Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5794, del 27-06-2008 (2008/7953)

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Cabanes, Oropesa del Mar, Camporrobles, Alfarp, Higueruelas, Andilla, Fuenterrobles i Alpuente.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5794

Data del DOGV
:   27-06-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/7953

CVE


Data del document
:   22-05-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Orpesa](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [Higueruelas](javascript:void(0))
    * [Andilla](javascript:void(0))
    * [Alfarb](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Cabanes, Oropesa del Mar, Camporrobles, Alfarp, Higueruelas, Andilla, Fuenterrobles i Alpuente. [2008/7953]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 042/05-AIA Cabanes, Oropesa del Mar, 218/05-AIA Camporrobles, 257/05-AIA Alfarp, 178/06-AIA Higueruelas, Andilla, 306/06-AIA Fuenterrobles, 232/05-AIA Alpuente i 135/04 AIA Alpuente.  
València, 22 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 042/2005-AIA  
Títol: Projecte de línia elèctrica d'alta tensió a 132 kV, doble circuit, entre la ST Orpesa i la línia Benicàssim-Benicarló  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: La línia discorre pels termes municipals de Cabanes i Orpesa (província de Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una línia elèctrica d'alta tensió (LAT) a 132 kV des de la subestació (ST) d'Orpesa, fins a connectar amb la línia Benicàssim-Benicarló, (suport 63 bis) pels municipis de Cabanes i Orpesa. La longitud estimada de la línia serà de 4.886 m.  
La LAT serà de 1ª categoria, en doble circuit (amb dos cables de terra), amb potència màxima a transportar per circuit de 131,33 MVA. Discorre en aeri en tota la seua extensió sobre suports metàl·lics (18 en total) de perfils angulars de costats iguals i organitzats en zelosia simple i fonamentacions de 4 massissos independents.  
El projecte ve justificat per la instal·lació d'una nova ST a Orpesa per a proveir les peticions de nous subministraments en la zona (562.672 kW, aprox. 200 MW en barres de subestació). La zona estava sent proveïda en mitjana tensió des de la ST Benicàssim, sent impossible alimentar el volum de demanda d'aquesta manera, ja que ST Benicàssim es troba saturada. Així, una vegada instal·lada la ST Orpesa, serà necessària la connexió d'aquesta en 132 kV per a alimentar-la.  
2. Alternatives  
L'àrea d'estudi per a situar la línia que s'ha valorat s'estén sobre una superfície aproximada de 18,2 km² en el centre-est de la província de Castelló, dins de la comarca que es coneix com la Plana, comprenent els termes municipals de Cabanes i Orpesa (nord: Albalat, Mas d'en Queixa; oest: Ferradura, el Borseral; sud: barranc de la Chinchilla; est: mar Mediterrani, Prat de Cabanes). Aquest àmbit és travessat de nord a sud per l'autopista AP-7, la carretera N-340 i la línia de ferrocarril València-Barcelona, i hi ha així mateix una línia de 66 kV que discorre entre aquestes. La presència d'un corredor que integra les infraestructures, com també l'existència de sòl urbanitzable i urbà als costats, porta a prendre una solució que discórrega paral·lela a les esmentades infraestructures.  
Afeccions legals  
El traçat de la línia està condicionat per les distàncies de seguretat establides respecte a les carreteres, a altres línies elèctriques i a habitatges, entre altres.  
Així mateix, s'ha de complir el que s'ha establit per a les zones de servitud i policia pel Reglament de domini públic hidràulic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, en els encreuaments amb barrancs.  
L'encreuament amb camins ramaders haurà d'atendre el que ha establit la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Els elements ambientals principalment afectats seran el sòl, per l'ocupació i servitud creada per la infraestructura i les activitats de desbrossament; i el paisatge, per l'alteració que comporta la instal·lació dels suports i les línies.   
Secundàriament, la seua proximitat pot suposar riscs per a la salut per camps electromagnètics. No obstant això, diversos estudis justifiquen la baixa afecció generada per aquest tipus d'infraestructures.  
L'estudi d'impacte ambiental avalua les característiques ambientals de l'àrea d'estudi: vegetació, fauna, edafologia, paisatge, medi socioeconòmic, entre altres aspectes. S'encreuen séquies, camins, carreteres, el ferrocarril, altres línies elèctriques, barrancs i diversos assagadors (assagador de la Torre de la Sal, el de la Castella, de la Mollonà, del Pou-Pou, del Merme, i de les Torres o Entre Terme). La línia no travessa masses arborades forestals, sinó principalment, horts de cítrics.   
No hi ha afecció directa a espais naturals protegits, encara que es troben prop del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca i el Desert dels Palmes, que al seu torn són zones LIC i ZEPA. Al Prat de Cabanes-Torreblanca nien diverses espècies d'aus destacables. Les infraestructures de la zona creen una barrera al pas d'altres espècies faunístiques. No hi ha forests d'utilitat pública en la zona d'estudi. S'identifiquen diversos béns d'interés cultural, principalment torres de guaita i jaciments arqueològics no afectats pel traçat de la línia.   
Un altre condicionant considerat en el traçat de la línia és el planejament municipal de Cabanes i Orpesa. En aquest sentit, s'ha evitat creuar zones de sòl urbà i urbanitzable, com també la reserva de sòl prevista per a Mundo Ilusión. Principalment, la línia discorre per sòl no urbanitzable agrícola protegit.  
Es classifica el paisatge en unitats de diversa magnitud de qualitat i fragilitat. Les zones afectades són les classificades com de paisatge antropitzat i rurals amb domini de cultiu, les quals es consideren de qualitat baixa i mitjana i fragilitat baixa i alta, respectivament. La topografia plana no permet una percepció nítida de la totalitat de l'espai.   
Respecte als impactes potencials més significatius, s'assenyala:  
- En general, no serà necessària l'obertura d'accessos addicionals, gràcies a l'existència d'una LAT de 66 kV paral·lela a la línia en projecte en quasi tot el seu traçat per a la qual hi ha camins d'accés i d'una xarxa de camins extensa i ben conservada. Puntualment, si es requereix un nou accés a algun suport, es construirà amb una amplària de 3 m.  
- L'afecció al sòl per les fonamentacions serà poc significativa, a causa del tipus de suports triat.  
- S'eliminarà la capa vegetal i augmentarà la compactació del terreny, en les zones de muntatge i hissat dels suports. S'afectarà la menor superfície possible.  
- No es preveu el tall d'arbratge en discórrer la línia per terrenys cultivats, excepte que hi haja algun arbre ornamental d'elevat port.   
- Es generarà pols durant la construcció, encara que no es considera significatiu.  
- S'ocasionarà una ocupació d'espai per la presència de la línia i els suports, com també pel manteniment de les reglamentàries distàncies de seguretat.  
- Les línies generen un so baix i de xicoteta intensitat que només es percep en els voltants, com a conseqüència del pas de corrent.  
- No es considera que augmente del risc d'erosió, ja que els sòls alterats són de tipus agrícola, presenten pendents molt baixes i són llaurats periòdicament.  
- Poden presentar-se interferències en els senyals de ràdio i televisió.  
- El funcionament de la línia genera camps elèctrics i magnètics, encara que de baixa afecció. El camp disminueix ràpidament amb la distància.  
- No es preveu en general impacte sobre la fauna durant la construcció, encara que en la fase d'explotació, pot haver-hi risc de col·lisió d'aus (aquest tipus de línies no comporta risc d'electrocució d'aus per les distàncies entre conductors i suport).   
- S'afecten sis camins ramaders per ocupació de vol i es prenen les mesures necessàries per a garantir que no s'interromp el pas.  
- L'impacte visual de la infraestructura comportarà alteració paisatgística.  
- La nova línia elèctrica comportarà una millora en el proveïment.  
Les principals mesures preventives i correctores proposades són:  
- La principal mesura preventiva aplicada és la determinació d'alternatives buscant la mínima afecció, després d'haver estudiat el territori en profunditat, identificant les zones més sensibles i l'elecció del traçat òptim.  
- Durant l'execució del projecte, un tècnic dependent de la direcció d'obra assessorarà sobre el mode d'executar les obres i durà a terme un seguiment i vigilància dels aspectes ambientals (direcció ambiental).  
- En el disseny de la xarxa de camins i vies d'accés, s'ha tingut en compte sobretot els accessos a la línia existent de 66 kV i els camins agrícoles, adaptant si és el cas els nous a les corbes de nivell per a reduir terraplens i moviments de terra.  
- En la ubicació dels suports s'ha tractat de minimitzar la pèrdua de sòl agrícola.  
- L'encreuament amb els camins ramaders serà objecte del corresponent expedient administratiu d'autorització. Els suports que afronten amb aquests se situen en zones envaïdes per cultius de cítrics, per la qual cosa no s'augmenta l'ocupació actual.   
- El traçat s'allunya de zones d'alta percepció (nuclis urbans, càmping, etc). En triar un traçat paral·lel a les infraestructures existents (carretera N-340, línia de ferrocarril i AP-7), augmenta la seua visibilitat però queda mitigat l'impacte per l'existència d'una línia elèctrica que ja altera el paisatge.  
- Els sobrants de la construcció es portaran a un abocador autoritzat.  
- Durant les obres, es tractarà d'afectar la mínima superfície en l'entorn dels suports i s'evitarà la contaminació i els abocaments en el sòl d'olis i greixos de la maquinària.   
- En tractar-se de cultius, no fa falta obertura de carrers per a l'estesa, ni de carrer de seguretat per a la línia. Si hi ha risc que els conductors puguen entrar en contacte amb algun arbre, es procediria a la poda o a la tala selectiva.  
- Per a evitar l'afecció a les aus per la proximitat de ZEPA s'hauran d'instal·lar salvaocells o senyalitzadors visuals en els cables de terra, al llarg de tot el traçat de la línia.  
- Qualsevol dany que s'ocasione sobre les propietats serà rehabilitat.  
- Es preveu realitzar una prospecció arqueològica superficial de la zona d'obra, en el moment en què es dispose del permís necessari.   
De l'estudi dels impactes previsibles i l'adopció de les mesures preventives i correctores assenyalades, es pot estimar l'impacte ambiental del projecte com compatible.  
El programa de vigilància ambiental que es proposa, persegueix els següents objectius fonamentals:  
- Verificar la correcta execució de les obres de construcció i la seua explotació, perquè es complisquen les mesures correctores previstes.  
- Comprovar que els impactes produïts són els previstos.  
- Detectar impactes no previstos i posar en marxa les mesures correctores pertinents.  
- Seguir l'evolució de les mesures correctores adoptades i comprovar-ne l'eficàcia, i adoptar noves mesures en cas que les primeres fracassen.  
Basant-se en aquests, es desenvolupa un programa de vigilància ambiental més detallat que inclou la fase d'obtenció de permisos, la d'execució de les obres i la de funcionament i manteniment de les instal·lacions.  
Tramitació administrativa  
Amb data 19 de gener de 2005, va tenir entrada escrit del Servei Territorial d'Energia de Castelló, mitjançant el qual es remetia la documentació següent a l'efecte de tramitar l'avaluació d'impacte ambiental:   
- Projecte de línia elèctrica a 132 kV DC, entre ST Orpesa i L/ Benicàssim-Benicarló.  
- Estudi d'impacte ambiental de la línia, acompanyat del preceptiu document de síntesi.  
Amb data 10 de febrer de 2005, l'Àrea d'Avaluació Ambiental va sol·licitar l'actualització de la documentació de l'expedient. El promotor del projecte va indicar respecte d'això que la documentació s'ajustava a la legislació vigent en el moment d'iniciar-ne la tramitació, per la qual cosa no era procedent realitzar cap modificació.  
Amb data 14 de juny de 2005, l'òrgan substantiu va remetre el certificat d'informació pública acompanyat de dues al·legacions rebudes que es refereixen a l'ocupació i propietat dels terrenys, sense que s'haja posat objecció a aquestes pel promotor.  
Revisat l'expedient, es va sol·licitar al promotor l'aclariment de diversos aspectes, els quals van ser esmenats després d'una reunió i la presentació d'un escrit de contestació amb data 16 d'agost de 2006 i en el qual s'indica que s'està a l'expectativa d'obtenir permís per a realitzar la prospecció arqueològica que permetrà obtenir l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació de línia elèctrica aèria d'alta tensió de 132 kV, de doble circuit, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU i que discorre pels termes municipals de Cabanes i Orpesa, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions del projecte, de l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les que segueixen:  
1. Tal com s'estableix en el projecte, serà necessària la col·locació de dispositius salvaocells en tot el traçat de la línia, a fi d'evitar l'afecció a les aus.  
2. Es procedirà a la recollida i convenient gestió de totes les restes d'obres que s'hagen generat (terres, material elèctric, etc.).   
3. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres, minimitzant l'afecció als cultius.  
4. Caldrà disposar de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, com també a adoptar les mesures que s'establisquen en l'informe citat.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
6. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 218/05-AIA  
Títol: Explotació pedrera calcària La Redera.  
Promotor: Rafa Montesinos, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Indústria i Comerç de la conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.   
Localització: Afecta part de les parcel·les 191, 201, 149,150 i 151 del polígon 14 del terme municipal de Camporrobles (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura de la pedrera de calcàries denominada La Redera tramitada com a recurs de la secció A) de la llei de mines.   
L'explotació afecta les parcel·les 191 i 201 com a zona principal d'explotació i les 149, 150 i 151 com a zona de serveis i tractament, totes del polígon 14 del cadastre del terme municipal de Camporrobles (València).   
A més d'explotar la pedrera, és necessari obrir un camí d'accés per a camions des del límit sud-oest de l'explotació fins a la carretera VP-5021 de Villargordo del Cabriel a Camporrobles.  
La superfície total afectada és d'aproximadament 172.000 m². Aquesta superfície queda dividida per un camí rural que la travessa en dues zones, la part nord que ocupa la vessant on s'ha de dur a terme l'explotació i la part sud del camí que es destinarà al tractament (fragmentació i classificació) i abassegament dels materials extrets en l'explotació.  
Segons el projecte, s'estimen unes reserves explotables de 5.000.000 de t que a un ritme de producció anual de l'ordre de 75.000 m³, s'estima una duració de l'explotació d'uns 25 anys.  
L'explotació de la vessant es durà a terme entre les cotes 920 i 984 i s'efectuarà en 4 fases clarament diferenciades corresponents a cada un dels bancs d'explotació de 15 m d'alçària màxima, avançant en sentit descendent i possibilitant la restauració de cada una de les fases una vegada acabada la seua explotació minimitzant d'aquesta manera el temps i la superfície que estiga oberta sense restaurar.  
En la primera fase d'explotació es prepararan les parcel·les situades al sud del camí per poder situar les instal·lacions de tractament i s'obrirá el camí per a accedir a la part alta de la vessant i començar des d'allí (fase 1 d'explotació) i de manera descendent les diverses fases d'explotació fins a arribar la cota definitiva.  
En aquesta primera fase també s'inicia la construcció d'una cuneta perimetral de coronació per desviar les aigües pluvials cap als laterals de l'explotació que anirà creixent a mesura que s'explote la pedrera.  
Pel que fa a la restauració, el projecte proposa remodelar la topografia d'explotació desenvolupament els bancs d'explotació de 15 m d'alçària i pendents de 72º, en bancs d'alçària no superior a 7 m i pendents de 45º amb bermes intermèdies no inferiors a 5 m deixant una plataforma central a cota 920 msnm.  
Una vegada remodelada la topografia, aquesta es revegetarà. Amb aquest fi, es proposa per als talussos l'estesa de 20 cm de terra vegetal i la col·locació d'una xarxa natural de coco amb densitat 200 gr/m² mentre que a les bermes i la plataforma central únicament s'aportarà la terra vegetal necessària (30 cm) per a la plantació de les espècies arbustives i arbòries amb una densitat no inferior a 2.500 plantes per hectàrea.  
Les espècies que s'han d'introduir hauran de provenir d'un viver pròxim. Es proposa la plantació de Pinus halepensis (750 u/ha), Rosmarinus officinalis, Lavandula stoechas (100 u/ha) i Quercus coccifera (700 u/ha).  
La plantació de les espècies escollides s'haurà de realitzar a la tardor, preferiblement després d'octubre i abans del març de l'any següent aprofitant les pluges i evitant la calor de l'estiu. L'hidrosembra, no obstant això, es realitzarà pròxima a l'entrada de la primavera per a aprofitar les pluges i garantir-ne el correcte i ràpid desenvolupament.  
Pel que fa a les instal·lacions auxiliars, el projecte indica que el subministrament elèctric es realitzarà mitjançant grup electrogen i el subministrament d'aigua es realitzarà mitjançant camions cisterna atés l'escàs volum d'aigua necessari per a dur a terme el projecte.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Al novembre de 2005 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, remet el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la pedrera de calcàries denominada La Redera. S'adjunta a més el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient indicant que després d'haver-se publicat en el BOP núm. 100 de 29.04.05 no hi van ser presentades al·legacions.  
Després de la revisió de la documentació tramitada i de l'informe emés pel Servei de Gestió Forestal, es torna l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració al Servei Territorial d'Indústria Seguretat Industrial de València perquè s'esmenen determinades deficiències i aporten nova documentació per a completar l'expedient.  
Al juny de 2006, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial es rep part de la documentació sol·licitada juntament amb l'informe emés per tècnics de la secció de mines. Se sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
A l'agost de 2006, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial es rep nou projecte de restauració i l'estudi d'impacte ambiental segellat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià juntament amb l'informe vinculant favorable al projecte de referència.  
2. Informes sectorials.  
Al novembre de 2005, se sol·licita informe el Servei de Gestió Forestal d'aquesta conselleria al voltant del projecte de restauració tramitat.  
Al gener de 2006, es rep l'informe sol·licitat. En l'esmentat informe s'indiquen els aspectes que han de ser esmenats en el projecte pel que fa a la restauració geomorfològica proposada, sistemes de drenatge, estudi del medi natural i pressupostos, revegetació, control d'erosió i integració paisatgística de la zona.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La zona d'estudi se situa a uns 5 km al sud del nucli urbà de Camporrobles, i afronta amb el terme municipal de Fuenterrobles i a uns 3.5 km de distància del nucli urbà.  
L'accés a la pedrera des de la carretera VP-5021 de Villargordo del Cabriel a Camporrobles es realitzarà a través d'un camí preparat per a la circulació de camions que discorre pel mig de finques dedicades al cultiu de secà (ametlers i guaret).  
D'acord al PGOU de Camporrobles, el sòl on se situa l'explotació està qualificat i classificat com a sòl no urbanitzable, zona ramadera-forestal en el qual es permet l'ús de mines i pedreres en totes les seues categories amb obligació de restaurar.  
Des del punt de vista geològic els materials explotables es corresponen amb un paquet de calcàries i dolomies del cretaci superior més concretament al cenomanià mitjà. Intercalades entre aquests paquets calcari - dolomítics apareixen unes margues que des del punt de vista comercial es consideren estèrils.  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials calcaris poden considerar-se materials altament permeables per fissuració i karstificació, mentre que les margues intermèdies es consideren impermeables. En principi l'explotació no afectarà cap aqüífer a nivell local ni regional.  
El clima que es dóna en la zona és continental sec. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Presenta una mitjana anual de 14ºC i amplitud de 17º a 18º, amb hiverns freds i llargs (novembre a març) amb gelades freqüents, i uns estius de fortes temperatures en les hores centrals i escassa humitat relativa en l'aire.  
Les precipitacions són escasses i irregulars, amb una mitjana anual al voltant de 450-550 mm. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.  
Les aigües de vessament drenen cap al camí situat a la cota més baixa de la vessant que s'ha d'explotar i cap a la parcel·la on se situaran les instal·lacions de tractament i classificació del material.  
Els sòls presents en la zona són sòls poc desenvolupats, limitats en profunditat per la roca calcària i la grossària d'aquests no supera els 30 cm. Es tracta de cambisòls càlcics i rendzines o leptosòls redzínics.  
Pel que fa a la vegetació, la vessant objecte d'explotació està ocupada per un coscollar amb presència de pins dispersos, mentre que les parcel·les on se situaran les instal·lacions de tractament ocupen terrenys dedicats al cultiu de secà.  
La fauna existent és la característica dels hàbitats alterats de serres, penyals i barrancs. La proximitat d'unes quantes vies de comunicació relativament transitades ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica com ara xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
En conjunt la qualitat del paisatge es pot considerar de tipus mitjà a causa de l'efecte de l'acció antròpica com és la rompuda de la forest per a aprofitament agrícola i la repoblació de la zona.  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'agricultura és el sector econòmic més important de la comarca, destacant el cultiu de vid. Existeixen, a més, nombroses granges porcines i avícoles.  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Ccatàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader, jaciment arqueològic i paleontològic ni forest d'utilitat pública.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Les principals accions susceptibles de causar impactes seran les següents: obertura i condicionaments de camins, retirada de coberta vegetal, arrancada vegetació, construcció de desguassos i drenatges, obertura de pista d'accés als fronts d'explotació, arrancada, càrrega i transport de material, abassegaments de material, instal·lació i posada en marxa de planta de tractament i classificació.  
L'efecte ambiental derivat de les esmentades accions seria:  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, revegetació forestal de l'àrea afectada per l'explotació i increment de trànsit rodat i producció de pols i soroll.  
La valoració d'impactes duta a terme en l'estudi d'impacte ambiental es considera adequada majoritàriament, no obstant això, no s'ha valorat adequadament l'afecció derivada de la instal·lació de la planta de tractament i classificació com també l'obertura i condicionament del camí d'accés.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
El projecte d'explotació i restauració tramitat ha tingut en compte tota una sèrie de mesures protectores i correctores que han fet que els impactes derivats de l'explotació siguen compatibles amb el medi i que el projecte des del punt de vista ambiental es considere acceptable.  
No obstant això, revisat el projecte es considera necessari que s'adopten una sèrie de millores en l'execució d'aquest encaminades a millorar el sistema de drenatge, la revegetació de les parcel·les, minimitzar l'impacte paisatgístic i aplicar les mesures correctores necessàries per a reduir al màxim la generació de pols i soroll generats en la planta de tractament i classificació del material.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 13.2 estableix que li correspon al Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de la pedrera de calcàries tramitada com a secció A) denominada La Redera, al terme municipal de Camporrobles (València), promogut per Rafa Montesinos, SL sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
1. Les instal·lacions hauran d'estar tancades i s'impedirà l'accés a persones i vehicles aliens a l'obra. Al voltant de la tanca de la planta de trituració s'haurà de plantar una barrera vegetal amb vegetació arbòria autòctona que reduïsca l'impacte visual, els sorolls i l'afecció de la pols sobre la vegetació de l'entorn.  
2. Les diverses instal·lacions de la planta de tractament hauran d'estar equipades amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradors, garbelles, etc.), riscos polvoritzats situats en els trituradors i en les eixides de les cintes a estocs, carenatge de cintes transportadores, protecció dels estocs de fins (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.  
3. Una vegada finalitzada l'explotació, la planta de trituració i classificació haurà de ser desmantellada i l'àrea ocupada per aquesta es restaurarà de la mateixa manera que la resta de la pedrera o bé mitjançant la plantació de cultiu de secà.  
4. El talús que es generarà entre la plataforma on se situarà la planta i el camí que separa la planta de l'explotació no haurà de superar els 7 m d'alçària i els 45º d'inclinació. Aquest talús haurà de ser revegetat immediatament per a evitar en ell processos erosius.  
5. Els abassegaments de terra vegetal o estèrils s'hauran de dipositar en l'interior de la plaça de la pedrera a resguard del vent.   
6. Els camins d'accés a la parcel·la hauran de condicionar-se de manera que l'alçament de pols pel trànsit de camions siga el mínim. Així mateix, els camions que transporten el material des de la planta cap als punts de venda hauran de portar la caixa tapada al llarg de tot el trajecte.  
7. Els bancs de restauració no hauran de superar en cap cas els 7,5 m d'alçària i els 45º d'inclinació respecte a l'horitzontal. Les bermes hauran de ser prou amples per a dotar el talús final de restauració del pendent establit en el projecte, és a dir 31º.  
8. Per a evitar processos erosius les bermes intermèdies de restauració s'hauran de dissenyar amb un contrapendent del 2% per a facilitar l'evacuació de les aigües. La inclinació lateral conduirà les aigües de vessament cap a la cuneta perimetral dissenyada en projecte.  
9. Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració hauran d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrasts excessivament geomètrics i sense superar els angles de pendent màxim establits per als esmentats bancs.  
10. Pel que fa a la revegetació, la plantació de 950 plantes/ha de Rosmarinus officinalis proposada en el projecte s'haurà de modificar en les proporcions adequades segons les condicions del medi i la vegetació actual introduint: Rhamnus lycoides, Thymus vulgaris i Juniperis s.p.  
11. L'explotació del tercer banc d'explotació segons projecte, haurà d'estar supeditada a la restauració del primer d'ells que obtindrà el vistiplau de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
12. Els successius plans de labors que s'han de presentar anualment davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia hauran de plantejar-se donant prioritat al ràpid esgotament d'aquells fronts i bancs que afavorisquen el compliment del projecte tramitat.   
13. La cota d'explotació de la plaça de la pedrera haurà de ser superior a la cota del camí que la limita pel sud, de manera que les aigües de vessament disposen d'eixida natural. No obstant això, les aigües han de ser desviades cap als laterals mitjançant un canal de drenatge de manera que impedisca l'entrada de les aigües de vessament a les subjacents on se situa la planta de tractament, classificació i abassegament de material.   
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 257/05-AIA  
Promotor: Constructora Hormigones Martínez, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència   
Objecte del projecte: Explotació d'àrids, secció A) Almaguer   
Localització: Parcel·la 329 del polígon 5 del terme municipal d'Alfarp (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció d'àrids tramitada com a recurs de la secció A) per la llei de mines en la parcel·la 329 del polígon núm. 5 del terme municipal d'Alfarp (València).   
Actualment part de la parcel·la es troba ocupada per un antic buit miner abandonat i sense restaurar. El projecte d'explotació i projecte de restauració projectat proposen l'eliminació del buit miner existent i la restauració conjunta de l'explotació.  
La superfície total que ocupa la parcel·la és d'aproximadament de 44.898 m², mentre que l'explotació es du a terme sobre una superfície d'uns 26.000 m² aproximadament.  
El volum de reserves cubicades d'acord al projecte d'explotació tramitat és de 240.418 m³, la producció anual proposada és de 89.500 m³/any i la duració de l'explotació s'estima en uns dos anys i mig.  
L'extracció del material es du a terme mitjançant l'aplicació de voladures amb explosius i mitjans mecànics. El material extret i abassegat al peu del front d'explotació és carregat sense més tractament als camions que el transporten fora de l'explotació fins al punt de subministrament.  
L'explotació de la pedrera es du a terme en dues fases diferents. La primera comença amb l'explotació de la zona est (103 msnm) i fa avançar el front en direcció oest fins a assolir la cota 115 msnm dels terrenys limítrofs i es configura un banc de 12 m d'alçària i 72º d'inclinació respecte de l'horitzontal. Posteriorment, es continua l'explotació a cota 115 msnm cap a l'oest de l'explotació fins a aconseguir la plataforma de l'antic buit miner (117 msnm) situat a l'oest de la parcel·la. En aquesta fase es deixen fronts d'explotació d'alçària 15 m, pendents subverticals i bermes intermèdies de 10 m d'ample.  
La segona fase d'explotació, pretén avançar cap a la meitat oest de la pedrera la plaça de cota 103 msnm i desdoblar els bancs d'explotació realitzats en la primera fase d'explotació rebaixant-ne l'alçària a 7 m, suavitzant-ne els pendents fins als 45º d'inclinació i deixant bermes intermèdies de 5 m de manera que, la inclinació total del talús no supere els 30º. Aquest reperfilat de bancs s'aconseguirà per desmunt mitjançant voladura i per terraplenament de materials.  
Els bancs de restauració disposaran de cunetes de drenatge al peu dels talussos que reconduiran les seues aigües cap als canals primetrals de desguàs. De la mateixa manera, la plaça de la pedrera es dissenyarà amb lleuger pendent cap al SE de manera que les aigües d'escorriment discórreguen cap a les zones de menor cota.  
L'explotació de la pedrera generarà un volum poc important d'estèrils i aquests seran utilitzats en les tasques de restauració dels bancs d'explotació.  
Una vegada configurada la plataforma i els talussos de restauració, es procedeix a l'estesa de la terra vegetal procedent de la retirada del recobriment a l'inici de les labors i abassegament durant l'explotació, i terra vegetal de préstec adquirida per l'explotador.  
Per a revegetar bermes i talussos es proposa la sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement que permeta la fixació del sòl i el protegisca enfront de l'erosió, a més de la plantació d'espècies arbòries com el Pinus halepensis i arbustives com el Rosmarinus officinalis i el Thymus vulgaris. Per a la plataforma es preveu la implantació de l'ús agrícola mitjançant la plantació de tarongers.  
2. Alternatives. Justificació de la solució adoptada  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, la justificació d'escollir l'esmentada parcel·la per a l'explotació del material és que encara que geològicament hi ha materials semblants en altres zones, s'ha escollit aquesta perque estar anteriorment afectada per una activitat extractiva, la possibilitat de restaurar la zona i implantar l'ús agrícola, fàcil accés a la parcel·la, bona qualitat del material per a obra civil i proximitat a les obres de construcció del tram de l'AVE Picassent-Alcàsser.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Al desembre de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, remet documentació referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada l'Almaguer al terme municipal d'Afarp (València).  
Al març de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet projecte d'explotació i pla de restauració, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i informe tècnic emés per la Unitat de Mines. S'hi adjunta, a més, certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que l'anunci de l'esmentada sol·licitud va ser publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 137, de 10 de juny de 2004, i que en el termini de 30 dies hàbils no s'hi va formular cap al·legació.  
A l'abril de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, remet una còpia de l'informe favorable emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i pla de restauració en suport informàtic disc compacte, i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
S'accedeix a la zona d'explotació des de la N-340 València-Albacete, la qual s'abandona en arribar a l'encreuament de Benifaió per a prendre la carretera CV-520 en direcció cap a Alfarp. Després de recórrer 2,5 km es pren un camí que es dirigeix cap al sud; i passats 100 m s'agafa un altre camí cap al sud-oest, el qual condueix a la pedrera a uns 300 m. Aquests camins discorren per l'interior de la pedrera situada a l'est de la parcel·la sol·licitada.  
Els límits nord i oest de l'explotació estan rodejats per urbanitzacions amb habitatges unifamiliars que són utilitzats la majoria com a habitatge habitual. D'acord amb la cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, el sòl on se situen els esmentats habitatges està qualificat per la normativa vigent municipal del municipi d'Alfarp com a sòl residencial.  
Els límits est i sud de la parcel·la, al contrari, es troben rodejats per una explotació d'àrids en actiu.   
El paisatge de la zona es troba fortament alterat per les explotacions mineres que actualment hi ha en actiu i pels buits miners abandonats sense restaurar d'antigues explotacions. Això es contraposa amb el sòl residencial que rodeja les esmentades explotacions i el sòl agrícola que ocupa la major part del terme municipal dedicat majoritàriament al cultiu de tarongers.   
Els materials que s'han d'explotar es corresponen amb margues i calcàries del cretaci superior aptes per a l'extracció d'àrids que no tenen cap interés especial des del punt de vista geològic.  
Des del punt de vista hidrogeològic la zona estudiada se situa sobre l'aqüífer de la Contienda. Malgrat l'elevada permeabilitat dels materials que els constitueixen i que són objecte d'explotació, l'aqüífer no es veu afectat ja que els nivells piezomètrics es troben a una cota molt inferior a la cota proposada en l'explotació.  
L'explotació tampoc afecta de manera significativa les aigües superficials pel fet de no interceptar ni ocupar cap barranc.   
El projecte proposa emprar aigua únicament per al reg de camins i places de pedrera i el reg de sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració per la qual cosa no projecta l'obertura de cap pou de subministrament d'aigua.  
2. Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació d'acord amb la normativa urbanística vigent en el municipi d'Alfarp es qualifica com a sòl no urbanitzable comú encara que es troba rodejat per sòl residencial ocupat per nombrosos habitatges que es troben adjacents als límits de la pedrera.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe vinculant favorable al projecte de referència.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés un informe favorable al projecte de referència pel que fa a: afecció del domini públic hidràulic o les seues zones d'afecció de servitud i policia, disponibilitat de recursos hídrics i incidència en el règim de corrents.  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i segons la cartografia temàtica no s'afecten camins ramaders ni espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
D'acord al projecte, l'explotació afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, l'atmosfera, el sòl, la vegetació i la fauna i la població.  
Les accions que originaran impactes són aquelles derivades de l'extracció mitjançant voladures del material, el transport de material en la fase d'explotació i restauració, l'increment del trànsit rodat per les carreteres d'accés, l'arrancada de la vegetació natural que ocupa la parcel·la, la producció i acumulació d'estèrils, el condicionament dels talussos i plataforma de restauració i la plantació de cítrics en la zona.  
L'impacte que originarà el projecte és: generació de pols, sorolls, vibracions, ona aèria, augment de la càrrega sòlida i augment de la terbolesa en les aigües d'escorriment, alteració del drenatge, possible contaminació química de les aigües superficials i subterrànies, eliminació del sòl edàfic, possibles despreniments, col·lapses i lliscaments als talussos, increment en els processos erosius, eliminació de la vegetació i desaparició de la fauna associada, modificació en el paisatge i finalment l'impacte sobre la població.  
La valoració de l'impacte derivat del projecte ha sigut realitzada adequadament excepte per al cas de l'impacte sobre la població. En l'estudi d'impacte ambiental, en l'apartat descripció del medi no ha descrit l'existència d'uns quants sòls residencials en els límits nord i oest de l'explotació. Algunes de les cases i piscines d'aquests habitatges unifamiliars es troben a menys de 10 m dels fronts d'explotació projectats en el projecte d'explotació.  
En la identificació d'impacte s'indica que les voladures generen una sèrie de vibracions, ones aèries i sorolls que poden afectar habitatges i poblacions i s'estima una distància mínima perquè l'esmentat impacte siga tolerable. Aquestes distàncies no es compleixen en el projecte tramitat ja que el sòl residencial es troba just en el límit de la parcel·la proposada per a dur a terme el projecte d'explotació.  
En aquest cas és impossible dur a terme mesures correctores ja que no hi ha distància física entre el sòl residencial i l'activitat extractiva proposada. En conseqüència el projecte tramitat resulta inviable des del punt de vista ambiental ja que les tasques d'explotació i restauració de la pedrera generen una sèrie de molèsties pel que fa a la salut i seguretat de les persones i a la seguretat dels habitatges i la resta d'infraestructures comunes del sòl residencial.  
Per tot l'anterior, es considera que el projecte genera un impacte negatiu i crític sobre la població i habitatges situats al perímetre de l'explotació que no és mitigable amb la introducció de mesures correctores.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 13.2 estableix que correspon a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior i de la proposta de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació de recursos de la secció A) denominada Almaguer en la parcel·la núm. 329 de polígon núm. 5 del terme municipal d'Alfarp (València), promogut per Constructora Hormigones Martínez, SA, per ser incompatible des del punt de vista ambiental el projecte tramitat amb l'assossec, la salut i la seguretat dels habitants que resideixen als habitatges limítrofs a l'explotació com també per la seguretat dels mateixos habitatges.  
Segon  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 178/2006-AIA  
Títol: Variant d'Higueruelas. Carretera CV-345 (tram de Casinos a Titaguas)  
Promotor: Diputació de València  
Autoritat substantiva: Diputació de València  
Localització: Terme municipal d'Higueruelas i Andilla   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte d'aquest projecte és definir un traçat alternatiu a l'actual travessia de la CV-345 pel terme urbà d'Higueruelas, amb l'objectiu d'evitar els problemes actuals de poca visibilitat i d'interferències amb el pas de vianants.  
La carretera actual discorre pel nucli urbà d'Higueruelas. La nova variant se situarà al nord-est d'aquest, quasi en la seua totalitat al terme municipal d'Andilla.  
L'esmentada variant, de 707,251 m de longitud total, començarà aproximadament en el pk 9+600 de l'actual carretera CV-345, i discorre entre la població i la planta de tractament de sílice i caolí, connectant novament amb la carretera CV-345 en el seu pk 8+750, enfront del camp futbol.   
En el traçat d'aquesta s'han dissenyat:  
- Dues interseccions giratòries, tipus rotonda de 20 m de radi interior   
- Un pont de 84,00 m de longitud per a salvar la rambla de Peñarroya  
- Un marc de formigó armat HA-40/B/20/IIA i acer B500S executat in situ, de 40,05 m de longitud i 2,00 m d'alçària interior  
- Unes cunetes revestides de formigó  
El traçat en alçat projectat està format per alineacions amb pendent constant compresa entre 0,50% i 15,00%, enllaçades mitjançant acords tipus paràbola de paràmetres compresos entre 152 i 7.900.  
La secció transversal està formada per una plataforma d'11,00 m d'amplària, distribuïda en una calçada única de doble sentit de circulació de 7,00 m d'amplària total, vorals d'1,50 m i berma de 0,50 m.  
L'esplanada de la variant estarà formada per 75 cm de grossària de sòl seleccionat, on el sòl està classificat com a sòl tolerable, i 55 cm de grossària de sòl seleccionat, on ho està com a adequat.   
El ferm disposa de:   
Capa de rodament: es disposarà una capa de 6 cm de grossària de mescla bituminosa en calent tipus S-20 amb àrid porfíric.  
Capa intermèdia: Es disposarà una capa de 8 cm de grossària de mescla bituminosa en calent tipus S-25 amb rid calcari.  
Capa de base bituminosa: Es disposarà una capa de base d'11 cm de grossària de mescla bituminosa en calent tipus G-25 amb àrid calcari.  
S'estendrà un reg d'emprimació sobre la base de llast artificial consistent en una emulsió bituminosa tipus ECI, amb una dotació d'1,2 kg/m². De la mateixa manera, s'estendran regs d'adherència entre les diverses capes de mescla bituminosa, a força d'emulsió bituminosa tipus EAR-1, amb una dotació de 0,6 kg/m².   
En la via de servei s'adoptarà una capa de base de llast artificial de 25 cm de grossària i doble tractament superficial (reg amb graveta bicapa).  
2. Alternatives  
Es plantegen alternatives possibles de: traçat, intersecció a l'entrada d'Higueruelas des de Villar del Arzobispo per la CV-345 i tipus de pont.   
L'elecció del traçat s'ha realitzat segons criteris econòmics, segons paràmetres bàsics de les instruccions i tractant d'evitar afeccions a pinades, pals de mitjana tensió i casetes de magatzematge.   
Per a l'elecció del tipus d'intersecció s'han utilitzat criteris d'ocupació, de correcte dimensionament d'entroncaments i de seguretat viària.   
Pel que fa al tipus de pont s'han analitzat condicionants geotècnics, estètics i econòmics.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 17 de maig de 2006, la Diputació de València va remetre el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la variant d'Higueruelas, de la carretera CV-345.   
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, va ser sotmés a informació pública per un termini de vint dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 77, de data 31 de març de 2006.   
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel diputat delegat d'Infraestructures i Medi Ambient.   
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 28 de juny de 2006 es va sol·licitar ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, en concret:   
- Volum de material destinat a abocador, volum necessari que s'ha d'extraure en pedreres o préstecs i alçària de desmunts i terraplens que s'ha d'executar.   
- Informe redactat per la conselleria de Cultura, Educació i Ciència, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
- Localització de les instal·lacions auxiliars.  
- Procedència de l'aigua per a reg de les zones verdes  
Afeccions legals  
1. Camins ramaders: hi ha en l'àmbit de les obres dos camins ramaders classificats:  
- Assagador Reial d'Aragó: l'assagador Reial d'Aragó entra procedent del terme d'Abejuela (Terol) pel barranc Adán al corral de Milla a eixir al tossal de Sancho, passa pel camí de la Vuelta Larga als corrals de Torda que queden a la dreta d'aquest, segueix per la partida de La Vereda en arribar a creuar el camí de la Pobleta, arribant a les pomeres de Juan Alegre que queden a la dreta i puja al tossal de la Villa per la pleta Rocana, deixant el corral del savinar a la dreta i continuant al corral d'Aguavientos per la Peñarroya barranc avall fins a arribar a la font de l'Olmo (abeurador) amb direcció creuant la carretera al tossal Royo arribant al molló núm. 9 del límit amb el terme d'Higueruelas, continuen pel límit i creua la carretera a arribar al barranc Badía i Salobrar on se separa del terme d'Higueruelas, segueix pel barranc del Salobrar (camí) a la carretera de Villar del Arzobispo a Andilla, seguint pel mateix barranc a eixir al terme de Villar del Arzobispo. L'amplària legal d'aquesta via és de setanta-cinc metres.  
- Assagador de la Losa: entra al terme d'Andilla pel carrer Gregorio Cortés arribant al pont de la Tejería i seguint la pista del Pinar fins al Sabadillo. Creua el barranc Targa i segueix fins al Rodeno per entre les finques del Sr. Vicente Cortés Gil i el Sr. Gabriel Cortés Gil enllaçant pel camí del Rodeno fins al barranc de la Losa i corral de Huerta pel camí d'Higueruelas a Domeño eixint d'aquest terme per a entrar en el de Domeño.  
2. Sòl forestal: hi ha en la zona afectada bosses de sòl forestal catalogat com a arbratge natural, que han sigut preservades, en l'estudi de solucions del traçat de la variant.   
3. Hidrografia: per la zona on es preveu realitzar les actuacions discorren dues rambles: la de Peñarroya i una altra de menor entitat. Ambdues rambles tenen direcció NS, i desemboquen finalment a la rambla del Villar.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
- Geomorfologia, geologia i edafologia  
Els termes municipals es troben en la part sud-oriental de la serralada Ibèrica. Afloren materials de diferents edats i característiques litològiques: paleozoic, triàsic, juràssic, cretaci i quaternari, i no hi apareixen sediments terciaris. El quaternari que aflora en l'àrea d'actuació està constituït bàsicament per conglomerats, arenes i llims, en alternança amb caoliníferes de colors blancs i rojos. La zona presenta una tectònica en què predominen les falles que individualitzen gran nombre de blocs, sense que hi haja una evidència de la directriu típicament ibèrica (NO-SE) i tampoc de la bètica (NE-SO), sembla tractar-se de la zona d'inflexió entre ambdues directrius.  
Es tracta d'un territori de mitjana i alta muntanya, i es caracteritza per ser una zona fortament ondulada.   
Al llarg del traçat de la carretera apareixen els sòls següents:  
- Argiles i arenoses: existents en la futura rotonda situada a l'entrada d'Higueruelas i el primer tram de la carretera.  
- Arenes i argiles: existents en el segon tram de la futura carretera, abans d'arribar a la rambla de la Peñarroya.  
- Cudols, graves i llims: existents en les zones més baixes i en les dues rambles que ha de creuar la carretera.  
- Margues: existents en les proximitats de la rotonda situada a l'eixida del poble.  
- Climatologia  
Es tracta d'un clima de transició entre els climes mediterrani i continental. Es caracteritza per humitat relativa pràcticament constant entre 60 i 70%. La precipitació mitjana és de poc més de 500 mm. anuals, sent les estacions de la primavera i la tardor les més plujoses. Té hiverns frescos i estius suaus.   
- Règim hidrològic  
Per la zona on es preveu realitzar les actuacions discorren dues rambles de direcció NS: la de Peñarroya i una altra de menor entitat, desembocant ambdues a la rambla del Villar.  
L'àrea d'actuació, es troba situada sobre afloraments permeables (carbonatats detrítics) i pròxima, en la part més oriental d'aquesta, a una àrea de materials impermeables.  
- Vegetació  
La vegetació de l'àmbit d'estudi està representada per camps de cultiu, en els quals dominen l'olivera i ametler amb alguna parcel·la intercalada en la qual s'han cultivat pomeres.  
Gran part de l'àrea està ocupada per matoll arbustiu, destacant el coscoll (Quercus coccifera), l'arç negre (Rhamnus lycioides), el romer (Rosmarinus officinalis) i el bruc (Erica multiflora).  
El bosc de ribera, a la vora de cursos permanents d'aigua, i en les rambles o barrancs (com la rambla de Peñarroya), amb humitat edàfica ocasional, es caracteritza per la presència d'espècies de fulla caduca, com ara els salzes (Salix sp.), l'àlber blanc (Populus alba), el xop (Populus nigra) o l'om (Ulmus minor).  
- Fauna  
La fauna de la zona ha sigut caracteritzada en tres grups:  
- Amfibis i rèptils: destaquen el gripau (Bufo bufo), el gripau corredor (Bufo calamita), la serp de ferradura (Coluber hippocrepis), la serp blanca (Elaphe scalaris) i el fardatxo (Lacerta lepida).  
- Mamífers: les espècies de major interés són la rata cellarda (Eliomys quercinus), el teixó (Meles meles), la fagina (Martes foina) i espècies cinegètiques com ara el conill i la llebre.  
- Aus: d'entre les espècies presents destaquen les rapaces, tant nocturnes com diürnes (xoriguer, mussol, òliba...), i els alàudids característics d'ecosistemes de secà.  
- Paisatge  
Es tracta d'un paisatge agrícola i urbà, atesa la proximitat del nucli urbà d'Higueruelas. El paisatge dominant és l'agrícola, format per bancals de poca extensió, dominant el marró clar que contrasta amb els tons verdosos de les oliveres i ametlers cultivats en els camps. El terme municipal està enclavat en zona boscosa, boscos de pi blanc amb matolls de coscoll situat en les zones més altes de l'àmbit d'estudi que no van poder ser rompudes per al seu aprofitament agrícola. Aquestes característiques són observables en la xicoteta pinada situada prop de la futura carretera, pròxima a la rambla de la Peñarroya.   
- Camins ramaders  
L'estudi ha especificat l'existència de dos camins ramaders en l'entorn més immediat al traçat proposat, com ara són l'assagador Reial d'Aragó, que talla el traçat, i es reposa mitjançant el pont, i sendera de la Losa, que de la mateixa manera intercepta l'esmentat traçat, i es continua mitjançant un marc de formigó.  
- Patrimoni cultural  
Hi destaquen dos jaciments pròxims a la zona d'actuació: Las Mazorras i a la vora de Las Mazorras. No hi ha en les proximitats béns d'interés cultural ni jaciments etnològics.   
- Riscos  
L'estudi analitza els riscs d'erosió, lliscaments i despreniments, subsidència i col·lapse, risc sísmic, contaminació d'aigües subterrànies, inundacions i incendi. Simplement cal destacar que per al cas del risc de contaminació d'aigües subterrànies s'ha valorat en mitjà i per al risc sísmic es considerarà el que estableix la norma sismoresistent (NCSR-02), per al disseny i càlcul estructural de les obres de fàbrica projectades.   
- Població  
S'observa un creixement vegetatiu en els últims anys pràcticament nul al municipi d'Andilla i un creixement negatiu a Higueruelas, acompanyat en ambdós casos d'un saldo migratori constant en els últims anys i una nul·la immigració estrangera.  
- Ocupació  
És un municipi tradicionalment dedicat a l'agricultura (principal activitat), ramaderia (destaca el porcí i l'oví), i a la indústria, destacant la fustera (fabricació i distribució de mobles) i, en els últims anys, la minera (fet que ha aconseguit que la desocupació disminuïsca).   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en l'efecte generat per l'actuació que, entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
Per a la fase de construcció, destaquen:  
- Transformació dels terrenys de cultiu de fruiters de secà i la consegüent destrucció del paisatge i ocupació del territori,  
- Contaminació atmosfèrica, tant acústica com de partícules, motivada per les emissions gasoses del parc de maquinària emprat en les obres, dels sòlids suspesos en l'ambient com a conseqüència dels moviments de terres,   
- Impacte positiu sobre la població d'ambdós termes municipals, en desviar el trànsit del nucli i generar llocs de treballs temporals.  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, ressalten:   
- Augment de la inestabilitat en les zones on s'hagen produït desmunts.  
- Plantació de vegetació en rotondes, talussos i desmunts.   
- Qualitat de l'aire i augment dels nivells acústics per les emissions gasoses dels vehicles circulants, encara que aquest focus de contaminació haurà sigut allunyat del nucli urbà.  
- Disminució dels riscos de salut, en traslladar el traçat a una zona no poblada.   
Pel que fa al soroll, l'estudi d'impacte ambiental adjunta un càlcul teòric del soroll ocasionat pel trànsit en fase d'explotació. Els esmentats valors han sigut comparats amb els límits establits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Es conclou que no hi ha cap zona habitada que es trobe dins de la corba isòfona més restrictiva i que per tant no cal la instal·lació de pantalles al llarg de la variant.   
Així mateix, l'estudi aporta una llista dels jaciments i pedreres, plantes de formigó i centrals d'aglomerat asfàltic existents en les proximitats de la zona del projecte i que es consideren aprofitables com a fonts de materials. S'ha recollit també la llista d'abocadors pròxims a l'àmbit del projecte, definint el tipus de residus que gestionen i la localitat en què es troben. L'esmentada llista s'acompanya d'un plànol d'ubicació.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
A continuació, doncs, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, entrant, així mateix, cal comentar només aquelles més significatives.  
- S'ha limitat el pendent dels terraplens a 3/2 i els talussos de desmunts a 1/1, amb la finalitat de garantir-ne l'estabilitat.  
- S'haurà de realitzar revegetació mitjançant hidrosembra en la totalitat dels talussos de desmunt i terraplens, amb la intenció de disminuir el risc de lliscament o inestabilitat.  
- S'hauran de plantar les oliveres dels camps afectats pel traçat de la carretera en les rotondes, fins a 7 arbres per rotonda.  
- S'haurà de col·locar una malla antiherbes per a impedir el creixement d'espècies no desitjades. Sobre aquesta malla s'hauran de col·locar cudols d'arestes vives per a tapar el color negre d'aquesta.  
- No es té previst implantar mesures correctores en el cas que es produïsca l'emissió de contaminants a l'atmosfera per part dels vehicles que hi circulen.   
- S'hauran de col·locar reductors de flux en els centres de comandament de les lluminàries de l'enllumenat de les rotondes, a fi de disminuir la contaminació lumínica i d'estalviar energia.   
- Els passos de fauna s'hauran de realitzar mitjançant les obres de drenatges i les infraestructures que salven les rambles (marc de formigó i pont).  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Senyalització de la zona d'ocupació de traçat i espais necessaris per a evitar ocupar sòl de forma innecessària  
- Abassegament de la terra que pot ser reutilitzada, en zones amb condicions controlades  
- Emmagatzemament d'exemplars arboris valuosos   
- Protecció del patrimoni cultural  
- Protecció de la qualitat de l'aire mitjançant el reg de camins i tapant els bolquets que transporten materials solts  
- Control de l'augment de soroll de les zones  
El programa de vigilància ambiental fixa l'indicador emprat, el mètode de recollida de dades i la freqüència amb què es realitzaran.   
Finalment, per a comprovar la correcta aplicació del programa de vigilància ambiental es redactaran informes que seran remesos a la direcció d'obres.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte variant d'Higueruelas. Carretera CV-345 (tram de Casinos a Titaguas), promogut per la conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Informe redactat per la conselleria de Cultura, Educació i Ciència, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
2. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció s'haurà d'obtenir autorització de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, de modificació o reposició de pas de camins ramaders.   
3. Si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, aquestes s'hauran de paralitzar al voltant d'aquestes, informant d'això i de manera immediata a la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge a València, i encarregant, per part del promotor, a personal especialitzat, la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar-ne l'interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar-ne l'afecció.  
4. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevulla troballa arqueològica, el fet s'haurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
5. Les labors de manteniment de la maquinària hauran de realitzar-se en zones preparades amb aquest fi, de manera que es puga assegurar que no es produeixen vessaments ni abocaments que puguen afectar el sòl o llits pròxims.  
6. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o un gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
7. L'execució de les obres s'haurà de realitzar de manera respectuosa amb la vegetació existent de manera que es limite al màxim la franja de treball minimitzant l'afecció de les obres de construcció sobre els exemplars d'espècies naturals que existisquen en la zona.  
8. S'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg del traçat en muntons de manera tal que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es descompactarà mitjançant subsolat de tots els terrenys que s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.  
9. Els materials de farciment i les llasts que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
10. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades. Si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si es tractara de residus inerts adequats, els abocadors quedaran exempts del procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, s'haurà d'obtenir una autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la conselleria competent en medi ambient.   
11. S'hauran d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta. El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
12. La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
13. S'haurà de realitzar un estudi acústic de l'entorn del traçat, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica. S'inclourà cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isòfones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, establint-se en conseqüència, i si és el cas, les mesures correctores oportunes. En aquest sentit, s'estableix que sempre seran preferibles els dics de terra vegetats a les pantalles rígides (absorbents o reflectores). S'haurà de pressupostar la campanya acústica que es duga a terme durant la fase d'explotació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 306/06-AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament  
Promotor: Oscar Viana Guaita  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat porcina d'encebament  
Localització: Polígon 2, parcel·les 206, 207 i 210 del terme municipal de Fuenterrobles (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a establir l'activitat porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són les següents:  
L'explotació es dedicarà a l'encebament de porcs des dels 20 kg (moment en què són rebuts) fins a aproximadament els 100 kg de pes; moment després del qual seran traslladats a l'escorxador.   
Els animals albergaran en una nau rectangular de 1.131 m², amb capacitat total per a 1.232 porcs d'encebament; emplaçant-se sobre una parcel·la de superfície total 19.931 m². Així mateix, es planteja la construcció d'un local tècnic de 80 m², i la superfície total construïda és de 1.211 m².   
La nau disposarà d'un moll de càrrega, i l'explotació esta dissenyada de manera que els camions encarregats del transport del pinso i dels animals no necessitaran entrar en l'explotació.  
Entre les mesures higienicosanitàries projectades, s'inclou la col·locació de malla metàl·lica per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de la granja tant en les finestres com en el cavallet de la coberta; es disposarà de tanca perimetral de l'explotació, a més de sistema de pressió en l'entrada de l'explotació, per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hi accedisquen.  
En l'estudi d'impacte ambiental remés, s'estima en 2.648,80 m³ la quantitat total de purí que es generarà anualment en l'explotació, basant-se en els càlculs efectuats segons el que disposa el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. El purí quedarà retingut en fossa de purins en l'interior de la nau, amb capacitat per a 1.016,16 m³, la qual cosa comporta una capacitat d'emmagatzemament superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines anteriorment mencionat. El purí se sotmetrà en les fosses a tractament biològic que degrade els purins i que actue com a desodorant. Es necessitarà un total de 52,54 hectàrees de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic, per a no sobrepassar els 170 kg de nitrogen per hectàrea i any; adjuntant-se autorització firmada pels respectius propietaris d'aquestes, com també a cèdula i pla cadastral de les parcel·les aportades.   
En la documentació complementària que acompanya l'estudi d'impacte ambiental i el projecte d'activitat, s'han inclòs còpia de les sol·licituds realitzades referents a l'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural (establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià), i l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics (tal com s'estableix en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge).   
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa municipal de proveïment d'aigua potable.  
L'explotació es localitza a uns 1.100 metres aproximadament del nucli urbà de Fuenterrobles.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 28 de juliol de 2006, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 114, de 15 de maig de 2006, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés inclou els informes següents:  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.   
- Certificat de la informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- S'adjunta còpia d'informe subscrit pel cap d'Àrea de Modernització d'Infraestructures Agràries; amb registre d'eixida de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el 14 de juliol de 2005, i registre d'entrada en l'Ajuntament de Fuenterrobles, a 20 de juliol de 2005; en el qual s'indica: «que en l'informe emés respecte a la petició d'autorització de construcció agrària en sòl no urbanitzable, aquest és favorable, condicionat al compliment dels compromisos d'infraestructures i distàncies mínimes pel sol·licitant firmats». No obstant això, no s'adjunta còpia d'aquests.   
- S'adjunta còpia de l'informe realitzat pels Serveis Veterinaris Oficials de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, firmat per l'inspector pecuari de la secció de Producció i Sanitat Animal, en data 10 de juny de 2005, en el qual s'indica: «Que la nau no està construïda, sent la ubicació de la futura obra la necessària per a l'adequada explotació ramadera que es pretén».   
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Fuenterrobles no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exercirà l'activitat; descrivint-se posteriorment els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, aigua, sòl, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
La zona on s'emmarca l'explotació, no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Segons la Cartografia Temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació de purins.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes més rellevants que pot generar l'exercici de l'activitat; identificats en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- Sobre l'aire, per contaminació física associada a l'emissió de gasos, emissió de partícules sòlides en suspensió, o per contaminació química, associada a l'emissió de composts contaminants relacionats amb la combustió en vehicles en la fase de construcció, o per fermentació del purí.  
- Sobre l'aigua, per modificació de les seues característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, lixiviació del fem o purí i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
- Sobre el sòl, per alteració de les propietats físiques, químiques i biològiques d'aquests, per compactació, erosió, pèrdua de permeabilitat, etc., que tenen lloc durant la fase d'obres.  
- Sobre la vegetació, per pèrdua d'aquesta, que en la parcel·la on se situarà l'explotació, correspon actualment a cultiu de vid.  
- Sobre la fauna, per degradació d'hàbitats i alteració de pautes de comportament.  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu de causa-efecte, la qual, permet obtenir una valoració qualitativa dels diversos impactes susceptibles de generar-se; obtenint-se una valoració general dels impactes com a positiva.   
Per això, cal assenyalar, que malgrat l'excessiva visió generalista amb què s'ha abordat el desenvolupament d'aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat mesures correctores tant en la fase de construcció com en la de funcionament, entre aquestes últimes s'inclouen les següents:  
- S'haurà de sotmetre el purí a tractament microbiològic, aplicat directament en fosses, de manera que disminuïsca la seua càrrega contaminant, disminuïsca l'emissió d'olors, i millore les propietats d'aquest com a adob orgànic.  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral en l'explotació.  
- S'haurà de col·locar en buits de finestres tela antiocells, de manera que s'impedisca l'accés de vectors al seu interior.  
- S'haurà de disposar de sistema de pressió per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
El programa de vigilància ambiental, l'objectiu principal del qual és el control dels possibles impactes que es generen sobre el medi, mitjançant la comprovació periòdica del compliment i efectivitat de les mesures correctores proposades; fa especial insistència en els aspectes següents:   
- Revisió periòdica de l'estat de la tanca perimetral i de les portes d'accés a l'explotació.  
- Comprovació de l'estat i de les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- Assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire interior de la nau.  
- Comprovació de l'estanquitat dels canals de recollida de purins, fonamentalment pel que fa a la possibilitat d'aparició de possibles fissures en els murs.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Oscar Viana Guaita, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, i del respectiu informe de l'organisme de conca corresponent; havent de ser presentats davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- La instal·lació haurà de dissenyar-se de manera que s'evite l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins, havent de realitzar-se aquestes operacions des de fora de l'explotació, segons Reial decret 324/2000, de 3 de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. S'haurà de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisquen com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Així mateix, es limitarà l'aplicació del purí a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació; no superant-se la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Així mateix, haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplicarà els purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral.  
- Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
- Segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana-alta; per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics. Igualment, s'haurà d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també de les fosses de purins.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.   
- L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament, com en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 232/05-AIA  
Títol: Construcció de granja porcina d'encebament  
Promotor: Sergio Martínez Hernández  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici d'activitat de l'explotació porcina   
Localització: Partida Hoya Cañada Seca, polígon 28, parcel·la 210, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.   
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat porcina d'encebament les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són les següents:   
L'activitat que es desenvoluparà en l'explotació (tenint la parcel·la on va a emplaçar-se, una superfície de 14.841 m²) consistirà en l'engreixament de porcs, des dels 18 kg (moment en què són rebuts), fins a aproximadament els 100 kg de pes; moment després del qual seran traslladats a l'escorxador; la capacitat total de l'explotació és de 1.700 places; i 1.632 m² la superfície de la nau que ha de construir-se.   
Els residus que es generen estan constituïts per les dejeccions dels animals i les aigües residuals procedents de la neteja de les naus. El volum de purí generat anualment s'ha calculat basant-se en allò que estableix el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació d'explotacions porcines; i pugen a un total de 3.655 m³ de purí anual, per a la totalitat d'animals que albergaran en l'explotació.   
El purí generat serà emmagatzemat en les fosses interiors de la nau, que estaran construïdes amb materials impermeables, i que tenen una capacitat de magatzematge corresponent a 1.512 m³, quantitat que és equivalent a un temps de magatzematge de 4,96 mesos. El purí prèviament a la utilització d'aquest com a adob orgànic serà sotmés a tractament enzimàtic adequat amb l'objecte de reduir-ne la càrrega contaminant, millorar les propietats nutritives d'aquest, i reduir l'emissió d'olors molestes.   
El purí produït, serà extret de les rases mitjançant una cisterna accionada per força de tractor, i s'aplicarà posteriorment uniformement sobre el terreny de cultiu; aquest serà mesclat amb aigua per a reduir-ne la toxicitat i acidesa; distribuint-se sobre els camps en temps sec. Es disposa d'una superfície de 73,6259 hectàrees, s'hi adjunta cèdula cadastral, plànol de localització i autorització firmada per cada un dels propietaris de les corresponents parcel·les agrícoles.   
Els cadàvers que es produïsquen en l'explotació seran dipositats en un contenidor, i seran retirats cada dos dies per una empresa autoritzada amb aquest fi; indicant-se que l'empresa encarregada de la recollida de cadàvers en les granges del terme municipal d'Alpuente és Chinillach-Ballester SA.   
L'explotació es localitza a una distància d'uns 1.050 metres aproximadament respecte al nucli urbà de La Cuevarruz, a 1.500 metres de La Almeza, i a 850 metres del nucli residencial Cañada Seca.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 30 de novembre de 2005, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 86, de 13 d'abril de 2005, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 28 d'abril de 2006, se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament d'Alpuente, documentació complementària relativa a:  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 47/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establits en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En data 28 de juny de 2006, es remet a aquest Servei documentació complementària remesa pel promotor del projecte a través de l'edifici PROP I (Àrea d'Atenció al Ciutadà), constituïda per:   
- Còpia de la sol·licitud d'informe del Patrimoni Cultural Valencià (article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny); a la conselleria de Cultura, Educació i Esport; més concretament:  
- Sol·licitud de consulta prèvia sobre l'interés paleontològic de la zona on es pretén realitzar l'explotació ramadera, com també les mesures correctores o preventives que ha d'aplicar, si escau; efectuada a la Direcció General de Patrimoni (Àrea d'Arquitectura i Medi Ambient), de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; amb registre d'entrada en aquesta a data 9 de juny de 2006.   
- Sol·licitud de prospecció arqueològica de la parcel·la 210, del polígon 28 del paratge Hoya Cañada Seca, del terme municipal d'Alpuente (València); a la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Artístic, de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport; amb data entrada en aquesta Direcció Territorial el 6 de juny de 2006.   
- Còpia de sol·licitud d'informe de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer), de data 4 d'abril de 2006; basant-se en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés inclou els informes següents:   
- Informe favorable de l'arquitecte municipal, en el qual s'indica l'adequació del projecte al planejament municipal i a la qualificació del sòl.   
- Informe favorable del tècnic veterinari municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Autorització prèvia del Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial de València (Resolució de data 23 de setembre de 2004); incloent-se informe favorable de la conselleria d'Agricultura en què s'indica: L'Informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2) i sempre que no existisquen sol·licituds d'altres interessats, i en aquest cas es tindrà per caducada (després de requeriment previ) la seua autorització transcorreguts sis mesos sense exercir el seu dret.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries de planejament de l'Ajuntament d'Alpuente.   
El projecte no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exercirà l'activitat; descrivint-se posteriorment els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: edafologia, morfologia, climatologia, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge.   
Els impactes més rellevants que pot generar l'exercici de l'activitat, són els que poden produir-se sobre els elements següents:   
- Sòl: no es preveu que es produïsca impacte negatiu sobre el sòl, mentre es tinguen en compte una sèrie de mesures com són l'adobat en les dosis adequades i el seguiment de les especificacions indicades en el Codi de bones pràctiques agrícoles, entre altres mesures.   
- Aigües: no es preveu que es produïsca impacte negatiu sobre les aigües subterrànies ni superficials, sempre que es complisquen les mesures descrites en l'apartat corresponent referent a l'emmagatzemament i control dels residus.   
- Atmosfera: s'han considerat com a elements susceptibles de produir impacte sobre l'atmosfera, la producció de sorolls i l'emanació d'olors; considerant-se que les molèsties poden reduir-se considerablement amb l'aplicació de les mesures desenvolupades en l'apartat corresponent.   
- Vegetació: no es preveu que es produïsca afecció sobre la vegetació circumdant a l'explotació.   
- Paisatge: es considera que l'explotació no generarà impacte visual, atés que s'emmarca en una zona que presenta trets rurals compatibles amb l'activitat.  
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de les fases de construcció i explotació, com també la seua importància. Per la qual cosa el desenvolupament d'aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental ha sigut clarament insuficient; no obstant això, per les característiques del projecte, pot considerar-se, en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
S'han diferenciat les mesures protectores i correctores en diversos apartats en funció dels elements del medi que, tal com es descrivia en l'apartat anterior, podien ser susceptibles de veure's afectats per l'execució d'aquest projecte; podent destacar-se les següents:  
- S'haurà d'efectuar la neteja periòdica de les naus.  
- S'hauran de retirar diàriament les baixes que es produïsquen en l'explotació.  
- El purí s'haurà de transportar mitjançant vehicle apropiat, evitant-se pèrdues d'aquest durant el trajecte. Així mateix, s'efectuarà la neteja periòdica dels vehicles emprats per al transport dels purins.   
- S'haurà d'assegurar la correcta ventilació de l'explotació.  
- La bassa de purins haurà de ser totalment estanca.   
- No es podran escampar purins en llits públics, perímetres de protecció de les captacions de proveïment urbà i en les proximitats de brolladors.  
- No es podran aplicar purins en zones en què el nivell freàtic siga inferior a 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració o carstificació.   
- Els purins seran aplicats quan les condicions dels sòls de les parcel·les i les condicions climatològiques així ho aconsellen.   
- L'adobament s'haurà d'efectuar de manera que no s'hi apliquen dosis superiors a les indicades, amb l'objecte d'evitar la contaminació del sòl, i conseqüentment, la disminució de la productivitat dels cultius.   
- Es construirà un drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir que es produïsca l'entrada d'aigua d'escorriment a la parcel·la.   
- S'hauran d'efectuar periòdicament campanyes de desratització i desinfecció periòdiques.   
- En la superfície de la parcel·la que no es trobe ocupada per les instal·lacions, es mantindrà l'ús agrícola.   
- Tots els residus que es produïsquen seran retirats d'acord amb les característiques d'aquests i a el que estableix la legislació vigent en la matèria.   
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació mitjançant malla galvanitzada d'1,5 metres, gual sanitari de formigó i llatzaret per als animals malalts.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, no s'ha realitzat un desenvolupament d'aquest; indicant-se únicament que consistirà en un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'activitat porcina d'encebament, situada al terme municipal d'Alpuente (València), promoguda pel Sr. Sergio Martínez Hernández, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, i del respectiu informe de l'organisme de conca corresponent; havent de ser presentats davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Haurà de complir als condicionants establits per la conselleria d'Agricultura.  
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la seua càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. S'haurà de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la manipulació d'aquests o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, s'haurà de dur a terme una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament.   
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'haurà de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal. Havent de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associats a l'excés d'adobat orgànic o mineral. Així mateix, l'aplicació del purí en les parcel·les es realitzarà basant-se en les recomanacions contingudes en l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn; així mateix, els acabaments exteriors de les naus seran acords amb l'entorn circumdant. Igualment, la superfície de l'explotació que no es trobe ocupada per les edificacions haurà de mantenir-se en explotació agrària efectiva, o bé, haurà de realitzar-s'hi plantació d'arbratge.   
- Periòdicament s'haurà de procedir a la revisió de l'estat de la tanca perimetral i les portes d'accés a l'explotació, assegurant la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau; comprovant igualment, l'estat i les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, amb l'objecte d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- L'explotació haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistemes de drenatge efectius en la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats en la granja.   
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa quan s'inicie l'activitat haurà de disposar-se de contracte actualitzat, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. Així mateix, haurà de construir-se o localitzar-se en l'explotació un contenidor totalment estanc per a depositar els cadàvers fins que aquests siguen recollits per una empresa autoritzada amb aquest fi.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 135/04-AIA  
Títol: Legalització de granja porcina d'engreixament  
Promotor: Miguel Clemente Cebellán   
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina   
Localització: Partida la Carrasca, polígon 3, parcel·la 235, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són les següents:   
L'activitat que es desenvolupa en l'explotació consisteix en l'encebament de porcs, sent la capacitat total de 1.260 places.   
La parcel·la on se situa l'explotació, té una superfície de 7.468 m², dels quals, existeixen construïdes dues naus (850 m²); sent la superfície total ocupada de 976 m² (13,069% d'ocupació).  
Els porcells són rebuts en l'explotació amb un pes aproximat de 18 kg, i hi romanen fins que aconsegueixen els 90-100 kg, moment després del qual, són traslladats a l'escorxador.   
Els residus que es generen estan constituïts per les dejeccions dels animals i les aigües residuals procedents de la neteja de les naus. El volum de purí generat anualment s'ha calculat basant-se en el que estableix el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació d'explotacions porcines; i pugen a un total de 225,75 m³ de purí mensual, per a la totalitat d'animals que s'allotgen en l'explotació.   
El purí generat serà emmagatzemat en les fosses interiors de la nau, que estaran construïdes amb materials impermeables, i en la bassa exterior, que tenen una capacitat de magatzematge corresponent a 645,73 m³, quantitat que és equivalent a un temps de magatzematge de tres mesos aproximadament. El purí, prèviament a la utilització d'aquest com a adob orgànic, serà sotmés a tractament enzimàtic adequat amb l'objecte de reduir-ne la càrrega contaminant, millorar les propietats nutritives d'aquest, i reduir l'emissió d'olors molestes.   
El purí produït, serà extret de les rases mitjançant una cisterna accionada per força de tractor, aplicant-se posteriorment uniformement sobre el terreny de cultiu; aquest serà mesclat amb aigua per a reduir-ne la toxicitat i acidesa; distribuint-se sobre els camps en temps sec. Es disposa d'una superfície de 55,43 hectàrees, s'hi adjunta cèdula cadastral, plànol de localització i autorització firmada per cadascun dels propietaris de les corresponents parcel·les agrícoles.   
Els cadàvers que es produïsquen en l'explotació hauran de ser retirats per l'empresa autoritzada amb aquest fi, i s'haurà d'adjuntar una còpia del contracte subscrit.   
L'explotació es localitza a una distància de 190 metres respecte al nucli urbà de Campo de Abajo (Alpuente).   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 31 de maig de 2004, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 251, de 22 d'octubre de 2003, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 14 de desembre de 2005, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament d'Alpuente, documentació complementària relativa als aspectes següents:   
- Malgrat que l'estudi d'impacte ambiental s'ha redactat l'any següent de l'entrada en vigor del Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, en la documentació aportada, i per a la gestió de cadàvers, es fa al·lusió a l'existència d'una fossa de cadàvers (textualment s'indica: «Aquests -els cadàvers- són dipositats en una fossa semisoterrada en el sòl, on són tractats de manera que perden tots els gèrmens patògens que contenen»). El mètode de gestió proposat no està legalment autoritzat, per la qual cosa haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipulat el Reglament 1774/2002, amb aquest fi, haurà de presentar-se contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte o justificació equivalent.  
- Malgrat haver-se redactat l'estudi d'impacte ambiental tres anys després d'haver entrat en vigor el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, no s'ha calculat el volum de purí generat, la superfície agrícola necessària on aplicar purí, ni la capacitat necessària de retenció de purí en l'explotació, d'acord amb l'esmentat Reial decret. Per la qual cosa haurà d'aportar-se informació suficient que justifique els esmentats apartats, entre la qual s'inclourà la relativa a la capacitat de les fosses de purins i tractament aplicat als purins previ a l'aplicació d'aquests en camp per a disminuir-ne la càrrega contaminant, volum generat, com també superfície agrícola necessària, contractes d'acceptació, cèdules de propietat i plànols cadastrals d'aquestes.  
- Haurà de justificar-se oficialment la procedència de l'aigua potable que proveeix l'explotació, presentant rebut de pagament del cànon d'aigües si procedeix de la xarxa municipal, o en cas de tractar-se de pou propi, la inclusió d'aquest en el Registre d'aigües o Concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En data 17 de febrer de 2006, el promotor del projecte remet a aquest Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació complementària constituïda per:   
- Còpia del contracte de retirada de cadàvers, subscrit per a la totalitat d'animals existents en l'explotació.  
- Còpia del rebut municipal d'aigua, de data 6 de setembre de 2005.  
- Escrit d'aclariment en què s'indica:  
- El tractament (bacterià-enzimàtic) concret a què se sotmetrà el purí; especificant-se la seua composició i els beneficis resultants de l'aplicació d'aquest sobre el fem generat en l'explotació.  
- S'indiquen noves dades referents a la producció anual de purí (sent aquesta de 225,75 m³/anuals); com també la capacitat total real d'emmagatzemament de les fosses de purins existents en l'interior de les naus, ascendint a 645,73 m³ (i no 541,76 m³ com s'assenyalava en l'estudi d'impacte ambiental remés).   
Paral·lelament, s'indica que basant-se en aquests nous càlculs, la capacitat d'emmagatzemament de purins existents en l'explotació correspon a una autonomia de pràcticament tres mesos aproximadament.   
- Càlculs de la superfície agrícola (explotada agrícolament), necessària per a aplicar el purí com a adob; sent les hectàrees totals que s'aporten de 55,4259 has (havent-se aportat anteriorment els contractes d'acceptació, cèdules de propietat i plànols cadastrals d'aquestes).   
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés inclou els informes següents:   
- Informe favorable del tècnic veterinari municipal, en el qual s'indica: A causa de la proximitat de l'explotació a l'aldea de Campo de Abajo, i la situació d'aquesta respecte del mencionat nucli urbà, el maneig dels purins produïts s'haurà de realitzar sempre en condicions de vent favorables per a evitar l'arribada de males olors al nucli urbà mencionat.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Autorització prèvia del Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial de València (Resolució de data 31 d'agost de 2001); incloent-se informe favorable de la conselleria d'Agricultura (16 de juliol de 2001) en el qual s'indica: L'Informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2).   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable segons les normes subsidiàries de planejament d'Alpuente.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exercirà l'activitat; descrivint-se posteriorment els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: edafologia, morfologia, climatologia, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge.   
Els impactes més rellevants que pot generar l'exercici de l'activitat, són els que poden produir-se sobre els elements següents:   
- Sòl: no es preveu que es produïsca impacte negatiu sobre el sòl, mentre es tinguen en compte una sèrie de mesures com són l'adobat en les dosis adequades i el seguiment de les especificacions indicades en el Codi de bones pràctiques agrícoles, entre altres mesures.   
- Aigües: no es preveu que es produïsca impacte negatiu sobre les aigües subterrànies ni superficials, sempre que es complisquen les mesures descrites en l'apartat corresponent referent a l'emmagatzemament i control dels residus.   
- Atmosfera: s'han considerat com a elements susceptibles de produir impacte sobre l'atmosfera, la producció de sorolls i l'emanació d'olors; considerant-se que les molèsties poden reduir-se considerablement amb l'aplicació de les mesures desenvolupades en l'apartat corresponent.   
- Vegetació: no es preveu que es produïsca afecció sobre la vegetació circumdant a l'explotació.  
- Paisatge: es considera que l'explotació no generarà impacte visual, atés que s'emmarca en una zona que presenta trets rurals compatibles amb l'activitat.  
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de forma més concreta les possibles incidències ambientals derivades de les fases de construcció i explotació, com també la seua importància. Pel que el desenvolupament d'aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental ha sigut clarament insuficient; no obstant això, per les característiques del projecte, pot considerar-se, en termes generals, com viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
S'han diferenciat les mesures protectores i correctores en diversos apartats en funció dels elements del medi que, tal com es descrivia en l'apartat anterior, podien ser susceptibles de veure's afectats per l'execució d'aquest projecte; i es poden destacar les següents:  
- S'haurà d'efectuar la neteja periòdica de les naus.  
- S'hauran de retirar diàriament les baixes que es produïsquen en l'explotació.  
- El purí haurà de ser transportat mitjançant vehicle apropiat, evitant-se pèrdues d'aquest durant el trajecte. Així mateix, s'efectuarà la neteja periòdica dels vehicles emprats per al transport dels purins.   
- S'haurà d'assegurar la correcta ventilació de l'explotació.  
- La bassa de purins haurà de ser totalment estanca.   
- No s'hauran d'escampar purins en llits públics, perímetres de protecció de les captacions d'abastiment urbà i en les proximitats de brolladors.  
- No s'hauran d'aplicar purins en zones en què el nivell freàtic siga inferior a 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració o carstificació.   
- Els purins hauran de ser aplicats quan les condicions dels sòls de les parcel·les i les condicions climatològiques així ho aconsellen.   
- L'adobament s'haurà d'efectuar de manera que no s'hi apliquen dosis superiors a les indicades, amb l'objecte d'evitar la contaminació del sòl, i conseqüentment, la disminució de la productivitat dels cultius.   
- S'haurà de construir un drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir que es produïsca l'entrada d'aigua d'escorriment a la parcel·la.   
- S'hauran d'efectuar periòdicament, campanyes de desratització i desinfecció periòdiques.   
- En la superfície de la parcel·la que no es trobe ocupada per les instal·lacions, s'haurà de mantenir l'ús agrícola.   
- Tots els residus que es produïsquen hauran de ser retirats d'acord amb les característiques d'aquests i a allò que estableix la legislació vigent en la matèria.   
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació mitjançant malla galvanitzada, gual sanitari de formigó i llatzaret per als animals malalts.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, no s'ha realitzat un desenvolupament d'aquest; i únicament s'ha indicat que consistirà en un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'activitat porcina d'encebament, situada al terme municipal d'Alpuente (València), promoguda pel Sr. Miguel Clemente Cebellán, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de complir els condicionants establits per la conselleria d'Agricultura, com també les mesures correctores indicades en l'informe tècnic veterinari municipal.   
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. S'haurà de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, s'hauran d'efectuar anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament.   
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant s'haurà de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'haurà de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal. Havent de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral. Així mateix, l'aplicació del purí en les parcel·les es realitzarà basant-se en les recomanacions contingudes en l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn; així mateix, els acabaments exteriors de les naus seran acords amb l'entorn circumdant. Igualment, la superfície de l'explotació que no es trobe ocupada per les edificacions haurà de mantenir-se en explotació agrària efectiva, o bé, haurà de realitzar-se en ella plantació d'arbratge.   
- Periòdicament s'haurà de revisar l'estat de la tanca perimetral i les portes d'accés a l'explotació, i assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau; comprovant igualment, l'estat i les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, amb l'objecte d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- L'explotació haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistemes de drenatge efectius en la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats en la granja.   
- Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. Així mateix, haurà de construir-se o localitzar-se en l'explotació un contenidor totalment estanc per a depositar els cadàvers fins que aquests siguen recollits per una empresa autoritzada amb aquest fi.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5794, del 27-06-2008 (2008/7953)

RESOLUCIÓN de 22 de mayo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Cabanes, Oropesa del Mar, Camporrobles, Alfarp, Higueruelas, Andilla, Fuenterrobles y Alpuente.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5794

Fecha DOGV
:   27-06-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/7953

CVE


Fecha del documento
:   22-05-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Oropesa del Mar](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [Higueruelas](javascript:void(0))
    * [Andilla](javascript:void(0))
    * [Alfarb](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de mayo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Cabanes, Oropesa del Mar, Camporrobles, Alfarp, Higueruelas, Andilla, Fuenterrobles y Alpuente. [2008/7953]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 042/05-AIA Cabanes, Oropesa del Mar, 218/05-AIA Camporrobles, 257/05-AIA Alfarp, 178/06-AIA Higueruelas, Andilla, 306/06-AIA Fuenterrobles, 232/05-AIA Alpuente y 135/04-AIA Alpuente.  
Valencia, 22 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 042/2005-AIA  
Título: Proyecto de línea eléctrica de alta tensión a 132 kV, doble circuito, entre la ST Oropesa y la Línea Benicàssim-Benicarló  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.   
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: La línea discurre por los términos municipales de Cabanes y Oropesa del Mar (provincia de Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la instalación de una línea eléctrica de alta tensión (LAT) a 132 kV desde la subestación (ST) de Oropesa, hasta conectar con la línea Benicàssim-Benicarló, (apoyo 63 bis) por los municipios de Cabanes y Oropesa del Mar. La longitud estimada de la línea será de 4.886 m.  
La LAT será de 1ª categoría, en Doble Circuito (con dos cables de tierra), con potencia máxima a transportar por circuito de 131,33 MVA. Discurre en aéreo en toda su extensión sobre apoyos metálicos (18 en total) de perfiles angulares de lados iguales y organizados en celosía simple y cimentaciones de 4 macizos independientes.  
El proyecto viene justificado por la instalación de una nueva ST en Oropesa para abastecer las peticiones de nuevos suministros en la zona (562.672 kW, aprox. 200 MW en barras de subestación). La zona estaba siendo abastecida en media tensión desde la ST Benicassim, siendo imposible alimentar el volumen de demanda de esta manera, puesto que ST Benicassim se encuentra saturada. Así pues, una vez instalada la ST Oropesa, será necesaria la conexión de esta en 132 kV para alimentarla.  
2. Alternativas  
El área de estudio para ubicar la línea que se ha valorado se extiende sobre una superficie aproximada de 18,2 km² en el Centro-Este de la provincia de Castellón, dentro de la comarca que se conoce como La Plana, abarcando los términos municipales de Cabanes y Oropesa/Oropesa del Mar (norte: Albalat, Mas d'en Queixa; Oeste: Ferradura, el Borseral; Sur: Barranco de la Chinchilla; Este: Mar Mediterráneo, Prat de Cabanes). Este ámbito es atravesado de Norte a Sur por la Autopista AP-7, la carretera N-340 y la línea de ferrocarril Valencia-Barcelona, existiendo asimismo una línea de 66 kV que discurre entre estas. La presencia de un corredor que integra las infraestructuras, así como la existencia de suelo urbanizable y urbano a los lados, lleva a tomar una solución que discurra paralela a dichas infraestructuras.  
Afecciones legales  
El trazado de la línea está condicionado por las distancias de seguridad establecidas respecto a las carreteras, a otras líneas eléctricas y a viviendas, entre otras.  
Asimismo, se debe cumplir lo establecido para las zonas de servidumbre y policía por el Reglamento de Dominio Público Hidráulico, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, en los cruces con barrancos.  
El cruce con vías pecuarias deberá atender a lo establecido por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Los elementos ambientales principalmente afectados serán el suelo, por la ocupación y servidumbre creada por la infraestructura y las actividades de desbroce; y el paisaje, por la alteración que supone la instalación de los apoyos y las líneas.   
Secundariamente, su cercanía puede suponer riesgos para la salud por campos electromagnéticos. No obstante, diversos estudios justifican la baja afección generada por este tipo de infraestructuras.  
El estudio de impacto ambiental evalúa las características ambientales del área de estudio: vegetación, fauna, edafología, paisaje, medio socioeconómico, entre otros aspectos. Se cruzan acequias, caminos, carreteras, el ferrocarril, otras líneas eléctricas, barrancos y diversas coladas (Colada de la Torre de la Sal, la de la Castilla, de la Molloná, del Pou-Pou, del Merme, y de las Torres o Entre Término). La línea no atraviesa masas arboladas forestales, sino principalmente, huertos de cítricos.   
No existe afección directa a espacios naturales protegidos, aunque se encuentran cerca el Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca y el Desert de les Palmes, que a su vez son zonas LIC y ZEPA. En el Prat de Cabanes-Torreblanca anidan diversas especies de aves destacables. Las infraestructuras de la zona crean una barrera al paso de otras especies faunísticas. No existen montes de utilidad pública en la zona de estudio. Se identifican varios Bienes de Interés Cultural, principalmente torres de vigía y yacimientos arqueológicos no afectados por el trazado de la línea.   
Otro condicionante considerado en el trazado de la línea es el planeamiento municipal de Cabanes y Oropesa del Mar. En este sentido, se ha evitado cruzar zonas de suelo urbano y urbanizable, así como la reserva de suelo prevista para Mundo Ilusión. Principalmente, la línea discurre por suelo no urbanizable agrícola protegido.  
Se clasifica el paisaje en unidades de diversa magnitud de calidad y fragilidad. Las zonas afectadas son las clasificadas como de paisaje antropizado y rurales con dominio de cultivo, las cuales se consideran de calidad baja y media y fragilidad baja y alta, respectivamente. La topografía llana no permite una percepción nítida de la totalidad del espacio.   
Respecto a los impactos potenciales más significativos, se señala:  
- En general, no será necesaria la apertura de accesos adicionales, gracias a la existencia de una LAT de 66 kV paralela a la línea en proyecto en casi todo su trazado para la cual existen caminos de acceso y de una red de caminos extensa y bien conservada. Puntualmente, si se requiere un nuevo acceso a algún apoyo, se construirá con una anchura de 3 m.  
- La afección al suelo por las cimentaciones será poco significativa, debido al tipo de apoyos elegido.  
- Se eliminará la capa vegetal y aumentará la compactación del terreno, en las zonas de montaje e izado de los apoyos. Se afectará a la menor superficie posible.  
- No se prevé el corte de arbolado al discurrir la línea por terrenos cultivados, excepto que exista algún árbol ornamental de elevado porte.   
- Se generará polvo durante la construcción, aunque no se considera significativo.  
- Se ocasionará una ocupación de espacio por la presencia de la línea y los apoyos, así como por el mantenimiento de las reglamentarias distancias de seguridad.  
- Las líneas generan un sonido bajo y de pequeña intensidad que sólo se percibe en las inmediaciones, como consecuencia del paso de corriente.  
- No se considera que aumente del riesgo de erosión, ya que los suelos alterados son de tipo agrícola, presentan pendientes muy bajas y son labrados periódicamente.  
- Pueden presentarse interferencias en las señales de radio y televisión.  
- El funcionamiento de la línea genera campos eléctricos y magnéticos, aunque de baja afección. El campo disminuye rápidamente con la distancia.  
- No se prevé en general impacto sobre la fauna durante la construcción, aunque en la fase de explotación, puede haber riesgo de colisión de aves (este tipo de líneas no conlleva riesgo de electrocución de aves por las distancias entre conductores y apoyo).   
- Se afecta a seis vías pecuarias por ocupación de vuelo y se toman las medidas necesarias para garantizar que no se interrumpe el paso.  
- El impacto visual de la infraestructura comportará alteración paisajística.  
- El nuevo tendido eléctrico conllevará una mejora en el abastecimiento.  
Las principales medidas preventivas y correctoras propuestas son:  
- La principal medida preventiva aplicada es la determinación de alternativas buscando la mínima afección, tras haber estudiado el territorio en profundidad, identificando las zonas más sensibles y la elección del trazado óptimo.  
- Durante la ejecución del proyecto, un técnico dependiente de la Dirección de Obra asesorará sobre el modo de ejecutar las obras y llevará a cabo un seguimiento y vigilancia de los aspectos medioambientales (dirección ambiental).  
- En el diseño de la red de caminos y vías de acceso, se ha tenido en cuenta sobre todo los accesos a la línea existente de 66 kV y los caminos agrícolas, adaptando en su caso los nuevos a las curvas de nivel para reducir terraplenes y movimientos de tierra.  
- En la ubicación de los apoyos, se ha tratado de minimizar la pérdida de suelo agrícola.  
El cruce con las vías pecuarias será objeto del correspondiente expediente administrativo de autorización. Los apoyos que lindan con las mismas se sitúan en zonas invadidas por cultivos de cítricos, por lo que no se aumenta la ocupación actual.   
- El trazado se aleja de zonas de alta percepción (núcleos urbanos, cámping, etc). Al elegir un trazado paralelo a las infraestructuras existentes (carretera N-340, línea de ferrocarril y AP-7), aumenta su visibilidad pero queda mitigado el impacto por la existencia de una línea eléctrica que ya altera el paisaje.  
- Los sobrantes de la construcción se llevarán a vertedero autorizado.  
- Durante las obras, se tratará de afectar la mínima superficie en el entorno de los apoyos y se evitará la contaminación y los vertidos en el suelo de aceites y grasas de la maquinaria.   
- Al tratarse de cultivos, no se precisa apertura de calles para el tendido, ni de calle de seguridad para la línea. Si existiera riesgo de que los conductores puedan entrar en contacto con algún árbol, se procedería a la poda o a la tala selectiva.  
- Para evitar la afección a las aves por la cercanía de ZEPAs, se instalarán salvapájaros o señalizadores visuales en los cables de tierra, a lo largo de todo el trazado de la línea.  
- Cualquier daño que se ocasione sobre las propiedades será rehabilitado.  
- Se prevé realizar una prospección arqueológica superficial de la zona de obra, en el momento en que se disponga del permiso necesario.   
Del estudio de los impactos previsibles y la adopción de las medidas preventivas y correctoras señaladas, se puede estimar el impacto ambiental del proyecto como compatible.  
El Programa de Vigilancia Ambiental que se propone, persigue los siguientes objetivos fundamentales:  
- Verificar la correcta ejecución de las obras de construcción y su explotación, para que se cumplan las medidas correctoras previstas.  
- Comprobar que los impactos producidos son los previstos.  
- Detectar impactos no previstos y poner en marcha las medidas correctoras pertinentes.  
- Seguir la evolución de las medidas correctoras adoptadas y comprobar su eficacia, adoptando nuevas medidas en caso que las primeras fracasen.  
En base a éstos, se desarrolla un Programa de Vigilancia Ambiental más detallado que incluye la fase de obtención de permisos, la de ejecución de las obras y la de funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 19 de enero de 2005, tuvo entrada escrito del Servicio Territorial de Energía de Castellón, mediante el que se remitía la siguiente documentación a efectos de tramitar la evaluación de impacto ambiental:   
- Proyecto de Línea eléctrica a 132 kV DC, entre ST Oropesa y L/ Benicàssim-Benicarló.  
- Estudio de impacto ambiental de la línea, acompañado del preceptivo documento de síntesis.  
Con fecha 10 de febrero de 2005, el área de Evaluación Ambiental solicitó la actualización de la documentación del expediente. El promotor del proyecto indicó al respecto que la documentación se ajustaba a la legislación vigente en el momento de iniciar su tramitación, por lo que no era procedente realizar modificación alguna.  
Con fecha 14 de junio de 2005, el órgano sustantivo remitió el certificado de información pública acompañado de dos alegaciones recibidas que se refieren a la ocupación y propiedad de los terrenos, sin que se haya puesto objeción a estas por el promotor.  
Revisado el expediente, se solicitó al promotor la aclaración de diversos aspectos, los cuales fueron subsanados tras una reunión y la presentación de un escrito de contestación con fecha de 16 de agosto de 2006 y en el cual se indica que se está a la espera de obtener permiso para realizar la prospección arqueológica que permitirá obtener el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de Evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.   
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de instalación de Línea Eléctrica Aérea de Alta Tensión de 132 kV, de Doble Circuito, promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SAU y que discurre por los términos municipales de Cabanes y Oropesa del Mar, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del proyecto, del Estudio de impacto ambiental y demás documentación que consta en el expediente.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Tal y como se establece en el proyecto, será necesaria la colocación de dispositivos salvapájaros en todo el trazado de la línea, con objeto de evitar la afección a las aves.  
2. Se procederá a la recogida y conveniente gestión de todos los restos de obras que se hayan generado (tierras, material eléctrico, etc.).   
3. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras, minimizando la afección a los cultivos.  
4. Será necesario disponer del informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En cualquier caso, la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificarlo inmediatamente a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, así como a adoptar las medidas que se establezcan en el informe citado.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
6. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 4 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 218/05-AIA  
Título: Explotación cantera caliza La Redera.  
Promotor: Rafa Montesinos, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Industria y Comercio de la conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.   
Localización: Afecta parte de las parcelas 191,201, 149,150 y 151 del polígono 14 del término Municipal de Camporrobles (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la apertura de la cantera de calizas denominada La Redera tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas.   
La explotación afecta las parcelas 191 y 201 como zona principal de explotación y a las 149,150 y 151 como zona de servicios y tratamiento, todas del polígono 14 del catastro del término municipal de Camporrobles (Valencia).   
Además de explotar la cantera, es necesario abrir un camino de acceso para camiones desde el límite sudoeste de la explotación hasta la carretera VP-5021 de Villargordo del Cabriel a Camporrobles.  
La superficie total afectada es de aproximadamente 172.000 m². Esta superficie queda dividida por un camino rural que la atraviesa en dos zonas, la parte Norte que ocupa la ladera donde se va a llevar a cabo la explotación y la parte Sur del camino que se destinará al tratamiento (fragmentación y clasificación) y acopio de los materiales extraídos en la explotación.  
Según el proyecto, se estiman unas reservas explotables de 5.000.000 de Tn que a un ritmo de producción anual del orden de 75.000 m³, se estima una duración de la explotación de unos 25 años.  
La explotación de la ladera se llevará a cabo entre las cotas 920 y 984 y se desarrollará en 4 fases claramente diferenciadas correspondientes a cada uno de los bancos de explotación de 15 m. de altura máxima, avanzando en sentido descendente y posibilitando la restauración de cada una de las fases una vez terminada su explotación minimizando de este modo el tiempo y la superficie que esté abierta sin restaurar.  
En la primera fase de explotación se acondicionarán las parcelas situadas al Sur del camino para poder ubicar las instalaciones de tratamiento y se abrirá el camino para acceder a la parte alta de la ladera y comenzar desde allí (fase 1 de explotación) y de forma descendente las distintas fases de explotación hasta alcanzar la cota definitiva.  
En esta primera fase también se inicia la construcción de una cuneta perimetral de coronación para desviar las aguas pluviales hacia los laterales de la explotación que irá creciendo a medida que se vaya explotando la cantera.  
En cuanto a la restauración, el proyecto propone remodelar la topografía de explotación desdoblando los bancos de explotación de 15 m. de altura y pendientes de 72º, en bancos de altura no superior a 7 m. y pendientes de 45º con bermas intermedias no inferiores a 5 m. dejando una plataforma central a cota 920 m.s.n.m.  
Una vez remodelada la topografía se procederá a su revegetación. Para ello, se propone para los taludes el extendido de 20 cm de tierra vegetal y la colocación de una red natural de coco con densidad 200 gr/m² mientras que en las bermas y plataforma central únicamente se aportará la tierra vegetal necesaria (30 cm) para la plantación de las especies arbustivas y arbóreas con una densidad no inferior a 2.500 plantas por hectárea.  
Las especies a introducir procederán de un vivero próximo. Se propone la plantación de Pinus halepensis (750 uds/ha), Rosmarinus officinalis, Lavandula stoechas (100 uds/ha) y Quercus coccifera (700 uds/ha).  
La plantación de las especies elegidas se realizará en otoño preferiblemente después de octubre y antes del marzo del año siguiente aprovechando las lluvias y evitando el calor del verano. La hidrosiembra sin embargo, se realizará próxima a la entrada de la primavera para aprovechar las lluvias y garantizar su correcto y rápido desarrollo.  
En cuanto a las instalaciones auxiliares, el proyecto indica que al suministro eléctrico se realizará mediante grupo electrógeno y el suministro de agua se realizará mediante camiones cisterna dado el escaso volumen de agua necesario para llevar a cabo el proyecto.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En noviembre de 2005 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, remite el Proyecto de Explotación, Estudio de impacto ambiental y Plan de Restauración de la cantera de calizas denominada La Redera. Se adjunta además el certificado del resultado de información pública del expediente indicando que tras haberse publicado en el BOP nº 100 de 29.04.05 no fueron presentadas alegaciones.  
Tras la revisión de la documentación tramitada y del informe emitido por el Servicio de Gestión Forestal, se devuelve el estudio de impacto ambiental y el plan de restauración al Servicio Territorial de Industria Seguridad Industrial de Valencia para que se subsanen ciertas deficiencias y aporten nueva documentación para completar el expediente.  
En junio de 2006, a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industria se recibe parte de la documentación solicitada junto con el informe emitido por técnicos de la sección de Minas. Se solicita la correspondiente Declaración de impacto ambiental.  
En agosto de 2006, a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial se recibe nuevo proyecto de restauración y el estudio de impacto ambiental sellado por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano junto con el informe vinculante favorable al proyecto de referencia.  
2. Informes sectoriales.  
En noviembre de 2005, se solicita informe al Servicio de Gestión Forestal de esta conselleria a cerca del proyecto de restauración tramitado.  
En enero de 2006, se recibe el informe solicitado. En dicho informe se indican los aspectos que deben ser subsanadas en el proyecto en lo referente a la restauración geomorfológica propuesta, sistemas de drenaje, estudio del medio natural y presupuestos, revegetación, control de erosión e integración paisajística de la zona.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La zona de estudio se sitúa a unos 5 km. al Sur del caso urbano de Camporrobles, lindando con el término municipal de Fuenterrobles y a unos 3.5 km. de distancia del núcleo urbano.  
El acceso a la cantera desde la carretera VP-5021 de Villargordo del Cabriel a Camporrobles se realizará a través de un camino acondicionado para la circulación de camiones que discurre por medio de fincas dedicadas al cultivo de secano (almendros y barbecho).  
De acuerdo al PGOU de Camporrobles, el suelo donde se ubica la explotación está calificado y clasificado como Suelo no urbanizable, zona ganadera-forestal en el que se permite el uso de minas y canteras en todas sus categorías con obligación de restaurar.  
Desde el punto de vista geológico los materiales explotables se corresponden con un paquete de calizas y dolomías del Cretácico Superior más concretamente al Cenomaniense medio. Intercaladas entre estos paquetes calizo - dolomíticos aparecen unas margas que desde el punto de vista comercial se consideran estériles.  
Desde el punto de vista hidrogeológico, los materiales calizos pueden considerarse materiales altamente permeables por fisuración y karstificación, mientras que las margas intermedias se consideran impermeables. En principio la explotación no afectará ningún acuífero a nivel local ni regional.  
El clima que se da en la zona es continental seco. Las temperaturas medias disminuyen respecto de la costa por la mayor altitud, pero se incrementa la oscilación térmica, tanto la diaria como la anual. Presenta una media anual de 14ºC y amplitud de 17º a 18º, con inviernos fríos y largos (noviembre a marzo) con heladas frecuentes, y unos veranos de fuertes temperaturas en las horas centrales y escasa humedad relativa en el aire.  
Sus precipitaciones son escasas e irregulares, con una media anual en torno a 450-550 mm. En verano las precipitaciones suelen presentar carácter tormentoso con granizadas.  
Las aguas de escorrentía drenan hacia el camino situado a la cota más baja de la ladera a explotar y hacia la parcela donde se ubicarán las instalaciones de tratamiento y clasificación del material.  
Los suelos presentes en la zona son suelos poco desarrollados, limitados en profundidad por la roca caliza y su espesor no supera los 30 cm. Se trata de Cambisoles cálcicos y rendzinas. o leptosoles redzínicos.  
En cuanto a la vegetación, la ladera objeto de explotación está ocupada por un coscojar con presencia de pinos dispersos, mientras que las parcelas donde se ubicarán las instalaciones de tratamiento ocupan terrenos dedicados al cultivo de secano.  
La fauna existente es la característica de los hábitats alterados de sierras, roquedos y barrancos. La proximidad de varias vías de comunicación relativamente transitadas ha hecho desaparecer las especies más sensibles a la presencia humana. Así aparecen como dominantes especies comunes y de amplia distribución geográfica como pequeños mamíferos, avifauna y reptiles.  
En conjunto la calidad del paisaje se puede considerar de tipo medio debido a los efectos de la acción antrópica como es la roturación del monte para aprovechamiento agrícola y la repoblación de la zona.  
Desde el punto de vista socioeconómico, la agricultura es el sector económico más importante de la comarca, destacando el cultivo de vid. Existen además numerosas granjas porcinas y avícolas.  
La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, LIC's, ZEPA's, espacios incluidos en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales, ni en el Catálogo de Zonas Húmedas, no se encuentran próximas a ninguna microreserva, y no afecta a ninguna vía pecuaria, yacimiento arqueológico y paleontológico ni Monte de Utilidad Pública.  
2. Identificación y valoración de los impactos.  
Las principales acciones susceptibles de causar impactos serán las siguientes: Apertura y acondicionamientos de caminos, retirada de cubierta vegetal, arranque vegetación, construcción de desagües y drenajes, apertura de pista de acceso a los frentes de explotación, arranque, carga y transporte de material, acopios de material, instalación y puesta en marcha de planta de tratamiento y clasificación.  
Los efectos ambientales derivados de dichas acciones serían:  
Destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, posibilidad de contaminar el subsuelo, contaminación de las aguas superficiales, modificación de los drenajes, revegetación forestal del área afectada por la explotación e incremento de tráfico rodado y producción de polvo y ruido.  
La valoración de impactos llevada a cabo en el estudio de impacto ambiental se considera adecuada en su mayor parte, no obstante no se ha valorado adecuadamente la afección derivada de la instalación de la Planta de Tratamiento y Clasificación así como la apertura y acondicionamiento del camino de acceso.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
El proyecto de explotación y restauración tramitado ha tenido en cuenta toda una serie de medidas protectoras y correctoras que han hecho que los impactos derivados de la explotación sean compatibles con el medio y que el proyecto desde el punto de vista ambiental se considere aceptable.  
No obstante, revisado el proyecto se considera necesario que se adopten una serie de mejoras en la ejecución del mismo encaminadas a mejorar el sistema de drenaje, la revegetación de las parcelas, minimizar el impacto paisajístico y aplicar las medidas correctoras necesarias para reducir al máximo la generación de polvo y ruido generados en la Planta de tratamiento y Clasificación del material.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 13.2 estable que le corresponde al Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
A la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica de Declaración de impacto ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente,  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la cantera de calizas tramitada como sección A) denominada La Redera, en el término municipal de Camporrobles (Valencia), promovido por Rafa Montesinos, SL. siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en ladocumentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
Segundo  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Las instalaciones estarán valladas y se impedirá el acceso a personas y vehículos ajenos a la obra. Alrededor del vallado de la Planta de trituración se plantará una barrera vegetal con vegetación arbórea autóctona que reduzca el impacto visual, los ruidos y la afección del polvo sobre la vegetación de alrededor.  
2. Las distintas instalaciones de la Planta de Tratamiento estarán equipadas con dispositivos que eliminen o disminuyan la emisión de polvo: filtros de manga que aspiran los focos emisores (trituradores, cribas, etc.), riesgos pulverizados situados en los trituradores y en las salidas de las cintas a stocks, carenado de cintas transportadoras, protección de los stocks de finos (<10 mm) con obras de fábrica o silos.  
3. Una vez finalizada la explotación, la Planta de trituración y clasificación será desmantelada y el área ocupada por ésta se restaurará del mismo modo que el resto de la cantera o bien mediante la plantación de cultivo de secano.  
4. El talud que se generará entre la plataforma donde se ubicará la Planta y el camino que separa la Planta de la explotación no superará los 7 m. de altura y los 45º de inclinación. Este talud será revegetado de inmediato para evitar en él procesos erosivos.  
5. Los acopios de tierra vegetal y/o estériles se depositaran en el interior de la plaza de la cantera a resguardo del viento.   
6. Los caminos de acceso a la parcela deberán acondicionarse de modo que el levantamiento de polvo por el tránsito de camiones sea el mínimo. Asimismo, los camiones que transportan el material desde la Planta hacia los puntos de venta deberán lleva la caja tapada a lo largo de todo el trayecto.  
7. Los bancos de restauración no superaran en ningún caso los 7,5 m. de altura y los 45º de inclinación respecto a la horizontal. Las bermas serán lo suficientemente anchas para dotar al talud final de restauración de la pendiente establecida en el proyecto, es decir 31º.  
8. Para evitar procesos erosivos las bermas intermedias de restauración se diseñaran con una contrapendiente del 2% para facilitar la evacuación de las aguas. La inclinación lateral conducirá las aguas de escorrentía hacia la cuneta perimetral diseñada en proyecto.  
9. Hacia los límites laterales de la explotación, los taludes de los bancos y las bermas del perfil de restauración deberán adaptarse progresiva y suavemente a la topografía del terreno circundante, sin ocasionar formas ni contrastes excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos para dichos bancos.  
10. En cuanto a la revegetación, la plantación de 950 plantas/ha de Rosmarinus officinalis propuesta en el proyecto se modificará en las proporciones adecuadas según las condiciones del medio y la vegetación actual introduciendo: Rhamnus lycoides, Thymus vulgaris y Juniperis s.p.  
11. La explotación del tercer banco de explotación según proyecto, estará supeditada a la restauración del primero de ellos que obtendrá el visto bueno de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
12. Los sucesivos Planes de Labores a presentar anualmente ante el Servicio Territorial de Industria y Energía deberán plantearse dando prioridad al rápido agotamiento de aquellos frentes y bancos que favorezcan el cumplimiento del proyecto tramitado.   
13. La cota de explotación de la plaza de la cantera será superior a la cota del camino que la limita por el Sur, de modo que las aguas de escorrentía dispongan de salida natural. No obstante, las aguas deben ser desviadas hacia los laterales mediante un canal de drenaje de modo que impida la entrada de las aguas de escorrentía a las subyacentes donde se ubica la Planta de tratamiento, clasificación y acopio de material.   
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente Declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 4 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 257/05-AIA  
Promotor: Constructora Hormigones Martínez, SA  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia. conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.   
Objeto del proyecto: Explotación de áridos, Sección A) Almaguer   
Localización: Parcela 329 del polígono 5 del término municipal de Alfarp (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la apertura de una extracción de áridos tramitada como recurso de la Sección A) por la Ley de Minas en la parcela 329 del polígono nº 5 del t.m. de Alfarp (Valencia).   
Actualmente parte de la parcela se encuentra ocupada por un antiguo hueco minero abandonado y sin restaurar. El proyecto de explotación y proyecto de restauración proyectado proponen la eliminación del hueco minero existente y la restauración conjunta de la explotación.  
La superficie total que ocupa la parcela es de aproximadamente de 44.898 m², mientras que la explotación se lleva a cabo sobre una superficie de unos 26.000 m² aproximadamente.  
El volumen de reservas cubicadas de acuerdo al proyecto de explotación tramitado asciende a 240.418 m³, la producción anual propuesta es de 89.500 m³/año y la duración de la explotación se estima en unos dos años y medio.  
El arranque del material se lleva a cabo mediante medios la aplicación de voladuras con explosivos y medios mecánicos. El material arrancado y acopiado al pie del frente de explotación es cargado sin más tratamiento a los camiones que lo transportan fuera de la explotación hasta el punto de suministro.  
La explotación de la cantera se lleva a cabo en dos fases diferentes. La primera de ellas comienza con la explotación de la zona Este (103 m.s.n.m.) haciendo avanzar el frente en dirección Oeste hasta alcanzar la cota 115 m.s.n.m. de los terrenos colindantes configurando un banco de 12 m. de altura y 72º de inclinación respecto a la horizontal. Posteriormente, se continua la explotación a cota 115 m.s.n.m. hacia el Oeste de la explotación hasta alcanzar la plataforma del antiguo hueco minero (117 m.s.n.m.) situado al Oeste de la parcela. En esta fase se dejan frentes de explotación de altura 15 m., pendientes subverticales y bermas intermedias de 10 m. de ancho.  
La segunda fase de explotación, pretende avanzar hacia la mitad Oeste de la cantera la plaza de cota 103 m.s.n.m. y desdoblar los bancos de explotación realizados en la primera fase de explotación rebajando la altura de los mismos a 7 m., suavizando sus pendientes hasta los 45º de inclinación y dejando bermas intermedias de 5 m. de modo que, la inclinación total del talud no supere los 30º. Este reperfilado de bancos se conseguirá por desmonte mediante voladura y por terraplenado de materiales.  
Los bancos de restauración dispondrán de cunetas de drenaje al pie de los taludes que reconducirán sus aguas hacia los canales primetrales de desagüe. Del mismo modo, la plaza de la cantera se diseñará con ligera pendiente hacia el SE de forma que las aguas de escorrentía discurran hacia las zonas de menor cota.  
La explotación de la cantera va a generar un volumen poco importante de estériles y éstos van a ser utilizados en las tareas de restauración de los bancos de explotación.  
Una vez configurada la plataforma y taludes de restauración, se procede al extendido de la tierra vegetal procedente de la retirada de la montera al inicio de las labores y acopiada durante la explotación, y tierra vegetal de préstamo adquirida por el explotador.  
Para revegetar bermas y taludes se propone la siembra de especies herbáceas de rápido crecimiento que permita la fijación del suelo y lo proteja frente a la erosión, además de la plantación de especies arbóreas como el Pinus halepensis y arbustivas como el Rosmarinus officinalis y el Thymus vulgaris. Para la plataforma se prevé la implantación del uso agrícola mediante la plantación de naranjos.  
2. Alternativas. Justificación de la solución adoptada  
De acuerdo al estudio de impacto ambiental, la justificación de elegir dicha parcela para la explotación del material es que aunque geológicamente existen materiales similares en otras zonas, se ha elegido ésta por estar anteriormente afectada por una actividad extractiva, la posibilidad de restaurar la zona e implantar el uso agrícola, fácil acceso a la parcela, buena calidad del material para obra civil y proximidad a las obras de construcción del tramo del AVE Picassent-Alcàsser.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En diciembre de 2005, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, remite documentación referente a la solicitud de autorización de explotación de recursos de la Sección A) denominada L'Almaguer en el término municipal de ALFARP (Valencia).  
En marzo de 2006, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, remite proyecto de explotación y plan de restauración, estudio de impacto ambiental, documento de síntesis e informe técnico emitido por la Unidad de Minas. Se adjunta además, certificado del resultado de la información pública del expediente en el que se indica que el anuncio de la citada solicitud fue publicado en el Boletín Oficial de la Provincia nº 137, de 10 de junio de 2004, y que en el plazo de 30 días hábiles no se formuló ninguna alegación.  
En abril de 2006, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, remite copia del informe favorable emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Plan de Restauración en soporte informático CD, solicitando la correspondiente Declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Se accede a la zona de explotación desde la N-340 Valencia-Albacete, la cual se abandona al llegar al cruce de Benifaió para tomar la carretera CV-520 en dirección hacia Alfarp. Tras recorrer 2,5 km se toma un camino que se dirige hacia el Sur; y pasados 100 m. se coge otro camino hacia el suroeste, el cual conduce a la cantera a unos 300 m. Estos caminos discurren por el interior de la cantera situada al Este de la parcela solicitada.  
Los límites Norte y Oeste de la explotación están rodeados por urbanizaciones con viviendas unifamiliares que son utilizadas la mayoría como vivienda habitual. De acuerdo a la cartografía temática de la conselleria de Territorio y Vivienda, el suelo donde se ubican dichas viviendas está calificado por las Normativa vigente municipal del municipio de Alfarp como Suelo Residencial.  
Los límites Este y Sur de la parcela, por el contrario, se encuentran rodeados por una explotación de áridos en activo.   
El paisaje de la zona se encuentra fuertemente alterado por las explotaciones mineras que actualmente hay en activo y por los huecos mineros abandonados sin restaurar de antiguas explotaciones. Esto se contrapone con el suelo residencial que rodea dichas explotaciones y el suelo agrícola que ocupa la mayor parte del término municipal dedicado en su mayoría al cultivo de naranjos.   
Los materiales a explotar se corresponden con margas y calizas del cretácico superior aptos para la extracción de áridos que no tienen ningún interés especial desde el punto de vista geológico.  
Desde el punto de vista hidrogeológico la zona estudiada se sitúa sobre el acuífero de la Contienda. A pesar de la eleva permeabilidad de los materiales que los constituyen y que son objeto de explotación, el acuífero no se ve afectado puesto que los niveles piezométricos se encuentran a una cota muy inferior a la cota propuesta en la explotación.  
La explotación tampoco afecta de forma significativa las aguas superficiales al no interceptar ni ocupar ningún barranco.   
El proyecto propone emplear agua únicamente para el riego de caminos y plazas de cantera y el riego de siembras y plantaciones a realizar en las labores de restauración por lo que no proyecta la apertura de ningún pozo de suministro de agua.  
2. Afecciones legales.  
El suelo donde se ubica la explotación de acuerdo con la Normativa urbanística vigente en el municipio de Alfarp se califica como Suelo no Urbanizable Común aunque se encuentra rodeado por Suelo Residencial ocupado por numerosas viviendas que se encuentran pegadas a los límites de la cantera.  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano ha emitido informe vinculante favorable al proyecto de referencia.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar ha emitido informe favorable al proyecto de referencia en lo referente a: afección del dominio público hidráulico y/o sus zonas de afección de servidumbre y policía, disponibilidad de recursos hídricos e incidencia en el régimen de corrientes.  
De acuerdo con el Estudio de impacto ambiental, y según la cartografía temática No se afectan Vías Pecuarias ni Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de Medidas correctoras.  
De acuerdo al proyecto, la explotación afectará directamente al paisaje, el suelo, la geomorfología, la atmósfera, el suelo, la vegetación y la fauna y la población.  
Las acciones que van a originar impactos son aquellas derivadas del arranque mediante voladuras del material, el transporte de material en la fase de explotación y restauración, el incremento del tráfico rodado por las carreteras de acceso, el arranque de la vegetación natural que ocupa la parcela, la producción y acumulación de estériles, el acondicionamiento de los taludes y plataforma de restauración y la plantación de cítricos en la zona.  
Los impactos que originará el proyecto son: generación de polvo, ruidos, vibraciones, onda aérea, aumento de la carga sólida y aumento de la turbidez en las aguas de escorrentía, alteración del drenaje, posible contaminación química de las aguas superficiales y subterráneas, eliminación del suelo edáfico, posibles desprendimientos, colapsos y deslizamientos en los taludes, incremento en los procesos erosivos, eliminación de la vegetación y desaparición de la fauna asociada, modificación en el paisaje y por último el impacto sobre la población.  
La valoración de los impactos derivados del proyecto ha sido realizada adecuadamente excepto para el caso del impacto sobre la población. En el estudio de impacto ambiental, en el apartado descripción del medio no se ha descrito la existencia de varios suelos residenciales en los límites Norte y Oeste de la explotación. Algunas de las casas y piscinas de estas viviendas unifamiliares se encuentran a menos de 10 m. de los frentes de explotación proyectados en el proyecto de explotación.  
En la identificación de impactos se indica que las voladuras generan una serie de vibraciones, ondas aéreas y ruidos que pueden afectar a viviendas y poblaciones y se estima una distancia mínima para que dichos impactos sean tolerables. Estas distancias no se cumplen en el proyecto tramitado puesto que el Suelo Residencial se encuentra justo en el límite de la parcela propuesta para llevar a cabo el proyecto de explotación.  
En este caso es imposible llevar a cabo medidas correctoras puesto que no existe distancia física entre el Suelo Residencial y la actividad extractiva propuesta. En consecuencia el proyecto tramitado resulta inviable desde el punto de vista ambiental puesto que las tareas de explotación y restauración de la cantera generan una serie de molestias en lo que se refiere a la salud y seguridad de las personas y a la seguridad de las viviendas y demás infraestructuras comunes del suelo Residencial.  
Por todo lo anterior, se considera que el proyecto genera un impacto negativo y crítico sobre la población y viviendas situadas en el perímetro de la explotación que no es mitigable con la introducción de medidas correctoras.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 13.2 estable que le corresponde al Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
A la vista de todo lo anterior y de la propuesta de Declaración de impacto ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente,  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de explotación de recursos de la Sección A) denominada Almaguer en la parcela nº 329 de polígono nº 5 del t.m. de Alfarp (Valencia), promovido por Constructora Hormigones Martínez, SA., por ser incompatible desde el punto de vista ambiental el proyecto tramitado con el sosiego, salud y seguridad de los habitantes que residen en las viviendas limítrofes a la explotación así como la seguridad de las propias viviendas.  
Segundo  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Se publicará la presente Declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 4 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 178/2006-AIA  
Título: Variante de Higueruelas. Carretera CV-345 (Tramo de Casinos a Titaguas)  
Promotor: Diputación de Valencia  
Autoridad sustantiva: Diputación de Valencia  
Localización: Término municipal de Higueruelas y Andilla   
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto de este proyecto es definir un trazado alternativo a la actual travesía de la CV-345 por el término urbano de Higueruelas, con el objetivo de evitar los problemas actuales de poca visibilidad y de interferencias con el paso de peatones.  
La carretera actual discurre por el núcleo urbano de Higueruelas. La nueva variante se ubicará al noreste del mismo, casi en su totalidad en el término municipal de Andilla.  
Dicha variante, de 707,251 m. de longitud total, comenzará aproximadamente en el PK 9+600 de la actual carretera CV-345, discurriendo entre la población y la planta de tratamiento de sílice y caolín, conectando nuevamente con la carretera CV-345 en su PK 8+750, frente al campo fútbol.   
En su trazado se han diseñado:  
- dos intersecciones giratorias, tipo rotonda de 20 m. de radio interior   
- un puente de 84,00 m. de longitud para salvar la rambla de Peñarroya  
- un marco de hormigón armado HA-40/B/20/IIa y acero B500S ejecutado in situ, de 40,05 m. de longitud y 2,00 m. de altura interior  
- cunetas revestidas de hormigón  
El trazado en alzado proyectado está formado por alineaciones con pendiente constante comprendida entre 0,50% y 15,00%, enlazadas mediante acuerdos tipo parábola de parámetros comprendidos entre 152 y 7.900.  
La sección transversal está formada por una plataforma de 11,00 m. de anchura, distribuida en una calzada única de doble sentido de circulación de 7,00 m. de anchura total, arcenes de 1,50 m. y berma de 0,50 m.  
La explanada de la variante estará formado por 75 cms. de espesor de suelo seleccionado, donde el suelo está clasificado como suelo tolerable, y 55 cms. de espesor de suelo seleccionado, donde lo está como adecuado.   
El firme cuenta con:   
Capa de rodadura: Se dispondrá una capa de 6 cms. de espesor de mezcla bituminosa en caliente tipo S-20 con árido porfídico.  
Capa intermedia: Se dispondrá una capa de 8 cms. de espesor de mezcla bituminosa en caliente tipo S-25 con árido calizo.  
Capa de base bituminosa: Se dispondrá una capa de base de 11 cms. de espesor de mezcla bituminosa en caliente tipo G-25 con árido calizo.  
Se extenderá un riego de imprimación sobre la base de zahorra artificial consistente en una emulsión bituminosa tipo ECI, con una dotación de 1,2 kg/m². De igual forma, se extenderán riegos de adherencia entre las diferentes capas de mezcla bituminosa, a base de emulsión bituminosa tipo EAR-1, con una dotación de 0,6 kg/m².   
En la vía de servicio se adoptará una capa de base de zahorra artificial de 25 cms. de espesor y doble tratamiento superficial (Riego con gravilla bicapa).  
2. Alternativas  
Se plantean alternativas posibles de: trazado, intersección a la entrada de Higueruelas desde Villar del Arzobispo por la CV-345 y tipo de puente.   
La elección del trazado se ha realizado según criterios económicos, según parámetros básicos de las instrucciones y tratando de evitar afecciones a pinadas, postes de media tensión y casetas de almacenaje.   
Para la elección del tipo de intersección se han barajado criterios de ocupación, de correcto dimensionamiento de entronques y de seguridad vial.   
En cuanto al tipo de puente se han analizado condicionantes geotécnicos, estéticos y económicos.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 17 de mayo de 2006, la Diputación de Valencia remitió el Proyecto Técnico y el Estudio de impacto ambiental correspondientes a la variante de Higueruelas, de la carretera CV-345.   
El Estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto, fue sometido a información pública por plazo de veinte días hábiles, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia nº 77, de fecha 31 de marzo de 2006.   
2. Resumen de alegaciones  
Durante el período de información pública no se presentó ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por el Diputado Delegado de Infraestructuras y Medio Ambiente.   
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 28 de junio de 2006 se solicitó ampliación del contenido del Estudio de impacto ambiental, en concreto:   
- Volumen de material destinado a vertedero, volumen necesario a extraer en canteras o préstamos y altura de desmontes y terraplenes a ejecutar.   
- Informe redactado por la conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.   
- Localización de las instalaciones auxiliares.  
- Procedencia del agua para riego de las zonas verdes  
Afecciones legales  
1. Vías pecuarias: Existen en el ámbito de las obras dos vías pecuarias clasificadas:  
- Cañada Real de Aragón: La Cañada Real de Aragón entra procedente del término de Abejuela (Teruel) por el barranco Adán al corral de Milla a salir al collado de Sancho, pasa por el camino de la Vuelta Larga a los corrales de Torda que quedan a su derecha, sigue por la partida de la Vereda al llegar a cruzar el camino de la Pobleta, llegando a los manzanos de Juan Alegre que quedan a la derecha y sube al collado de la Villa por la majada Rocana, dejando el corral del sabinar a la derecha y continuando al corral de Aguavientos por la Peñarroya barranco abajo hasta llegar a la fuente del Olmo (abrevadero) con dirección cruzando la carretera al collado Royo llegando al mojón nº 9 del linde con el término de Higueruelas, continúan por el linde y cruza la carretera a llegar al barranco Badía y Salobrar donde se separa del término de Higueruelas, sigue por el barranco del Salobrar (camino) a la carretera de Villar del Arzobispo a Andilla, siguiendo por el mismo barranco a salir al término de Villar del Arzobispo. La anchura legal de esta vía es de setenta y cinco metros.  
- Vereda de la Losa: entra en el término de Andilla por la calle Gregorio Cortés llegando al puente de la Tejería y siguiendo la pista del Pinar hasta el Sabadillo. Cruza el barranco Targa y sigue hasta el Rodeno por entre las fincas de Vicente Cortés Gil y Gabriel Cortés Gil enlazando por el camino del Rodeno hasta el barranco de La Losa y corral de Huerta por el camino de Higueruelas a Domeño saliendo de este término para entrar en el de Domeño.  
2. Suelo forestal: Existen en la zona afectada bolsas de suelo forestal catalogado como arbolado natural, que han sido preservados, en el estudio de soluciones del trazado de la variante.   
3. Hidrografía: por la zona donde se prevé realizar las actuaciones discurren dos ramblas: la de Peñarroya y otra de menor entidad. Ambas ramblas tienen dirección NS, desembocando finalmente en la Rambla del Villar.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
- Geomorfología, Geología y Edafología  
Los términos municipales se encuentran en la parte suroriental de la Cordillera Ibérica. Afloran materiales de diferentes edades y características litológicas: Paleozoico, Triásico, Jurásico, Cretácico y Cuaternario, no apareciendo sedimentos terciarios. El Cuaternario que aflora en el área de actuación está constituido básicamente por conglomerados, arenas y limos, en alternancia con caoliníferas de colores blancos y rojos. La zona presenta una tectónica en la que predominan las fallas que individualizan gran número de bloques, sin existir una evidencia de la directriz típicamente Ibérica (NO-SE) y tampoco de la Bética (NE-SO), parece tratarse de la zona de inflexión entre ambas directrices.  
Se trata de un territorio de media y alta montaña, caracterizándose por ser una zona fuertemente ondulada.   
A lo largo de la traza de la carretera, aparecen los siguientes suelos:  
- Arcillas y Areniscas: Existentes en la futura rotonda situada a la entrada de Higueruelas y el primer tramo de la carretera.  
- Arenas y Arcillas: Existentes en el segundo tramo de la futura carretera, antes de llegar a la Rambla de La Peñarroya.  
- Cantos, Gravas y Limos: Existentes en las zonas más bajas y en las dos ramblas que debe cruzar la carretera.  
- Margas: Existentes en las proximidades de la rotonda situada a la salida del pueblo.  
- Climatología  
Se trata de un clima de transición entre los climas mediterráneo y continental. Se caracteriza por humedad relativa prácticamente constante entre 60 y 70%. La precipitación media es de poco más de 500 mm. anuales, siendo las estaciones de la primavera y el otoño las más lluviosas. Cuenta con inviernos frescos y veranos suaves.   
- Régimen hidrológico  
Por la zona donde se prevé realizar las actuaciones discurren dos ramblas de dirección NS: la de Peñarroya y otra de menor entidad, desembocando ambas en la Rambla del Villar.  
El área de actuación, se encuentra situada sobre afloramientos permeables (carbonatados detríticos) y próxima, en su parte más oriental, a un área de materiales impermeables.  
- Vegetación  
La vegetación del ámbito de estudio está representada por campos de cultivo, en los que dominan el olivo y almendro con alguna parcela intercalada en la que se han cultivado manzanos.  
Gran parte del área está ocupado por matorral arbustivo, destacando la coscoja (Quercus coccifera), el espino negro (Rhamnus lycioides), el romero (Rosmarinus officinalis) y el brezo (Erica multiflora).  
El bosque de ribera, junto a cursos permanentes de agua, y en las ramblas o barrancos (como la Rambla de Peñarroya), con humedad edáfica ocasional, se caracteriza por la presencia de especies de hoja caduca, como los sauces (Salix sp.), el álamo blanco (Populus alba), el chopo (Populus nigra) o el olmo (Ulmus minor).  
- Fauna  
La fauna de la zona ha sido caracterizada en tres grupos:  
- Anfibios y reptiles: destacan sapo común (Bufo bufo), sapo corredor (Bufo calamita), la Culebra de herradura (Coluber hippocrepis), la Culebra de escalera (Elaphe scalaris) y el Lagarto ocelado (Lacerta lepida).  
- Mamíferos: Las especies de mayor interés son el Lirón careto (Eliomys quercinus), el Tejón (Meles meles), la Garduña (Martes foina) y especies cinegéticas como el conejo y la liebre.  
- Aves: De entre las especies presentes destacan las rapaces, tanto nocturnas como diurnas (Cernícalo Vulgar, Mochuelo, Lechuza...), y los aláudidos característicos de ecosistemas de secano.  
- Paisaje  
Se trata de un paisaje agrícola y urbano, dado la proximidad del núcleo urbano de Higueruelas. El paisaje dominante es el agrícola, formado por bancales de poca extensión, dominando el marrón claro que contrasta con los tonos verdosos de los olivos y almendros cultivados en los campos. El término municipal está enclavado en zona boscosa, bosques de Pino Carrasco con matorrales de Coscoja situados en las zonas más altas del ámbito de estudio que no pudieron ser roturadas para su aprovechamiento agrícola. Estas características son observables en la pequeña pinada situada cerca de la futura carretera, próximo a la Rambla de la Peñarroya.   
- Vías pecuarias  
El Estudio ha especificado la existencia de dos vías pecuarias en el entorno más inmediato a la traza propuesta, como son la Cañada Real de Aragón, que corta al trazado, reponiéndose mediante el puente, y Vereda de la Losa, que del mismo modo intercepta al citado trazado, continuándose mediante un marco de hormigón.  
- Patrimonio cultural  
Destacan dos yacimientos próximos a la zona de actuación: Las Mazorras y junto a las Mazorras. No hay en las proximidades Bienes de Interés Cultural ni yacimientos etnológicos.   
- Riesgos  
El Estudio analiza los riesgos de erosión, deslizamientos y desprendimientos, subsidencia y colapso, riesgo sísmico, contaminación de aguas subterráneas, inundaciones e incendio. Simplemente cabe destacar que para el caso del riesgo de contaminación de aguas subterráneas se ha valorado en medio y para el riesgo sísmico se considerará lo establecido en la Norma Sismorresistente (NCSR-02), para el diseño y cálculo estructural de las obras de fábrica proyectadas.   
- Población   
Se observa un crecimiento vegetativo en los últimos años prácticamente nulo en el municipio de Andilla y un crecimiento negativo en Higueruelas, acompañado en ambos casos de un saldo migratorio constante en los últimos años y una nula inmigración extranjera.   
- Empleo  
Es un municipio tradicionalmente dedicado a la agricultura (principal actividad), ganadería (destaca el porcino y el ovino), y a la industria, destacando la maderera (fabricación y distribución de muebles) y, en los últimos años, la minera (hecho que ha conseguido que el paro disminuya).   
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el Estudio de impacto ambiental, presentan mayor relevancia.  
Para la fase de construcción, destacan:  
- Transformación de los terrenos de cultivo de frutales de secano y la consecuente destrucción del paisaje y ocupación del territorio,  
- Contaminación atmosférica, tanto acústica como de partículas, motivada por las emisiones gaseosas del parque de maquinaria empleado en las obras, de los sólidos suspendidos en el ambiente como consecuencia de los movimientos de tierras,   
- Impacto positivo sobre la población de ambos términos municipales, al desviar el tráfico del núcleo y generar puestos de trabajos temporales.  
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, resaltan:   
- Aumento de la inestabilidad en las zonas donde se hayan producido desmontes,  
- Plantación de vegetación en rotondas, taludes y desmontes,  
- Calidad del aire y aumento de los niveles acústicos por las emisiones gaseosas de los vehículos circulantes, aunque este foco de contaminación habrá sido alejado del casco urbano,  
- Disminución de los riesgos de salud, al trasladar la traza a una zona no poblada.   
En cuanto al ruido, el Estudio de impacto ambiental adjunta un cálculo teórico del ruido ocasionado por el tráfico en fase de explotación. Dichos valores han sido comparados con los límites establecidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica. Se concluye que no existe ninguna zona habitada que se encuentre dentro de la curva isófona más restrictiva y que por lo tanto no es necesario la instalación de pantallas a lo largo de la variante.   
Asimismo, el Estudio aporta un listado de los yacimientos y canteras, plantas de hormigón y centrales de aglomerado asfáltico existentes en las proximidades de la zona del proyecto y que se consideran aprovechables como fuentes de materiales. Se ha recogido también la relación de vertederos próximos al ámbito del proyecto, definiendo el tipo de residuos que gestionan y la localidad en la que se encuentran. Dicho listado se acompaña de un plano de ubicación.   
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.   
A continuación, pues, sólo se hará referencia a aquellas medidas correctoras derivadas de la particularidad del proyecto ahora evaluado, entrando, asimismo, a comentar sólo aquellas más significativas.  
- Se ha limitado la pendiente de los terraplenes a 3/2 y los taludes de desmontes a 1/1, con la finalidad de garantizar su estabilidad.  
- Se realizará revegetación mediante hidrosiembra en la totalidad de los taludes de desmonte y terraplenes, con la intención de disminuir el riesgo de deslizamiento o inestabilidad.  
- Se plantarán los olivos de los campos afectados por el trazado de la carretera en las rotondas, hasta 7 árboles por rotonda.  
- Se colocará una malla antihierbas para impedir el crecimiento de especies no deseadas. Sobre esta malla se colocarán cantos de aristas vivas para tapar el color negro de ésta.  
- No se tiene previsto implantar medidas correctoras en el caso de que se produzca la emisión de contaminantes a la atmósfera por parte de los vehículos que circulen.   
- Se colocarán reductores de flujo en los centros de mando de las luminarias del alumbrado de las rotondas, con el fin de disminuir la contaminación lumínica y de ahorrar energía.   
- Los pasos de fauna se realizarán mediante las obras de drenajes y las infraestructuras que salvan las ramblas (marco de hormigón y puente).  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Señalización de la zona de ocupación de trazado y espacios necesarios para evitar ocupar suelo de forma innecesaria  
- Acopio de la tierra que puede ser reutilizada, en zonas con condiciones controladas  
- Almacenamiento de ejemplares arbóreos valiosos   
- Protección del Patrimonio Cultural  
- Protección de la calidad del aire mediante el riego de caminos y el tapado de los volquetes que transportan materiales sueltos  
- Control del aumento de ruido de las zonas  
El Programa de Vigilancia Ambiental fija el indicador empleado, el método de recogida de datos y la frecuencia con la que se realizarán.   
Por último, para comprobar la correcta aplicación del Programa de Vigilancia Ambiental se redactarán informes que serán remitidos a la Dirección de Obras.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, propongo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Variante de Higueruelas. Carretera CV-345 (Tramo de Casinos a Titaguas), promovido por la conselleria de Infraestructuras y Transporte, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Informe redactado por la conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.   
2. Previa a la aprobación definitiva del Proyecto de Construcción se deberá obtener Autorización de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda conforme a la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, de modificación o reposición de paso de Vías Pecuarias.   
3. Si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, éstas se paralizarán en el entorno de las mismas, informando de ello y de manera inmediata a la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda en Valencia, y encargando, por parte del promotor, a personal especializado, la realización de un estudio geológico y biológico de la cavidad para determinar su interés y evaluar las medidas necesarias para evitar su afección.  
4. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
5. Las labores de mantenimiento de la maquinaria deberán realizarse en zonas acondicionadas para ello, de manera que se pueda asegurar que no se producen derrames ni vertidos que puedan afectar al suelo o a cauces cercanos.  
6. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
7. La ejecución de las obras se realizará de forma respetuosa con la vegetación existente de manera que se limite al máximo la franja de trabajo minimizando la afección de las obras de construcción sobre los ejemplares de especies naturales que existan en la zona.  
8. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.  
9. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de impacto ambiental.   
10. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras proyectadas. De no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de impacto ambiental. No obstante, de acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si se tratase de residuos inertes adecuados, los vertederos quedarán exentos del procedimiento de Estimación de impacto ambiental. Sin embargo, se deberá obtener una autorización administrativa de residuo inerte adecuado mediante resolución de la conselleria competente en Medio Ambiente.   
11. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma. El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.  
12. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente Declaración de impacto ambiental.  
13. Se realizará un estudio acústico del entorno de la traza, de acuerdo con la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica y el Decreto 104/2006, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica. Se incluirá cartografía, a escala adecuada, en la que se sitúen las isófonas umbral señaladas por la citada legislación, estableciéndose en consecuencia, y si es el caso, las medidas correctoras oportunas. En este sentido, se establece que siempre serán preferibles los diques de tierra vegetados a las pantallas rígidas (absorbentes o reflectantes). Se presupuestará la campaña acústica que se lleve a cabo durante la fase de explotación.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 7 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 306/06-AIA  
Título: Explotación porcina de cebo  
Promotor: Oscar Viana Guaita  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para el inicio de la actividad porcina de cebo  
Localización: Polígono 2, Parcelas 206, 207 y 210 del Término Municipal de Fuenterrobles (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para establecer la actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son las siguientes:  
La explotación se dedicará al cebo de cerdos desde los 20 kg (momento en que son recibidos) hasta aproximadamente los 100 kg de peso; momento tras el cual, serán trasladados al matadero.   
Los animales se albergarán en una nave rectangular de 1.131 m², con capacidad total para 1.232 cerdos de cebo; emplazándose sobre una parcela de superficie total 19.931 m². Asimismo, se plantea la construcción de un local técnico de 80 m², ascendiendo la superficie total construida a 1.211 m².   
La nave dispondrá de un muelle de carga, estando diseñada la explotación de forma que los camiones encargados del transporte del pienso y de los animales no necesitarán entrar en la explotación.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias proyectadas, se incluye la colocación de malla metálica para evitar la entrada de animales al interior de la granja tanto en las ventanas como en el caballete de la cubierta; se dispondrá de vallado perimetral de la explotación, además de sistema a presión en la entrada de la explotación, para la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la misma.  
En el Estudio de impacto ambiental remitido, se estima en 2.648,80 m³ la cantidad total de purín que se generará anualmente en la explotación, en base a los cálculos efectuados según lo dispuesto en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas. El purín quedará retenido en fosa de purines en el interior de la nave, con capacidad para 1.016,16 m³, lo que supone una capacidad de almacenamiento superior a los tres meses exigidos en el Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas anteriormente mencionado. El purín se someterá en las fosas a tratamiento biológico que degrade los purines y que actúe como desodorante. Se necesitará un total de 52,54 hectáreas de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico, para no sobrepasar los 170 kg de Nitrógeno por hectárea y año; adjuntándose autorización firmada por los respectivos propietarios de las mismas, asi como cédula y plano catastral de las parcelas aportadas.   
En la documentación complementaria que acompaña al Estudio de impacto ambiental y al proyecto de Actividad, se han incluido copia de las solicitudes realizadas referentes al Informe de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural (establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano), y el informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos (tal y como se establece en el art. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje).   
El suministro de agua procederá de la red municipal de abastecimiento de agua potable.  
La explotación se localiza a unos 1.100 metros aproximadamente del núcleo urbano de Fuenterrobles.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 28 de julio de 2006, con la remisión por parte de la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de impacto ambiental y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 114, de 15 de mayo de 2006, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal remitido incluye los siguientes informes:  
- Informe favorable de la Alcaldía.  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Industrial.  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
- Informe favorable del Ingeniero Agrónomo Municipal.   
- Certificado de la Información Pública sin la presentación de alegaciones.  
- Se adjunta copia de informe suscrito por el Jefe de Área de Modernización de Infraestructuras Agrarias; con registro de salida de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, el 14 de julio de 2005, y registro de entrada en el Ayuntamiento de Fuenterrobles, a 20 de julio de 2005; en el que se indica: "Que en el informe emitido respecto a la petición de autorización de construcción agraria en suelo no urbanizable, el mismo es favorable, condicionado al cumplimiento de los compromisos de infraestructuras y distancias mínimas por el solicitante firmados". Sin embargo, no se adjunta copia de los mismos.   
- Se adjunta copia del informe realizado por los Servicios Veterinarios Oficiales de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, firmado por el Inspector Pecuario de la Sección de Producción y Sanidad Animal, en fecha 10 de junio de 2005, en el que se indica: "Que la nave no está construida, siendo la ubicación de la futura obra la precisa para la adecuada explotación ganadera que se pretende".   
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, según Normas Subsidiarias Municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Fuenterrobles no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el Estudio de impacto ambiental se ha realizado una descripción muy generalista del medio biótico y abiótico del entorno donde se desarrollará la actividad; describiéndose posteriormente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por le proyecto, entre los que se incluye: Aire, Agua, Suelo, Vegetación, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.  
La zona donde se enmarca la explotación, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
Según la Cartografía Temática de la conselleria de Territorio y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una elevada vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, por lo que deberán extremarse las medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación de purines.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Los impactos más relevantes que puede generar el desarrollo de la actividad; identificados en el Estudio de impacto ambiental son:  
- Sobre el Aire, por contaminación física asociada a la emisión de gases, emisión de partículas sólidas en suspensión, o por contaminación química, asociada a la emisión de compuestos contaminantes relacionados con la combustión en vehículos en la fase de construcción, o por fermentación del purín.  
- Sobre el agua, por modificación de sus características físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea, como consecuencia de la presencia de materiales sueltos fácilmente erosionables, lixiviación del estiércol o purín y vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos.  
- Sobre el suelo, por alteración de sus propiedades físicas, químicas y biológicas, por compactación, erosión, pérdida de permeabilidad, etc., que tienen lugar durante la fase de obras.  
- Sobre la vegetación, por pérdida de la misma, que en la parcela donde se ubicará la explotación, corresponde actualmente a cultivo de vid.  
- Sobre la fauna, por degradación de hábitats y alteración de pautas de comportamiento.  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz de causa-efecto, la cual, permite obtener una valoración cualitativa de los diferentes impactos susceptibles de generarse; obteniéndose una valoración general de los impactos como positiva.   
Por ello, cabe señalar, que pese a la excesiva visión generalista con la que se ha abordado el desarrollo del presente apartado en el Estudio de Impacto Ambiental, puede considerarse, como viable la actividad desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de impacto ambiental, asi como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta Declaración de impacto ambiental.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
En el Estudio de impacto ambiental se ha propuesto medidas correctoras tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento, entre estas últimas se incluyen las siguientes:  
- Se someterá al purín a tratamiento microbiológico, aplicado directamente en fosas, de manera que disminuya su carga contaminante, disminuya la emisión de olores, y mejore sus propiedades como abono orgánico.  
- Se dispondrá de vallado perimetral en la explotación.  
- Se colocará en huecos de ventanas tela pajarera, de manera que se impida el acceso de vectores en su interior.  
- Se dispondrá de sistema a presión para la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación, basado en el uso de una mochila con desinfectante.  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de impacto ambiental deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes expuestos en esta Declaración de impacto ambiental.  
El Programa de Vigilancia Ambiental, cuyo objetivo principal es el control de los posibles impactos que se generen sobre el medio, mediante la comprobación periódica del cumplimiento y efectividad de las medidas correctoras propuestas; hace especial hincapié en los siguientes aspectos:   
- Revisión periódica del estado del vallado perimetral y de las puertas de acceso a la explotación.  
- Comprobación del estado y de las posibles roturas de la tela pajarera colocada en las ventanas, con el fin de evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.  
- Asegurar la correcta y constante ventilación y renovación del aire interior de la nave.  
- Comprobación de la estanqueidad de los canales de recogida de purines, fundamentalmente por lo que respecta a la posibilidad de aparición de posibles fisuras en los muros.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina, situada en el Término Municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por Oscar Viana Guaita, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Deberá disponerse, previo a la concesión de Licencia de Actividad, del Informe favorable de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, y del respectivo informe del organismo de cuenca correspondiente; debiendo ser presentados ante esta Dirección General y ante el Órgano Sustantivo.  
- La instalación deberá diseñarse de manera que se evite la entrada en el recinto de vehículos de abastecimiento de piensos, carga y descarga de animales y retirada de purines, debiendo realizarse estas operaciones desde fuera de la explotación, según Real Decreto 324/2000 de 3 de marzo de 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- Tal y como se indica en el Estudio de impacto ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevarse a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirvan como referente inicial. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Asimismo, se limitará la aplicación del purín a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación; no superándose la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Asimismo, deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplicará los purines, para no provocar problemas por contaminación asociado al exceso de abonado orgánico o mineral.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
- Según la Cartografía Temática de la conselleria de Territorio y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo clasificado con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media-alta; por lo que deberá aplicarse medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos. Igualmente, se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.  
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno.   
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.   
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento, como en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 8 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 232/05-AIA  
Título: Construcción de granja porcina de cebo  
Promotor: Sergio Martínez Hernández  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alpuente (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para el inicio de actividad de la explotación porcina   
Localización: Partida Hoya Cañada Seca, Polígono 28, Parcela 210, del Término Municipal de Alpuente (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.   
Se pretende obtener la Licencia de Actividad para el inicio de la actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son las siguientes:   
La actividad que se desarrollará en la explotación (teniendo la parcela donde va a emplazarse, una superficie de 14.841 m²) consistirá en el engorde de cerdos, desde los 18 kg (momento en que son recibidos), hasta aproximadamente los 100 kg de peso; momento tras el cual serán trasladados al matadero; siendo la capacidad total de la explotación de 1.700 plazas; y 1.632 m² la superficie de la nave que va a construirse.   
Los residuos que se generan están constituidos por las deyecciones de los animales y las aguas residuales procedentes de la limpieza de las naves. El volumen de purín generado anualmente se ha calculado en base a lo establecido en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de explotaciones porcinas; ascendiendo a un total de 3.655 m³ de purín anual, para la totalidad de animales que se albergarán en la explotación.   
El purín generado será almacenado en las fosas interiores de la nave, que estarán construidas con materiales impermeables, teniendo una capacidad de almacenaje correspondiente a 1.512 m³, cantidad que es equivalente a un tiempo de almacenaje de 4,96 meses. El purín previamente a su utilización como abono orgánico será sometido a tratamiento enzimático adecuado con el objeto de reducir su carga contaminante, mejorar sus propiedades nutritivas, y reducir la emisión de olores molestos.   
El purín producido, será extraido de las zanjas mediante una cuba accionada por fuerza de tractor, aplicándose posteriormente uniformemente sobre el terreno de cultivo; éste será mezclado con agua para reducir su toxicidad y acidez; distribuyéndose sobre los campos en tiempo seco. Disponiéndose de una superficie de 73,6259 hectáreas, adjutándose cédula catastral, plano de localización y autorización firmada por cada uno de los propietarios de las correspondientes parcelas agrícolas.   
Los cadáveres que se produzcan en la explotación serán depositados en un contenedor, siendo retirados cada dos días por empresa autorizada para ello; indicándose que la empresa encargada de la recogida de cadáveres en las granjas del Término Municipal de Alpuente es Chinillach-Ballester SA.   
La explotación se localiza a una distancia de unos 1.050 metros aproximadamente con respecto al núcleo urbano de La Cuevarruz, a 1.500 metros de La Almeza, y a 850 metros del núcleo residencial Cañada Seca.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública y remisión del expediente  
El Expediente se inició el 30 de noviembre de 2005, con la remisión por parte de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, del Proyecto de Actividad, Estudio de impacto ambiental y Expediente Municipal.   
La Información Pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 86, de 13 de abril de 2005, así como la notificación a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se hayan presentado alegaciones.   
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 28 de abril de 2006, se solicita al promotor a través del Ayuntamiento de Alpuente, documentación complementaria relativa a:  
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 47/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no-afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
En fecha 28 de junio de 2006, se remite a este Servicio documentación complementaria remitida por el promotor del proyecto a través del Edificio PROP I (Área de Atención al Ciudadano), constituida por:   
- Copia de la solicitud de informe del Patrimonio Cultural Valenciano (Artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio); a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte; más concretamente:  
- Solicitud de consulta previa sobre el interés paleontológico de la zona donde se pretende realizar la explotación ganadera, asi como las medidas correctoras o preventivas que hubiera que aplicar si procede; efectuada a la Dirección General de Patrimonio (Área de Arquitectura y Medio Ambiente), de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte; con registro de entrada en ésta a fecha 9 de junio de 2006.   
- Solicitud de Prospección Arqueológica de la Parcela 210, del Polígono 28 del Paraje "Hoya Cañada Seca", del Término Municipal de Alpuente (Valencia); a la Unidad de Inspección del Patrimonio Artístico, de la Dirección Territorial de Cultura, Educación y Deporte; con fecha de entrada en esta Dirección Territorial el 6 de junio de 2006.   
- Copia de solicitud de informe del organismo de cuenca (Confederación Hidrográfica del Júcar), de fecha 4 de abril de 2006; en base al artículo 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal remitido incluye los siguientes informes:   
- Informe favorable del Arquitecto Municipal, en el que se indica la adecuación del proyecto al Planeamiento Municipal y a la calificación del suelo.   
- Informe favorable del Técnico Veterinario Municipal.  
- Informe favorable del Ingeniero Municipal.  
- Informe favorable de la Alcaldía.  
- Autorización Previa del Servicio Territorial de Urbanismo y Ordenación Territorial de Valencia (Resolución de fecha 23 de septiembre de 2004); incluyéndose informe favorable de la conselleria de Agricultura en el que se indica: «El Informe de la conselleria de Agricultura es favorable, siempre que no superen la capacidad productora del grupo al cual pertenecen (2º) y siempre que no existan solicitudes de otros interesados, en cuyo caso se tendrá por caducada (tras requerimiento previo) su autorización transcurridos seis meses sin ejercer su derecho».   
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como Suelo No Urbanizable Común, según las Normas Subsidiarias de Planeamiento del Ayuntamiento de Alpuente.   
El proyecto no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Alpuente no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de impacto ambiental se ha realizado una descripción muy generalista del medio biótico y abiótico del entorno donde se desarrollará la actividad; describiéndose posteriormente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por le proyecto, entre los que se incluye: edafología, morfología, climatología, vegetación, fauna, hidrología y paisaje.   
Los impactos más relevantes que puede generar el desarrollo de la actividad, son los que pueden producirse sobre los siguientes elementos:   
- Suelo: No se prevé que se produzca impacto negativo sobre el suelo, mientras se tengan en cuenta una serie de medidas como son el abonado en las dosis adecuadas y el seguimiento de las especificaciones indicadas en el Código de buenas prácticas agrícolas, entre otras medidas.   
- Aguas: No se prevé que se produzca impacto negativo sobre las aguas subterráneas ni superficiales, siempre que se cumplan las medidas descritas en el apartado correspondiente referente al almacenamiento y control de los residuos.   
- Atmósfera: Se han considerado como elementos susceptibles de producir impacto sobre la atmósfera, la producción de ruidos y la emanación de olores; considerándose que las molestias pueden reducirse considerablemente con la aplicación de las medidas desarrolladas en el apartado correspondiente.   
- Vegetación: No se prevé que se produzca afección sobre la vegetación circundante a la explotación.  
- Paisaje: Se considera que la explotación no generará impacto visual, dado que se enmarca en una zona que presenta rasgos rurales compatibles con la actividad.  
No se ha realizado una valoración cualitativa de los impactos a partir de una matriz causa-efecto, mediante la cual, podría haberse estimado de forma más concreta las posibles incidencias ambientales derivadas de las fases de construcción y explotación, asi como su importancia. Por lo que el desarrollo de este apartado en el Estudio de impacto ambiental ha sido claramente insuficiente; sin embargo, por las características del proyecto, puede considerarse, en términos generales, como viable la actividad desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de impacto ambiental, asi como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta Declaración de impacto ambiental.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se han diferenciado las medidas protectoras y correctoras en diversos apartados en función de los elementos del medio que, tal y como se describía en el apartado anterior, podían ser susceptibles de verse afectados por la ejecución del presente proyecto; pudiendo destacarse las siguientes:  
- Se efectuará la limpieza periódica de las naves.  
- Se retirarán diariamente las bajas que se produzcan en la explotación.  
- El purín será transportado mediante vehículo apropiado, evitándose pérdidas del mismo durante el trayecto. Asimismo, se efectuará la limpieza periódica de los vehículos empleados para el transporte de los purines.   
- Se asegurará la correcta ventilación de la explotación.  
- La balsa de purines será totalmente estanca.   
- No se esparcirán purines en cauces públicos, perímetros de protección de las captaciones de abastecimiento urbano y en las proximidades de manantiales.  
- No se aplicarán purines en zonas en las que el nivel freático sea inferior a 15 metros de profundidad, o afloren materiales permeables por fisuración o karstificación.   
- Los purines serán aplicados cuando las condiciones de los suelos de las parcelas y las condiciones climatológicas asi lo aconsejen.   
- El abonado se efectuará de forma que no se apliquen dosis superiores a las indicadas, con el objeto de evitar la contaminación del suelo, y consecuentemente, la disminución de la productividad de los cultivos.   
- Se construirá un drenaje perimetral a lo largo de los lindes de la parcela para impedir que se produzca la entrada de agua de escorrentía a la parcela.   
- Se efectuarán periódicamente, campañas de desratización y desinfección periódicas.   
- En la superficie de la parcela que no se halle ocupada por las instalaciones, se mantendrá el uso agrícola.   
- Todos los residuos que se produzcan serán retirados conforme a sus características y a lo establecido en la legislación vigente en la materia.   
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación mediante malla galvanizada de 1,5 metros, vado sanitario de hormigón y lazareto para los animales enfermos.   
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, no se ha realizado un desarrollo del mismo; indicándose únicamente que consistirá en un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.a.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la actividad porcina de cebo, situada en el Término Municipal de Alpuente (Valencia), promovida por D. Sergio Martínez Hernández, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Deberá disponerse, previo a la concesión de Licencia de Actividad, del Informe favorable de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, y del respectivo informe del organismo de cuenca correspondiente; debiendo ser presentados ante esta Dirección General y ante el Órgano Sustantivo.  
- Tendrá que darse cumplimiento a los condicionantes establecidos por la conselleria de Agricultura.  
- El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como referente inicial. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento.   
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar tras la aplicación en campo, para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal. Debiendo realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación asociado al exceso de abonado orgánico o mineral. Asimismo, la aplicación del purín en las parcelas se realizará en base a las recomendaciones contenidas en la Orden de 29 de marzo de 2000, de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.   
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno; asimismo, los acabados exteriores de las naves serán acordes con el entorno circundante. Igualmente, la superficie de la explotación que no se halle ocupada por las edificaciones deberá mantenerse en explotación agraria efectiva, o bien, deberá realizarse en ella plantación de arbolado.   
- Periódicamente se procederá a la revisión del estado del vallado perimetral y las puertas de acceso a la explotación, asegurando la correcta y constante ventilación y renovación del aire del interior de la nave; comprobando igualmente, el estado y las posibles roturas de la tela pajarera colocada en las ventanas, con el objeto de evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.  
- La explotación deberá disponer de sistemas efectivos de evacuación de las aguas pluviales y sistemas de drenaje efectivos en la parcela, con el objeto de evitar encharcamientos en las proximidades de las naves, y la generación de cualquier tipo de lixiviado que pueda resultar contaminante, en caso que se produzca cualquier tipo de contacto con los residuos generados en la granja.   
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; por lo que cuando se inicie la actividad deberá disponerse de contrato actualizado, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto. Asimismo, deberá construirse y/o localizarse en la explotación un contenedor totalmente estanco para depositar los cadáveres hasta que estos sean recogidos por empresa autorizada para ello.  
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.   
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 12 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 135/04-AIA  
Título: Legalización de granja porcina de engorde  
Promotor: Miguel Clemente Cebellán   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alpuente (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la explotación porcina   
Localización: Partida La Carrasca, Polígono 3, Parcela 235, del Término Municipal de Alpuente (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la Licencia de Actividad para la legalización de la actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son las siguientes:   
La actividad que se desarrolla en la explotación consiste en el cebo de cerdos, siendo la capacidad total de 1.260 plazas.   
La parcela donde se ubica la explotación, tiene una superficie de 7.468 m², de los cuales, existen construidas dos naves (850 m²); siendo la superficie total ocupada de 976 m² (13,069% de ocupación).  
Los lechones son recibidos en la explotación con un peso aproximado de 18 kg, permaneciendo en la misma hasta que alcanzan los 90-100 Kg, momento tras el cual, son trasladados al matadero.   
Los residuos que se generan están constituidos por las deyecciones de los animales y las aguas residuales procedentes de la limpieza de las naves. El volumen de purín generado anualmente se ha calculado en base a lo establecido en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de explotaciones porcinas; ascendiendo a un total de 225,75 m³ de purín mensual, para la totalidad de animales que se albergan en la explotación.   
El purín generado será almacenado en las fosas interiores de la nave, que estarán construidas con materiales impermeables, y en la balsa exterior, teniendo una capacidad de almacenaje correspondiente a 645,73 m³, cantidad que es equivalente a un tiempo de almacenaje de tres meses aproximadamente. El purín previamente a su utilización como abono orgánico será sometido a tratamiento enzimático adecuado con el objeto de reducir su carga contaminante, mejorar sus propiedades nutritivas, y reducir la emisión de olores molestos.   
El purín producido, será extraido de las zanjas mediante una cuba accionada por fuerza de tractor, aplicándose posteriormente uniformemente sobre el terreno de cultivo; éste será mezclado con agua para reducir su toxicidad y acidez; distribuyéndose sobre los campos en tiempo seco. Disponiéndose de una superficie de 55,43 hectáreas, adjutándose cédula catastral, plano de localización y autorización firmada por cada uno de los propietarios de las correspondientes parcelas agrícolas.   
Los cadáveres que se produzcan en la explotación serán retirados por empresa la empresa autorizada para ello, adjuntándose copia del contrato suscrito.   
La explotación se localiza a una distancia de 190 metros con respecto al Núcleo Urbano de Campo de Abajo (Alpuente).   
Tramitación Administrativa  
1. Información pública y remisión del expediente  
El Expediente se inició el 31 de mayo de 2004, con la remisión por parte de la Comisión de Calificación de Actividades de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de impacto ambiental y Expediente Municipal.   
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 251, de 22 de octubre de 2003, así como la notificación a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se hayan presentado alegaciones.   
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 14 de diciembre de 2005, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento de Alpuente, documentación complementaria relativa a los siguientes aspectos:   
- A pesar de que el Estudio de impacto ambiental se ha redactado al año siguiente de la entrada en vigor del Reglamento 1774/2002 del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002 por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, en la documentación aportada, y para la gestión de cadáveres, se hace alusión a la existencia de una fosa de cadáveres (textualmente se indica "Estos (los cadáveres) son depositados en una fosa semienterrada en el suelo, donde son tratados de modo que pierdan todos los gérmenes patógenos que contienen"). El método de gestión propuesto no está legalmente autorizado, por lo que deberá justificarse la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, para ello, deberá presentarse contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto o justificación equivalente.  
- A pesar de haberse redactado el Estudio de impacto ambiental tres años después de haber entrado en vigor el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas, no se ha calculado el volumen de purín generado, la superficie agrícola necesaria donde aplicar purín, ni la capacidad necesaria de retención de purín en la explotación, conforme a dicho Real decreto. Por lo que deberá aportarse información suficiente que justifique dichos apartados, entre la que se incluirá la relativa a la capacidad de las fosas de purines y tratamiento aplicado a los purines previo a su aplicación en campo para disminuir su carga contaminante, volumen generado, así como superficie agrícola necesaria, contratos de aceptación, cédulas de propiedad y planos catastrales de las mismas.  
- Deberá justificarse oficialmente la procedencia del agua potable que abastece la explotación, presentando recibo de pago del canon de aguas si procede de la red municipal, o en caso de tratarse de pozo propio, su inclusión en el Registro de Aguas o Concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En fecha 17 de febrero de 2006, el promotor del proyecto remite a este Servicio de Evaluación de impacto ambiental documentación complementaria constituida por:   
- Copia del contrato de retirada de cadáveres, suscrito para la totalidad de animales existentes en la explotación.  
- Copia del recibo municipal de agua, de fecha 6 de septiembre de 2005.  
- Escrito de aclaración en el que se indica:  
- El tratamiento (bacteriano-enzimático) concreto al que se someterá el purín; especificándose su composición y los beneficios resultantes de su aplicación sobre el estiércol generado en la explotación.  
- Se indican nuevos datos referentes a la producción anual de purín (siendo ésta de 225,75 m³/anuales); asi como la capacidad total real de almacenamiento de las fosas de purines existentes en el interior de las naves, ascendiendo a 645,73 m³ (y no 541,76 m³ como se señalaba en el Estudio de impacto ambiental remitido).  
Paralelamente, se indica que en base a estos nuevos cálculos, la capacidad de almacenamiento de purines existentes en la explotación corresponde a una autonomía de prácticamente tres meses aproximadamente.   
- Cálculos de la superficie agrícola (explotada agrícolamente), necesaria para aplicar el purín como abono; siendo las hectáreas totales que se aportan de 55,4259 has (habiéndose aportado anteriormente los contratos de aceptación, cédulas de propiedad y planos catastrales de las mismas).   
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal remitido incluye los siguientes informes:   
- Informe favorable del Técnico Veterinario Municipal, en el que se indica: «Debido a la proximidad de la explotación a la Aldea de Campo de Abajo, y su situación respecto del mencionado núcleo urbano, el manejo de los purines producidos se deberá realizar siempre en condiciones de viento favorables para evitar la llegada de malos olores al núcleo urbano mencionado».  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal.  
- Informe favorable de la Alcaldía.  
- Autorización Previa del Servicio Territorial de Urbanismo y Ordenación Territorial de Valencia (Resolución de fecha 31 de agosto de 2001); incluyéndose informe favorable de la conselleria de Agricultura (16 de julio de 2001) en el que se indica: "El Informe de la conselleria de Agricultura es favorable, siempre que no superen la capacidad productora del grupo al cual pertenecen (2º)".   
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como Suelo No Urbanizable según las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Alpuente.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Alpuente no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de impacto ambiental se ha realizado una descripción muy generalista del medio biótico y abiótico del entorno donde se desarrollará la actividad; describiéndose posteriormente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por le proyecto, entre los que se incluye: edafología, morfología, climatología, vegetación, fauna, hidrología y paisaje.   
Los impactos más relevantes que puede generar el desarrollo de la actividad, son los que pueden producirse sobre los siguientes elementos:   
- Suelo: No se prevé que se produzca impacto negativo sobre el suelo, mientras se tengan en cuenta una serie de medidas como son el abonado en las dosis adecuadas y el seguimiento de las especificaciones indicadas en el Código de buenas prácticas agrícolas, entre otras medidas.   
- Aguas: No se prevé que se produzca impacto negativo sobre las aguas subterráneas ni superficiales, siempre que se cumplan las medidas descritas en el apartado correspondiente referente al almacenamiento y control de los residuos.   
- Atmósfera: Se han considerado como elementos susceptibles de producir impacto sobre la atmósfera, la producción de ruidos y la emanación de olores; considerándose que las molestias pueden reducirse considerablemente con la aplicación de las medidas desarrolladas en el apartado correspondiente.   
- Vegetación: No se prevé que se produzca afección sobre la vegetación circundante a la explotación.  
- Paisaje: Se considera que la explotación no generará impacto visual, dado que se enmarca en una zona que presenta rasgos rurales compatibles con la actividad.  
No se ha realizado una valoración cualitativa de los impactos a partir de una matriz causa-efecto, mediante la cual, podría haberse estimado de forma más concreta las posibles incidencias ambientales derivadas de las fases de construcción y explotación, asi como su importancia. Por lo que el desarrollo de este apartado en el Estudio de impacto ambiental ha sido claramente insuficiente; sin embargo, por las características del proyecto, puede considerarse, en términos generales, como viable la actividad desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de impacto ambiental, asi como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta Declaración de impacto ambiental.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se han diferenciado las medidas protectoras y correctoras en diversos apartados en función de los elementos del medio que, tal y como se describía en el apartado anterior, podían ser susceptibles de verse afectados por la ejecución del presente proyecto; pudiendo destacarse las siguientes:  
- Se efectuará la limpieza periódica de las naves.  
- Se retirarán diariamente las bajas que se produzcan en la explotación.  
- El purín será transportado mediante vehículo apropiado, evitándose pérdidas del mismo durante el trayecto. Asimismo, se efectuará la limpieza periódica de los vehículos empleados para el transporte de los purines.   
- Se asegurará la correcta ventilación de la explotación.  
- La balsa de purines será totalmente estanca.   
- No se esparcirán purines en cauces públicos, perímetros de protección de las captaciones de abastecimiento urbano y en las proximidades de manantiales.  
- No se aplicarán purines en zonas en las que el nivel freático sea inferior a 15 metros de profundidad, o afloren materiales permeables por fisuración o karstificación.   
- Los purines serán aplicados cuando las condiciones de los suelos de las parcelas y las condiciones climatológicas asi lo aconsejen.   
- El abonado se efectuará de forma que no se apliquen dosis superiores a las indicadas, con el objeto de evitar la contaminación del suelo, y consecuentemente, la disminución de la productividad de los cultivos.   
- Se construirá un drenaje perimetral a lo largo de los lindes de la parcela para impedir que se produzca la entrada de agua de escorrentía a la parcela.   
- Se efectuarán periódicamente, campañas de desratización y desinfección periódicas.   
- En la superficie de la parcela que no se halle ocupada por las instalaciones, se mantendrá el uso agrícola.   
- Todos los residuos que se produzcan serán retirados conforme a sus características y a lo establecido en la legislación vigente en la materia.   
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación mediante malla galvanizada, vado sanitario de hormigón y lazareto para los animales enfermos.   
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, no se ha realizado un desarrollo del mismo; indicándose únicamente que consistirá en un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.a.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la actividad porcina de cebo, situada en el Término Municipal de Alpuente (Valencia), promovida por Miguel Clemente Cebellán, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Tendrá que darse cumplimiento a los condicionantes establecidos por la conselleria de Agricultura, asi como las medidas correctoras indicadas en el Informe Técnico Veterinario Municipal.  
- El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como referente inicial. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento.   
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar tras la aplicación en campo, para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal. Debiendo realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación asociado al exceso de abonado orgánico o mineral. Asimismo, la aplicación del purín en las parcelas se realizará en base a las recomendaciones contenidas en la Orden de 29 de marzo de 2000, de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.   
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno; asimismo, los acabados exteriores de las naves serán acordes con el entorno circundante. Igualmente, la superficie de la explotación que no se halle ocupada por las edificaciones deberá mantenerse en explotación agraria efectiva, o bien, deberá realizarse en ella plantación de arbolado.   
- Periódicamente se procederá a la revisión del estado del vallado perimetral y las puertas de acceso a la explotación, asegurando la correcta y constante ventilación y renovación del aire del interior de la nave; comprobando igualmente, el estado y las posibles roturas de la tela pajarera colocada en las ventanas, con el objeto de evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.  
- La explotación deberá disponer de sistemas efectivos de evacuación de las aguas pluviales y sistemas de drenaje efectivos en la parcela, con el objeto de evitar encharcamientos en las proximidades de las naves, y la generación de cualquier tipo de lixiviado que pueda resultar contaminante, en caso que se produzca cualquier tipo de contacto con los residuos generados en la granja.   
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; por lo que deberá disponerse de contrato actualizado, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto. Asimismo, deberá construirse y/o localizarse en la explotación un contenedor totalmente estanco para depositar los cadáveres hasta que estos sean recogidos por empresa autorizada para ello.  
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.   
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 14 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML