Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9543, del 28-02-2023 (2023/2039)

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de central fotovoltaica de 42,35 MWp - PFV Requena 2. Expedient: (2938240) 223/2022/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9543

Data del DOGV
:   28-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/2039

CVE


Data del document
:   23-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de central fotovoltaica de 42,35 MWp - PFV Requena 2. Expedient: (2938240) 223/2022/AIA. [2023/2039]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2938240) 223/2022/AIA.  
Títol: instal·lació de central fotovoltaica de 42,35 MWp - PFV Requena 2.  
Promotor: Fotovoltaico Casiopea Requena, SLU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/89.  
Localització: terme municipal de Requena.  
  
Objecte i descripció del projecte  
L'empresa Fotovoltaico Casiopea Requena, SLU, promou un projecte de construcció i operació d'una planta solar fotovoltaica en el terme municipal de Requena (València).  
L'evacuació de l'energia produïda per la planta es realitzarà de manera conjunta amb altres tres projectes més que es troben en tramitació en parcel·les circumdants PFV Requena 3 (ATALFE/2020/88), PFV Requena 4 (ATALFE/2020/90) i PFV Requena 6 (ATALFE/2020/91). Aquestes plantes compartiran la SET Requena col·lectora sud 132/30 kV des de la qual s'elevarà la tensió a 132 kV per a evacuar l'energia mitjançant una línia aereosubterrània d'evacuació comuna fins al punt de confluència amb la línia d'evacuació procedent de la SET Requena col·lectora nord, compartida aquesta per altres 3 plantes: FV Requena, PFV Requena 1 i PFV Requena 5. Des d'aquest punt discorrerà una línia de 132 kV de doble circuit i comú per a les set plantes fins a la subestació Promotors Requena Renovables 132/400 kV en el municipi del Rebollar, des de la qual connectarà mitjançant un tram de línia de 400 kV amb la subestació Requena de 400 kV pertanyent a REE. La longitud des dels generadors fotovoltaics fins al punt de connexió en la subestació Requena de 400 kV de Red Eléctrica de España és de 26 km.  
  
Les plantes PFV Requena 4 i PFV Requena 6 van obtindre un informe de determinació d'afeccions ambiental favorable per la Resolució del 16.12.2022 del director general de qualitat ambiental.  
La SET Requena col·lectora nord, el tram de línia en configuració soterrada i el tram de línia aèria d'evacuació des del punt de confluència fins a la subestació Requena de 400 kV de Red Eléctrica de España, SAU, és objecte d'avaluació en l'expedient PFV Requena 1 (ATALFE/2020/86).  
Tant la SET Requena col·lectora sud com la línia d'evacuació de 132 kV fins al punt de confluència amb la línia d'evacuació procedent de la SET Requena col·lectora nord es preveuen en el projecte PFV Requena 2, i són objecte d'avaluació en aquesta declaració.  
  
a) Planta i SET Requena Col·lectora Sud  
La instal·lació fotovoltaica es localitza al sud del terme municipal, pròxima al municipi de Los Pedrones, i ocupa les parcel·les 235, 241, 242, 250, 251, 252, 253, 254, 255, 256, 264, 265, 294, 347, 348, 349, 350, 351, 375, 379 i 380 del polígon 100 del terme municipal de Requena. La SET col·lectora sud se situa en la parcel·la 123 del polígon 94 del mateix terme municipal.  
A la planta s'accedirà des dels camins públics que connecten amb la carretera N-330, i s'adequaran els accessos d'aquests als diferents sectors de la planta.  
La potència instal·lada serà de 42,35 MWp. Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors d'strings per al seu posterior augment de tensió en el transformador des de 0,8 kV fins a 30 kV.  
Els mòduls solars seran de tipus Si-mono (silici monocristal·lí) i s'instal·laran en seguidors solars integrats en estructures metàl·liques fixades al terreny mitjançant el sistema de perfils clavat. Els seguidors solars orientaran els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, i n'augmentarà així el rendiment en comparació amb els sistemes estàtics. Es projecta una distància entre eixos de files d'11 m, i queda un espai lliure entre aquestes d'uns 6,6 m aproximadament. El cablejat de baixa tensió entre els mòduls i inversors es disposarà enterrat.  
  
La superfície total de les parcel·les vinculades és de 182,09 ha i l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 71,45 ha. Calculant la relació entre la producció de la planta (en MWp) i la superfície ocupada per la instal·lació (en ha), s'obté un coeficient de 0,6 MW/ha ocupada.  
La infraestructura d'evacuació fins a la SET Requena col·lectora sud es constitueix mitjançant una línia soterrada d'alta tensió de 30 kV de 3849 m de longitud, que portarà l'energia generada fins al centre de seccionament i des d'aquest fins a la SET Requena col·lectora sud 132/30 kV, i discorre en la major part sota els camins existents conformats per les parcel·les 9007, 9011, 9017, 9018, 9037 del polígon 93.  
  
La fase de construcció del projecte comprén un condicionament previ del terreny mitjançant el rebuig i desbrossament de totes les àrees on se situen els panells i desmunt de la zona d'instal·lacions i transformadors, obertura de rases per al cablejat, creació de vials per a l'accés als diferents punts de la planta amb un ample mínim de 4 metres, així com el desenvolupament d'una xarxa de drenatge d'aquests i perimetral a la instal·lació amb la finalitat de canalitzar l'aigua i minimitzar-ne l'impacte, i construcció de la subestació elèctrica. S'instal·larà una tanca perimetral, una caseta de comunicació i monitoratge i centres de transformació de tipus prefabricat i un centre de seccionament.  
  
Durant la fase constructiva, els elements del projecte s'instal·laran respectant el relleu de les parcel·les. S'instal·laran contenidors prefabricats per a usar-los durant la fase de construcció. L'aigua necessària serà proveïda mitjançant un camió cisterna i emmagatzemada en una bassa o depòsit habilitat per a tal fi. El proveïment d'aigua industrial per a la humectació de materials es realitzarà mitjançant camions cisterna. Es preveu emmagatzemar les aigües residuals generades en depòsits estancs. Es delimitaran zones d'emmagatzematge temporal de residus de construcció. No es preveu la instal·lació de depòsits de combustible per a la maquinària de treball.  
b) LAAT  
La línia de 132 kV es disposa en dos trams diferenciats:  
Un primer tram de línia des de la SET col·lectora sud fins al corredor d'infraestructures definit pel PGOU de Requena. Aquest tram, inicialment de configuració aèria, es projecta finalment soterrat en atenció als informes de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
  
La modificació únicament afecta a la disposició de la línia, sense alterar el traçat proposat en la documentació inicial. La longitud del tram és de 3.849 m.  
Un segon tram en configuració aèria sobre suports metàl·lics fins al punt de confluència amb la línia provinent de la SET col·lectora nord. El traçat d'aquest tram es projecta en paral·lel a les línies aèries existents. La longitud del tram és de 7.738 m.  
La fase de construcció comprén el condicionament previ del terreny mitjançant l'aclarida, el desbrossament i l'obertura de rases per al cablejat, obertura de camins temporals per a la instal·lació de les torres i la línia elèctrica i excavació de la fonamentació per a les torres elèctriques.  
  
Una vegada finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i restaurarà el terreny, i s'evitarà en la mesura del possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o qualsevol altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies d'aquest projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix fraccionament en els termes esmentats. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a l'autorització, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
En data 28 de novembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València trasllada a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte ATALFE/2020/89. A aquesta s'adjunten  
- Projectes d'execució de la planta solar fotovoltaica, línies d'evacuació i subestacions i pla de desmantellament de les instal·lacions.  
  
- Estudi d'impacte ambiental planta i línia d'evacuació 132 kV, memòria i annexos: estudi davant el risc d'accidents greus, estudi d'avifauna, estudi de sinergies, estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000 i document de síntesi. Tant de la planta com de la línia d'evacuació i subestacions de transformació.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
- Expedient d'informació pública de la modificació de la línia d'evacuació, incloent-hi el projecte tècnic de la LAAT 132 kV, addenda a l'estudi d'impacte ambiental i addenda a l'estudi d'integració paisatgística.  
a) Informació pública  
D'acord amb la documentació remesa, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9237, de data 17 de desembre de 2021, i en el Butlletí Oficial de la Província de València número 241, del 16 de desembre de 2021.  
Durant el període d'exposició pública han presentat al·legacions l'associació Plataforma para el Estudio i Conservación de la Sierra de Chiva, associació Utiel-Requena Sostenible, Finca Sant Blas, SL, Societat Valenciana d'Ornitologia i particulars. Les quals han sigut ateses i contestades pel promotor.  
En atenció als informes de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge es realitza una modificació del projecte de la línia d'evacuació de 132 kV, i se soterra el tram inicial d'aquesta pel mateix corredor analitzat per al traçat original i es reubiquen una sèrie de suports afectats per inundabilitat. L'òrgan substantiu, dins del procediment substantiu d'autorització, inicia un nou procediment d'informació pública mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9513, de data 18 de gener de 2023, per considerar com a substancial la modificació projectada.  
La modificació de la línia d'evacuació no s'estima que supose efectes ambientals significatius diferents dels previstos originalment, per la qual cosa es continua el procediment d'avaluació ambiental del projecte. Els resultats de la nova informació pública s'incorporaran a l'expedient substantiu i seran tingudes en compte per l'òrgan substantiu i el promotor.  
b) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va formular una consulta i petició d'informes a les administracions públiques afectades amb competències mediambientals i entitats interessades següents, i s'emet relació d'informes següents de manera conjunta (\*) o individualitzada respecte a la planta (PSF) i la línia d'evacuació i instal·lacions d'aquesta (LAAT).  
  
Organisme Data Informes resposta Sentit Informes  
Ajuntament de Requena (1) 04.11.2020  
(2) 28.02.2022  
(\*) (1) Informe de compatibilitat urbanística Favorable.  
(2) Conformitat procedimental  
Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències 18.06.2021  
(\*) Favorable condicionat al compliment de la normativa vigent.  
Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals 06.07.2021  
(\*) Favorable condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 28.07.2021  
(\*) Favorable condicionat al compliment de la legislació en matèria d'aigües.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (1) 07.04.2022  
(2) 23.08.2022  
(3) 06.10.2022  
(\*) (1) Requereix esmena  
(2) Requereix esmena  
(3) Favorable  
Direcció General de Política territorial i Paisatge (PATRICOVA) (1)16.03.2022  
(2)19.07.2022  
(PSF) (1) Conformitat condicionat a mesures correctores  
(2) Conformitat condicionat a mesures correctores  
Direcció General de Política territorial i Paisatge (PATRICOVA) (1)16.03.2022  
(2)25.08.2022  
(3)05.10.2022  
(LAAT) (1) Incompatibilitat territorial  
(2) Incompatibilitat territorial  
(3) Compatible condicionat a mesures correctores  
Direcció General de Cultura i Patrimoni (1)12.04.2022  
(LAAT)  
(2)15.07.2022  
(PSF) (1) Favorable condicionat al compliment de mesures de protecció del patrimoni  
(2) Favorable condicionat a seguiment arqueològic  
Subdirecció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (1) 16.05.2022  
(2) 10.10.2022  
(\*) (1) Requereix mesures correctores  
(2) Compatible condicionat a mesures correctores  
  
  
- Amb data de 21.01.2022 l'Ajuntament de Requena trasllada al·legacions de la Regidoria d'Eficiència Energètica i Lluita contra el Canvi Climàtic de l'Ajuntament de Requena, que per acord del ple, sol·licita: . En l'informe de 28.02.2022 s'indica que l'Ajuntament complirà el procediment legal segons la normativa vigent i s'indica que la moció referida l'informe anterior és una declaració d'intencions.  
  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Requena, de data 04.11.2020, favorable a la implantació de la central en sòl qualificat SNU-C4 i desfavorable per al sòl SNU-PF.  
- Informe favorable del Servei de Planificació de la Subdirecció General d'Emergències, de data 18.06.2021, condicionat a la incorporació al projecte de la legislació de prevenció de riscos forestals i la realització d'estudis geotècnics de detall.  
- Informe favorable de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, de data 06.07.2021, condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals durant les fases d'execució i funcionament de la instal·lació en els terrenys forestals i els voltants d'aquests.  
- Informe respecte a la LAAT de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 12.04.2022, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, favorable amb subjecció al compliment de les mesures següents:  
  
- Abalisament durant la fase constructiva de l'element etnològic H1197, casa de ferramentes, per a evitar que puga resultar afectat.  
- Realització d'una excavació arqueològica per la possible afecció sobre el patrimoni arqueològic en l'àrea de l'actuació de les zones o jaciments en H1186 Villarejos; H1199/1690 Sant Blas; H1204/1705 Los Prados 1705; H1203 Cueva Zapata.  
- Realització d'un seguiment arqueològic intensiu de la instal·lació.  
  
- Informe respecte a la PSF de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 15.07.2022, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, favorable condicionat a la realització d'un seguiment global dels moviments de terres de les obres de la planta solar i un seguiment arqueològic intensiu en les zones d'excavació per als suports de la línia d'evacuació.  
- Informes respecte a la PSF del Servei de Gestió Territorial, de dates 16.03.2022 i 19.07.2022, en què s'indica que no es troba afectada per risc d'inundació i proposa la inclusió de les mesures següents:  
  
- Estratificació en forma de taules del terreny, realitzades en sentit transversal entre la zona de plaques solars i les zones de pas, per al manteniment de les condicions d'infiltració amb els canvis dels pendents.  
  
- Conservació de les zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que serveixen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració i disminueixen els escolaments.  
  
- Minimització del sòl segellat de manera que els mòduls fotovoltaics se situen de manera prioritària sense fonamentació contínua i sobre el terreny natural.  
- Informe respecte a la LAAT del Servei de Gestió Territorial, de data 05.10.2022, en què s'indica la compatibilitat sempre que les propostes aportades pel promotor queden reflectides en el projecte final. En particular, el soterrament inicial de la línia d'evacuació per a seguir el corredor d'infraestructures definit pel PGOU de Requena i el reajustament del projecte per a evitar zones amb perill d'inundació.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 06.10.2022, favorable una vegada esmenats els requeriments realitzats en informes anteriors i en el qual es recorda que perquè les mesures d'integració paisatgística tinguen una aplicació real han de traslladar-se al projecte d'execució, mitjançant plànols, memòria i pressupost tal com s'exigeix en l'apartat j de l'annex II de la LOTUP.  
- Informes favorables de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, de dates 16.05.2022 i 10.10.2022, condicionats a la inclusió de les mesures següents:  
- En prevenció dels efectes erosius de l'escolament, s'haurà de mantindre una coberta vegetal sota les plaques, i s'hauran de mantindre els bancals i murs de contenció. En fases prèvies s'haurà d'instal·lar una capa de mulch.  
- En relació amb l'afecció a la fauna silvestre, s'hauran d'instal·lar plaques de poliestiré en la tanca cinegètica per a evitar la col·lisió d'ocells i s'haurà de procurar mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i adquirir o arrendar parcel·les de cultius en una proporció almenys del 25 % de la superfície ocupada. Així mateix, s'haurà de mantindre una bassa per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o s'hauran de mantindre les basses de reg existents.  
- Per la proximitat amb el parc natural de les Gorges del Cabriol s'hauran d'aplicar mesures d'integració paisatgística, com ara: usar els camins existents, descompactar els sòls afectats pel pas de maquinària, respectar els peus de Quercus Ilex presents, no formigonar o asfaltar camins, mantindre una capa de cobertura vegetal natural en els terrenys per ocupar lliure de l'ús de fitosanitaris i mantinguda amb mitjans mecànics o manuals, integrar cromàticament les instal·lacions fent que s'assemblen a les construccions rurals de la zona, implantar pantalles vegetals d'espècies autòctones.  
  
- S'haurà de fer una prospecció prèvia per a descartar la localització en l'àmbit de projecte de les espècies de fauna prioritària identificades en la zona, i els nius o les ventrades d'aquestes, amb especial atenció a l'alosa, l'àguila real i l'àguila cuabarrada. Les actuacions més molestes s'hauran de fer fora dels períodes de posada, nidificació o cria. No s'hauran de fer treballs en horari nocturn.  
- Respecte de l'àguila real i àguila cuabarrada estableixen com a mesura compensatòria la realització d'un seguiment mitjançant emissors GPS durant els 5 primers anys de funcionament de la instal·lació.  
  
- La línia d'evacuació haurà d'utilitzar els corredors d'infraestructures existents i soterrar el màxim possible de passos que afecten terreny forestal.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la utilització d'aquestes constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.   
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat, recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les mesures degudes de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) Planta i SET Requena col·lectora sud  
a1) Anàlisi d'alternatives. En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero o de no execució del projecte. Per a la ubicació de la planta fotovoltaica s'analitzen les zones dins del terme municipal que resulten aptes per a la instal·lació de la planta en funció dels condicionats establits en el Decret llei 14/2020, i es trien les parcel·les definides en el projecte pel compliment d'aquests i pels acords amb el 100 % dels titulars dels drets reals afectats per la implantació. L'estudi d'alternatives no ha previst com a zones viables per a la implantació les zones catalogades com a sòl urbà o urbanitzable.  
  
La planta solar fotovoltaica Requena 2 i la SET Requena col·lectora sud es desenvolupen íntegrament sobre sòl classificat com no urbanitzable comú (SNU) C4, sobre el qual l'Ajuntament de Requena ha emés un informe de compatibilitat urbanística favorable a l'ús fotovoltaic.  
  
L'àrea de les parcel·les que ocuparà la planta compleix els criteris d'implantació establits en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost de 2020, i tal com s'indica en l'informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge no es troba afectada per risc d'inundació o altres afeccions territorials.  
La línia d'evacuació d'alta tensió 30 kV fins a la subestació col·lectora es projecta soterrada sota camins de domini públic, i no es deriven afeccions de caràcter mediambiental més enllà de les derivades del moviment de terres.  
a2) Espais naturals protegits. Xarxa Natura 2000. Els terrenys en els quals es desenvolupen el parc solar, la línia d'evacuació de 30 kV i la subestació col·lectora sud no es localitzen en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000, ni alberguen hàbitats d'interés comunitari ni altres espais naturals protegits o catalogats. Les instal·lacions se situen en la zona d'amortiment d'impacte establida pel PORN del parc natural de les Gorges del Cabriol i la zona coixí de la reserva de la biosfera de la vall del Cabriol.  
S'inclou com a annex a l'estudi d'impacte ambiental un estudi de valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en el qual se'n conclou la compatibilitat. D'igual manera, l'informe favorable de la Direcció General de Medi Natural estableix la compatibilitat de la ubicació amb els objectius del PORN, supeditada al compliment de les mesures correctores indicades.  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala l'afectació a l'hàbitat 5210 (matolls arborescents de Juniperus spp), i conclou la no afecció atés que l'àmbit d'actuació està situat en parcel·les agrícoles. No obstant això, el promotor es compromet a realitzar una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a estimar l'afecció als hàbitats de la Directiva europea d'hàbitats, amb atenció especial als hàbitats prioritaris 6110 (prats calcaris càrstics o basòfils d'Alysso-Sedetalia) i 6220 (zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea); i a l'hàbitat 5210 (matolls arborescents de Juniperus spp), pròxims a la zona d'actuació. En cap cas s'afectarà els hàbitats 6110 i 6220.  
a3) Flora i fauna. D'acord amb la cartografia del PATFOR, les zones per ocupar no es troben catalogades com a sòl forestal, encara que són confrontants amb sòl forestal ordinari.  
Com a mesures correctores encaminades a mantindre la coberta natural del terreny i d'acord amb les prescripcions dels informes de les subdireccions de Medi Natural i Avaluació Ambiental i Servei de Gestió Territorial, s'haurà d'evitar la compactació del sòl i no utilitzar herbicides, i eliminar únicament la vegetació que interferisca amb l'explotació normal de la central. S'haurà de fomentar el creixement d'una cobertura vegetal espontània mantinguda per mitjans mecànics. Això al seu torn permet mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitzen la zona per a alimentar-se i reduir el risc d'erosió del terreny.  
Dins del perímetre tancat de la instal·lació, el projecte manté sense afectar els peus d'espècies forestals arbòries existents, en la majoria formacions aïllades de carrasques. Tal com es desprén de l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, s'hauran de mantindre els peus de Quercux Ilex que es detecten.  
  
Respecte a la proposta de compensació d'hàbitat que es realitza en l'informe de la Subdirecció General de Medi Ambient i Avaluació Ambiental en funció de la superfície de la planta solar fotovoltaica, el promotor es compromet, una vegada posada en marxa l'explotació del projecte, a realitzar les mesures indicades en una superfície equivalent al 10 % de la superfície tancada del projecte, i a consensuar aquestes ubicacions amb els propietaris i l'Administració competent.  
L'estudi d'impacte ambiental, tal com es recull en el Banc de dades de la biodiversitat, indica la presència en l'àmbit de la instal·lació de les espècies prioritàries de mamífers: talp de cabrera (Micro tus cabrerae) i ratpenat xicotet de ferradura (Rhinolophus hipposideros). Així mateix, els estudis d'avifauna presentats pels promotors, indiquen la presència de les espècies prioritàries voltor lleonat (gyps fulvus), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), esparver cendrós (Circus pygargus), aguiló pàl·lid (Circus cyaneus), aligot vesper europeu (Pernis apivorus), àguila daurada (aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (aquila fasciata), gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmirla (Falque columbarius), arpella (Circus aeruginosus) i cotxa cua-roja real (Phoenicurus phoenicurus).  
  
També és significativa la presència d'ocells esteparis que nidifiquen en el sòl: cotoliu (Lullula arborea), titeta d'estiu (Anthus campestris), tallareta cuallarga (Sylvia undata), cavallet (Coracias garrulus) i cogullada fosca (Galerida theklae).  
L'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental fa constar la presència de tres espècies prioritàries de fauna: alosa, àguila daurada, àguila cuabarrada. El projecte preveu, com a mesura compensatòria, un pla de seguiment de les poblacions d'ocells presents en la zona durant els primers 5 anys posteriors a la posada en funcionament. En el cas de les àguiles, es realitzarà el seguiment mitjançant emissors GPS. Es crearan clapers que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers, que faciliten l'activitat de rapinyaires i s'adopten mesures antielectrocució, tant a l'interior com en l'exterior de la planta. A l'interior de la planta tot el cablejat discorrerà enterrat o adossat a les estructures.  
Les tanques seran de tipus cinegètic i disposaran de plaques anticol·lisió. Aquests panells comptaran amb tractament superficial antireflector, de manera que s'evite un possible efecte de crida sobre els ocells. Com que la separació entre seguidors és elevada, al voltant de 6 m, permetrà el vol d'ocells passeriformes i deixarà la major part del perímetre tancat no ocupat per plaques o instal·lacions auxiliars. El promotor es compromet a incloure en el Pla de seguiment i vigilància ambiental, el seguiment de la mortalitat d'ocells causada per la col·lisió amb la tanca durant els 5 primers anys d'explotació i a informar l'òrgan competent.  
  
a4) Aigua. No s'afecta cap barranc o llit superficial. La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat alta, classificada com a àrea per de millorar per a la recàrrega d'aqüífers. El conjunt de la instal·lació se situa sobre la massa d'aigua subterrània 080.133 Requena-Utiel, en mal estat quantitatiu segons el Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer.  
Les centrals fotovoltaiques, per les seues característiques i funcionament, no tenen associat un consum rellevant d'aigua durant l'execució i el funcionament. Durant les obres, s'adopten mesures preventives per a evitar abocaments accidentals com habilitar zones de manteniment i apilament de maquinària, equips i residus generats. Les aigües residuals que puguen generar-se en l'obra seran recollides en fossa estanca perquè, posteriorment, les retire i gestione un gestor autoritzat. El projecte no descriu com es realitzarà la neteja de les plaques solars per a evitar abocaments associats que puguen contaminar el medi.  
  
a5) Sòls. El sòl present en la zona és del tipus inceptisòls amb valor agrològic baix o moderat. Els terrenys per ocupar presenten majoritàriament un ús agrícola amb un grau de naturalitat poc significatiu, ocupat per cultius de secà de baix rendiment i vinyes, així com xicotets afloraments i bosquets d'espècies forestals típics del mediterrani (carrasques, savines, ginebre, etc.)  
Les fonamentacions en l'àmbit del projecte són mínimes amb la qual cosa s'evitarà l'excessiva compactació del sòl en l'àrea. D'igual manera, després de finalitzar les obres de construcció, es descompactaran aquelles zones compactades pel pas de la maquinària i s'empraran materials de la zona per a conformar els camins interiors de la planta, no s'utilitzaran materials que segellen o impermeabilitzen el sòl.  
a6) Atmosfera i residus. L'estudi d'impacte ambiental preveu mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols, soroll, així com per al control d'abocaments i aigües residuals. L'energia elèctrica se subministrarà mitjançant generadors dièsel; la superfície sobre la qual se situen estarà senyalitzada i impermeabilitzada degudament.  
La generació de residus té major entitat en la fase de construcció. La totalitat dels residus generats en aquesta fase seran entregats a un gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adapta a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte. Les rases per a executar l'estesa subterrània s'emplenaran amb el material d'excavació.  
a7) Patrimoni cultural. Una vegada consultades la Carta arqueològica i l'Inventari general del patrimoni cultural, no s'han identificat en l'àmbit afectat per l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m) elements del patrimoni cultural inventariats. L'informe de la Direcció General de Patrimoni indica que serà necessària la realització d'un seguiment intensiu dels moviments de terres en les parcel·les indicades en aquest.  
Els elements que conformen la central no envaeixen l'amplària legal de vies pecuàries ni interfereixen en el trànsit ramader per aquestes.  
a8) Paisatge i medi socioeconòmic. L'alternativa seleccionada es localitza en un paisatge rural de cultius amb xicotetes llomes i pendents suaus, majoritàriament de vinya, pasturatges i de cereal, envoltats de sòl forestal. També hi ha arbratge i matoll mediterrani associat a les vores dels camins i les parcel·les.  
En particular, se situa dins de l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 28. Vinyes d'Utiel-Requena (grup 11: Paisatges culturals de vinyes de l'interior). Per a la caracterització i valoració del paisatge, l'estudi d'impacte ambiental aporta un estudi d'integració paisatgística per a l'elaboració del qual ha considerat l'estudi de paisatge del PGOU de Requena. El projecte es troba sobre unitats de paisatge de qualitat mitjana. Els promotors han realitzat un pla i un procés de participació per a conéixer les preferències de la població sobre el disseny de la planta.  
L'estudi d'integració paisatgística ha sigut complementat per informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Entre les mesures per adoptar, es realitzarà la plantació d'una pantalla vegetal en les zones limítrofes amb camins, aquesta pantalla vegetal es conformarà per agrupacions disperses en forma de bosquets conformats per espècies vegetals pròpies. Les estructures es disposen a una distància mínima de 10 m de les fites de les parcel·les en compliment del PGOU de Requena. D'igual manera, mantenen una distància mínima a la vegetació existent de 5 m per als tancaments i 10 per a les estructures.  
La resta de les mesures correctores de caràcter paisatgístic coincideixen amb les ja indicades anteriorment. En l'estudi s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual de la planta des de diferents punts d'observació i ha donat com a resultat que, per les característiques del terreny on se situa, aquesta només s'apreciarà des de l'entorn immediat i des dels camins rurals que serveixen d'accés a aquesta, i es conclou que tindrà un impacte visual lleu-moderat.  
L'actuació comporta una pèrdua de sòl agrícola i, per tant, una transformació en el model econòmic de la zona afectada. Tal com s'indica en les condicions de l'Informe de la Direcció General de Medi Natural, s'haurà de mantindre l'activitat agrícola en la part de les parcel·les no ocupades per panells o instal·lacions, i aplicar mesures de caràcter compensatori que permeten pal·liar la pèrdua de sòl agrícola, i afavorir la coexistència de totes dues activitats econòmiques.  
a9) Efectes sinèrgics. A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú i en compartir línia d'evacuació amb els projectes esmentats en l'epígraf de descripció de projecte, el promotor presenta un estudi de sinergies com a annex a l'estudi d'impacte ambiental, en el qual s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables, i en el qual es conclou que les plantes respecten la distància mínima de separació de 500 m que estableix l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana per als corredors, que el total de sòl agroforestal ocupat és d'un 2 % del total del terme i s'indica que gran part es troba en situació d'abandó.  
Respecte als efectes acumulatius en el paisatge, el promotor indica que atesa la distribució dels projectes i el relleu de la zona on s'emplacen, no serà possible l'observació de la totalitat des de cap recorregut ni punt d'observació identificat.  
b) Línia aereosubterrània de 132 kV  
D'acord amb el projecte modificat aportat de la línia d'evacuació i l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental:  
b1) Anàlisi d'alternatives. El projecte analitza diverses alternatives per al traçat de la línia d'evacuació conjunta, i es tria la que suposa la menor afecció, en termes quantitatius, a espais protegits i terreny forestal, perquè fa ús dels corredors ja establits per les línies elèctriques existents i evita l'obertura de nous corredors que augmenten la fragmentació del territori.  
b2) Espais naturals protegits. Xarxa Natura 2000. El traçat no afecta cap espai natural protegit de la Xarxa Natura 2000, microreserves de flora, hàbitats d'interés comunitari, ni altres espais naturals protegits o catalogats.  
La línia travessa el corredor terrestre que connecta les ZEPA Serra de Malacara, Serra de Martés-Mola de Cortes i Gorges del Cabriol, i discorre per parcel·les agrícoles i terreny forestal ordinari segons el PATFOR, i no fa ús dels camins de titularitat pública existents.  
  
b3) Flora i fauna. D'acord amb la cartografia del PATFOR, la línia discorre per parcel·les agrícoles i terreny forestal ordinari. En la part soterrada, l'execució de la rasa comportarà l'eliminació de les espècies forestals en un corredor equivalent a l'ample de rasa i el necessari per al pas de la maquinària. En la part aèria, es mantindran nets de vegetació els marges per on discorren les línies en un ample mínim de 10 m en la traça de la línia, a fi d'evitar la generació o propagació d'incendis forestals. Aquests treballs es realitzaran d'acord amb el que s'estableix en el Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, i les instruccions tècniques complementàries (ITC-LAT 01 a 09), que es complementen amb el Decret 150/2010, de 24 de setembre, pel qual s'aprova la Instrucció tècnica IT-MVLAT per al tractament de la vegetació en la zona de protecció de les línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus al pas per terrenys forestals.  
  
Tal com estableix en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, serà preferible la disposició soterrada de les línies d'evacuació i usar els camins existents, i així es minimitzarà l'impacte generat en evitar l'obertura de nous accessos. Durant l'execució del tram soterrat de 30 kV s'afectarà un vial del pla d'infraestructures de prevenció i extinció de la demarcació forestal de Requena, per a això se sol·licitarà autorització corresponent prèvia a l'inici de les obres.  
  
Part del traçat de la línia discorre per zones de l'hàbitat 5210 (Matolls arborescents de Juniperus spp), no recollit en la Llista d'hàbitats protegits del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
Totes les obres que es realitzen en terreny forestal o amb proximitat inferior a 500 m d'aquests, requereixen aplicar les mesures de protecció antiincendis del Decret 7/2004, de 23 de gener, el projecte preveu mesures de protecció contra incendi forestal en la fase d'obres amb un pressupost incorporat. Durant l'execució del tram soterrat que connecta la planta amb la SET Requena col·lectora sud s'afectaran vials del pla d'infraestructures de prevenció i extinció de la demarcació forestal de Requena, per a això se sol·licitarà l'autorització corresponent prèvia a l'inici de les obres.  
Segons les dades del banc de dades de la biodiversitat de la GVA es localitzen en la zona diverses espècies: àguila daurada (Aquila chrysaetos), cotoli (Lullula arborea), tallareta cuallarga (Sylvia undata), tortuga d'aigua ibèrica (Mauremys leprosa), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), llúdria (Lutra lutra), talp de Cabrera (Microtus cabrerae), Cerambyx cerdo.  
Així mateix, els estudis d'avifauna presentats pels promotors indiquen la presència de les espècies prioritàries voltor lleonat (Gyps fulvus), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), esparver cendrós (Circus pygargus), aguiló pàl·lid (Circus cyaneus), aligot vesper europeu (Pernis apivorus), àguila daurada (Aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmirla (Falque columbarius), arpella (Circus aeruginosus) i cotxa cua-roja (Phoenicurus phoenicurus), es realitzarà un seguiment de les poblacions d'ocells durant els 5 primers anys d'explotació i s'enviaran anualment els resultats a l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
La fauna objecte de conservació pot patir una afecció en forma de mortalitat o desplaçament del seu hàbitat, i poden veure's afectades especialment durant la construcció de la planta i amb les tasques de control de la vegetació durant la fase de manteniment. Per això, el promotor preveu una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a descartar la presència de nius o individus d'espècies prioritàries i la planificació de les obres s'adequarà a les èpoques de menor afecció a la fauna i els períodes de cria i nidificació.  
Durant la fase d'explotació, l'impacte sobre la fauna serà menor, encara que es preveuen efectes acumulatius per la implantació de la resta de plantes solars en tramitació en les proximitats.  
La línia es desenvolupa en una zona de protecció de l'avifauna per línies elèctriques segons la Resolució de 6 de juliol de 2021, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'amplien les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució. El projecte preveu mesures de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió en compliment del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
b4) Aigua. Tal com indica l'informe del Servei Gestió Territorial, es considera que el traçat de la línia d'evacuació és compatible sempre que queden reflectides les propostes aportades en el projecte final de la línia d'evacuació.  
En el projecte modificat es reubiquen els suports que donen a les zones afectades per inundabilitat segons el PATRICOVA, i es compleixen les condicions dels informes de la Direcció General de Territori i Paisatge.  
El traçat discorre per terrenys situats en àrees per millorar per a la recàrrega d'aqüífers i sòls de permeabilitat alta i molt alta. Es preveu la descompactació de sòls i la recuperació de la coberta vegetal dels terrenys afectats pel pas de maquinària.  
b5) Sòls. El traçat soterrat implica un major moviment de terres respecte de la implantació aèria. Segons l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental, les terres extretes s'empraran en el farciment de les rases i en la implantació de les mesures d'integració paisatgística previstes.  
  
En el traçat es travessen zones amb pendents majors del 25 %, no obstant això, el promotor assegura que els suports situats en aquestes zones no provocaran moviment de terres o canvis de la morfologia del territori. En la mesura que siga possible s'usaran els camins existents.  
b6) Atmosfera i residus. Les restes vegetals procedents del desbrossament de la zona de servitud de vol, tal com indica l'informe de la Subdirecció de Medi Natural i Avaluació Ambiental, es trituraran i estendran en l'àrea o es lliuraran a una planta de compostatge o a un abocador autoritzat.  
b7) Patrimoni cultural. El potencial impacte sobre el patrimoni s'avalua en el projecte de prospecció arqueològica que té un informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni. Com a mesures preventives s'estableix la realització d'una excavació arqueològica per la possible afecció de les zones o jaciments en H1186 Villarejos, H1199/1690 San Blas, H1204/1705 Los Prados 1705 i H1203 Cueva Zapata; i l'abalisament de l'element etnològic H1197, casa de ferramentes, durant la fase constructiva.  
A causa del canvi de configuració d'aèria a subterrània i al major moviment de terres que això implica, el promotor assumeix com a mesura preventiva la realització d'un seguiment arqueològic intensiu en el tram de línia d'evacuació per soterrar.  
b8) Paisatge i medi socioeconòmic. El compromís d'execució soterrada del tram inicial de la línia i l'ajust del tram aeri als corredors existents permet minimitzar les afeccions al paisatge. El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha emés un informe favorablement sobre les mesures d'integració paisatgística necessàries per als recursos paisatgístics identificats.  
b9) Efectes sinèrgics. S'indica en la documentació aportada que, compartint la línia d'evacuació i instal·lacions de transformació, s'obté un efecte menor sobre la infraestructura verda, paisatge, sòl, vegetació, fauna i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, i es compleix, a més, el que s'exigeix en el Decret llei 14/2020 quant a l'aprofitament d'infraestructures existents.  
c) Anàlisi de la vulnerabilitat del projecte  
S'inclou en l'estudi d'impacte ambiental un estudi d'anàlisi de vulnerabilitat en el qual es conclou que la instal·lació dona com a resultat un risc mediambiental mitjà en relació amb el risc d'incendi forestal i s'estableixen mesures protectores com el monitoratge i control d'anomalies, pla d'autoprotecció, pla de protecció contra incendis. No s'identifiquen efectes ambientals significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals.  
  
d) Pla de vigilància ambiental  
El Pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure del compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa s'haurà de plasmar en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com la de funcionament.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'annex I (epígraf 2.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc:  
  
Primer  
Formular aquesta declaració d'impacte ambiental i considerar acceptable el projecte de planta solar fotovoltaica de 42,35 MWp, subestacions de transformació i línia d'evacuació promogut per Fotovoltaico Casiopea Requena, SLU, en el terme municipal de Requena (València), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i que s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a la protecció adequada del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
Una vegada atesos els antecedents i fonaments de dret exposats es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
(1) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant que no contradiguen el que s'estableix en aquesta declaració.  
(2) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en aquesta resolució.  
(3) En els termes de l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i deixarà de produir els efectes que li són propis si una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(4) El promotor haurà d'incorporar al projecte definitiu de la línia d'evacuació aquelles mesures preventives, correctores i compensatòries que diferisquen de les ja exposades en els informes sectorials previstos en aquesta resolució o s'hi afegisquen, i que es deriven del nou procés d'informació pública i consultes del projecte de modificació de la línia.  
  
(5) Respecte del soterrament del primer tram de la línia d'evacuació a 132 kV que parteix de la SET Requena col·lectora sud, el traçat s'ha d'adaptar al dels camins existents de conformitat amb el que s'estableix en el Decret llei 14/2020. Aquesta mesura s'haurà d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per a l'execució real i efectiva d'aquesta, i la verificarà en fases posteriors de la tramitació l'òrgan substantiu, abans d'autoritzar l'explotació.  
(6) Quant a l'execució i explotació de la planta, s'ha de respectar el que s'indica en el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis, així com la zona de servitud dels vials identificats en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Requena.  
  
(7) En atenció a l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, s'haurà de fer una excavació arqueològica en les zones pròximes a H1186 Villarejos, H1199/1690 San Blas, H1204/1705 Los Prados 1705 i H1203 Cueva Zapata; i abalisar l'element etnològic casa de ferramentes durant la fase constructiva; i tècnics especialitzats de totes les obres, especialment dels moviments de terres, hauran de realitzar un seguiment arqueològic. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el promotor hauria de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
(8) Relatiu a la ubicació de la planta en la zona d'amortiment establit en el PORN del parc natural de les Gorges del Cabriol i l'afecció a la biodiversitat, s'han de seguir les indicacions dels informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Abans del començament de les obres, s'haurà de comprovar la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. En cas que n'hi haja, hauran d'informar els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a conservar-los millor. Les actuacions més molestes s'han de fer fora dels períodes de posta, nidificació o cria especialment de les espècies alosa, àguila real i àguila cuabarrada. No s'han de fer treballs en horari nocturn.  
(9) Segons l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, no s'han de disposar panells fotovoltaics sobre les taques de vegetació natural immerses en els terrenys agrícoles i ribassos existents. Així mateix, els peus arboris que es detecten, especialment els de Quercux Ilex, s'han de conservar.  
(10) S'ha d'evitar que, en els trams que s'han de soterrar i en els accessos i fonaments dels suports, s'afecten els exemplars arboris del gènere Quercus en els quals en la prospecció prèvia s'haja detectat la presència de Cerambyx cerdo. S'han d'abalisar les zones que s'han de protegir.  
(11) Segons s'indica en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental s'ha de crear i mantindre una bassa per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o mantindre les basses de reg existents.   
(12) A fi de compensar la pèrdua d'hàbitats de caràcter agrícola s'ha de procurar mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i dedicar noves superfícies a l'ús agrícola afectat en una proporció equivalent, almenys, al 25 % de la superfície de la planta.  
(13) En els punts on es mantenen cultius o arbratge, o es realitzen plantacions, s'ha de procurar que la tanca no tanque aquesta vegetació, de manera que aquesta quede a l'exterior.  
(14) S'ha de disposar de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats s'han de gestionar segons la normativa vigent i, mitjançant, un gestor autoritzat, i establir-se les zones de recollida de residus, i no fer apilament en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
(15) No s'ha d'utilitzar en el procés de neteja dels mòduls fotovoltaics cap mena de sabó, dissolvent o substància que puga contaminar el sòl o l'aqüífer.  
(16) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o de concessió de l'organisme de conca.  
(17) S'hauran d'implementar les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les condicions paisatgístiques establides en l'informe emés en matèria de paisatge. Aquestes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per l'execució real i efectiva, i les verificarà en fases posteriors de la tramitació l'òrgan substantiu, abans d'autoritzar l'explotació.   
(18) Els treballs de manteniment de la vegetació en el corredor de la línia aèria d'evacuació, s'han de fer d'acord amb el que s'estableix en el Decret 150/2010, de 24 de setembre, pel qual s'aprova la Instrucció tècnica IT-MVLAT per al tractament de la vegetació en la zona de protecció de les línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus al pas per terrenys forestals.  
(19) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al desmantellament d'aquesta en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental  
(20) Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a fi d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
(21) S'haurà de dur a terme un pla de seguiment de les poblacions d'ocells presents en la zona durant els cinc anys proposats, i avaluar l'efectivitat de les mesures correctores previstes per a evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna presents en la zona. Respecte de l'àguila daurada i àguila cuabarrada, s'haurà de fer mitjançant emissors GPS.  
(22) S'haurà de realitzar un seguiment de la mortaldat per col·lisió i electrocució durant la vida útil de la línia elèctrica aèria i, almenys, durant el primer any d'explotació per col·lisió amb els panells fotovoltaics de la planta. Els resultats del seguiment s'hauran d'enviar amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 23 de gener de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9543, del 28-02-2023 (2023/2039)

RESOLUCIÓN de 23 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de instalación de central fotovoltaica de 42,35 MWp - PFV Requena 2. Expediente: (2938240) 223/2022/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9543

Fecha DOGV
:   28-02-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/2039

CVE


Fecha del documento
:   23-01-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de instalación de central fotovoltaica de 42,35 MWp - PFV Requena 2. Expediente: (2938240) 223/2022/AIA. [2023/2039]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2938240) 223/2022/AIA.  
Título: instalación de central fotovoltaica de 42,35 MWp - PFV Requena 2.  
Promotor: Fotovoltaico Casiopea Requena, SLU.   
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia.  
Ref. órgano sustantivo: ATALFE/2020/89.  
Localización: término municipal de Requena.  
  
Objeto y descripción del proyecto  
La empresa Fotovoltaico Casiopea Requena, SLU, promueve un proyecto de construcción y operación de una planta solar fotovoltaica en el término municipal de Requena (València).  
La evacuación de la energía producida por la planta se realizará de forma conjunta con otros tres proyectos más que se encuentran en tramitación en parcelas circundantes PFV Requena 3 (ATALFE/2020/88), PFV Requena 4 (ATALFE/2020/90) y PFV Requena 6 (ATALFE/2020/91). Estas plantas compartirán la SET Requena Colectora Sur 132/30 kV desde la cual se elevará la tensión a 132 kV para evacuar la energía mediante línea aéreo-subterránea de evacuación común hasta el punto de confluencia con la línea de evacuación procedente de la SET Requena Colectora Norte, compartida esta por otras 3 plantas: FV Requena, PFV Requena 1 y PFV Requena 5. Desde este punto discurrirá una línea de 132 kV de doble circuito y común para las siete plantas hasta la subestación Promotores Requena Renovables 132/400 kV en el municipio del Rebollar, desde la que conectará mediante un tramo de línea de 400 kV con la subestación Requena de 400 kV perteneciente a REE. La longitud desde los generadores fotovoltaicos hasta el punto de conexión en la subestación Requena de 400 kV de Red Eléctrica española es de 26 km.  
Las plantas PFV Requena 4 y PFV Requena 6 obtuvieron informe de determinación de afecciones ambiental favorable por resolución del 16.12.2022 del director general de calidad ambiental.  
La SET Requena Colectora Norte, el tramo de línea en configuración soterrada y el tramo de línea aérea de evacuación desde el punto de confluencia hasta la subestación Requena de 400 kV de Red Eléctrica de España, SAU, es objeto de evaluación en el expediente PFV Requena 1 (ATALFE/2020/86).  
Tanto la SET Requena Colectora Sur como la línea de evacuación de 132 kV hasta el punto de confluencia con la línea de evacuación procedente de la SET Requena Colectora Norte se contemplan en el proyecto PFV Requena 2, siendo objeto de evaluación en la presente declaración.  
a) Planta y SET Requena Colectora Sur  
La instalación fotovoltaica se localiza al sur del término municipal, próxima al municipio de Los Pedrones, ocupando las parcelas 235, 241, 242, 250, 251, 252, 253, 254, 255, 256, 264, 265, 294, 347, 348, 349, 350, 351, 375, 379 y 380 del polígono 100 del término municipal de Requena. La SET Colectora Sur se ubica en la parcela 123 del polígono 94 del mismo término municipal.  
A la planta se accederá desde los caminos públicos que conectan con la carretera N-330, adecuándose los accesos de estos a los diferentes sectores de la planta.  
La potencia instalada será de 42,35 MWp. Los paneles se conectarán en serie y se agruparán en inversores de strings para su posterior aumento de tensión en el transformador desde 0,8 kV hasta 30 kV.  
Los módulos solares serán de tipo Si-mono (silicio monocristalino) y se instalarán en seguidores solares integrados en estructuras metálicas fijadas al terreno mediante el sistema de perfiles hincado. Los seguidores solares orientarán los módulos para minimizar el ángulo de incidencia entre los rayos solares y la superficie de los módulos durante el día, aumentando así su rendimiento en comparación con los sistemas estáticos. Se proyecta una distancia entre ejes de filas de 11 m, quedando un espacio libre entre las mismas de unos 6,6 m aproximadamente. El cableado de baja tensión entre los módulos e inversores se dispondrá enterrado.  
La superficie total de las parcelas vinculadas es de 182,09 ha y el área de la superficie ocupada asociada al perímetro envolvente de todos los equipos e infraestructuras es de 71,45 ha. Calculando la relación entre la producción de la planta (en MWp) y la superficie ocupada por la instalación (en ha), se obtiene un coeficiente de 0,6 MW/ha ocupada.  
La infraestructura de evacuación hasta la SET Requena Colectora Sur se constituye mediante línea soterrada de alta tensión de 30 kV de 3849 m de longitud, que llevará la energía generada hasta el centro de seccionamiento y desde este hasta la SET Requena Colectora Sur 132/30 kV, discurriendo en su mayor parte bajo los caminos existentes conformados por las parcelas 9007, 9011, 9017, 9018, 9037 del polígono 93.  
La fase de construcción del proyecto comprende un acondicionamiento previo del terreno mediante despeje y desbroce de todas las áreas donde se ubiquen los paneles y desmonte de la zona de instalaciones y transformadores, apertura de zanjas para el cableado, creación de viales para el acceso a los distintos puntos de la planta con un ancho mínimo de 4 metros, así como el desarrollo de una red de drenaje de los mismos y perimetral a la instalación con el fin de canalizar el agua minimizando su impacto, y construcción de la subestación eléctrica. Se instalará un vallado perimetral, una caseta de comunicación y monitorización y centros de transformación de tipo prefabricado y un centro de seccionamiento.  
Durante la fase constructiva, los elementos del proyecto se instalarán respetando el relieve de las parcelas. Se instalarán contenedores prefabricados para su uso durante la fase de construcción. El agua necesaria será provista mediante un camión cisterna y almacenada en un estanque o depósito habilitado para tal fin. El abastecimiento de agua industrial para la humectación de materiales se realizará mediante camiones cisterna. Se prevé almacenar las aguas residuales generadas en depósitos estancos. Se delimitarán zonas de almacenamiento temporal de residuos de construcción. No se prevé la instalación de depósitos de combustible para la maquinaria de trabajo.  
b) LAAT  
La línea de 132 kV se dispone en dos tramos diferenciados:  
Un primer tramo de línea desde la SET Colectora Sur hasta el corredor de infraestructuras definido por el PGOU de Requena. Este tramo, inicialmente de configuración aérea, se proyecta finalmente soterrado en atención a los informes de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
La modificación únicamente afecta a la disposición de la línea, sin alterar el trazado propuesto en la documentación inicial. La longitud del tramo es de 3.849 m.  
Un segundo tramo en configuración aérea sobre apoyos metálicos hasta el punto de confluencia con la línea proveniente de la SET Colectora Norte. El trazado de este tramo se proyecta en paralelo a las líneas aéreas existentes. La longitud del tramo es de 7.738 m.  
La fase de construcción comprende el acondicionamiento previo del terreno mediante despeje, desbroce y apertura de zanjas para el cableado, apertura de caminos temporales para la instalación de las torres y el tendido eléctrico y excavación de la cimentación para las torres eléctricas.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá a su desmantelamiento y restauración del terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
  
Tramitación administrativa  
De conformidad con el anexo VI (parte B, epígrafe n) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el fraccionamiento de proyectos es el mecanismo artificioso de división de un proyecto con el objetivo de evitar la evaluación de impacto ambiental ordinaria en el caso de que las magnitudes superen los umbrales establecidos en el anexo I. Las características propias del presente proyecto determinan que constituye, por sí mismo, un supuesto de evaluación ambiental ordinaria, por lo que no se produce fraccionamiento en los citados términos. El Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia (órgano sustantivo) ha admitido a trámite el expediente para su autorización, por lo que corresponde a este órgano ambiental la evaluación de impacto ambiental del proyecto, de conformidad con la legislación autonómica y en concordancia con el artículo 11 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
En fecha 28 de noviembre de 2022, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia da traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto ATALFE/2020/89. La misma se acompaña de:  
- Proyectos de ejecución de la planta solar fotovoltaica, líneas de evacuación y subestaciones y plan de desmantelamiento de las instalaciones.  
- Estudio de impacto ambiental planta y línea de evacuación 132 kV, memoria y anexos: estudio ante el riesgo de accidentes graves, estudio de avifauna, estudio de sinergias, estudio de afección a Red Natura 2000 y documento de síntesis. Tanto de la planta como de la línea de evacuación y subestaciones de transformación.  
- Estudio de integración paisajística.  
- Publicación del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la información pública de la solicitud de autorización administrativa y autorización de construcción.  
- Expediente de información pública de la modificación de la línea de evacuación, incluyendo Proyecto Técnico de la LAAT 132 kV, adenda al estudio de impacto ambiental y adenda al estudio de integración paisajística.  
a) Información pública  
De acuerdo con la documentación remitida, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9237 de fecha 17 de diciembre de 2021 y Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 241 del 16 de diciembre de 2021.  
Durante el periodo de exposición pública se han presentado alegaciones por parte de la asociación Plataforma para el Estudio y Conservación de la Sierra de Chiva, asociación Utiel-Requena Sostenible, Finca San Blas SL, Societat Valenciana d'Ornitologia y particulares. Habiendo sido atendidas y contestadas por el promotor.  
En atención a los informes de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje se realiza modificación del proyecto de la línea de evacuación de 132 kV, soterrándose el tramo inicial de la misma por el mismo pasillo analizado para el trazado original y reubicándose una serie de apoyos afectados por inundabilidad. El órgano sustantivo, dentro del procedimiento sustantivo de autorización, inicia nuevo procedimiento de información pública mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9513 de fecha 18 de enero de 2023 al considerar como sustancial la modificación proyectada.  
La modificación de la línea de evacuación no se estima que suponga efectos ambientales significativos distintos de los previstos originalmente, por lo que se continúa el procedimiento de evaluación ambiental del proyecto. Los resultados de la nueva información pública se incorporarán al expediente sustantivo y serán tenidas en cuenta por el órgano sustantivo y promotor.  
b) Consultas a administraciones e informes recibidos.  
Simultáneamente, se formuló consulta y petición de informes por parte del órgano sustantivo a las siguientes Administraciones Públicas afectadas con competencias medioambientales y entidades interesadas, emitiéndose la relación de informes siguientes de manera conjunta (\*) o individualizada respecto a la planta (PSF) y su línea de evacuación e instalaciones (LAAT).  
  
Organismo Fecha Informes respuesta Sentido Informes  
Ayuntamiento de Requena (1) 04.11.2020  
(2) 28.02.2022  
(\*) (1) Informe de compatibilidad urbanística Favorable.  
(2) Conformidad procedimental  
Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias 18.06.2021  
(\*) Favorable condicionado al cumplimiento de la normativa vigente.  
Dirección General de Prevención de Incendios Forestales 06.07.2021  
(\*) Favorable condicionado al cumplimiento de la legislación en materia de prevención de incendios forestales.  
Confederación Hidrográfica del Júcar 28.07.2021  
(\*) Favorable condicionado al cumplimiento de la legislación en materia de aguas.  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (1) 07.04.2022  
(2) 23.08.2022  
(3) 06.10.2022  
(\*) (1) Requiere subsanación  
(2) Requiere subsanación  
(3) Favorable  
Dirección General de Política territorial y Paisaje (PATRICOVA) (1)16.03.2022  
(2)19.07.2022  
(PSF) (1) Conformidad condicionado a medidas correctoras  
(2) Conformidad condicionado a medidas correctoras  
Dirección General de Política territorial y Paisaje (PATRICOVA) (1)16.03.2022  
(2)25.08.2022  
(3)05.10.2022  
(LAAT) (1) Incompatibilidad territorial  
(2) Incompatibilidad territorial  
(3) Compatible condicionado a medidas correctoras  
Dirección General de Cultura y Patrimonio (1)12.04.2022  
(LAAT)  
(2)15.07.2022  
(PSF) (1) Favorable condicionado al cumplimiento de medidas de protección del patrimonio  
(2) Favorable condicionado a seguimiento arqueológico  
Subdirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (1) 16.05.2022  
(2) 10.10.2022  
(\*) (1) Requiere medidas correctoras  
(2) Compatible condicionado a medidas correctoras  
  
  
- Con fecha de 21.01.2022 el Ayuntamiento de Requena traslada alegaciones de la concejalía de Eficiencia energética y lucha contra el cambio climático del ayuntamiento de Requena, que por acuerdo de pleno, solicita: . En su informe de 28.02.2022 se indica que el ayuntamiento cumplirá el procedimiento legal según la normativa vigente y se indica que la moción referida en su informe anterior es una declaración de intenciones.  
- Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Requena, de fecha 04.11.2020, favorable a la implantación de la central en suelo calificado SNU-C4 y desfavorable para el suelo SNU-PF.  
- Informe favorable del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Emergencias, de fecha 18.06.2021 condicionado a la incorporación al proyecto de la legislación de prevención de riesgos forestales y la realización de estudios geotécnicos de detalle.  
- Informe favorable de la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales, de fecha 06.07.2021, condicionado al cumplimiento de la legislación en materia de prevención de incendios forestales durante las fases de ejecución y funcionamiento de la instalación en los terrenos forestales y sus inmediaciones.  
- Informe respecto a la LAAT de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 12.04.2022, a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio cultural valenciano, favorable con sujeción al cumplimiento de las siguientes medidas:  
- Balizamiento durante la fase constructiva del elemento etnológico H1197 Casa de aperos para evitar que pueda resultar afectado.  
- Realización de una excavación arqueológica por la posible afección sobre el patrimonio arqueológico en el área de la actuación de las zonas o yacimientos en H1186 Villarejos; H1199/1690 San Blas; H1204/1705 Los Prados 1705; H1203 Cueva Zapata.  
- Realización un seguimiento arqueológico intensivo de la instalación.  
- Informe respecto a la PSF de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 15.07.2022, a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio cultural valenciano, favorable condicionado a la realización de un seguimiento global de los movimientos de tierras de las obras de la planta solar y un seguimiento arqueológico intensivo en las zonas de excavación para los apoyos de la línea de evacuación.  
- Informes respecto a la PSF del Servicio de Gestión Territorial de fechas 16.03.2022 y 19.07.2022 indicando que no se encuentra afectada por riesgo de inundación y proponiendo la inclusión de las siguientes medidas:  
- Estratificación en forma de tablas del terreno, realizadas en sentido transversal entre zona de placas solares y zonas de paso, para el mantenimiento de las condiciones de infiltración con los cambios de las pendientes.  
- Conservación de las zonas de vegetación en los estratos herbáceos, arbustivos y arbóreos que sirven de tamiz de la lluvia y generan condiciones favorables para la infiltración disminuyendo las escorrentías.  
- Minimización del suelo sellado de forma que los módulos fotovoltaicos se sitúen de manera prioritaria sin fundamentación continua y sobre el terreno natural.  
- Informe respecto a la LAAT del Servicio de Gestión Territorial de fecha 05.10.2022 indicando su compatibilidad siempre que las propuestas aportadas por el promotor queden reflejadas en el proyecto final. En particular, el soterramiento inicial de la línea de evacuación para seguir el corredor de infraestructuras definido por el PGOU de Requena y el reajuste del proyecto para evitar zonas con peligro de inundación.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 06.10.2022, favorable una vez subsanados los requerimientos realizados en informes anteriores y en el que se recuerda que para que las medidas de integración paisajística tengan una aplicación real deben trasladarse al proyecto de ejecución, mediante planos, memoria y presupuesto tal y como se exige en el apartado j del anexo II de la LOTUP.  
- Informes favorables de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, de fechas 16.05.2022 y 10.10.2022, condicionados a la inclusión de las siguientes medidas:  
- En prevención de los efectos erosivos de la escorrentía, se mantendrá una cubierta vegetal bajo las placas, y se mantendrán los bancales y muros de contención. En fases previas se instalará una capa de mulch.  
  
- Con relación a la afección a la fauna silvestre, se instalarán placas de poliestireno en el vallado cinegético para evitar la colisión de aves y se procurará mantener los cultivos existentes en las zonas de las parcelas no ocupadas por paneles, y adquirir o arrendar parcelas de cultivos en una proporción de la menos el 25 % de la superficie ocupada. Asimismo, se mantendrá una charca para fomentar la población de anfibios y avifauna o se mantendrán las balsas de riego existentes.  
  
- Por la proximidad con el Parque natural de las Hoces del Cabriel se aplicarán medidas de integración paisajística tales como, hacer uso de los caminos existentes, descompactación de los suelos afectados por el paso de maquinaria, se respetarán los pies de Quercus Ilex presentes, no se hormigonarán o asfaltarán caminos, se mantendrá una capa de cobertura vegetal natural en los terrenos a ocupar libre del uso de fitosanitarios y mantenidas con medios mecánicos o manuales, se integrarán cromáticamente las instalaciones asemejándolas a las construcciones rurales de la zona, se implantarán pantallas vegetales de especies autóctonas.  
- Se realizará una prospección previa para descartar la localización en el ámbito de proyecto de las especies de fauna prioritaria identificadas en la zona, y sus nidos o camadas, con especial atención a la alondra, águila real y águila perdicera. Las actuaciones más molestas se realizarán fuera de los periodos de puesta, nidificación o cría. No se realizarán trabajos en horario nocturno.  
- Respecto del águila real y águila perdicera establecen como medida compensatoria la realización de un seguimiento mediante emisores GPS durante los cinco primeros años de funcionamiento de la instalación.  
- La línea de evacuación utilizará los corredores de infraestructuras existentes y se soterrarán el máximo posible de pasos que afecten a terreno forestal.  
  
Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero, y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.   
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.   
El Plan de Energía Sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la Estrategia Valenciana de Cambio Climático y Energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado Español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500 MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
a) Planta y SET Requena Colectora Sur  
a1) Análisis de alternativas. En el estudio de impacto ambiental se analizan alternativas en cuanto a la ubicación del proyecto, incluyendo la alternativa cero o de no ejecución del proyecto. Para la ubicación de la planta fotovoltaica se analizan las zonas dentro del término municipal que resultan aptas para la instalación de la planta en función de los condicionados establecidos en el Decreto ley 14/2020, escogiéndose las parcelas definidas en el proyecto por su cumplimiento de estos y por los acuerdos con el 100 % de los titulares de los derechos reales afectados por la implantación. El estudio de alternativas no ha contemplado como zonas viables para la implantación las zonas catalogadas como suelo urbano o urbanizable.  
La planta solar fotovoltaica Requena 2 y la SET Requena Colectora Sur se desarrollan íntegramente sobre suelo clasificado como no urbanizable común (SNU) C4, sobre el que el ayuntamiento de Requena ha emitido informe de compatibilidad urbanística favorable al uso fotovoltaico.  
El área de las parcelas a ocupar por la planta cumple con los criterios de implantación contemplados en el Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto de 2020, y tal y como se indica en el informe de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje no se encuentra afectados por riesgo de inundación u otras afecciones territoriales.  
La línea de evacuación de alta tensión 30 kV hasta la subestación colectora se proyecta soterrada bajo caminos de dominio público, no derivando en afecciones de carácter medioambiental más allá de las derivadas del movimiento de tierras.  
a2) Espacios naturales protegidos. Red Natura 2000. Los terrenos en los que se desarrollan el parque solar, su línea de evacuación de 30 kV y la subestación colectora sur no se localizan en el ámbito de espacios de la Red Natura 2000, ni albergan hábitats de interés comunitario ni otros espacios naturales protegidos o catalogados. Las instalaciones se ubican en la zona de amortiguación de impacto establecida por el PORN del Parque Natural de la Hoces del Cabriel y la zona tampón de la Reserva de la Biosfera del Valle del Cabriel.  
Se incluye como anexo al estudio de impacto ambiental un estudio de valoración de repercusiones sobre la Red Natura 2000 en el que se concluye la compatibilidad. De igual modo, el informe favorable de la Dirección General de Medio Natural establece la compatibilidad de la ubicación con los objetivos del PORN, supeditada al cumplimiento de las medidas correctoras indicadas.  
El estudio de impacto ambiental señala la afectación al hábitat 5210 (matorrales arborescentes de Juniperus spp), concluyendo la no afección dado que el ámbito de actuación está situado en parcelas agrícolas. No obstante, el promotor se compromete a realizar una prospección previa al inicio de las obras para estimar la afección a los hábitats de la Directiva europea de hábitats, con especial atención a los hábitats prioritarios 6110 (prados calcáreos kársticos o basófilos de Alysso-Sedetalia) y 6220 (zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea); y al hábitat 5210 (matorrales arborescentes de Juniperus spp), próximos a la zona de actuación. En ningún caso se afectará a los hábitats 6110 y 6220.  
a3) Flora y fauna. De acuerdo con la cartografía del PATFOR, las zonas a ocupar no se encuentran catalogadas como suelo forestal, aunque son colindantes con suelo forestal ordinario.  
Como medidas correctoras encaminadas a mantener la cubierta natural del terreno y acorde a las prescripciones de los informes de las Subdirecciones de Medio Natural y Evaluación Ambiental y Servicio de Gestión Territorial, se evitará la compactación del suelo y no se utilizarán herbicidas, eliminando únicamente la vegetación que interfiera con la explotación normal de la central. Se fomentará el crecimiento de una cobertura vegetal espontánea mantenida por medios mecánicos. Esto a su vez permite mantener el hábitat de especies de fauna que utilizan la zona para alimentarse y reducirá el riesgo de erosión del terreno.  
Dentro del perímetro vallado de la instalación, el proyecto mantiene sin afectar los pies de especies forestales arbóreas existentes, en su mayoría formaciones aisladas de carrascas. Tal y como se desprende del informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, se deberán mantener los pies de Quercux Ilex que se detecten.  
Respecto a la propuesta de compensación de hábitat que se realiza en el informe de la Subdirección General de Medio Ambiente y Evaluación Ambiental en función de la superficie de la planta solar fotovoltaica, el promotor se compromete, una vez puesta en marcha la explotación del proyecto, a realizar las medidas indicadas en una superficie equivalente al 10 % de la superficie vallada del proyecto, consensuando dichas ubicaciones con los propietarios y la administración competente.  
El estudio de impacto ambiental, tal y como se recoge en el banco de datos de la biodiversidad, indica la presencia en el ámbito de la instalación de las especies prioritarias de mamíferos: topillo de cabrera (Microtus cabrerae) y murciélago pequeño de herradura (Rhinolophus hipposideros). Asimismo, los estudios de avifauna presentados por los promotores, indican la presencia de las especies prioritarias buitre leonado (Gyps fulvus), águila calzada (Hieraaetus pennatus), águila culebrera (Circaetus gallicus), aguilucho cenizo (Circus pygargus), aguilucho pálido (Circus cyaneus), abejero europeo (Pernis apivorus), águila real (Aquila chrysaetos), águila perdicera (Aquila fasciata), chova de pico rojo (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmerejón (Falco columbarius), aguilucho lagunero (Circus aeruginosus) y colirrojo real (Phoenicurus phoenicurus).  
También es significativa la presencia de aves esteparias que nidifican en el suelo: alondra totovía (Lullula arborea), bisbita campestre (Anthus campestris), curruca rabilarga (Sylvia undata), carraca europea (Coracias garrulus) y cogujada montesina (Galerida theklae).  
El informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental hace constar la presencia de tres especies prioritarias de fauna: alondra, águila real, águila perdicera. El proyecto contempla, como medida compensatoria, un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona durante los primeros 5 años posteriores a su puesta en funcionamiento. En el caso de las águilas, se realizará el seguimiento mediante emisores GPS. Se crearán majanos que faciliten la cría de herpetofauna, roedores y micromamíferos, que faciliten la actividad de rapaces y se adoptan medidas anti-electrocución, tanto en el interior como en el exterior de la planta. En el interior de la planta todo el cableado discurrirá enterrado o adosado a las estructuras.  
Los vallados serán de tipo cinegético y dispondrán de placas anticolisión. Estos paneles contarán con tratamiento superficial anti-reflectante, de manera que se evite un posible efecto llamada sobre las aves. Dado que la separación entre seguidores es elevada, entorno a los 6 m, permitirá el vuelo de aves paseriformes y dejará la mayor parte del perímetro vallado no ocupado por placas o instalaciones auxiliares. El promotor se compromete a incluir en el Plan de Seguimiento y Vigilancia Ambiental, el seguimiento de la mortalidad de aves causada por la colisión con la valla durante los cinco primeros años de explotación y a informar al órgano competente.  
a4) Agua. No se afecta a ningún barranco o cauce superficial. La zona presenta vulnerabilidad baja de acuíferos y se encuentra en un área de permeabilidad alta, clasificada como área a mejorar para la recarga de acuíferos. El conjunto de la instalación se ubica sobre la masa de agua subterránea 080.133 Requena-Utiel, en mal estado cuantitativo según el Plan Hidrológico de la Demarcación Hidrográfica del Júcar.  
Las centrales fotovoltaicas, por sus características y funcionamiento, no tienen asociado un consumo relevante de agua durante su ejecución y funcionamiento. Durante las obras, se adoptan medidas preventivas para evitar vertidos accidentales como habilitar zonas de mantenimiento y acopio de maquinaria, equipos y residuos generados. Las aguas residuales que puedan generarse en la obra serán recogidas en fosa estanca para su posterior retirada y gestión por parte de gestor autorizado. El proyecto no describe cómo va a realizarse la limpieza de las placas solares para evitar vertidos asociados que puedan contaminar el medio.  
a5) Suelos. El suelo presente en la zona es del tipo inceptisoles con valor agrológico bajo o moderado. Los terrenos a ocupar presentan mayoritariamente uso agrícola con un grado de naturalidad poco significativo, ocupado por cultivos de secano de bajo rendimiento y viñedos, así como pequeños afloramientos y bosquetes de especies forestales típicos del mediterráneo (carrascas, sabinas, enebro, etc.)  
Las cimentaciones en el ámbito del proyecto son mínimas con lo que se evitará la excesiva compactación del suelo en el área. De igual modo, tras finalizar las obras de construcción, se descompactarán aquellas zonas compactadas por el paso de la maquinaria y se emplearán materiales de la zona para conformar los caminos interiores de la planta, no utilizando materiales que sellen o impermeabilicen el suelo.  
a6) Atmosfera y residuos. El estudio de impacto ambiental contempla medidas correctoras de carácter general para mitigar los efectos de la generación de polvo, ruido, así como para el control de vertidos y aguas residuales. La energía eléctrica se suministrará mediante generadores diésel; la superficie sobre la que se ubiquen estará debidamente señalizada e impermeabilizada.  
La generación de residuos tiene mayor entidad en la fase de construcción. La totalidad de los residuos generados en esta fase serán entregados a gestor autorizado. La ejecución de la central no conlleva movimientos de tierras de gran entidad, puesto que se adapta a la topografía existente, por lo que es posible extender las tierras excedentes en el ámbito del proyecto. Las zanjas para ejecutar el tendido subterráneo se rellenarán con el propio material de excavación.  
a7) Patrimonio cultural. Consultadas la Carta arqueológica y el Inventario general del patrimonio cultural, no se han identificado en el ámbito afectado por la actuación y su entorno más próximo (200 m), elementos del patrimonio cultural inventariados. El informe de la Dirección General de Patrimonio indica que será necesario la realización de un seguimiento intensivo de los movimientos de tierras en las parcelas indicadas en el mismo.  
Los elementos que conforman la central no invaden la anchura legal de vías pecuarias ni interfieren en el tránsito ganadero por estas.  
a8) Paisaje y medio socioeconómico. La alternativa seleccionada se localiza en un paisaje rural de cultivos con pequeñas lomas y pendientes suaves, mayoritariamente de viña, pastizales y de cereal, rodeados de suelo forestal. También existe arbolado y matorral mediterráneo asociado a los bordes de los caminos y parcelas.  
En particular, se ubica dentro del ámbito del paisaje de relevancia regional PRR 28. Viñedos de Utiel-Requena (grupo 11: Paisajes culturales de viñedos del interior). Para la caracterización y valoración del paisaje, el estudio de impacto ambiental aporta un estudio de integración paisajística para cuya elaboración ha considerado el estudio de paisaje del PGOU de Requena. El proyecto se encuentra sobre unidades de paisaje de calidad media. Los promotores, han realizado un Plan y un proceso de participación para conocer las preferencias de la población sobre el diseño de la planta.  
El estudio de integración paisajística ha sido complementado por informes técnicos de respuesta a los informes emitidos por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje. Entre las medidas a adoptar, se realizará la plantación de una pantalla vegetal en las zonas limítrofes con caminos, dicha pantalla vegetal se conformará por agrupaciones dispersas en forma de bosquetes conformados por especies vegetales propias. Las estructuras se disponen a una distancia mínima de 10 m de los linderos de las parcelas en cumplimiento del PGOU de Requena. De igual modo se mantienen una distancia mínima a la vegetación existente de 5 m para los cerramientos y 10 para las estructuras.  
El resto de las medidas correctoras de carácter paisajístico coinciden con las ya indicadas anteriormente. En el estudio se ha desarrollado una valoración de la integración visual de la planta desde diferentes puntos de observación dando como resultado que por las características del terreno donde se ubica esta solo se apreciará desde el entorno inmediato y desde los caminos rurales que sirven de acceso a la misma, concluyéndose un impacto visual leve-moderado.  
La actuación conlleva una pérdida de suelo agrícola y, por tanto, una transformación en el modelo económico de la zona afectada. Tal y como se indica en el condicionado del Informe de la Dirección General de Medio Natural, se deberá mantener la actividad agrícola en la parte de las parcelas no ocupadas por paneles o instalaciones, y aplicar medidas de carácter compensatorio que permitan paliar la perdida de suelo agrícola, favoreciendo la coexistencia de ambas actividades económicas.  
a9) Efectos sinérgicos. Debido a la ocupación de un espacio geográfico común y al compartir línea de evacuación con los proyectos mencionados en el epígrafe de descripción de proyecto, el promotor presenta un estudio de sinergias como anexo al estudio de impacto ambiental, donde se analizan los efectos esperables sobre factores medioambientales destacables, y donde se concluye que las plantas respetan la distancia mínima de separación de 500 m que contempla la Estrategia territorial de la Comunitat Valenciana para los corredores, que el total de suelo agroforestal ocupado es de un 2 % del total del término indicando que gran parte se encuentra en situación de abandono.  
Respecto a los efectos acumulativos en el paisaje, el promotor indica que dada la distribución de los proyectos y el relieve de la zona donde se emplazan, no será posible la observación de la totalidad desde ningún recorrido ni punto de observación identificado.  
b) Línea aéreo-subterránea de 132 kV  
De acuerdo con el proyecto modificado de la línea de evacuación aportado y la adenda al estudio de impacto ambiental:  
b1) Análisis de alternativas. El proyecto analiza varias alternativas para el trazado de la línea de evacuación conjunta, escogiéndose la que supone la menor afección, en términos cuantitativos, a espacios protegidos y terreno forestal, y haciendo uso de los corredores ya establecidos por las líneas eléctricas existentes, evitando la apertura de nuevos corredores que aumenten la fragmentación del territorio.  
b2) Espacios naturales protegidos. Red Natura 2000. El trazado no afecta a ningún espacio natural protegido de la Red Natura 2000, microrreservas de flora, hábitats de interés comunitario, ni otros espacios naturales protegidos o catalogados.  
La línea atraviesa el corredor terrestre que conecta las ZEPA Sierra de Malacara, Sierra de Martés-Muela de Cortes y Hoces del Cabriel, discurriendo por parcelas agrícolas y terreno forestal ordinario según el PATFOR, no haciendo uso de los caminos de titularidad pública existentes.  
b3) Flora y fauna. De acuerdo con la cartografía del PATFOR, la línea discurre por parcelas agrícolas y terreno forestal ordinario. En la parte soterrada, la ejecución de la zanja conllevará la eliminación de las especies forestales en un pasillo equivalente al ancho de zanja y el necesario para el paso de la maquinaria. En la parte aérea, se retirará y mantendrá limpio de vegetación los márgenes por donde discurren las líneas en un ancho mínimo de 10 m en la traza de la línea, al objeto de evitar la generación o propagación de incendios forestales. Estos trabajos se realizarán conforme a lo establecido en el Real decreto 223/2008, de 15 de febrero, y sus instrucciones técnicas complementarias (ITC-LAT 01 a 09), que se complementan con el Decreto 150/2010, de 24 de septiembre, por el que se aprueba la Instrucción técnica IT-MVLAT para el tratamiento de la vegetación en la zona de protección de las líneas eléctricas aéreas de alta tensión con conductores desnudos a su paso por terrenos forestales.  
Tal y como establece en el Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, será preferible la disposición soterrada de las líneas de evacuación haciendo uso de los caminos existentes, minimizando así el impacto generado al evitar la apertura de nuevos accesos. Durante la ejecución del tramo soterrado de 30 kV se afectará a un vial del plan de infraestructuras de prevención y extinción de la Demarcación forestal de Requena, para lo cual se solicitará autorización correspondiente previa al inicio de las obras.  
Parte del trazado de la línea discurre por zonas del hábitat 5210 (Matorrales arborescentes de Juniperus spp), no contemplado en la lista de hábitats protegidos del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación.  
Todas las obras que se realicen en terreno forestal o con proximidad inferior a 500 m de estos, requieren aplicar las medidas de protección antiincendios del Decreto 7/2004, de 23 de enero, el proyecto contempla medidas de protección contra incendio forestal en la fase de obras con presupuesto incorporado. Durante la ejecución del tramo soterrado que conecta la planta con la SET Requena Colectora Sur se afectará a viales del plan de infraestructuras de prevención y extinción de la Demarcación Forestal de Requena, para lo cual se solicitará la autorización correspondiente previa al inicio de las obras.  
Según los datos del banco de datos de la biodiversidad de la GVA se localizan en la zona diversas especies: águila real (Aquila chrysaetos), alondra totovía (Lullula arborea), curruca rabilarga (Sylvia undata), tortuga de agua ibérica (Mauremys leprosa), águila perdicera (Aquila fasciata), nútria (Lutra lutra), topillo de Cabrera (Microtus cabrerae), Cerambyx cerdo.  
Asimismo, los estudios de avifauna presentados por los promotores, indican la presencia de las especies prioritarias buitre leonado (Gyps fulvus), águila calzada (Hieraaetus pennatus), águila culebrera (Circaetus gallicus), aguilucho cenizo (Circus pygargus), aguilucho pálido (Circus cyaneus), abejero europeo (Pernis apivorus), águila real (Aquila chrysaetos), águila perdicera (Aquila fasciata), chova de pico rojo (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmerejón (Falco columbarius), aguilucho lagunero (Circus aeruginosus) y colirrojo real (Phoenicurus phoenicurus). y se realizará un seguimiento de las poblaciones de aves durante los cinco primeros años de explotación enviando anualmente los resultados al órgano competente en materia de biodiversidad.  
La fauna objeto de conservación puede sufrir una afección en forma de mortalidad o desplazamiento de su hábitat, pudiendo verse afectadas especialmente durante la construcción de la planta y con las tareas de control de la vegetación durante la fase de mantenimiento. Por ello, el promotor contempla una prospección previa al inicio de las obras para descartar la presencia de nidos o individuos de especies prioritarias y la planificación de las obras se adecuará a las épocas de menor afección a la fauna y sus periodos de cría y nidificación.  
Durante la fase de explotación, el impacto sobre la fauna será menor, aunque se prevén efectos acumulativos por la implantación del resto de plantas solares en tramitación en las proximidades.  
La línea se desarrolla en zona de protección de la avifauna por líneas eléctricas según la resolución de 6 de julio de 2021, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se amplían las zonas de protección de la avifauna contra la colisión y electrocución. El proyecto contempla medidas de protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión en cumplimiento del Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto.  
b4) Agua. Tal y como indica el informe del Servicio Gestión Territorial, se considera que el trazado de la línea de evacuación es compatible siempre que queden reflejadas las propuestas aportadas en el proyecto final de la línea de evacuación.  
En el proyecto modificado se reubican los apoyos recayentes en zonas afectadas por inundabilidad según el PATRICOVA, dando cumplimiento al condicionado de los informes de la Dirección General de Territorio y Paisaje.  
El trazado discurre por terrenos ubicados en áreas a mejorar para la recarga de acuíferos y suelos de permeabilidad alta y muy alta. Se prevé la descompactación de suelos y la recuperación de la cubierta vegetal de los terrenos afectados por el paso de maquinaria.  
b5) Suelos. El trazado soterrado implica un mayor movimiento de tierras respecto de la implantación aérea. Según la adenda del estudio de impacto ambiental, las tierras extraídas se emplearán en el relleno de las zanjas y en implantación de las medidas de integración paisajística previstas.  
En el trazado se atraviesan zonas con pendientes mayores al 25 %, no obstante, el promotor asegura que los apoyos ubicados estas zonas no provocarán movimiento de tierras o cambios de la morfología del territorio. En la medida de lo posible se hará uso de caminos existentes.  
b6) Atmosfera y residuos. Los restos vegetales procedentes del desbroce de la zona de servidumbre de vuelo, tal como indica el informe de la Subdirección de Medio Natural y Evaluación Ambiental, se triturarán y extenderán en el área o se gestionará su entrega a una planta de compostaje o vertedero autorizado.  
b7) Patrimonio cultural. El potencial impacto sobre el patrimonio se evalúa en el proyecto de prospección arqueológica informado favorablemente por la Dirección General de Cultura y Patrimonio. Como medidas preventivas se establece la realización de una excavación arqueológica por la posible afección de las zonas o yacimientos en H1186 Villarejos, H1199/1690 San Blas, H1204/1705 Los Prados 1705 y H1203 Cueva Zapata; y el balizamiento del elemento etnológico H1197 Casa de aperos durante la fase constructiva.  
Debido al cambio de configuración de aérea a subterránea y al mayor movimiento de tierras que esto implica, el promotor asume como medida preventiva la realización de un seguimiento arqueológico intensivo en el tramo de línea de evacuación a soterrar.  
b8) Paisaje y medio socioeconómico. El compromiso de ejecución soterrada del tramo inicial de la línea y el ajuste del tramo aéreo a los corredores existentes permite minimizar las afecciones al paisaje. El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje ha informado favorablemente acerca de las medidas de integración paisajística necesarias para los recursos paisajísticos identificados.  
b9) Efectos sinérgicos. Se indica en la documentación aportada que, compartiendo la línea de evacuación e instalaciones de transformación, se obtiene un efecto menor sobre la infraestructura verde, paisaje, suelo, vegetación, fauna y espacios protegidos de la Red Natura 2000, cumpliendo además con lo exigido en el Decreto- ley 14/2020 en cuanto al aprovechamiento de infraestructuras existentes.  
c) Análisis de la vulnerabilidad del proyecto  
Se incluye en el estudio de impacto ambiental un estudio de análisis de vulnerabilidad en el que se concluye que la instalación da como resultado un riesgo medioambiental medio en relación con el riesgo de incendio forestal y se establecen medidas protectoras como la monitorización y control de anomalías, plan de autoprotección, plan de protección contra incendios. No se identifican efectos ambientales significativos derivados de la vulnerabilidad del proyecto ante riesgos de accidentes graves o de catástrofes naturales.  
d) Plan de vigilancia ambiental  
El Plan de vigilancia ambiental propone la implantación de un Plan de seguimiento en el cual, se compruebe que las obras se realizan de acuerdo con el proyecto y que se asegure del cumplimiento de la normativa ambiental, así como las medidas preventivas, correctoras y los requisitos establecidos en la DIA y en resoluciones complementarias. Adicionalmente, la información recogida en el programa se plasmará en informes periódicos (informes de estado, de control de residuos y vertidos de aceite, etc.) y extraordinarios puntuales en caso de sucesos excepcionales tanto en la fase de implantación como la de funcionamiento.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de conformidad con el anexo I (epígrafe 2.g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, en concordancia con el artículo 7 de dicha ley, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Formular la presente declaración de impacto ambiental considerando aceptable el proyecto de planta solar fotovoltaica de 42,35 MWp, subestaciones de transformación y línea de evacuación promovido por Fotovoltaico Casiopea Requena, SLU, en el término municipal de Requena (Valencia), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
i) Condiciones generales  
(1) El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el estudio de impacto ambiental, proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública, o contenidas en la información complementaria, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
  
(2) Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución.  
(3) En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos.  
(4) El promotor incorporará al proyecto definitivo de la línea de evacuación aquellas medidas preventivas, correctoras y compensatorias que difieran o se añadan a las ya expuestas en los informes sectoriales contemplados en la presente resolución, y que se deriven del nuevo proceso de información pública y consultas del proyecto de modificación de la línea.  
(5) Respecto del soterramiento del primer tramo de la línea de evacuación a 132 kV que parte de la SET Requena Colectora Sur, se adaptará su trazado al de los caminos existentes de conformidad con lo establecido en el Decreto ley 14/2020. Esta medida se deberá incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva y verificada en fases posteriores de la tramitación por el órgano sustantivo, previo a la autorización de la explotación.  
(6) En cuanto a la ejecución y explotación de la planta, se respetará lo indicado en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, relativo a prevención de incendios, así como la zona de servidumbre de los viales identificados en el Plan de Prevención de Incendios de la Demarcación de Requena.  
(7) En atención al informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, se realizará una excavación arqueológica en las zonas próximas a H1186 Villarejos, H1199/1690 San Blas, H1204/1705 Los Prados 1705 y H1203 Cueva Zapata; se balizará el elemento etnológico H1197 Casa de aperos durante la fase constructiva; y se realizará un seguimiento arqueológico por técnicos especializados de todas las obras, en especial de los movimientos de tierras. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
(8) Relativo a la ubicación de la planta en la zona de amortiguación establecida en el PORN del Parque Natural de las Hoces del Cabriel y la afección a la biodiversidad, se seguirán las indicaciones de los informes emitidos por la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental. Previo al comienzo de las obras, se comprobará la inexistencia de nidos o camadas de especies protegidas. En caso de su existencia, se informará a los agentes medioambientales para que dispongan las actuaciones necesarias para su mejor conservación. Las actuaciones más molestas se realizarán fuera de los periodos de puesta, nidificación o cría en especial de las especies alondra, águila real y águila perdicera. No se realizarán trabajos en horario nocturno.  
(9) Según el informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, no se dispondrán paneles fotovoltaicos sobre las manchas de vegetación natural inmersas en los terrenos agrícolas y ribazos existentes. Asimismo, los pies arbóreos que se detecten, especialmente los de Quercux Ilex, se conservarán.  
(10) Se evitará que, en los tramos a soterrar y en los accesos y cimentaciones de los apoyos, se afecte a los ejemplares arbóreos del género Quercus en los que en prospección previa se haya detectado la presencia de Cerambyx cerdo. Se balizarán las zonas a proteger.  
  
(11) Según se indica en el informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental se creará y mantendrá una charca para fomentar la población de anfibios y avifauna o se mantendrán las balsas de riego existentes.   
(12) Al objeto de compensar la pérdida de hábitats de carácter agrícola se procurará mantener los cultivos existentes en las zonas de las parcelas no ocupadas por paneles, y dedicar nuevas superficies al uso agrícola afectado en una proporción equivalente de al menos el 25 % de la superficie de la planta.  
(13) En los puntos donde se mantienen cultivos o arbolado, o se realicen plantaciones, se procurará que el vallado no encierre dicha vegetación, de modo que esta quede al exterior.  
(14) Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogida de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas y peligrosidad de inundación.  
(15) No se utilizará en el proceso de limpieza de los módulos fotovoltaicos ningún tipo de jabón, disolvente o sustancia que pueda contaminar el suelo o el acuífero.  
(16) El uso de agua en la planta quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
(17) Se deberán implementar las medidas de integración propuestas en el estudio de integración paisajística aportado y completarlas con las condiciones paisajísticas establecidas en el informe emitido en materia de paisaje. Estas medidas y condiciones se deberán incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva y verificadas en fases posteriores de la tramitación por el órgano sustantivo, previo a la autorización de la explotación.   
(18) Los trabajos de mantenimiento de la vegetación en el corredor de la línea aérea de evacuación, se realizarán conforme a lo establecido en el Decreto 150/2010, de 24 de septiembre, por el que se aprueba la Instrucción Técnica IT-MVLAT para el tratamiento de la vegetación en la zona de protección de las líneas eléctricas aéreas de alta tensión con conductores desnudos a su paso por terrenos forestales.  
(19) La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central obligará al promotor al desmantelamiento de la misma en los términos definidos en el plan aportado.  
iii) Condiciones al Plan de vigilancia ambiental  
(20) Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
(21) Se llevará a cabo un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona durante los cinco años propuestos, evaluándose la efectividad de las medidas correctoras previstas para evitar la pérdida de hábitat de alimentación de las especies de fauna presentes en la zona. Respecto del águila real y águila perdicera, se realizará mediante emisores GPS.  
(22) Se realizará un seguimiento de la mortandad por colisión y electrocución durante la vida útil de la línea eléctrica aérea, y al menos durante el primer año de explotación por colisión con los paneles fotovoltaicos de la planta. Los resultados del seguimiento se enviarán con la periodicidad que se acuerde con el órgano competente en materia de biodiversidad.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 23 de enero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML