la tramitació de tot planejament territorial i urbanístic que ordene el litoral, l'òrgan competent, per a la seua aprovació inicial, haurà d'enviar, amb anterioritat a la dita aprovació, el contingut del projecte corresponent a l'Administració de l'Estat perquè aquesta emeta, en el termini d'un mes, l'informe comprensiu dels suggeriments i de les observacions que estime convenients.»  
5.7. Ports, Aeroports i Costes. Generalitat Valenciana. La Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes informa el 25 de setembre de 2015, que: «Vist el contingut del pla de referència s'adverteix que la disposició d'aquest no afecta la zona de servitud de protecció del domini públic maritimoterrestre.  
En vista de les competències de la Generalitat Valenciana en matèria de costes, i atés que en l'àmbit del pla no s'afecta la zona de servitud de protecció, aquesta Direcció General informa que no hi ha inconvenient dins de les competències que tutela a què s'aprove el pla especial de referència.»  
5.8. Aviació Civil. La Direcció General d'Aviació Civil, del Ministeri de Foment, amb data 16 de novembre de 2015 emet un informe i indica que: «la totalitat de l'àmbit objecte del pla especial està afectada tant per les determinacions relatives a les servituds aeronàutiques establides (Reial decret 856/2008, de 16 de maig, pel qual es modifiquen les servituds aeronàutiques de l'Aeroport de València, BOE núm. 129 de 28.05.2008), com per la proposta de servituds aeronàutiques inclosa en el Pla director de l'Aeroport de València aprovat per l'Ordre FOM/3417/2010, del Ministeri de Foment. de 29 de novembre de 2010 (BOE 2, 03.01.2011), el nou planejament urbanístic haurà de tindre en compte les limitacions imposades per les dites servituds.  
  
[\_] d'acord amb el que estableix la disposició addicional segona del Reial decret 2591/1998, de 4 de desembre, d'ordenació dels aeroports d'interés general i la seua zona de servei, modificat pel Reial decret 297/2013, se sol·licita a la Generalitat Valenciana la remissió a aquesta Direcció General de la documentació completa del Pla Especial de la Zona Sud del Port de València, prèviament a l'aprovació inicial o tràmit equivalent, a fi d'elaborar l'informe preceptiu i vinculant.  
  
Així mateix, es recorda la necessitat de disposar d'informe exprés favorable de la Direcció General d'Aviació Civil sobre el Pla Especial de la Zona Sud del Port de València per a l'aprovació definitiva del planejament.»  
5.9. Ferrocarrils. La Secretaria General d'Infraestructures, del Ministeri de Foment, el 18 d'agost de 2015, informa que: «els terrenys que afecten l'àmbit d'aquest pla especial pertanyen a l'Autoritat Portuària de València (APV), i l'administració de les infraestructures ferroviàries existents dins de la Zona Sud 2 correspon a l'APV. Per tant, no s'ha d'objectar res a la tramitació del pla.  
Des del punt de vista de les competències atribuïdes a aquesta Subdirecció General, no hi ha inconvenient a continuar la tramitació del Pla Especial Zona Sud del Port de València.»   
5.10. Espais Naturals. La Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, amb data 31 d'agost de 2015, informa que l'actuació proposada pel Pla Especial Zona Sud del Port de València no afecta directament espais naturals protegits, camins ramaders, forests d'utilitat pública ni cap altre element rellevant del qual són objecte de gestió, competència o especial consideració per part del Servei Territorial de Medi Ambient.  
  
5.11. Urbanisme. El 29 de juny de 2016 el Servei Territorial d'Urbanisme de València informa que: examinat el contingut de la modificació, es considera que aquest no pareix, des del punt de vista de les competències urbanístiques d'aqueix Servei, que haja de tindre efecte significatiu sobre el medi ambient.  
Continua indicant l'informe que: «si el procediment queda subjecte a avaluació ambiental i territorial simplificada, i es conclou amb l'informe ambiental i territorial estratègic, segons el procediment fixat en els articles 50 i 51, el pla s'elaborarà seguint al procediment establit en el capítol III del títol III de la LOTUP.  
El pla o els plans especials (zona 1 i zona 2), afecten determinacions de caràcter estructural, per la qual cosa l'aprovació definitiva del pla correspondrà a la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme, d'acord amb el que disposa l'article 44 de la LOTUP.»  
5.12. Anàlisi i valoració. Es proposa pla especial en sòl urbà qualificat en la Revisió del Pla General de València, en tramitació, com a xarxa primària d'infraestructures de transport-servei portuari. Aquest pla especial es redacta en compliment del TRLPMM i d'acord amb les determinacions establides en la delimitació d'espais i usos portuaris (Ordre FOM 1973/2014) que fixa dos usos diferenciats que porten a l'òrgan promotor a proposar dos àmbits a desenvolupar per mitjà de plans especials independents, i estableix en la documentació presentada la delimitació dels dits àmbits, sense establir més determinacions de les corresponents al desenvolupament d'un pla especial.  
  
  
6. Diagnòstic de la situació actual  
El sòl integrat en l'àmbit del Pla Especial Zona Sud 1 presenta una clara vocació urbana, en l'actualitat es tracta d'un sòl vacant, bé per no haver sigut ocupat mai, bé per desmantellament d'instal·lacions industrials de caràcter portuari, i s'ha executat una zona verda com a zona d'amortiment de l'impacte que l'activitat portuària que es desenvolupa en el seu entorn.  
L'àmbit del Pla Especial Zona Sud 2, en la seua totalitat terreny guanyat al mar, està dedicat estrictament a l'ús portuari i ocupat en un 75 %.  
Descripció de l'alternativa plantejada en el document inicial estratègic. Aquest informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza basant-se en la informació continguda en el document inicial estratègic presentat, redactat al juny de 2015, i la documentació complementària rebuda el 21 de març de 2017. Vist l'abast i l'objecte del pla especial no es plantegen alternatives, únicament es presenten les delimitacions proposades dels dos àmbits que es pretenen desenvolupar per mitjà de dos plans especials.  
Descripció de l'única alternativa presentada. Aquesta alternativa proposa la subdivisió de l'àmbit sud del Port de València, en dues àrees subjectes a sengles plans especials:  
El Pla Especial de la Zona 1 que haurà de respondre, com a domini públic portuari que és, a les determinacions de la DEUP; és a dir, haurà de tindre una part dedicada a un ús pràcticament ciutadà (espais lliures i instal·lacions públiques) i una altra part que es puga associar a l'ús complementari comercial: àrees d'oficines o instal·lacions d'organismes privats o públics on es duguen a terme activitats relacionades amb el negoci portuari. Aquest àmbit està delimitat pel Conveni de Cessió d'abril de 2013, si bé ha patit alguna lleugera modificació com a resultat dels acords entre l'Ajuntament i l'APV en el procés de tramitació de la DEUP del Port de València.  
Aquest pla especial comprén una superfície de 183.286 m²; i la zona queda definida com una prolongació del barri de Natzaret fins a la tanca del port, de manera que actua com una transició entre el nucli urbà i la zona d'activitat purament portuària, encara que no per això perdrà el seu caràcter de domini públic portuari.  
El Pla Especial de la Zona Sud 2; aquesta zona està desenvolupada i consolidada en més del 75 % de la seua extensió, però arreplegarà una remodelació de la xarxa viària i ferroviària de la zona que ja està prevista en el Pla d'Inversions de l'APV i la finalització del qual està prevista per a l'any 2020.  
Valoració de la proposta. Analitzada l'alternativa proposada atenent a la documentació presentada i als informes emesos, s'observa que la proposta de delimitació de dos àmbits territorials a ordenar per mitjà del posterior desenvolupament de sengles plans especials com a instrument urbanístic, en la Zona Sud del Port de València (tal com estableix el TRLPEMM), es realitza sobre terrenys urbans amb qualificació com a sistema general portuari, amb els usos establits per l'Ordre FOM 1973/2014, sense que en el dit àmbit es produïsquen incidències sobre elements del patrimoni natural, ni sobre el model territorial establit en la planificació urbanística municipal; i en principi no hi ha risc d'inundació, per això aquesta alternativa es considera compatible a efectes ambientals en els termes proposats.  
  
7. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
8. Proposta d'acord  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat.  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el Pla Especial Zona Sud Port de València, no té incidència significativa en el model territorial vigent en el municipi, no afecta elements del patrimoni natural; incideix únicament sobre un àmbit de sòl urbà consolidat pels usos a què s'ha destinat, d'acord amb allò que s'hi ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla Especial Zona Sud Port de València (València), d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per considerar que no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que es complisquen les determinacions següents:  
Prèvia a l'aprovació definitiva:  
  
1. S'haurà d'obtindre l'informe preceptiu i vinculant corresponent de la Direcció General d'Aviació Civil, del Ministeri de Foment.  
  
2. S'haurà d'obtindre l'informe preceptiu i vinculant en matèria de costes de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar, del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.  
3. S'haurà de realitzar una memòria d'impacte patrimonial i obtindre l'informe de l'administració competent en la matèria.  
4. S'haurà de realitzar un estudi de demandes de recursos hídrics i acreditar la disponibilitat sobre els dits recursos i obtindre informe de l'administració competent en la matèria.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla Especial Zona Sud Port de València en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica d'aquesta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla Especial Zona Sud Port de València (València), per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique per al seu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 14 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8103, del 10-08-2017 (2017/6631)

RESOLUCIÓN de 14 de junio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 41/16-EAE Picassent y 146/15-EAE València.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8103

Fecha DOGV
:   10-08-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/6631

CVE


Fecha del documento
:   14-06-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de junio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 41/16-EAE Picassent y 146/15-EAE València. [2017/6631]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 41/16-EAE Picassent y 146/15-EAE València.  
  
«Informe Ambiental y Terriotorial Estratègico  
Objeto: Plan especial para la ordenación pormenorizada de un núcleo de viviendas consolidado en la partida del Realón en suelo no urbanizable.  
Trámite: evaluación ambiental estratégica de la modificación de plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Picassent.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo y Ayuntamiento.  
Localización: Picassent (Valencia).  
Núm. expediente: 41/2016-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de mayo de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico del plan especial para la ordenación pormenorizada de un núcleo de viviendas consolidado en la Partida del Realón en suelo no urbanizable en Picassent, en los siguientes términos:  
  
A. Fundamentos por los que se somete la modificación a evaluación ambiental estratégica.  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la LOTUP se establece (art. 46), que serán objeto de esta evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten y aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o acuerdo del Consell, cumpliendo los supuestos del apartado 1 de dicho artículo.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
  
B. Documento inicial estratégico.  
B.1 Documentación aportada.  
En fecha 5 de mayo de 2016, el Ayuntamiento de Picassent remitió al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica el Plan especial para la ordenación pormenorizada de un núcleo de viviendas consolidado en la partida del Realón en suelo no urbanizable en Picassent motivada por la necesidad de solventar la siguiente problemática, a efectos de que se produzca un pronunciamiento por parte del órgano ambiental:  
- Minimización del impacto territorial generado por un núcleo de viviendas consolidadas en suelo no urbanizable, definiendo el estado actual de los servicios existentes y la propuesta de implantación de las medidas necesarias para la regularización urbanística del ámbito afectado. El ámbito se ubica la partida El Realón (polígono 5) de Picassent, con una superficie de 11,587,00 m².  
La documentación remitida en soporte papel y digital consiste en:  
- Documento inicial estratégico y borrador del Plan Especial para la Ordenación Pormenorizada de un núcleo de viviendas consolidado en la Partida del Realón en suelo no urbanizable.  
·Proyecto de Urbanización.  
- Solicitud de inicio del Plan Especial, firmada por el arquitecto municipal el 25 de abril de 2016 donde se motiva la aplicación del procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica y se indica que de la actuación no se prevé la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente.  
- Informe del arquitecto municipal de 25 de febrero de 2016, donde se determina la existencia de una parcela sujeta a medidas de restauración de la legalidad urbanística, así como otros condicionantes a cumplir de acuerdo con la LOTUP.  
  
El 10 de junio 2016 se comunica la apertura del expediente al Ayuntamiento de Picassent (41/2016-EAE), si bien para continuar con el mismo, se requirió:  
- Informe municipal sobre el estado de los siguientes servicios e instalaciones:  
· Red de agua potable en el entorno de la actuación y planificación de obras previstas.  
· Gestión de residuos urbanos.  
  
Finalmente se recibe informe municipal el 30 de junio de 2016 en el que el ingeniero técnico municipal concluye:  
- En dicha zona de suelo no urbanizable del polígono 5 no existe suministro de agua potable de la red municipal del Servicio Municipal de Agua Potable y Saneamiento de Picassent, no existiendo previsión de su abastecimiento en el Plan director de agua potable de Picassent.  
  
B.2 Información territorial.  
El municipio de Picassent, situado en la comarca de L'Horta Sud en la provincia de Valencia, tiene una población de 20.427 habitantes (según el IVE a 01.01.2015). La superficie del término municipal es de 85,79 km². El municipio se encuentra en un núcleo principal y un total de 17 núcleos. Se sitúa a 47 msnm y a una distancia de 17,3 km de Valencia.  
Limita con los términos municipales de Alcàsser, Silla y Almussafes al este, Torrent al norte; Montserrat al oeste y Llombai, Alfarp y Benifaió al sur.  
El municipio se halla en un lugar de transición entre la llanura litoral de La Albufera y las sierras interiores del oeste (Sierra Perenchiza, Sierra de Dos Aguas, etc.) Las montañas tienen un perfil suavizado, donde se alternan las llanuras con las colinas que nunca llegan a sobrepasar los 300 metros de altura.  
En las colinas próximas a la villa se han levantado en las últimas décadas varias urbanizaciones residenciales; la Creueta, la Cañada del Císcar, El Alter etc.  
El clima es de tipo subtropical, correspondiente a la zona mediterránea, siendo por tanto templado y húmedo debido a la proximidad del mar. Picassent se halla en una zona de temperaturas medias anuales que oscilan entre los 16 y los 18 grados centígrados.  
La propuesta que nos ocupa se sitúa en la partida del Realón, cerca del límite del término de Picassent en su linde con Torrent (Al Norte). Se sitúa a unos 5 kilómetros del centro de Picassent y a 500 metros de la estación de servicio Torrent de la A-7, E-15.  
B.3. Planeamiento vigente.  
El planeamiento vigente lo constituye un Plan General de Ordenación Urbana aprobado en la Comisión Territorial de Urbanismo (a excepción del polígono industrial junto a la autovía N-340) el 29 de septiembre de 1998 y publicado en el DOGV el 5 de marzo de 1999.  
Dicho Plan General de Ordenación Urbana fue evaluado ambientalmente mediante Declaración de Impacto Ambiental de fecha 3 de julio de 1998 (Exp. 470/97-AIA).  
El ámbito del Plan Especial ocupa suelo no urbanizable común definido en las NNUU del plan general.  
Los lindes de la zona de actuación son:  
- Norte, término de Torrent, en concreto la urbanización Club de Tenis de Torrent.  
- Sur, suelo no urbanizable común (SNU).  
- Este, suelo no urbanizable común (SNU).  
- Oeste, suelo no urbanizable común (SNU) y autovía A-7 E-15 (SNUPI).  
B.4 Objeto de la propuesta de la modificación.  
Tal y como ya se ha adelantado, el plan especial que se presenta tiene por objeto delimitar la zona urbanística en SNU (de 11.587 m²) en la que se encuentra un núcleo de viviendas consolidadas al margen de cualquier proceso formal de urbanización y edificación, a fin de minimizar el impacto territorial producido por dichas viviendas. Todo ello definiendo los servicios existentes y la propuesta de implantación de las medidas necesarias para la regularización urbanística.  
De acuerdo con la documentación presentada, se delimita exactamente el ámbito y las edificaciones que se corresponde se adjunta el siguiente cuadro en el que se expone su referencia catastral, número y superficie de parcela, superficie de la vivienda, número de plantas y año de construcción. Además se calcula la edificabilidad y ocupación que supone estos edificios para con sus parcelas. Para mayor comodidad, a cada una de las viviendas se le asignará un número para identificarla tanto en esta memoria y sus anejos, como en los planos que se acompañan.  
  
En el cuadro se ha incluido una parcela en fila aparte, la denominada parcela «A». El hecho de diferenciarla nombrándola con una letra y no con un número como el resto, obedece a que es la única parcela de toda la calle que no contiene edificación, que como tal no será incluida en la delimitación.  
  
Servicios existentes  
Tal y como se expone en la documentación presentada, las construcciones cuentan tan solo con los servicios correspondientes al suministro de electricidad y al abastecimiento de agua.  
Señala asimismo que no existen, en la zona ni suministro de gas ni conexión a las redes de telefonía o datos (más allá de las inalámbricas, por supuesto.) Tampoco se produce recogida de residuos sólidos, ni se evacuan aguas fecales o pluviales.  
El saneamiento se resuelve en estos momentos mediante pozos ciegos de diversa tipología que vierten incontroladamente al subsuelo.  
El viario se limita al pavimento existente y a una serie de aceras irregulares, materializadas por tramos por parte de los mismos propietarios de las parcelas.  
- Suministro eléctrico  
Se trata de un servicio regular, conectado a la red primaria de energía eléctrica. Las parcelas se dotan a través de una linea de Baja Tensión enterrada, que a su vez es alimentada por otra de Media, que a su vez se conecta en la subestación correspondiente.  
El suministro, pues corresponde a la compañía homologada. El único transformador existente se encuentra en la urbanización «Club de Tenis», transcurriendo soterrada la línea desde esta hasta la agrupación de viviendas objeto de este plan.  
- Suministro de agua potable  
Conforme describe la documentación presentada, el suministro de agua procede de las redes de riego que toman el agua directamente de pozos. Este servicio, queda pues, al margen de cualquier compañía pública o mixta que gestione la calidad, tanto del agua como de la propia red.  
En el caso que nos ocupa, el agua viene suministrada por el pozo de San Vicente, de Torrent. El agua se distribuye como «No potable», y se realizan análisis sobre ella cada 6 meses. Las conducciones que alimentan a las viviendas son de polietileno no alimentario (pensadas para riego), enterradas bajo las aceras. Se ha ubicado un contador en el interior de pequeños nichos con puerta metálica en los vallados de las viviendas.  
B.5 Justificación de la propuesta de la modificación.  
Si bien la Memoria Justificativa del Plan Especial presentado señala, que el mayor beneficio que recibirá lo localidad con la ejecución del presente plan es el cese de vertidos incontrolados por parte de estas viviendas al subsuelo, lo cierto es que la justificación del presente Plan Especial se centra en los art. 210 y ss. de la LOTUP, en la que se aborda la minimización de impactos ambientales en suelo no urbanizable, primero a través de la delimitación de la zona urbanística en SNU que debe minimizar su impacto territorial, cuya implantación se haya realizado al margen de los procesos formalizados de urbanización y edificación y, en segundo lugar, considerado el objeto del plan como un núcleo de viviendas consolidado objeto de la aplicación normativa, se establecerá la ordenación pormenorizada del ámbito en cuestión a través del plan especial. Dicha pormenorización podrá comprender fases de ejecución de las obras de urbanización y ejecución de instalaciones que definitivamente minimicen el impacto territorial, de acuerdo con los documentos técnicos señalados en el art. 211 y que se acompañan al plan especial presentado.  
En particular se consideran en el plan especial como indispensables: La depuración de los vertidos, la recogida de residuos sólidos, el suministro de agua potable y la adecuada conexión viaria.  
En el presente plan se propone consolidar todos los servicios existentes, aumentar de calidad aquellos que supongan impacto sobre el territorio, a fin de atender (como se indica en el art. 211.d) las necesidades residenciales existentes y la minimización de impactos, adaptadas al carácter de la actuación y al parcelario, orografía, caminos y otras infraestructuras existentes.  
Especificando, las actuaciones que se proponen se pueden resumir:  
- Completar el firme del vial en todos los recorridos desde el Club de Tenis, y sustituir el existente allí donde la instalación de otros servicios lo requiera.  
- Regularización de las aceras existentes, se establecería un ancho constante para todas ellas y se completarían allí donde jamás se ejecutaron. Dado lo aislado de la zona, se propone mantener la materialidad existente, esto es realizarlas con hormigón HM-20, sin baldosa. Así se alcanza mayor resistencia y se requiere un menor mantenimiento.  
- Instalación de una estación depuradora de pequeña entidad, de oxidación total a baja carga que asuma las aguas residuales de las 7 viviendas existentes. Se situará enterrada de forma que funcione por gravedad. Se creará una red de alcantarillado que conectará cada una de las viviendas con esta estación. Así, la instalación queda lista de cara a que, en el futuro, otro tipo de dispositivo de menor incidencia en los acuíferos pueda incorporar esta red.  
Según la propia documentación presentada en el Plan Especial, el resto de los servicios, bien se prefiere no incidir, o bien no tienen solución proporcionada a la vista serían:  
- Red de Agua: Este es uno de los puntos conflictivos, puesto que este servicio sí es fundamental y la LOTUP incide específicamente en su instalación. Sin embargo, no hay en el entorno inmediato (ni en el término municipal de Torrent ni en el de Picassent) localización alguna dotada de agua potable.  
De acuerdo con el plan especial, no se observa una manera racional de implantar ese servicio de manera aislada. Así, se propone mantener la red de agua tal y como existe en la actualidad, pero vinculando a los residentes a seguir solicitando análisis de la misma a la empresa suministradora (de forma que se lleve un cierto control) y a que suscriban el compromiso de realizar cuantas actuaciones sean necesarias para dotarse de agua potable en el momento que la cercana urbanización (u otra zona cercana) dispongan de ella.  
- Recogida de residuos sólidos: dado que hasta el momento los residentes de la zona han estado utilizando los servicios de recogida de basuras de la vecina urbanización Club de Tenis Torrent, y dada la lejanía de esta zona al centro urbano de Picassent, parece desproporcionado atender los servicios urbanos por parte de la empresa municipal. Por todo lo anterior, la recomendación de este plan, es que se mantenga esta situación.  
- Alumbrado exterior: dado que algunas de las viviendas llevan años funcionando solucionando este tema con sus propios recursos, no parece razonable modificar este extremo. Sobre todo porque no es viable ni operativa ni económicamente que el ayuntamiento disponga de cuadros, tendidos y luminarias tan lejos del casco. Estarían lejos de las rutas prácticas de mantenimiento de los operarios del ayuntamiento y demasiado expuestas a robos de material. Por todo lo anterior, se prefiere prescindir de este servicio.  
- Red de telefonía: el propio plan general, considera esta red como optativa, con lo que por las mismas razones (además de que existen en la actualidad multitud de sistemas inalámbricos que cubren este servicio) que en el punto anterior, se prescinde de él.  
- Mobiliario urbano: por las mismas razones de lejanía, complicaciones en el mantenimiento y posibilidad de robo, se declina la instalación de cualquier tipo de mobiliario urbano. Se incluyen en este último punto las señales viarias, aunque parece razonable la instalación de una señal de «sin salida» en la bifurcación del camino principal.  
En cuanto a la delimitación de la zona de actuación, basaremos la delimitación de la zona en el vial que, de manera irregular se ha creado para servir a las parcelas que nos ocupan, ya definidas en el cuadro de la anterior parte informativa.  
Inicialmente el plan especial, desde un punto de vista meramente racional, plantea la inclusión de la parcela 373 en la delimitación. Sin embargo, en la búsqueda de la minimización del impacto causado por este tipo de actuaciones irregulares, la LOTUP excluye de cualquier delimitación posible las parcelas no edificadas (art. 212.3).  
Por todo ello, la delimitación que se propone excluye el ámbito de la parcela 373.  
Dado que en la actualidad se sitúan en la zona delimitada a 7 viviendas, para la superficie considerada del ámbito resulta un ratio aproximado de 6 viviendas por ha. Todos los edificios del ámbito son, exclusivamente, viviendas unifamiliares construidas en parcelas de un tamaño que supera los 1.000 m² en prácticamente todos los casos. Así pues, la documentación presentada concluye que la parcelación de la zona conserva las características propias del ámbito rural, con lo que se cumple con las dos condiciones que plantea el artículo 210.2 de la LOTUP: Densidad superior a 3 viviendas por hectárea y una parcelación propia del ámbito rural. Por todo lo anterior, podemos decir que la delimitación planteada es válida a efectos de la vigente Ley urbanística.  
Para la instalación de la estación depuradora prevista, será necesario disponer de cierta cantidad de suelo para servicios comunes. Pese a que lo más cómodo sería disponer de parte de la parcela 373 e incluirla en la delimitación con este fin, hay varios factores que lo impiden: en primer lugar, tal y como se ha planteado el Plan Especial y su posterior desarrollo en un proyecto de urbanización, la única instalación que demanda espacio es la estación depuradora, y dado que esta se alimenta por gravedad, no resulta práctico colocarla en el mencionado lugar, ya que deja dos viviendas sin servicio. Además, no parece apropiado consumir espacio de un solar que va a mantener por siempre su carácter rústico.  
El punto anterior, nos lleva a la necesidad de albergar servicios comunes en espacio ahora privado. Para albergar la estación depuradora será necesario enajenar una pequeña parte del suelo perteneciente a las viviendas 4 o 5 (Queda definido en el proyecto de urbanización) Para compensar esta suerte de expropiación, se propone un coeficiente de intercambio que permita a los propietarios afectados sufragar parte de los costes de urbanización que les correspondan con suelo.  
En un posterior estudio de viabilidad económica se incorpora dicho coeficiente una vez establecidos definitivamente los costes que supone la urbanización.  
B.6 Selección de alternativas propuestas.  
El Plan Especial no realiza un estudio de alternativas como tal, ya que por un lado al tratarse de la minimización de un ámbito concreto, la delimitación del mismo se ajusta a las parcelas edificadas donde se puede aplicar dicho régimen de acuerdo con la LOTUP.  
Donde implícitamente el Plan Especial desarrolla un somero planteamiento de alternativas es en el desarrollo de instalaciones necesarias para la minimización de impacto. Así, mientras plantea el mantenimiento del estatus actual (Alternativa 0) sin análisis ambiental y aludiendo exclusivamente a razones de índole meramente de imposibilidad estructural para la mayoría de las instalaciones planteadas (existentes ya o no), únicamente plantea una alternativa distinta a la existente para el saneamiento y depuración (equipo de oxidación total) y mejora de los accesos y aceras.  
  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Dado que el Plan Especial plantea el desarrollo de la minimización de impactos en SNU, la propia razón de ser del plan debería tender a reducir dichos efectos, producidos por un núcleo de viviendas cuya implantación se ha efectuado al margen de los procesos formalizados de urbanización y edificación.  
En este sentido, los principales impactos sobre el medio ambiente que se han producido hasta el momento (por parte de viviendas implantadas desde los años ochenta) se centran en la depuración de agua, en la distribución de agua y en la recogida de residuos sólidos. A continuación señalamos las características más significativas de los mismos que se analizarán con detalle en el apartado de determinación de efectos significativos:  
- Saneamiento y depuración.  
Tal y como señala el plan especial las aguas residuales generadas por las edificaciones existentes se derivan, tal como señala el plan, a «pozos ciegos de diversa tipología que vierten incontroladamente al subsuelo». Por tanto, el efecto sobre el medio ambiente producido por dichos vertidos se trata de subsanar en el plan mediante la implantación de una estación depuradora de oxidación total para las siete viviendas. Con dicha instalación, si bien se minimizará el impacto del vertido directo, si habrá que tener presente la localización y características del vertido depurado, que deberá ser aprobada por el organismo de cuenca.  
- Agua potable.  
El mantener la red de agua potable existente tal y como propone el plan especial genera un doble efecto significativo sobre el medio ambiente y sobre la salud de las personas, ya que por un lado a pesar de que se aporta certificado sobre el origen del suministro del agua (en lo que se entiende es una concesión en vigor controlada por el organismo de cuenca), se deja de manifiesto que dicha agua se suministra como agua de riego y que es no potable, a la vez que se deja de manifiesto que la red de distribución tampoco cumple con los estándares correspondientes al agua potable.  
- Recogida de residuos.  
Asimismo, la recogida de residuos no queda solventada dentro del plan especial, ya que el mismo ayuntamiento no existe constancia de que como promotor esté realizando la recogida de residuos sólidos urbanos en el ámbito, cuestión esta que el promotor solventa explicando que los mismos se trasladan a los contenedores del municipio colindante, sin que quede de manifiesto convenio o acuerdo entre ayuntamientos para la adecuada gestión.  
  
D. Consultas realizadas.  
Por parte de la dirección general competente, como órgano ambiental, se ha sometido a consultas el documento inicial estratégico, conforme a lo dispuesto en el art. 51 de la LOTUP, a fin de definir el contenido del estudio ambiental y territorial estratégico (EATE), a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
10/06/16 30/06/16 Ayuntamiento de Picassent  
09/06/16 30/05/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Servicio de Urbanismo. Dirección Territorial de Valencia  
09/06/16 26/01/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SubDG de Ordenación del Territorio y Paisaje. S. Infr. Verde y Paisaje  
10/10/16 05/09/16 Confederación Hidrográfica del Júcar. Comisaría de Aguas.  
  
  
Nota: Los informes recibidos se publicarán en la web   
http://www.agroambient.gva.es/eae junto con el pronunciamiento ambiental procedente.  
  
E. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Analizado el documento inicial estratégico y los informes recibidos, se efectúa la valoración de los posibles efectos del presente Plan especial para la ordenación pormenorizada de un núcleo de viviendas consolidado en la partida del Realón en suelo no urbanizable en Picassent, siguiendo los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
Así, teniendo en consideración las características de la modificación, por la misma se pretende la minimización del impacto territorial generado por un núcleo de viviendas consolidadas en suelo no urbanizable, definiendo el estado actual de los servicios existentes y la propuesta de implantación de las medidas necesarias para la regularización urbanística del ámbito afectado en la partida El Realón (polígono 5) de Picassent, con una superficie de 11,587,00 m².  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
- Ayuntamiento de Picassent.  
Requerido sobre el estado de los servicios de abastecimiento de agua potable y gestión de residuos urbanos, el ayuntamiento en su informe recibido el 30 de junio de 2016 señala que en dicha zona de suelo no urbanizable del polígono 5 no existe suministro de agua potable de la red municipal del Servicio Municipal de Agua Potable y Saneamiento de Picassent, no existiendo tampoco previsión de su abastecimiento en el Plan director de agua potable de Picassent.  
Respecto a los residuos sólidos urbanos, no se realiza su recogida desde el servicio municipal correspondiente.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
El 5 de septiembre de 2016 se recibe el informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se informa entre otras cuestiones:  
- En relación a las aguas residuales que se produzcan, el vertido directo o indirecto deberá contar con la previa autorización administrativa del organismo de cuenca, en los términos expresados en dicho informe.  
- No se prevé según el informe el suministro de agua potable a las viviendas, que seguirán conectadas al sistema de distribución de agua de riego del que forman las parcelas implicadas.  
Por tanto concluye que la actuación así expuesta no supone efectos significativos sobre el medio ambiente, sin perjuicio de las determinaciones que, como consecuencia de estudios más detallados o nueva documentación, se puedan establecer en las autorizaciones que preceptivamente, en su caso, se deben obtener del organismo de cuenca.  
- Infraestructura Verde y Paisaje.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje informa el 26 de enero de 2017 que desde el punto de vista de sus competencias se estima que no van a producirse efectos significativos por la superficie a la que afecta (11.587 m² de suelo y 950 m² construidos) y el alcance de las actuaciones que se plantean siempre que no se permita el incremento de la edificación ni la disminución de la vegetación existentes en la actualidad.  
- Servicio Territorial de Urbanismo.  
El informe de 30 de mayo de 2017, del Servicio de Urbanismo de la Dirección Territorial de Valencia señala inicialmente que de acuerdo con el informe del arquitecto municipal de 25 de febrero de 2016, se describe el expediente de la restauración de la legalidad instruido en la parcela 386 del polígono 5, existiendo asimismo una orden de demolición por Sentencia 741/2014, de 9 de septiembre de 2014, con el expediente en fase de cumplimiento de Resolución Judicial, por lo que se señala que dicha parcela debe excluirse del Plan Especial.  
De acuerdo con el análisis realizado en el informe, se considera que del plan especial propuesto, podrían derivarse efectos significativos sobre el medio ambiente desde la visión de las competencias urbanísticas del servicio, por lo que en caso de continuar la tramitación tras la correspondiente evaluación se tendrá en cuenta lo siguiente:  
- La aprobación definitiva del Plan Especial correspondería a la conselleria correspondiente en ordenación del territorio y urbanismo.  
- No se ha aportado documento urbanístico que regule las relaciones entre propietarios y la administración actuante.  
- No se ha detallado si existen actividades que puedan resultar incompatibles con el uso residencial a una distancia del núcleo de viviendas inferior a la prevista por la normativa.  
- Con independencia de la iniciativa de la elaboración, de conformidad con el art. 48 de la LOTUP, el órgano promotor será el órgano correspondiente de la administración pública, en este caso local, y así deberá figurar en toda la documentación que se presente. El documento deberá ser aprobado por el órgano competente municipal.  
- No consta pronunciamiento del Ayuntamiento de Torrente sobre la propuesta.  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos.  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las administraciones públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio,de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) considera:  
Que de el Plan especial para la ordenación pormenorizada de un núcleo de viviendas consolidado en la partida del Realón en suelo no urbanizable en Picassent supone una modificación menor sobre un suelo urbanizable debido a su reducida extensión, que implica en todo caso el cumplimiento de las medidas que se establecerán en las determinaciones finales para la minimización del impacto territorial de las viviendas ya existentes, dado que reducen el efecto sobre el medio ambiente de las infraestructuras existentes sin plantear nuevas infraestructuras que impliquen desarrollo del ámbito como suelo urbano. Por tanto en la medida que limitan dichos efectos, no afecta al modelo territorial ni representa efectos significativos negativos sobre el medio natural.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria, se puede determinar, respecto del Plan especial para la ordenación pormenorizada de un núcleo de viviendas consolidado en la partida del Realón en suelo no urbanizable en Picassent que el procedimiento de evaluación simplificada y las obligadas determinaciones que de él se deriven son suficientes para determinar que la modificación no presenta efectos significativos adicionales sobre el medio ambiente.  
  
G. Propuesta de acuerdo.  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con lo expuesto se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial para la ordenación pormenorizada de un núcleo de viviendas consolidado en la partida del Realón en suelo no urbanizable en Picassent de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y en los informes emitidos al respecto, y se cumplan preceptivamente las siguientes determinaciones:  
1) Queda fuera del alcance del presente pronunciamiento y del plan especial la parcela 386 del polígono 5 al estar sometida a un expediente de restauración de la legalidad urbanística, con ejecución forzosa de demolición.  
2) Suministro de agua potable:  
- Previo a la aprobación definitiva del plan especial, deberá disponer de la certificación del suministro de agua potable de consumo público de acuerdo con la normativa vigente.  
3) Saneamiento y depuración:  
- Antes de la aprobación del plan especial, la instalación de depuración de aguas residuales contará con autorización de vertido del organismo de cuenca.  
4) Residuos sólidos urbanos:  
- El Ayuntamiento, como promotor del presente Plan Especial garantizará la recogida de residuos sólidos urbanos para el ámbito en cuestión, bien directamente mediante los servicios municipales o bien mediante la firma de acuerdos o convenios con municipios vecinos (Torrent), con el fin de que la solución propuesta en el plan especial sea factible.  
5) Del resto de instalaciones consideradas, tal y como se describe en el Plan Especial, tanto el viario de acceso como las aceras ya existentes, se regularizarán y adecuarán, manteniendo las características rurales existentes del entorno, sin que de lo descrito se deriven efectos sobre el medio ambiente.  
6) Se acompañará certificado municipal que certifique que no existan actividades que puedan resultar incompatibles con el uso residencial a la distancia prevista por la normativa específica.  
7) De acuerdo con el apartado f del art. 211.1 de la LOTUP se incorporará, en su caso, convenio urbanístico que regule las relaciones entre los propietarios y la administración actuante.  
8) El ayuntamiento, como órgano promotor, deberá figurar en toda la documentación que se presente, debiendo ser aprobada dicha documentación por el órgano competente municipal.  
9) En definitiva, de acuerdo con lo expuesto y teniendo en cuenta lo que supone la minimización de impactos en suelo no urbanizable, para las parcelas objeto de minimización, una vez incorporadas y aprobadas las instalaciones incluidas en las determinaciones del presente informe, no se permitirá la nueva construcción de edificación alguna ni la ampliación de las existentes.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan especial para la ordenación pormenorizada de un núcleo de viviendas consolidado en la Partida del Realón en suelo no urbanizable en Picassent en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente.  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial para la ordenación pormenorizada de un núcleo de viviendas consolidado en la partida del Realón en suelo no urbanizable en Picassent, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 6 de junio de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: evaluación ambiental del Plan Especial Zona Sur Puerto.  
Promotor: Autoridad Portuaria de València.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Localización: término municipal de València (Valencia).  
Expediente: 146-15-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de mayo de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico del Plan Especial de la Zona Sur del Puerto de València, en los siguientes términos:  
  
En fecha 13 de julio de 2015 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Especial de la Zona Sur del Puerto de València.  
1. Documentación aportada. El Servicio Territorial de Urbanismo de la Dirección Territorial de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio de Valencia remite al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la documentación relativa al Plan Especial de la Zona Sur del Puerto de València, consistente en un borrador del Plan Especial y documento inicial estratégico según lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentación, con fecha de redacción junio de 2015, se presenta en formato papel y digital.  
Con fecha 21 de marzo de 2017, la Autoridad Portuaria de València, como promotora del planeamiento, presenta ante el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica documentación complementaria con el fin de proseguir la tramitación del expediente y que resulte de aplicación la tramitación simplificada del mismo. La documentación ahora presentada consiste en:  
- Anexo III - Documentación adicional en relación al riesgo de inundación.  
- Proyecto de drenaje del antiguo cauce del rio Turia.  
  
2. Modelo territorial vigente  
2.1. Información territorial. El municipio València, capital de la provincia del mismo nombre, con una superficie de 134,6 km² y una población de 790.201 habitantes (según datos del INE para 2016) pertenece a la comarca de València y dista 350 km de la capital del Estado. Limita con siguientes términos municipales:  
- Al sur: Sedaví, Paiporta y Picanya; colindante con L'Albufera: Sueca y Sollana  
- Al oeste: Xirivella, Mislata, Quart de Poblet, Paterna, Burjassot, Godella y Rocafort; colindante con L'Albufera: Silla, Albal, Catarroja, Massanassa y Alfafar.  
- Al norte: Moncada, Alfara del Patriarca, Bonrepòs i Mirambell, Tavernes Blanques y Alboraia. Al norte se localizan las pedanías de Rafell, Mahuella y Cases de Bàrcena.  
- Al este: el mar Mediterráneo.  
2.2. Planeamiento vigente. El planeamiento municipal vigente consiste en un Plan General aprobado definitivamente por Resolución de 28 de diciembre de 1988, del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, ratificado por acuerdo del Consell de 30 de diciembre de 1988 (DOCV 16.01.1989). Actualmente está en proceso de revisión y su memoria ambiental se emitió el 6 de noviembre de 2009 (expediente 52/2009 EAE).  
  
3. Descripción de la propuesta  
3.1. Antecedentes. El 19 de mayo de 1986 se firma el convenio de colaboración entre en Ayuntamiento de Valencia y el Puerto Autónomo de Valencia, y en base a dicho convenio el Pleno del ayuntamiento aprueba definitivamente el 11 de octubre de 1990 el Proyecto de Plan Especial de Ordenación de la Zona Sur del Puerto, plan que tenia por objeto: la ordenación de un área de la Zona de Servicio del Puerto Autónomo de Valencia donde actualmente se encuentra el Muelle Príncipe Felipe (inagurado en 1998), los muelles adosados al viejo cauce y de Costa y el resto de terrenos de la Zona de Servicio situados el oeste de estos muelles.  
El Convenio de 1986 posibilitó:  
- La eliminación del Tráfico de vehículos pesados por el centro urbano de Valencia mediante la programación del acceso sur al puerto de valencia desde la V-30.  
- La ampliación sur del puerto.  
- Adopción de medidas complementarias encaminadas a favorecer la integración puerto-ciudad:  
1. En la zona sur se generaban espacios verdes entre el recinto portuario y el núcleo urbano del barrio de Nazaret, para mitigar sobre el mismo los efectos del desarrollo portuario.  
2. En la zona norte se permitía el acceso ciudadano a determinados sectores de la zona de servicio del puerto como es la dársena interior y terrenos adyacentes.  
  
  
  
  
  
El 5 de septiembre de 2011 se aprueba el texto refundido de la Ley de Puertos del Estado y Marina Mercante (TRLPEMM) aprobado por Real decreto legislativo 2/2011; en su artículo 56, Articulación urbanística de los puertos, recoge entre otros aspectos que:  
- Los planes generales y demás instrumentos de ordenación urbanística deberán calificar la zona de servicio de los puertos estatales, como sistema general portuario.  
- Dicho sistema general portuario se desarrollará a través de un plan especial o instrumento equivalente.  
- La competencia para formular dicho plan especial corresponde a la Autoridad Portuaria.  
- Con carácter previo a la formulación del plan especial deberá encontrarse delimitada la zona de servicio del puerto mediante la aprobación de la Delimitación de Espacios y Usos Portuarios de dicho puerto.  
La Orden FOM 1973/2014 de 28 de octubre aprobó la propuesta de Delimitación de Espacios y Usos Portuarios del Puerto de València (DEUP), y por lo expuesto, la Autoridad Portuaria de Valencia (APV) procede ahora a la formulación del Plan Especial de la Zona Sur del puerto de Valencia, de acuerdo con los términos del convenio de Cesión gratuita de determinados bienes de la APV a favor del Ayuntamiento de València, convenio suscrito entre el Ayuntamiento y la APV en abril de 2013.  
  
  
  
  
Según se indica en la documentación presentada: «es necesario aclarar que existe la posibilidad de desarrollar el planeamiento de la zona de servicio de los puertos de interés general mediante varios planes especiales; no es preceptivo desarrollar dicha zona de servicio por medio de un solo plan especial; de hecho recientemente, ha sido aprobado el Plan Especial de la Marina Real en la parte concerniente al dominio público portuario» (expediente 61-2013-EAE).  
3.2. Ámbito. Según se informa: «de acuerdo con el TRLPEMM, se definen unos usos para cada una de las zonas de la DEUP. La zona más próxima al núcleo de Nazaret está destinada a un uso mixto complementario comercial/ interacción puerto-ciudad, mientras que el resto del ámbito de planeamiento queda destinado a un uso mixto comercial/complementario comercial en su mayoría y mixto náutico-deportivo/complementario náutico-deportivo en la parte más al sur, o dicho de otra forma: la primera zona debe actuar de interfaz de amortiguación entre el uso portuario puro de la segunda zona y el núcleo urbano de Nazaret.  
Aún más, es intención de la APV que la primera zona quede fuera del recinto aduanero portuario aunque siga perteneciendo a la zona de servicio terrestre (dominio público portuario).»  
Por todo lo expuesto en el ámbito del Plan Especial de la Zona Sur del Puerto de València se segregan dos ámbitos denominados: Zona Sur 1 y Zona Sur 2, respectivamente, a desarrollar a través de la redacción de dos Planes Especiales.  
  
  
  
3.3. Objeto. El Plan Especial presentado persigue un doble objetivo:  
1.º Cumplir con la legislación vigente en materia de puertos (TRLPEMM); y una vez realizada la DEUP proceder a la redacción del presente PE para desarrollar el sistema general portuario.  
2.º De acuerdo con las determinaciones de la DEUP, ordenar el territorio incluido en la delimitación establecida. La DEUP delimita tres ámbitos, definiendo unos usos para cada uno de ellos, susceptibles de desarrollo mediante Plan Especial:  
- Plan Especial de la Marina Real en la parte concerniente al dominio público portuario (expediente 61-2013-EAE). Ya aprobado.  
- Plan Especial Zona Sur 1: su ámbito viene delimitado en el convenio de cesión de abril de 2013 entre la APV y el Ayuntamiento. La DEUP del Puerto de Valencia asigna a la Zona Sur 1 un uso mixto de interacción puerto-ciudad/complementario comercial; y la Revisión Simplificada del PGOU de València (en tramitación) para este ámbito en su Memoria Justificativa recoge una serie de criterios y objetivos para, en la medida de lo posible, ser observados en el planeamiento especial:  
«- Analizar distintas soluciones para el tratamiento del último tramo del cauce del río Turia, en coherencia con el planeamiento y urbanización del sector Grao, con previsión de zonas verdes en ambos márgenes facilitando la conexión peatonal entre ellas.  
- Resolver la conectividad entre el Delta Verde y la Marina Real, con las playas del sur y el Parque Natural de la Albufera, mediante paseos peatonales y carril bici.  
- Prolongación de las calles Santa Pola hacia el norte, manteniendo su sección de bulevar y de la calle Manuel Carboneras, garantizando la conexión al norte, con la anterior.  
- Previsión de zonas verdes que actúen de colchón y protección del barrio frente a los usos portuarios, debiendo destinar a Parque Público como mínimo 40.000 m² de superficie.  
- Integración en la ordenación y mantenimiento del uso público en el edificio Marblau.  
- Protección del antiguo balneario Benimar.  
- Creación de área para usos terciarios que posibilite la generación de una nueva zona de actividad económica.  
Lo anterior implica que la zona en cuestión quedará definida como una prolongación del barrio de Nazaret hasta la valla del puerto, de modo que actúa como una transición entre el núcleo urbano puro y la actividad portuaria pura, aunque no por ello va a perder su carácter de dominio público portuario.»  
  
- Plan Especial Zona Sur 2: comprende un área puramente portuaria, que en su mayor parte está en actividad prácticamente ordenada y consolidada. Según se informa: «la filosofía del planeamiento para esta zona es reflejar lo existente y dejar abierta la posibilidad de desarrollo futuro de las zonas que en este momento aún no están en explotación (este ámbito está ya prácticamente desarrollado en su totalidad 75 %). En relación con este futuro desarrollo de zonas no activas en la actualidad, dada la experiencia de la APV, la variedad de negocio portuario y las múltiples posibilidades de uso de esas zonas no activas, se aconseja dejar el planeamiento lo más abierto posible para evitar pérdida de oportunidades derivadas de una innecesaria rigidez del mismo. Como aspecto fundamental en este plan especial va a figurar la adaptación de la red viaria y ferroviaria a las nuevas demandas previsibles de ambos tráficos.»  
3.4. Justificación. Delimitadas dos zonas en el ámbito global de la Zona Sur del Puerto de Valencia, y según se indica: «dada la diferente vocación de cada una de ellas,- vocación ciudadana de una y vocación puramente portuaria de la otra, la Autoridad Portuaria considera que lo más adecuado es llevar a cabo dos planes especiales distintos: Plan Especial de la Zona Sur 1 del puerto de Valencia, y Plan Especial de la Zona Sur 2 del puerto de Valencia.»  
3.5. Descripción de Alternativas. No se estudian alternativas, según se indica porque: «la zona 1 Nazaret, tiene que ajustarse al marco acordado entre el ayuntamiento y la APV, marco que además está recogido en el documento de Revisión Simplificada del Plan General de Valencia (en tramitación); en cuanto a la zona 2, se trata de una zona consolidada (en más de un 75 %) y con los usos ya establecidos, por lo que el futuro plan debe limitarse a recoger esos usos y tratar de establecer una normativa lo suficientemente flexible que permita el desarrollo de una actividad tan viva y cambiante como es la actividad portuaria.»  
3.6. Efectos previsibles sobre el medio ambiente. En la documentación presentada se realiza un diagnóstico de la situación actual del medio ambiente relacionando e informando respecto a los siguientes aspectos ambientales:  
- Vertidos. Desde octubre de 2011 existe red de saneamiento en el recinto portuario que consta de dos ramales, uno al norte y otro al sur del recinto portuario, que está diseñada para recoger los caudales generados por todas las empresas presentes en el recinto portuario. Los mencionados ramales permiten conectar tanto la Zona 1 como la Zona 2, asegurando la correcta gestión de las aguas sanitarias residuales procedentes de estas zonas.  
- Suelos. la Zona 1 actualmente se encuentra desocupada por desmantelamiento en el año 2013 de las instalaciones de la Empresa MOYRESA, tras el cierre la empresa elaboró el correspondiente informe de suelo en el que se reflejaba el estado apto del suelo, y por lo tanto, exento de contaminación.  
Asimismo, la Zona 2 se trata de una zona ganada al mar y de reciente desarrollo, en la que no se realizan actividades potencialmente peligrosas del suelo, por lo que el estado del suelo se considera libre de contaminación.  
- Atmósfera. La APV cuenta con una red de instrumentación y monitorización que suministra de forma continua datos de calidad de aire; de un total de 7 equipos, el nº6, próximo a la Zona 1, permite obtener datos sobre el estado de la atmósfera en tiempo real en dicho ámbito.  
- Acústica. La APV cuenta con tres sonómetros dispuestos estratégicamente en el interfaz puerto-ciudad, con los que se obtienen datos sobre calidad acústica en tiempo real. El sonómetro caseta control ambiental Río Turia ofrece datos relativos a la Zona 1.  
El mapa predictivo de ruido elaborado indica que, en lo referente a los niveles de ruido imputables al puerto, en ningún punto de la zona urbana se superan los 60 dB(A) marcados por el RD 1367/2007 para el periodo diurno, ni los 50 dB(A) establecidos para el periodo nocturno.  
- Residuos. En el año 2005 se construyó en el Puerto de Valencia un Centro de Transferencia de Residuos (CTR) que permite la recogida y almacenamiento de los residuos generados para posteriormente transportarlos a las plantas de tratamiento final.  
Según se informa: «la APV ha desarrollado un Sistema de Gestión Ambiental basado en ISO 14001:2004 y está inscrita en el Registro de Centros de la Comunidad Valenciana con Sistemas de Gestión Medioambiental conforme al Reglamento CE 761/2001 EMAS III. Además, está en posesión de las mayores certificaciones sectoriales a nivel internacional como es el PERS (Port Environmental Review System - otorgado por la European Seaports Organization).»  
  
4. Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General, como órgano ambiental, y conforme a lo dispuesto en el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación presentada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
Fecha consulta Fecha informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
30.07.2015 29.06.2016 Servicio Territorial de Urbanismo  
30.07.2015 11.09.2015 Confederación Hidrográfica del Júcar  
30.07.2015 16.11.2015 Ministerio de Fomento - Dirección General de Aviación Civil  
30.07.2015 18.08.2015  
 Ministerio de Fomento - Dirección General de Infraestructuras ferroviarias  
30.07.2015 03.03.2016 MAGRAMA - Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el Mar  
30.07.2015 24.08.2015 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte  
Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico-Artístico  
30.07.2015 15.02.2016 CHOPVT - Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
30.07.2015  
03.04.2017 02.09.2015   
27.04.2017 CHOPVT - Servicio de Ordenación del Territorio. PATRICOVA  
30.07.2015 25.09.2015 CHOPVT - SDG de Puertos, Aeropuertos y Costas  
Servicio de Explotación de Puertos  
Servicio de Aeropuertos y Costas  
30.07.2015 € Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural - Servicio de Gestión de Residuos  
30.07.2015 € Dirección Territorial de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural - Contaminación Acústica  
30.07.2015 31.08.2015 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural - Unidad de Impacto Ambiental  
30.07.2015 23.09.2015 Ayuntamiento de Valencia - Servicio de Planeamiento  
  
  
Los informes recibidos se publican en la web   
www.agroambient.gva.es/eae donde se podrá consultar el contenido integro de los mismos.  
  
5. Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre de la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Paisaje. El 15 de febrero de 2016 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje emite informe en el que indica que:  
- El documento no considera la afección sobre la infraestructura verde y el paisaje entre los factores estudiados.  
- El desarrollo de estos Planes Especiales sí tendrá incidencia en el paisaje.  
- El Plan o planes que se redacten para el desarrollo del ámbito de la zona sur del puerto, «deberá ir acompañado de un estudio de integración paisajística que permita definir una fachada urbana de calidad hacia el mar, y fijar criterios y directrices que garanticen la integración en el paisaje marítimo y portuario de los usos e instalaciones que se permitan. Asimismo, se deberá garantizar una adecuada transición entre la ciudad consolidada y el puerto, potenciando además mediante las zonas verdes y los espacios libres la continuidad de la infraestructura verde urbana de Valencia, poniendo en valor la desembocadura del río Turia. Asimismo se tendrá en cuenta la posibilidad de generar perspectivas hacia el mar como principal Recurso Paisajístico.»  
5.2. Riesgo de inundación. PATRICOVA. El 2 de septiembre de 2015 el Servicio de Ordenación del Territorio y Paisaje informa que:  
«El ámbito del Plan Especial, en concreto el que pretende desarrollar zonas más comerciales está afectado por riesgo de inundación.»  
«El origen de esta inundación, se debe principalmente a dos fuentes posibles; por un lado el drenaje pluvial de todo el casco urbano de la ciudad de Valencia, con ya dimensiones considerables y por otro lado el río Turia, el cual no llega a desviarse en su totalidad o admitir el Plan Sur todo el flujo de agua debido a la avenida de 500 años, discurriendo parte del flujo por el viejo cauce.  
[?] Se debe de tener en cuenta que el tramo de conexión del antiguo cauce del Turia con el mar se produce enterrado con posibilidad de no funcionar en caso de avenida extrema y discurrir este por superficie [?]. Tampoco aclara el Plan Especial, si en el ámbito Sur 1, se prevé realizar alguna actuación sobre el cauce y medidas que aseguren su funcionamiento en caso de avenida.  
Por todo lo anterior, se debe de indicar cuales son las actuaciones a realizar, en concreto encima del cauce y realizar un análisis de incidencia y medidas para caso de posibles avenidas.»  
Concluye el informe indicando que:  
«El Plan Especial Zona Sur del Puerto de Valencia se encuentra afectado por riesgo de inundación, por lo que se requiere, a efectos de continuar la tramitación administrativa en materia de riesgo de inundaciones, se debe especificar las actuaciones de forma más concreta, no solo indicar el ámbito, y realizar un análisis de las posibles avenidas y su afección sobre la actuación informada, todo ello de conformidad con las determinaciones normativas del PATRICOVA.»  
La Autoridad Portuaria de València, como promotor del plan, presenta el 21 de marzo de 2017 la documentación complementaria requerida en el informe anteriormente reseñado. En fecha 27 de abril de 2017 el Servicio de Ordenación del Territorio informa que del estudio y análisis del contenido de dicha documentación:  
«Queda justificado, con los datos aportados, que el caudal de la avenida de 500 años de periodo de retorno, de 227 m³/s, es inferior a la capacidad que tiene del tramo enterrado, de 400 m³/s, lo que supone que no desborda en el ámbito de la actuación.  
Se recomienda, al margen de las cuestiones sobre la capacidad de desagüe del tramo soterrado, que se eleve la parte de la zona verde situada al sur del trazado enterrado, para redireccionar las aguas por posibles fallos no previstos en los estudios aportados. De esta manera, el flujo desbordado iría por el trazado en planta del propio cajón, pero en superficie.»  
Concluye este segundo informe indicando que:  
«Por todo lo expuesto, el ámbito del Plan Especial Zona Sur del Puerto de València no se encuentra afectado por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones normativas del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana.»  
5.3. Patrimonio cultural. El 24 de agosto de 2015 la Dirección Territorial de Educación, Cultura y Deporte informa que en el Plan Especial Zona Sur del Puerto de Valencia se deberá introducir un apartado justificativo del cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano (LPCV), en el cual se exprese el tratamiento que el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos realiza respecto al ámbito afectado por el Plan Especial.  
«Se deberá advertir si en el ámbito se encuentra algún bien con valores patrimoniales reconocidos (BIC, BRL u otros inmuebles catalogados) o afecta parcial o totalmente al entorno de protección de estos. Aspecto que deberá quedar reflejado en los planos del documento de planeamiento.  
[?] Como medio para dar cobertura administrativa a la presente iniciativa, se indica que para poder obtener el informe previo y vinculante exigido en el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, se deberán satisfacer previamente, para el ámbito afectado, las exigencias del artículo 47 de dicha ley. Concretamente se deberá dar cumplimiento a lo dispuesto en el Decreto 208/2010, de 10 de diciembre, del Consell, para el citado ámbito.»  
En la Memoria de Impacto Patrimonial a elaborar, se realizará el estudio y evaluación de todos los campos de interés patrimonial de naturaleza inmueble ubicados en una distancia de 200 metros entorno al área afectada.  
Tras el estudio y evaluación del patrimonio cultural valenciano existente en el ámbito afectado, se deberá justificar que el proyecto no afecta negativamente al mismo.  
5.4. Ayuntamiento de València. El 23 de septiembre de 2015 el Servicio de Planeamiento del Ayuntamiento de Valencia emite informe en el ámbito de sus competencias indicando que: «la documentación facilitada por la Autoridad Portuaria es insuficiente para emitir una valoración ambiental sobre sus posibles efectos. Asimismo, deberá tenerse en cuenta que, según lo acordado en la cláusula tercera del convenio Interadministrativo suscrito entre la Autoridad Portuaria y el Ayuntamiento de Valencia el 26 de abril de 2013, la ordenación de esta zona está sujeta a un acuerdo previo entre ambas administraciones.»  
5.5. Confederación Hidrográfica del Júcar. El 11 de septiembre de 2015 informa que la actuación del Plan Especial, aún encontrándose junto al nuevo cauce del río Turia, no se encuentra en zona de policía del mismo.  
«La zona de la actuación no está afectada por zona de flujo preferente por lo que no supone incidencia en el régimen de corrientes a efectos de lo dispuesto en el artículo 9 del reglamento del dominio público hidráulico ni por zona inundable.  
En principio por el tipo de actividad a desarrollar con los derechos de agua para abastecimiento del Ayuntamiento de València que ascienden a 124,5672 Hm³/año procedentes de aguas superficiales del río Júcar y del río Turia, debería de ser posible atender la demanda generada. En todo caso previamente a la aprobación del instrumento de planeamiento se deberá obtener informe favorable de este Organismo para lo cual será necesario justificar la demanda de recursos hídricos necesaria para la actuación y acreditar la disponibilidad de recursos hídricos.»  
5.6. Costas - MAGRAMA. La Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y del Mar del Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente el 3 de marzo de 2016 emite informe indicando la necesidad de considerar en la tramitación del planeamiento propuesto lo establecido en los artículos 25, 30, 31 y 32 de la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas.  
En particular el informe señala la necesidad de atender a lo señalado en los siguientes artículos:  
«Artículo 112: Corresponde también a la Administración del Estado emitir informe, con carácter preceptivo y vinculante, en los siguientes supuestos:  
a) Planes y normas de ordenación territorial o urbanística y su modificación o revisión, en cuanto al cumplimiento de las disposiciones de esta ley y de las normas que se dicten para su desarrollo y aplicación.  
[?].»  
artículo 117.1. En la tramitación de todo planeamiento territorial y urbanístico que ordene el litoral, el órgano competente, para su aprobación inicial, deberá enviar, con anterioridad a dicha aprobación, el contenido del proyecto correspondiente a la Administración del Estado para que esta emita, en el plazo de un mes, informe comprensivo de las sugerencias y observaciones que estime convenientes.»  
5.7. Puertos, Aeropuertos y Costas. Generalitat Valenciana. La Subdirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas informa el 25 de septiembre de 2015, que: «Visto el contenido del plan de referencia se advierte que la disposición del mismo no afecta a la zona de servidumbre de protección del dominio público marítimo-terrestre.  
En vista de las competencias de la Generalitat Valenciana en materia de costas, y dado que en el ámbito del Plan no se afecta la zona de servidumbre de protección, esta Dirección General viene a informar que no existe inconveniente dentro de las competencias que tutela a que se apruebe el Plan Especial de referencia.»  
5.8. Aviación Civil. La Dirección General de Aviación Civil del Ministerio de Fomento, en fecha 16 de noviembre de 2015 emite informe indicando que: «la totalidad del ámbito objeto del Plan Especial se encuentra afectada tanto por las determinaciones relativas a las servidumbres aeronáuticas establecidas (RD 856/2008, de 16 de mayo, por el que se modifican las servidumbres aeronáuticas del aeropuerto de Valencia BOE número 129 de 28.05.2008), como por la propuesta de servidumbres aeronáuticas incluida en el Plan director del Aeropuerto de València aprobado por Orden FOM/3417/2010 del Ministerio de Fomento de 29 de noviembre de 2010 (BOE 2, 03.01.2011), el nuevo planeamiento urbanístico deberá tener en cuenta las limitaciones impuestas por dichas servidumbres.   
[?] conforme a lo establecido en la Disposición Adicional Segunda del RD 2591/1998, de 4 de diciembre, de Ordenación de los Aeropuertos de Interés General y su Zona de Servicio, modificado por el RD 297/2013, se solicita a la Generalitat Valenciana la remisión a esta Dirección General de la documentación completa del Plan Especial de la Zona Sur del Puerto de Valencia, previamente a la aprobación inicial o trámite equivalente, al objeto de elaborar el informe preceptivo y vinculante.  
Asimismo, se recuerda la necesidad de disponer de informe expreso favorable de la Dirección General de Aviación Civil sobre el Plan Especial de la Zona Sur del Puerto de València para la aprobación definitiva del Planeamiento.»  
5.9. Ferrocarriles. La Secretaria General de Infraestructuras del Ministerio de Fomento, el 18 de agosto de 2015 informa que: «los terrenos que afectan al ámbito de este Plan Especial pertenecen a la Autoridad Portuaria de Valencia (APV), y la administración de las infraestructuras ferroviarias existentes dentro de la Zona Sur 2 corresponde a la propia APV. Por tanto, no hay nada que objetar a la tramitación del plan.  
Desde el punto de vista de las competencias atribuidas a esta Subdirección General, no existe inconveniente en continuar la tramitación del Plan Especial Zona Sur del Puerto de Valencia.»  
5.10 Espacios Naturales. La Dirección Territorial de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, en fecha 31 de agosto de 2015 informa que la actuación propuesta por el Plan Especial Zona Sur del Puerto de Valencia no afecta directamente espacios naturales protegidos, vías pecuarias, montes de utilidad pública ni ningún otro elemento relevante de los que son objeto de gestión, competencia o especial consideración por parte del Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
5.11 Urbanismo. El 29 de junio de 2016 el Servicio Territorial de Urbanismo de València informa que: examinado el contenido de la modificación, se considera que la misma no parece, desde el punto de vista de las competencias urbanísticas de ese Servicio, que vaya a tener efecto significativo sobre el medio ambiente.  
Sigue indicando el informe que: «si el procedimiento queda sujeto a evaluación ambiental y territorial simplificada, y se concluye con el informe ambiental y territorial estratégico, conforme al procedimiento fijado en los artículos 50 y 51, el Plan se elaborará siguiendo al procedimiento establecido en el capítulo III del título III de la LOTUP.  
El Plan o planes especiales (zona 1 y zona 2), afectan a determinaciones de carácter estructural, por lo que la aprobación definitiva del Plan corresponderá a la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo, conforme a lo dispuesto en el artículo 44 de la LOTUP.»  
5.12 Análisis y valoración. Se propone Plan Especial en suelo urbano calificado en la Revisión del Plan General de València, en tramitación, como Red Primaria de infraestructuras de transporte-servicio portuario. Dicho Plan Especial se redacta en cumplimiento del TRLPMM y de acuerdo con las determinaciones establecidas en la Delimitación de Espacios y Usos Portuarios (Orden FOM 1973/2014) que fija dos usos diferenciados que llevan al órgano promotor a proponen dos ámbitos a desarrollar mediante Planes Especiales independientes, estableciendo en la documentación presentada la delimitación de dichos ámbitos, sin establecer más determinaciones de las correspondientes al desarrollo de un Plan Especial.  
  
6. Diagnóstico de la situación actual. El suelo integrado en el ámbito del Plan Especial Zona Sur 1 presenta una clara vocación urbana, en la actualidad se trata de un suelo vacante, bien por no haber sido ocupado nunca, bien por desmantelamiento de instalaciones industriales de carácter portuario, habiéndose ejecutado una zona verde como zona de amortiguación del impacto que la actividad portuaria que se desarrolla en su colindancia.  
El ámbito del Plan Especial Zona Sur 2, en su totalidad terreno ganado al mar, esta dedicado estrictamente al uso portuario y ocupado en un 75 %.  
Descripción de la alternativa planteada en el Documento Inicial Estratégico. El presente informe ambiental y territorial estratégico (IATE) se realiza en base a la información contenida en el documento inicial estratégico presentado, redactado en junio de 2015, y la documentación complementaria recibida el 21 de marzo de 2017. Visto el alcance y objeto del Plan Especial no se plantean alternativas, únicamente se presentan las delimitaciones propuestas de los dos ámbitos que se pretenden desarrollar mediante dos Planes Especiales.  
Descripción de la única alternativa presentada. Esta alternativa propone la subdivisión del ámbito sur del puerto de Valencia, en dos áreas sujetas a sendos planes especiales:  
El Plan Especial de la Zona 1 que deberá responder, como dominio público portuario que es, a las determinaciones de la DEUP; es decir, deberá tener parte dedicado a un uso prácticamente ciudadano (espacios libres e instalaciones públicas) y otra parte que se pueda asociar al uso complementario comercial: áreas de oficinas o instalaciones de organismos privados o públicos donde se lleven a cabo actividades relacionadas con el negocio portuario. Este ámbito viene delimitado por el convenio de Cesión de abril de 2013, si bien ha sufrido alguna ligera modificación como resultado de los acuerdos entre Ayuntamiento y APV en el proceso de tramitación de la DEUP del Puerto de Valencia.  
Este plan especial comprende una superficie de 183.286 m²; y la zona queda definida como una prolongación del barrio de Nazaret hasta la valla del puerto, de modo que actúa como una transición entre el núcleo urbano y la zona de actividad puramente portuaria, aunque no por ello va a perder su carácter de dominio público portuario.  
El Plan Especial de la Zona Sur 2; está zona está desarrollada y consolidada en más del 75 % de su extensión, pero recogerá una remodelación de la red viaria y ferroviaria de la zona que ya está contemplada en el Plan de Inversiones de la APV y cuya finalización está prevista para el año 2020.  
Valoración de la propuesta. Analizada la alternativa propuesta atendiendo a la documentación presentada y a los informes emitidos, se observa que la propuesta de delimitación de dos ámbitos territoriales a ordenar mediante el posterior desarrollo de sendos planes especiales como instrumento urbanístico, en la zona sur del puerto de València (tal y como establece el TRLPEMM), se realiza sobre terrenos urbanos con calificación como sistema general portuario, con los usos establecidos por la Orden FOM 1973/2014, sin que en dicho ámbito se produzcan incidencias sobre elementos del patrimonio natural, ni sobre el modelo territorial establecido en la planificación urbanística municipal; y en principio no existe riesgo de inundación, por ello esta alternativa se considera compatible a efectos ambientales en los términos propuestos.  
  
7. Consideraciones Jurídicas.  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
8. Propuesta de acuerdo  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado.  
Según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, el Plan Especial Zona Sur Puerto de València, no tiene incidencia significativa en el modelo territorial vigente en el municipio, no afecta a elementos del patrimonio natural; incide únicamente sobre un ámbito de suelo urbano consolidado por los usos a los que ha venido destinándose. De acuerdo con lo expuesto, se resuelve: Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Especial Zona Sur Puerto de València (Valencia), de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de la LOTUP, por considerar que no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se cumplan las siguientes determinaciones:  
Previa a su aprobación definitiva:  
1. Se deberá obtener el correspondiente informe preceptivo y vinculante de la Dirección General de Aviación Civil del Ministerio de Fomento.  
2. Se deberá obtener el informe preceptivo y vinculante en materia de costas a la Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y del Mar del Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente.  
3. Se deberá realizar una Memoria de Impacto Patrimonial y obtener informe de la administración competente en la materia.  
4. Se deberá realizar un estudio de demandas de recursos hídricos y acreditar la disponibilidad sobre dichos recursos y obtener informe de la administración competente en la materia.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan Espacial Zona Sur Puerto de València en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica de la misma.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Especial Zona Sur Puerto de València (Valencia), por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 6 de junio de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 14 de junio de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML