Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7669, del 01-12-2015 (2015/9635)

RESOLUCIÓ de 16 de novembre de 2015, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 42/15-AIA Segorbe.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7669

Data del DOGV
:   01-12-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/9635

CVE


Data del document
:   16-11-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 de novembre de 2015, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 42/15-AIA Segorbe. [2015/9635]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 42/15-AIA Segorbe.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 42/2015-AIA.  
Títol: modificació substancial de L'autorització ambiental integrada (AAI) per a indústria de laminació de banda d'alumini.  
Promotor: Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental (ref: 92/2014 IPPC). Número registre 161/AAI/CV.  
Localització: Segorbe (Castelló).  
NIMA: 120 000 1195.  
Projecte presentat  
Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL (d'ara en avant, CVAB), disposa d'una instal·lació de producció secundària de banda d'alumini situada en la carretera N-234, km 25 del terme municipal de Segorbe (Castelló). La indústria s'ubica en sòl industrial, en la UE sector NPR-10, junt amb l'autovia A-23. Disposa d'una parcel·la de 47.705 m².  
CVAB desenvolupa un procés per a la fabricació de banda d'alumini. La matèria primera utilitzada és ferralla, retalls, lingots i escòries no salines de forns de reverber, que s'emmagatzemen a l'espera de la seua introducció en el procés. La matèria primera s'introdueix en els forns fusors per a la seua fusió (fins a 1.200ºC). Es disposa de dos forns fusors de reverber de càrrega horitzontal (90 T d'alumini de capacitat nominal i GN com a combustible), en els quals es desenvolupen diverses etapes de preparació del metall: càrrega, desexcoriació, addició d'aleants, ajust de composició química i desnatació. Aquests forns s'alimenten també amb metall líquid i lingots procedents d'un forn fusor rotatiu basculant (25 T de capacitat nominal, amb GN i O2 com a combustibles) en el qual es fonen ferralles de menor qualitat i les escòries no salines procedents dels forns de reverbere (fins a 1.500ºC).  
Quan el metall està fos, s'inicia el procés de colada per mitjà del basculació dels forns de reverbere. El metall flueix per un sistema de reguerons, passant per un desgasificador i un filtre de retenció de partícules sòlides fins a la màquina de colada contínua Hazelett, on es produeix la solidificació del metall. Eixa màquina consta de dos bandes paral·leles que configuren un motle en continu on el metall pateix un ràpid refredament, per la qual cosa ix en estat sòlid en forma de banda de 19 mm de grossària a una velocitat de 7 a 8 mpm. Per mitjà d'un procés en continu de laminació en calent, la banda d'alumini redueix el seu grossària a 1,4 a 3 mm. Aquest procés finalitza en la bobinadora. El producte resultant d'aquest procés és denominat de desbast o de laminació en calent (PLC).  
Una vegada enrotllades, les bobines s'envien als forns de recuita (tractament tèrmic per a modificar les propietats mecàniques) o al laminador en fred (reducció mecànica de la grossària de banda, correcció de la planitud i tall de vores) o s'embalen directament, en funció de la destinació del producte. També es disposa d'un sistema d'acabat d'aplanament sota tensió, on la banda pateix un procés d'estirada que millora la seu planitud i elimina les tensions internes, així com un sistema d'estil longitudinal per fulles circulars. El producte que passa per aquestes fases es denomina de laminació en fred (PLF).  
L'emmagatzematge del producte final, ja embalat, es realitza en el magatzem de producte acabat, on es troba la zona d'expedició, amb una capacitat de 1.200 T aproximadament.  
CVAB projecta incorporar un nou forn rotatiu basculant (25 T de capacitat) al seu sistema productiu, modificant les seues instal·lacions. D'aquesta manera, els dos forns fusors-mantenidors existents s'alimentarien amb lingots o alumini en estat líquid procedent de dos forns rotatius basculants. Això implica l'adaptació del sistema de producció, instal·lant un carregador elevador de safata vibrant, un tren de gabions de recollida d'escòries, un tanc criogènic d'O2 (modificant la instal·lació de subministrament d'O2), un filtre de mànegues (amb depòsit d'addició de calç i ximenera), substitució del transformador trifàsic de 1.000 kVA per un altre de 2.500 kVA de potència (modificant el CTI). Així mateix, es canviarà d'ubicació el filtre de mànegues del forn rotatiu existent, es desmuntarà un forn de solera seca en desús, es construirà una nova caseta de control per al nou forn, es modificarà en altura la nau per a ubicar el nou forn i s'adequarà la nau A (magatzem de ferralla i lingots) per al seu ús com a magatzem de sals fundents i escòria salina.  
  
El nou forn rotatiu basculant, amb 25 T de capacitat, tindrà un sistema de combustió de GN que utilitzarà O2 gasós com a comburent. Disposarà d'un sistema de control permanent de flama per mitjà de cèl·lula detectora de la radiació ultravioleta. Es modificarà l'actual instal·lació de subministrament d'O2 amb la instal·lació d'un nou tanc criogènic i la connexió al sistema del nou cremador.  
La capacitat de producció anual de CVAB és de 52.000/T'any (12.000/T any de PLC i 40.000/T any de PLF). La modificació que s'introdueix no augmenta la capacitat de producció de la instal·lació, encara que sí que augmenta la seua rendibilitat, ja que permet introduir com a matèria primera ferralla de menor qualitat i, per tant, menor cost.  
Tramitació administrativa  
Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL va obtindre AAI mitjançant la Resolució de 17 d'abril de 2008. Posteriorment, es van emetre la Resolució de modificació d'ofici de 18 de desembre de 2008 i la Resolució de 9 de maig de 2012. Disposa igualment de declaració d'impacte ambiental emesa per la Resolució de 8 de gener de 2002, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi (expedient 371/2000-AIA). L'ampliació de les instal·lacions es va sotmetre a avaluació ambiental, i es va emetre la Resolució de 19 de febrer de 2008, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural (expedient 306/2007-AIA).  
Amb data 16 d'octubre de 2014, es va rebre del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (d'ara en avant, SPCIC), una consulta relativa a la suficiència de documentació presentada per a l'avaluació ambiental del projecte de modificació substancial de la instal·lació (expedient 92/2014 IPPC). La dita consulta incloïa còpia en CD de l'expedient administratiu de l'òrgan substantiu, en particular:  
- Projecte bàsic d'instal·lació de forn rotatiu basculant HF4 en CVAB (datat al juny de 2014) i diversos annexos i documentació complementària.  
- Projecte d'ampliació d'activitat (juny de 2014).  
- Estudi d'impacte ambiental (datat al juny de 2014).  
Amb data 26 de gener de 2015, va remetre el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informe de contestació a l'esmentada consulta (expedient 220/2014-CON).  
Amb data 23 d'abril de 2015, s'ha rebut sol·licitud del SPCIC, per mitjà de la qual es comunica la finalització de la fase d'informació pública i consultes sense que s'hagen rebut al·legacions i es requereix l'emissió de declaració d'impacte ambiental. Aquesta adjunta la següent documentació complementària a l'anterior:  
- Certificació municipal de realització d'informació pública sense que s'hagen rebut al·legacions (datada el 03.03.2015).  
- Diligència de realització d'informació pública sense que s'hagen rebut al·legacions (datada el 20.02.2015) de la Secció de Protecció Atmosfèrica i Canvi Climàtic.  
- Diversa documentació relativa al pla d'autoprotecció de la instal·lació.  
Amb data 30 de setembre de 2015, es va rebre del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació (abans SPCIC), còpia de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 23 de juny de 2015, de caràcter favorable condicionat.  
Consideracions ambientals  
La instal·lació és existent, i es localitza al terme municipal de Segorbe, al nord de l'autovia A-23 i al sud d'un meandre de la rambla de Rovira, i queda la parcel·la delimitada per aquests elements. La nau es localitza sobre sòl urbanitzable industrial (sector industrial núm. 10 del PG). Al sud de la A-23 discorren, en paral·lel, la N-234, el ferrocarril i un vial secundari. Al nord del a rambla discorre el riu Palància, en el qual desemboca aquesta. La indústria està al seu torn rodejada per l'àmbit del PORN d'Espadà (nord-est) i del PORN de Calderona (sud), encara que fora d'aquests. L'entorn del Palància és al seu torn espai de la Xarxa Natura 2000 LIC curs mitjà del riu Palància. La instal·lació no afecta territorialment cap d'aquests espais protegits. Tampoc afecta hàbitats cartografiats. El nucli urbà més pròxim és Soneja, encara que el relleu del terreny constitueix una barrera entre ambdós. La parcel·la no alberga vegetació natural, atés que antigament albergava una altra indústria. L'entorn està compost de parcel·les agrícoles de secà i en els vessants dels tossals, de vegetació forestal, domina el matoll i a mesura que s'ascendeix, coníferes fruit de la degradació de carrascar i coscollar. Hi ha espècies de fauna d'un cert interés, atesa la proximitat a zones de major valor ambiental. No s'afecten forests d'utilitat pública o vies pecuàries.  
La instal·lació d'un nou forn rotatiu basculant en l'àrea de fusió permet reduir el consum de lingot primari (produït a partir del mineral bauxita) i secundari (produït a partir de ferralla) i augmentar el consum de ferralla d'alumini. A pesar de la menor ràtio de fusió T/hora) de les ferralles, es redueix de forma global l'ús de recursos naturals (minerals, aigua i energia) i l'emissió de GEI. Aquest tipus de forns és el més adequat per a la fusió de ferralles de menor qualitat (MTD).  
  
Es realitzaran treballs que impliquen moviment de terres per a la fonamentació de la maquinària, encara que de xicoteta envergadura.  
D'acord amb els documents de referència de la Unió Europea (BREF), la producció d'alumini secundari té associades certes emissions potencials a l'atmosfera com a partícules, compostos metàl·lics, clorurs, gasos àcids i productes de la combustió com CO, dioxines i compostos orgànics de volatilitat variable. Existeixen tant emissions puntuals, a través dels distints focus del procés, com a emissions difuses (per exemple, càrrega de forns, desexcoriació, tractament de la superfície de l'alumini, etc.). Es poden produir emissions difuses de pols (sempre que existisquen matèries primeres polsegoses) i amoníac (per emmagatzematge, tractament i transport inadequat de les escòries no salines dels forns de fusió). Hi ha risc de contaminació de les aigües per sòlids en suspensió, metalls i olis per un emmagatzematge inadequat de matèries primeres i auxiliars. Aquest impacte depén fonamentalment del tipus i qualitat de les ferralles d'entrada a les instal·lacions. Les escòries salines, produïdes quan s'utilitzen sals de fosa (KCl i NaCl) per a cobrir el metall fos i evitar la seua oxidació, augmentar el rendiment i l'eficàcia tèrmica, poden tindre impacte mediambiental si es rebutgen en el sòl. La quantitat d'escòria salina produïda depén del tipus de material, del forn i del grau de contaminació de l'alumini, etc.  
  
Es detallen en el projecte les millors tecnologies disponibles aplicables a l'activitat, així com la manera en què s'apliquen en la instal·lació.  
La indústria disposa de sistemes de captació i depuració dels fums produïts en els tres forns de fusió. S'independitzarà el sistema de captació i depuració dels gasos dels forns fusors de reverbere del sistema corresponent al forn rotatiu existent, que s'adaptarà amb un canvi del tipus de mànegues i compartirà amb el sistema del nou forn rotatiu el depòsit d'hidròxid càlcic. A causa del sistema d'obertura dels forns, es produeixen emissions difuses per les portes, per la qual cosa es disposa de campanes de recollida. Junt amb els fums procedents de les eixides de fums dels forns i l'aspiració dels carros de càrrega, es tracten per mitjà de preseparadors ciclònics, filtres de mànegues planes amb reactiu (principalment hidròxid càlcic) i s'evacuen per mitjà de ximeneres. Es tracta d'un sistema d'alta eficàcia. Un sistema de control operacional controla tot el sistema. L'AAI emesa estableix els límits de contaminants continguts en l'efluent, que es compleixen amb ampli marge en l'actualitat, i es preveu el seu compliment després de la modificació. D'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre i el Decret 100/2011, es tracta d'una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera del grup A.  
El cremador del nou forn serà d'oxy-gas, que optimitza la combustió completa reduint l'emissió de compostos orgànics. Així mateix, s'utilitza un sistema de captació i filtració eficient de la pols per a eliminar les substàncies orgàniques i dioxines associades amb els materials (fonents salins compostos de clor) en forma de partícules. Així mateix, el control d'operacions (de la utilització de sals) permet reduir i controlar l'emissió de clorurs i fluorurs. L'àcid carbònic dels filtres neutralitzarà els gasos àcids i clorurs. La combustió de GN, baix en sofre, limita l'emissió de diòxid de sofre i el cremador oxy-gas minimitza la formació de Nox tèrmic.  
El nou forn rotatiu disposarà d'un sistema de refrigeració per aigua que circularà en circuit tancat des de la torre de refrigeració existent en la planta fins al forn. No es produirà l'abocament de l'aigua de refrigeració, per la qual cosa no s'afecta el volum ni la qualitat dels abocaments de CVAB.  
Per a evitar l'arrossegament de partícules per les aigües pluvials, s'habilita una nau per a la càrrega, descàrrega i emmagatzematge de les sals fonents i escòries salines generades. En la zona d'emmagatzematge a l'aire lliure de ferralles d'alumini, s'arreplega l'aigua pluvial per mitjà d'embornals amb reixetes per a retenció de sòlids grossos i es condueix a través d'un separador de sòlids, olis i greixos previs a la seua evacuació final. Atés que els gasos generats es tracten amb sistemes secs, no es generen abocaments associats a la seua depuració.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha intervingut en la tramitació del projecte, informant favorablement els sistemes de recollida, tractament i abocament d'aigües residuals sanitàries i pluvials al barranc de Rovira. La modificació de la instal·lació no comporta variació rellevant dels dits sistemes.  
Els residus generats en el procés són:  
- Les escòries no salines de forn de reverbere es reutilitzen en els forns rotatius basculants. S'introdueixen tant escòries pròpies com alienes, per a la qual cosa es disposa d'autorització com a gestor de residus. Atés que aquestes escòries són reactives al contacte amb l'aigua emetent principalment amoníac, s'emmagatzemen a l'interior de la nau.  
- Les escòries salines són el principal residu generat pel nou forn rotatius. Es generen per l'ús de sals en el procés de fusió, que creen una capa sobre l'alumini que les protegeix de l'oxidació i manté la temperatura sobre 750ºC, i evita la fusió d'altres metalls presents en la ferralla i que contaminarien l'aliatge. Es presenten en blocs compactes heterogenis amb incrustacions variades, cristal·lines i metàl·liques. Són entregades a un gestor autoritzat que els tracta i torna sals fonents a CVAB. S'emmagatzemen a l'interior de la nau, per anàloga raó, les escòries no salines.  
- L'hidròxid càlcic usat en els filtres de mànegues, així com les mànegues ja usades, es retiren per gestor autoritzat a abocador. Ambdós són residus perillosos.  
- La manta refractària utilitzada en els reguerons com a mitjalluna és un residu no perillós.  
- Altres residus perillosos com a olis usats, refractaris, envasos contaminats, draps impregnats, etc., són recollits i emmagatzemats en envasos adequats etiquetats convenientment i entregats a un gestor autoritzat.  
- Els sacs, palets, fleixos o saques es reutilitzen i quan es deterioren, s'envien a un gestor autoritzat.  
Per a previndre vessaments d'oli hidràulic al sòl generats pel nou forn rotatiu, es disposarà d'una safata antivessaments. El magatzem de productes químics i de residus perillosos no disposa de cubetes secundàries de retenció, però sí amb drenatges (arquetes i canaletes impermeables) dissenyats i dimensionats per a contindre els possibles vessaments. Es disposa d'un sistema de control del trasbals i prevenció del vessament de tancs.  
Amb relació al soroll generat per l'activitat, s'ha elaborat un estudi acústic que té en compte la situació actual (preoperacional) i la influència del nou forn. A causa del soroll ja generat per l'activitat, així com pel trànsit de la carretera, la influència del nou focus no resulta rellevant. En tot cas, es compliran els límits establits en l'AAI, tant per a horari diürn com per al nocturn.  
Les modificacions proposades no alteren les condicions actuals en relació a l'emissió d'olors o a les emissions lluminoses.  
Es proposen mesures de preventives i correctores encaminades principalment a reduir l'emissió de contaminants a l'atmosfera i evitar l'arrossegament de contaminació per les pluges. A més de les qüestions ja assenyalades en paràgrafs anteriors, s'establirà un programa de manteniment i neteja preventiva de la zona exterior per a evitar l'arrossegament d'escòries. Així mateix, la zona d'emmagatzematge d'escòries salines disposarà de solera impermeable per a evitar la contaminació del sòl.  
Durant el funcionament de la instal·lació una vegada modificada, tenint en compte la tecnologia incorporada i les mesures preventives i correctores descrites, no es preveuen afeccions ambientals significativament diferents de les associades a la instal·lació existent.  
Es té en consideració la fase de desmantellament, en cas de cessament de l'explotació de la planta. Per a això, es definiran prèviament els treballs de desmuntatge i demolició de cada instal·lació, i es gestionaran adequadament els residus generats.  
El programa de vigilància ambiental considera en particular el mesurament anual de les emissions a l'atmosfera i el control en continu de la pèrdua de càrrega dels filtres de mànegues, d'acord amb el que estableix l'AAI. Així mateix, es realitzaran auditories acústiques amb la periodicitat establida en la normativa valenciana. Inclou així mateix diverses tasques de manteniment preventiu dels sistemes de depuració d'efluents contaminats, control de la impermeabilització i estanquitat d'arquetes i paviment, control dels sistemes d'emmagatzematge de productes químics i residus perillosos, etc. Ha d'incorporar igualment el pla de mesurament del cabal i anàlisi de les aigües residuals establit per la CHJ.  
Consideracions jurídiques  
El projecte de modificació de l'activitat consisteix en la instal·lació d'un nou forn rotatiu basculant la capacitat de fusió de ferralla d'alumini de la qual és de 25 T/dia, per la qual cosa constitueix un supòsit sotmés a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'epígraf 9.e de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener (en relació amb l'epígraf 4.f del mateix annex) i l'epígraf 4.a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.  
L'article 13 Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, en fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la, declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de modificació substancial de l'AAI de les instal·lacions de Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL, a Segorbe (València), consistent en la instal·lació d'un nou forn rotatiu basculant per a la fosa de ferralles d'alumini, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient i s'adopten les mesures següents:  
  
1. Els residus d'obra es gestionaran d'acord amb el que estableix la normativa sectorial vigent, entregant-se a empresa autoritzada per a la seua gestió. Caldrà ajustar-se en particular al Reial Decret 105/2008, d'1 de febrer.  
2. D'acord amb l'informe emés per la CHJ, l'abocament a llit queda condicionat al compliment dels límits establits per l'esmentat organisme, i s'incorporarà el seguiment dels paràmetres d'abocament al pla de vigilància i seguiment ambiental.  
3. L'adaptació del sistema de refrigeració del nou forn i la seua connexió amb la torre de refrigeració es realitzarà, en la mesura que siga aplicable, atenent al que estableix el Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
4. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que, si és el cas, procedisquen en via administrativa o judicial davant de l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Quart  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
València, 7 d'octubre de 2015.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 16 de novembre de 2015.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Mazo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7669, del 01-12-2015 (2015/9635)

RESOLUCIÓN de 16 de noviembre de 2015, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 42/15-AIA Segorbe.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7669

Fecha DOGV
:   01-12-2015

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2015/9635

CVE


Fecha del documento
:   16-11-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de noviembre de 2015, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 42/15-AIA Segorbe. [2015/9635]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 42/15-AIA Segorbe.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 42/2015-AIA.  
Título: modificación sustancial de la autorización ambiental integrada (AAI) para industria de laminación de banda de aluminio.  
Promotor: Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental (ref: 92/2014 IPPC). Número registro 161/AAI/CV.  
Localización: Segorbe (Castellón).  
NIMA: 120 000 1195.  
Proyecto presentado  
Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL (en adelante, CVAB), dispone de una instalación de producción secundaria de banda de aluminio situada en la carretera N-234, km 25 del término municipal de Segorbe (Castellón). La industria se ubica en suelo industrial, en la UE sector NPR-10, junto a la autovía A-23. Dispone de una parcela de 47.705 m².  
CVAB desarrolla un proceso para la fabricación de banda de aluminio. La materia prima empleada es chatarra, recortes, lingotes y escorias no salinas de hornos reverberos, que se almacenan a la espera de su introducción en el proceso. La materia prima se introduce en los hornos fusores para su fusión (hasta 1.200 ºC). Se dispone de dos hornos fusores de reverbero de carga horizontal (90 T de aluminio de capacidad nominal y GN como combustible), en los cuales se desarrollan varias etapas de preparación del metal: carga, desescoriado, adición de aleantes, ajuste de composición química y desnatado. Estos hornos se alimentan también con metal líquido y lingotes procedentes de un horno fusor rotativo basculante (25 T de capacidad nominal, con GN y O2 como combustibles) en el que se funden chatarras de menor calidad y las escorias no salinas procedentes de los hornos de reverbero (hasta 1.500 ºC).  
Cuando el metal está fundido, se inicia el proceso de colada mediante el basculamiento de los hornos de reverbero. El metal fluye por un sistema de regueras, pasando por un desgasificador y un filtro de retención de partículas sólidas hasta la máquina de colada continua Hazelett, donde se produce la solidificación del metal. Esa máquina consta de dos bandas paralelas que configuran un molde en continuo donde el metal sufre un rápido enfriamiento, por lo que sale en estado sólido en forma de banda de 19 mm de espesor a una velocidad de 7 a 8 mpm. Mediante un proceso en continuo de laminación en caliente, la banda de aluminio reduce su espesor a 1,4 a 3 mm. Este proceso finaliza en la bobinadora. El producto resultante de este proceso es denominado de desbaste o de laminación en caliente (PLC).  
Una vez enrolladas, las bobinas se envían a los hornos de recocido (tratamiento térmico para modificar las propiedades mecánicas) o al laminador en frío (reducción mecánica del espesor de banda, corrección de la planidad y corte de bordes) o se embalan directamente, en función del destino del producto. También se dispone de un sistema de acabado de aplanado bajo tensión, donde la banda sufre un proceso de estiramiento que mejora su planidad y elimina las tensiones internas, así como un sistema de corte longitudinal por cuchillas circulares. El producto que pasa por estas fases se denomina de laminación en frío (PLF).  
El almacenamiento del producto final, ya embalado, se realiza en el almacén de producto terminado, donde se encuentra la zona de expedición, con una capacidad de 1.200 T aproximadamente.  
CVAB proyecta incorporar un nuevo horno rotativo basculante (25 T de capacidad) a su sistema productivo, modificando sus instalaciones. De este modo, los dos hornos fusores-mantenedores existentes se alimentarían con lingotes o aluminio en estado líquido procedente de dos hornos rotativos basculantes. Ello implica la adaptación del sistema de producción, instalando un cargador elevador de bandeja vibrante, un tren de cestones de recogida de escorias, un tanque criogénico de O2 (modificando la instalación de suministro de O2), un filtro de mangas (con depósito de adición de cal y chimenea), sustitución del transformador trifásico de 1.000 kVA por otro de 2.500 kVA de potencia (modificando el CTI). Asimismo, se cambiará de ubicación el filtro de mangas del horno rotativo existente, se desmontará un horno de solera seca en desuso, se construirá una nueva caseta de control para el nuevo horno, se modificará en altura la nave para ubicar el nuevo horno y se adecuará la nave A (almacén de chatarra y lingotes) para su uso como almacén de sales fundentes y escoria salina.  
El nuevo horno rotativo basculante, con 25 T de capacidad, tendrá un sistema de combustión de GN que utilizará O2 gaseoso como comburente. Dispondrá de un sistema de control permanente de llama mediante célula detectora de la radiación ultravioleta. Se modificará la actual instalación de suministro de O2 con la instalación de un nuevo tanque criogénico y la conexión al sistema del nuevo quemador.  
La capacidad de producción anual de CVAB es de 52.000 T/año (12.000 T/año de PLCy 40.000 T/año de PLF). La modificación que se introduce no aumenta la capacidad de producción de la instalación, aunque sí aumenta su rentabilidad, ya que permite introducir como materia prima chatarra de menor calidad y por tanto menor coste.  
Tramitación administrativa  
Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL obtuvo AAI mediante Resolución de 17 de abril de 2008. Posteriormente, se emitieron Resolución de modificación de oficio de 18 de diciembre de 2008 y Resolución de 9 de mayo de 2012. Dispone igualmente de declaración de impacto ambiental emitida por Resolución de 8 de enero de 2002, de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio (expediente 371/2000-AIA). La ampliación de las instalaciones se sometió a evaluación ambiental, emitiéndose resolución de 19 de febrero de 2008, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural (expediente 306/2007-AIA).  
Con fecha 16 de octubre de 2014, se recibió del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación (en adelante, SPCIC), consulta relativa a la suficiencia de documentación presentada para la evaluación ambiental del proyecto de modificación sustancial de la instalación (expediente 92/2014 IPPC). Dicha consulta incluía copia en CD del expediente administrativo del órgano sustantivo, en particular:  
- Proyecto básico de instalación de horno rotativo basculante HF4 en CVAB (fechado en junio de 2014) y diversos anexos y documentación complementaria.  
- Proyecto de ampliación de actividad (junio de 2014).  
- Estudio de impacto ambiental (fechado en junio de 2014).  
Con fecha 26 de enero de 2015, se remitió por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental informe de contestación a la citada consulta (expediente 220/2014-CON).  
Con fecha 23 de abril de 2015, se ha recibido solicitud del SPCIC, mediante la cual se comunica la finalización de la fase de información pública y consultas sin que se hayan recibido alegaciones y se requiere la emisión de declaración de impacto ambiental. La misma adjunta la siguiente documentación complementaria a la anterior:  
- Certificación municipal de realización de información pública sin que se hayan recibido alegaciones (fechada el 03.03.2015).  
- Diligencia de realización de información pública sin que se hayan recibido alegaciones (fechada el 20.02.2015) de la Sección de Protección Atmosférica y Cambio Climático.  
- Diversa documentación relativa al plan de autoprotección de la instalación.  
Con fecha 30 de septiembre de 2015, se recibió del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación (antes SPCIC), copia del informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar en fecha 23 de junio de 2015, de carácter favorable condicionado.  
Consideraciones ambientales  
La instalación es existente, y se localiza en el término municipal de Segorbe, al norte de la autovía A-23 y al sur de un meandro de la rambla de Rovira, quedando la parcela delimitada por estos elementos. La nave se localiza sobre suelo urbanizable industrial (sector industrial núm. 10 del PG). Al sur de la A-23 discurren, en paralelo, la N-234, el ferrocarril y un vial secundario. Al norte del a rambla discurre el río Palancia, en el cual desemboca la misma. La industria está a su vez rodeada por el ámbito del PORN de Espadán (noreste) y del PORN de Calderona (sur), aunque fuera de los mismos. El entorno del Palancia es a su vez espacio de la Red Natura 2000 LIC Curs Mitjà del riu Palancia. La instalación no afecta territorialmente a ninguno de estos espacios protegidos. Tampoco afecta a hábitats cartografiados. El núcleo urbano más cercano es el Soneja, aunque el relieve del terreno constituye una barrera entre ambos. La parcela no alberga vegetación natural, dado que antiguamente albergaba otra industria. El entorno está compuesto de parcelas agrícolas de secano y en las laderas de las colinas, de vegetación forestal, dominando el matorral y a medida que se asciende, coníferas fruto de la degradación de carrascal y coscojar. Existen especies de fauna de cierto interés, dada la proximidad a zonas de mayor valor ambiental. No se afecta a montes de utilidad pública o vías pecuarias.  
La instalación de un nuevo horno rotativo basculante en el área de fusión permite reducir el consumo de lingote primario (producido a partir del mineral bauxita) y secundario (producido a partir de chatarra) y aumentar el consumo de chatarra de aluminio. Pese al menor ratio de fusión (T/hora) de las chatarras, se reduce de forma global el uso de recursos naturales (minerales, agua y energía) y la emisión de GEI. Este tipo de hornos es el más adecuado para la fusión de chatarras de menor calidad (MTD).  
Se realizarán trabajos que implican movimiento de tierras para la cimentación de la maquinaria, aunque de pequeña envergadura.  
De acuerdo con los documentos de referencia de la Unión Europea (BREF), la producción de aluminio secundario tiene asociadas ciertas emisiones potenciales a la atmósfera como partículas, compuestos metálicos, cloruros, gases ácidos y productos de la combustión como CO, dioxinas y compuestos orgánicos de volatilidad variable. Existen tanto emisiones puntuales, a través de los distintos focos del proceso, como emisiones difusas (por ejemplo, carga de hornos, desescoriado, tratamiento de la superficie del aluminio, etc.). Se pueden producir emisiones difusas de polvo (siempre que existan materias primas polvorientas) y amoniaco (por almacenamiento, tratamiento y transporte inadecuado de las escorias no salinas de los hornos de fusión). Existe riesgo de contaminación de las aguas por sólidos en suspensión, metales y aceites por un almacenamiento inadecuado de materias primas y auxiliares. Este impacto depende fundamentalmente del tipo y calidad de las chatarras de entrada a las instalaciones. Las escorias salinas, producidas cuando se utilizan sales fundentes (KCl y NaCl) para cubrir el metal fundido y evitar su oxidación, aumentar el rendimiento y la eficacia térmica, pueden tener impacto medioambiental si se desechan en el suelo. La cantidad de escoria salina producida depende del tipo de material, del horno y del grado de contaminación del aluminio, etc.  
Se detallan en el proyecto las mejores tecnologías disponibles aplicables a la actividad, así como el modo en que se aplican en la instalación.  
La industria cuenta con sistemas de captación y depuración de los humos producidos en los tres hornos fusores. Se independizará el sistema de captación y depuración de los gases de los hornos fusores de reverbero del sistema correspondiente al horno rotativo existente, que se adaptará con un cambio del tipo de mangas y compartirá con el sistema del nuevo horno rotativo el depósito de hidróxido cálcico. Debido al sistema de apertura de los hornos, se producen emisiones difusas por las puertas, por lo que se dispone de campanas de recogida. Junto con los humos procedentes de las salidas de humos de los hornos y la aspiración de los carros de carga, se tratan mediante preseparadores ciclónicos, filtros de mangas planas con reactivo (principalmente hidróxido cálcico) y se evacuan mediante chimeneas. Se trata de un sistema de alta eficacia. Un sistema de control operacional controla todo el sistema. La AAI emitida establece los límites de contaminantes contenidos en el efluente, que se cumplen con amplio margen en la actualidad, y se prevé su cumplimiento tras la modificación. De acuerdo con la Ley 34/2007, de 15 de noviembre y el Decreto 100/2011, se trata de una actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera del grupo A.  
El quemador del nuevo horno será de oxy-gas, que optimiza la combustión completa reduciendo la emisión de compuestos orgánicos. Asimismo se utiliza un sistema de captación y filtración eficiente del polvo para eliminar las sustancias orgánicas y dioxinas asociadas con los materiales (fundentes salinos compuestos de Cloro) en forma de partículas. Asimismo, el control de operaciones (del empleo de sales) permite reducir y controlar la emisión de cloruros y fluoruros. El ácido carbónico de los filtros neutralizará los gases ácidos y cloruros. La combustión de GN, bajo en azufre, limita la emisión de dióxido de azufre y el quemador oxy-gas minimiza la formación de Nox térmico.  
El nuevo horno rotativo dispondrá de un sistema de refrigeración por agua que circulará en circuito cerrado desde la torre de refrigeración existente en la planta hasta el horno. No se producirá el vertido del agua de refrigeración, por lo que no se afecta al volumen ni a la calidad de los vertidos de CVAB.  
Para evitar el arrastre de partículas por las aguas pluviales, se habilita una nave para la carga, descarga y almacenamiento de las sales fundentes y escorias salinas generadas. En la zona de almacenamiento al aire libre de chatarras de aluminio, se recoge el agua pluvial mediante imbornales con rejillas para retención de sólidos gruesos y se conduce a través de un separador de sólidos, aceites y grasas previo a su evacuación final. Dado que los gases generados se tratan con sistemas secos, no se generan vertidos asociados a su depuración.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar ha intervenido en la tramitación del proyecto, informando favorablemente los sistemas de recogida, tratamiento y vertido de aguas residuales sanitarias y pluviales al barranco de Rovira. La modificación de la instalación no conlleva variación relevante de dichos sistemas.  
Los residuos generados en el proceso son:  
- Las escorias no salinas de horno de reverbero se reutilizan en los hornos rotativos basculantes. Se introducen tanto escorias propias como ajenas, para lo cual se dispone de autorización como gestor de residuos. Dado que estas escorias son reactivas al contacto con el agua emitiendo principalmente amoniaco, se almacenan en el interior de nave.  
- Las escorias salinas son el principal residuo generado por el nuevo horno rotativos. Se generan por el uso de sales en el proceso de fusión, que crean una capa sobre el aluminio que lo protege de la oxidación y mantiene la temperatura sobre 750ºC, evitando la fusión de otros metales presentes en la chatarra y que contaminarían la aleación. Se presentan en bloques compactos heterogéneos con incrustaciones variadas, cristalinas y metálicas. Son entregadas a gestor autorizado que los trata y devuelve sales fundentes a CVAB. Se almacenan en el interior de la nave, por análoga razón a las escorias no salinas.  
- El hidróxido cálcico usado en los filtros de mangas, así como las mangas ya usadas, se retiran por gestor autorizado a vertedero. Ambos son residuos peligrosos.  
- La manta refractaria utilizada en las regueras como tajadera es un residuo no peligroso.  
- Otros residuos peligrosos como aceites usados, refractarios, envases contaminados, trapos impregnados, etc., son recogidos y almacenados en envases adecuados etiquetados convenientemente y entregados a gestor autorizado.  
- Los sacos, palets, flejes o sacas se reutilizan y cuando se deterioran, se envían a gestor autorizado.  
Para prevenir derrames de aceite hidráulico al suelo generados por el nuevo horno rotativo, se dispondrá de una bandeja antiderrames. El almacén de productos químicos y de residuos peligrosos no cuenta con cubetos secundarios de retención, pero sí con drenajes (arquetas y canaletas impermeables) diseñados y dimensionados para contener los posibles derrames. Se dispone de un sistema de control del trasiego y prevención del sobrellenado de tanques.  
Con relación al ruido generado por la actividad, se ha elaborado un estudio acústico que tiene en cuenta la situación actual (preoperacional) y la influencia del nuevo horno. Debido al ruido ya generado por la actividad, así como por el tráfico de la carretera, la influencia del nuevo foco no resulta relevante. En todo caso, se cumplirán los límites establecidos en la AAI, tanto para horario diurno como nocturno.  
Las modificaciones propuestas no alteran las condiciones actuales en relación a la emisión de olores o a las emisiones luminosas.  
Se proponen medidas de preventivas y correctoras encaminadas principalmente a reducir la emisión de contaminantes a la atmósfera y evitar el arrastre de contaminación por las lluvias. Además de las cuestiones ya señaladas en párrafos anteriores, se establecerá un programa de mantenimiento y limpieza preventiva de la zona exterior para evitar el arrastre de escorias. Asimismo, la zona de almacenamiento de escorias salinas contará con solera impermeable para evitar la contaminación del suelo.  
Durante el funcionamiento de la instalación una vez modificada, teniendo en cuenta la tecnología incorporada y las medidas preventivas y correctoras descritas, no se prevén afecciones ambientales significativamente diferentes a las asociadas a la instalación existente.  
Se tiene en consideración la fase de desmantelamiento, en caso de cese de la explotación de la planta. Para ello, se definirán previamente los trabajos de desmontaje y demolición de cada instalación, gestionando adecuadamente los residuos generados.  
El programa de vigilancia ambiental considera en particular la medición anual de las emisiones a la atmósfera y el control en continuo de la pérdida de carga de los filtros de mangas, de acuerdo con lo establecido en la AAI. Asimismo, se realizarán auditorías acústicas con la periodicidad establecida en la normativa valenciana. Incluye asimismo diversas tareas de mantenimiento preventivo de los sistemas de depuración de efluentes contaminados, control de la impermeabilización y estanqueidad de arquetas y pavimento, control de los sistemas de almacenamiento de productos químicos y residuos peligrosos, etc. Debe incorporar igualmente el plan de medición del caudal y análisis de las aguas residuales establecido por la CHJ.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de modificación de la actividad consiste en la instalación de un nuevo horno rotativo basculante cuya capacidad de fusión de chatarra de aluminio es de 25 T/dia, por lo que constituye un supuesto sometido a evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el epígrafe 9.e del anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero (en relación con el epígrafe 4.f del mismo anexo) y el epígrafe 4.a del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.  
El artículo 13 Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación sustancial de la AAI de las instalaciones de Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL, en Segorbe (Valencia), consistente en la instalación de un nuevo horno rotativo basculante para la fundición de chatarras de aluminio, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente y se adopten las medidas siguientes:  
1. Los residuos de obra se gestionarán de acuerdo con lo establecido en la normativa sectorial vigente, entregándose a empresa autorizada para su gestión. Se atenderá en particular al Real Decreto 105/2008, de 1 de febrero.  
2. De acuerdo con el informe emitido por la CHJ, el vertido a cauce queda condicionado al cumplimiento de los límites establecidos por el citado organismo, incorporándose el seguimiento de los parámetros de vertido al plan de vigilancia y seguimiento ambiental.  
3. La adaptación del sistema de refrigeración del nuevo horno y su conexión con la torre de refrigeración se realizará, en la medida en que resulte de aplicación, atendiendo a lo establecido en el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, para la prevención y control de la legionelosis.  
4. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, deberá ser comunicada al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de los que en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en cu caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Cuarto  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 7 de octubre de 2015.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 16 de noviembre de 2015.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML