Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4792, del 07-07-2004 (2004/6760)

ORDRE de 23 de juny de 2004, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment de declaració del paisatge protegit de l'horta d'Alboraya.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4792

Data del DOGV
:   07-07-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/6760

CVE


Data del document
:   23-06-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Alboraia](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))

ORDRE de 23 de juny de 2004, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment de declaració del paisatge protegit de l'horta d'Alboraya. [2004/X6760]
  
L'horta d'Alboraya, en el municipi homònim de la província de València, se situa sobre una àmplia i extremadament fèrtil planura costera que llinda al nord amb els municipis de Meliana i Almàssera, a l'oest amb Tavernes Blanques i, pel sud, amb l'extens terme municipal de València.
  
L'horta és un sistema agrícola periurbà amb un elevat valor cultural i històric, que constitueix un emblema per a la comarca de l'Horta. Es tracta d'una singularitat geogràfica sorgida com a conseqüència de la lenta transformació, realitzada al llarg de segles, d'una planura al·luvial costera caracteritzada per la diversitat d'ambients originaris en funció de la proximitat al mar i als cursos d'aigua dolça.
  
En la seua història i conformació té molt a veure el maneig històric de l'aigua, la qual cosa ha determinat el desenvolupament d'una profusa xarxa d'assuts, canals i séquies que permeten la seua obtenció, allà on abunda, i la seua distribució a llargues distàncies en els llocs on aquesta és requerida.
  
La major part de la superfície de l'horta està ?si atenem la geomorfologia- formada per depòsits quaternaris, sobre els quals es van originar sòls joves, molt fèrtils i poc profunds, fruit de l'arrossegament i el depòsit de materials d'origen continental, marí o mixt.
  
Aquestes zones es veuen a més solcades per nombroses rambles i barrancs, com és el cas del tan conegut barranc de Carraixet, que delimita l'espai proposat pel sud; si bé el principal traç de la xarxa de drenatge és l'existència d'un entramat de séquies que s'ha mantingut des de l'època àrab fins als nostres dies, sense a penes modificacions.
  
La combinació de sòls fèrtils, abundància d'aigua i clima benigne confereix a l'horta un elevat valor agrològic, amb una profusió d'espècies vegetals cultivades difícil de trobar en altres llocs del món. En el cas d'Alboraya no pot oblidar-se la referència a l'emblemàtic cultiu de la xufa (Cyperus esculentus), base per a l'elaboració de l'orxata, entre moltes altres hortalisses, fruiters i espècies ornamentals, procedents tant de la conca mediterrània com d'Amèrica o Àsia. Aquest conjunt d'espècies cultivades configura un patrimoni etnobotànic de gran interés, enriquit per varietats antigues, actualment allunyades dels circuits comercials, que apareixen en alguns llocs de la zona.
  
El patrimoni rural construït és així mateix de gran interés: xicotetes ermites, assecadors, eres, trilladores, construccions associades a les alqueries com ara forns moruns, galliners, pous, pèrgoles i altres.
  
Ara bé, l'ambient de l'horta no s'ha d'entendre com un paisatge estàtic que cal conservar en forma fins a cert punt arqueològica pels seus valors històrics i estètics. Es tracta, al contrari, d'un sistema territorial caracteritzat per la intensa dinàmica social, econòmica i poblacional, la qual té la directa expressió en el paisatge. Parlem, per tant, d'un ambient en el qual el canvi i la ràpida evolució són la norma, entés aquest canvi com l'expressió sobre el medi dels intensos i ràpids processos econòmics, socials i territorials que, en forma subjacent, configuren el paisatge en interacció amb el medi físic.
  
El règim del paisatge protegit ha d'atendre a aquesta realitat territorial i, en conseqüència, no es configura en forma estàtica, sinó que estableix les bases per a un mecanisme de gestió activa basat en una atenció especial als processos econòmics, socials i territorials que són responsables de l'evolució del sistema i de la seua adaptació a les noves realitats històriques.
  
La preservació de l'Horta i el seu paisatge associat podria permetre als ciutadans un millor acostament als seus valors i història, a més del gaudi ordenat que reporta en la seua preservació per a les generacions venidores
  
Són, no obstant això, múltiples les amenaces que des de fa dècades planen sobre aquest ric paisatge. La construcció en la dècada dels seixanta del Pla sud, el nou llit del riu Túria, va obrir la primera bretxa sobre l'Horta, al mateix temps que va actuar com a fre per al creixement de la ciutat de València pel sud, afavorint el creixement cap al nord i altres direccions a costa de l'espai d'horta. D'altra banda, la construcció del conegut bypass, que va fixar els límits de l'àrea metropolitana, i els recents accessos ferroviaris al port de València, han posat en evidència la urgent necessitat d'una nova relació amb l'horta.
  
La desigual batalla per l'ús dels recursos està clarament descompensada cap al sistema urbà en clara competència pel sòl i els recursos hídrics, la qual cosa ha determinat una contínua i clara metamorfosi de l'horta, la seua invasió gradual i la proliferació d'abocaments incontrolats en clar detriment del paisatge de tot l'entorn metropolità.
  
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, preveu la figura de paisatge protegit com especialment indicada per a la gestió d'ambients significatius per la relació harmoniosa entre l'activitat humana i l'ambient físic. En aquests espais s'identifiquen les principals relacions ecològiques ?tant naturals com d'actuació humana al llarg del temps- i els processos i causes que han de tenir-se en compte com a fonaments físics i històrics d'aquest paisatge.
  
El règim de gestió del paisatge protegit propugna l'ús sostenible dels recursos naturals, la qual cosa implica no sols la funció productiva de l'horta, sinó també l'acompliment per l'espai protegit d'una important funció social en l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat dels valors ambientals i culturals.
  
Es considera així mateix un objectiu fonamental, el foment de la participació en la gestió del paisatge protegit per part de les entitats i col·lectius relacionats amb l'horta, en els àmbits administratiu, social, econòmic i cultural.
  
Aquests criteris de gestió, que són la base del règim jurídic establit pel decret de declaració del paisatge protegit, seran desenvolupats detalladament en el Pla rector d'ús i gestió de l'espai protegit.
  
D'altra banda, l'article 28 de la citada Llei 11/1994 articula un règim de protecció preventiva aplicable als àmbits territorials afectats pels projectes de declaració d'espai protegit, amb caràcter cautelar fins a l'aprovació del corresponent decret de declaració. Aquest règim permet habilitar les mesures necessàries per a evitar el deteriorament dels valors objecte de protecció durant aquest període. La forma d'aplicació d'aquestes mesures cautelars s'estableix per acord del Consell de la Generalitat.
  
Per tot això, en exercici de les competències i atribucions conferides per la Constitució, l'Estatut d'Autonomia i el conjunt de la legislació ambiental estatal i autonòmica d'aplicació en el cas, correspon iniciar l'expedient de declaració del paisatge protegit de l'horta d'Alboraya, i a l'efecte,
  
ORDENE
  
Article 1
  
S'acorda iniciar el procediment de declaració del paisatge protegit de l'horta d'Alboraya, l'àmbit territorial del qual figura com a annex a la present ordre. Aquest àmbit té una extensió de 177 hectàrees al municipi d'Alboraya (província de València).
  
Article 2
  
1. De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 11/1994, de 27 de març, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, dins d'aquest àmbit les administracions competents no podran atorgar autoritzacions, llicències o concessions que habiliten per a la realització d'actes de transformació de la realitat física i biològica sense que hi haja, amb caràcter previ, informe favorable de la Conselleria de Territori i Habitatge. Aquest informe serà de caràcter preceptiu i vinculant, i haurà de ser emés per l'administració actuant en el termini màxim de 90 dies.
  
2. Les mesures cautelars a què fa referència l'anterior apartat 1, de conformitat així mateix amb el citat article 28 de la Llei 11/1994, tindran una vigència màxima de tres anys i podran ser complementades i especificades, per a un millor compliment dels objectius del Pla, mitjançant acord del Consell de la Generalitat, a proposta del conseller de Territori i Habitatge.
  
Article 3
  
Es faculta la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge per a realitzar les actuacions tendents a la declaració del paisatge protegit de l'horta d'Alboraya, mitjançant la tramitació de l'oportú expedient administratiu conforme al procediment legal previst.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
La present ordre entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 23 de juny de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge,



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4792, del 07-07-2004 (2004/6760)

ORDEN de 23 de junio de 2004, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se acuerda iniciar el procedimiento de declaración del paisaje protegido de la huerta de Alboraya.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4792

Fecha DOGV
:   07-07-2004

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2004/6760

CVE


Fecha del documento
:   23-06-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Alboraya](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))

ORDEN de 23 de junio de 2004, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se acuerda iniciar el procedimiento de declaración del paisaje protegido de la huerta de Alboraya. [2004/X6760]
  
La huerta de Alboraya, en el municipio homónimo de la provincia de Valencia, se sitúa sobre una amplia y extremadamente fértil llanura costera que linda al norte con los municipios de Meliana y Almàssera, al oeste con Tavernes Blanques y, por el sur, con el extenso término municipal de Valencia.
  
La huerta es un sistema agrícola periurbano con un elevado valor cultural e histórico, constituyendo un emblema para la comarca de l'Horta. Se trata de una singularidad geográfica surgida como consecuencia de la lenta transformación, realizada a lo largo de siglos, de una llanura aluvial costera caracterizada por la diversidad de ambientes originarios en función de la cercanía al mar y a los cursos de agua dulce.
  
En su historia y conformación tiene mucho que ver el manejo histórico del agua, lo que ha determinado el desarrollo de una profusa red de azudes, canales y acequias que permiten su obtención, allá donde abunda, y su distribución a largas distancias en los lugares donde ésta es requerida.
  
La mayor parte de la superficie de la huerta está -si atendemos a su geomorfología(formada por depósitos cuaternarios, sobre los que se originaron suelos jóvenes, muy fértiles y poco profundos, fruto del arrastre y depósito de materiales de origen continental, marino o mixto.
  
Estas zonas se ven además surcadas por numerosas ramblas y barrancos, como es el caso del tan conocido Barranco de Carraixet, que delimita el espacio propuesto por el sur; si bien el principal rasgo de la red de avenamiento es la existencia de un entramado de acequias que se ha mantenido desde la época árabe hasta nuestros días, sin apenas modificaciones.
  
La combinación de suelos fértiles, abundancia de agua y clima benigno confiere a la huerta un elevado valor agrológico, con una profusión de especies vegetales cultivadas difícil de encontrar en otros lugares del mundo. En el caso de Alboraya no puede olvidarse la referencia al emblemático cultivo de la xufa (Cyperus esculentus), base para la elaboración de la orxata, entre otras muchas hortalizas, frutales y especies ornamentales, procedentes tanto de la cuenca mediterránea como de América o Asia. Este conjunto de especies cultivadas configura un patrimonio etnobotánico de gran interés, enriquecido por variedades antiguas, actualmente alejadas de los circuitos comerciales, que aparecen en algunos lugares de la zona.
  
El patrimonio rural construido es asimismo de gran interés: pequeñas ermitas, secaderos, eras, trilladoras, construcciones asociadas a las alquerías como hornos morunos, gallineros, pozos, pérgolas y otras.
  
Ahora bien, el ambiente de la huerta no debe entenderse como paisaje estático a conservar en forma hasta cierto punto arqueológica por sus valores históricos y estéticos. Se trata, por el contrario, de un sistema territorial caracterizado por su intensa dinámica social, económica y poblacional, la cual tiene su directa expresión en el paisaje. Hablamos por tanto de un ambiente en el que el cambio y la rápida evolución son la norma, entendido dicho cambio como la expresión sobre el medio de los intensos y rápidos procesos económicos, sociales y territoriales que, en forma subyacente, configuran el paisaje en interacción con el medio físico.
  
El régimen del Paisaje Protegido debe atender a esta realidad territorial y, en consecuencia, no se configura en forma estática, sino que sienta las bases para un mecanismo de gestión activa basado en una atención especial a los procesos económicos, sociales y territoriales que son responsables de la evolución del sistema y de su adaptación a las nuevas realidades históricas.
  
La preservación de la Huerta y su paisaje asociado podría permitir a los ciudadanos un mejor acercamiento a sus valores e historia, además del disfrute ordenado que devenga en su preservación para las generaciones venideras.
  
Son, no obstante, múltiples las amenazas que desde hace décadas se ciernen sobre este rico paisaje. La construcción en la década de los sesenta del Plan Sur, el nuevo cauce del río Turia, abrió la primera brecha sobre la Huerta, al tiempo que actuó como freno para el crecimiento de la ciudad de Valencia por el sur, favoreciendo el crecimiento hacia el norte y otras direcciones a costa del espacio de huerta. Por otra parte, la construcción del conocido by-pass, que fijó los límites del área metropolitana, y los recientes accesos ferroviarios al Puerto de Valencia, han puesto en evidencia la urgente necesidad de una nueva relación con la huerta.
  
La desigual batalla por el uso de los recursos está claramente descompensada hacia el sistema urbano en clara competencia por el suelo y los recursos hídricos, lo que ha determinado una continua y clara metamorfosis de la huerta, su invasión paulatina y la proliferación de vertidos incontrolados en claro detrimento del paisaje de todo el entorno metropolitano.
  
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, contempla la figura de Paisaje Protegido como especialmente indicada para la gestión de ambientes significativos por la relación armoniosa entre la actividad humana y el ambiente físico. En estos espacios se identifican las principales relaciones ecológicas -tanto naturales como de actuación humana a lo largo del tiempo(y los procesos y causas que deben tenerse en cuenta como fundamentos físicos e históricos de este paisaje.
  
El régimen de gestión del Paisaje Protegido propugna el uso sostenible de los recursos naturales, lo que implica no sólo la función productiva de la huerta, sino también el desempeño por el espacio protegido de una importante función social en el estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de los valores ambientales y culturales.
  
Se considera asimismo un objetivo fundamental, el fomento de la participación en la gestión del Paisaje Protegido por parte de las entidades y colectivos relacionados con la huerta, en los ámbitos administrativo, social, económico y cultural.
  
Estos criterios de gestión, que son la base del régimen jurídico establecido por el decreto de declaración del Paisaje Protegido, serán desarrollados pormenorizadamente en el Plan Rector de Uso y Gestión del espacio protegido.
  
Por otra parte, el artículo 28 de la citada Ley 11/1994 articula un régimen de protección preventiva aplicable a los ámbitos territoriales afectados por los proyectos de declaración de espacio protegido, con carácter cautelar hasta la aprobación del correspondiente decreto de declaración. Este régimen permite habilitar las medidas necesarias para evitar el deterioro de los valores objeto de protección durante dicho periodo. La forma de aplicación de estas medidas cautelares se establece por Acuerdo del Consell de la Generalitat.
  
Por todo ello, en ejercicio de las competencias y atribuciones conferidas por la Constitución, el Estatuto de Autonomía y el conjunto de la legislación ambiental estatal y autonómica de aplicación en el caso, corresponde iniciar el expediente de declaración del Paisaje Protegido de la Huerta de Alboraya, y a tal efecto,
  
ORDENO
  
Artículo 1
  
Se acuerda iniciar el procedimiento de declaración del Paisaje Protegido de La Huerta de Alboraya, cuyo ámbito territorial figura como anexo a la presente orden. Dicho ámbito tiene una extensión de 177 hectáreas en el municipio de Alboraya (provincia de Valencia).
  
Artículo 2
  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 11/1994, de 27 de marzo, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, dentro de dicho ámbito no podrán otorgarse por parte de las Administraciones competentes, autorizaciones, licencias o concesiones, que habiliten para la realización de actos de transformación de la realidad física y biológica sin mediar, con carácter previo, informe favorable de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Dicho informe será de carácter preceptivo y vinculante, y deberá ser emitido por la administración actuante en el plazo máximo de 90 días.
  
2. Las medidas cautelares a que hace referencia el anterior apartado 1, de conformidad asimismo con el citado artículo 28 de la Ley 11/1994, tendrán una vigencia máxima de tres años y podrán ser complementadas y especificadas, para un mejor cumplimiento de los objetivos del Plan, mediante Acuerdo del Consell de la Generalitat, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda.
  
Artículo 3
  
Se faculta a la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda para realizar las actuaciones tendentes a la declaración del Paisaje Protegido de la Huerta de Alboraya, mediante la tramitación del oportuno expediente administrativo conforme al procedimiento legal previsto.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
La presente orden entrará en vigor el mismo día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 23 de junio de 2004
  
El conseller de Territorio y Vivienda,



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML