Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3444, del 01-03-1999 (1999/863)

RESOLUCIÓ de 15 de desembre de 1998, de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Administració Pública, per la qual s'ordena la publicació de l'Acord 1/1997, de 27 de novembre, pel qual s'aprova el Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat en el període 1998-2001.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3444

Data del DOGV
:   01-03-1999

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1999/863

CVE


Data del document
:   15-12-1998

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia, Hisenda i Administració Pública

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [servei sanitari](javascript:void(0))
    * [finançament](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de desembre de 1998, de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Administració Pública, per la qual s'ordena la publicació de l'Acord 1/1997, de 27 de novembre, pel qual s'aprova el Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat en el període 1998-2001. [1999/X863]
  
El Ple del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes, en la reunió del dia 27 de novembre de 1997, aprovà el següent acord:
  
"Acord 1/1997, de 27 de novembre, pel qual s'aprova el Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat en el període 1998/2001".
  
D'acord amb el que disposa l'article 10.2 del Reglament de Règim Interior del Consell de Política Fiscal i Financera, es publica l'acord esmentat com annex d'aquesta resolució.
  
València, 15 de desembre de 1998.- El conseller d'Economia, Hisenda i Administració Pública: José Luis Olivas Martínez.
  
Annex
  
Acord 1/1997, de 27 de novembre, pel qual s'aprova el Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat en el període 1998-2001.
  
El Plen del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes, vàlidament constituït amb assistència de tots els seus membres de dret excepte els representants de les Comunitats Autònomes de Madrid i La Rioja, va realitzar la trenta-setena reunió el dia 27 de novembre de 1997, amb convocatòria prèvia de l'excel·lentíssim senyor ministre d'Economia i Hisenda, president del Consell, d'acord amb l'ordre del dia que, entre altres assumptes, incloïa un punt segon referent a Finançament del Sistema Nacional de la Salut per al període 1998-2001, que incorporava sis propostes d'acord distintes que configuraven el sistema esmentat.
  
Una vegada debatudes les propostes elaborades per la Direcció General de Coordinació amb les Hisendes Territorials i fent constar prèviament que els representants de les comunitats autònomes de Cantàbria i les Illes Balears s'han absentat en els transcurs de la sessió, es van sotmetre successivament a votació i s'obtingueren els resultats que es detallen a continuació:
  
En relació amb la proposta "Finançament dels Serveis de Sanitat en el període 1998-2001" fou aprovada, en primera votació, per una majoria de trenta-dos vots a favor i dos vots en contra -Castella-La Manxa i Extremadura-, sobre trenta-quatre vots de dret.
  
En relació amb la proposta Model general de conveni per a les actuacions de control de la despesa en les prestacions per Incapacitat Temporal, que figura com annex de l'acord segon, fou aprovada, en primera votació, per una majoria de trenta vots a favor, dos vots en contra -Castella-La Manxa i Extremadura- i dues abstencions -País Basc i Navarra-.
  
Això suposa per a cadascun dels acords una majoria superior als dos terços dels vots dels membres que integren el Consell, segons que preveu l'article 10.3. a) del Reglament de Règim Interior.
  
A l'acord d'aprovació ha formulat per escrit vot particular l'excel·lentíssim senyor conseller de la Comunitat Autònoma d'Extremadura, d'acord amb la facultat que confereix l'article 10.3 d'aquest reglament; tots dos, acord i vot particular, figuren com annex III de l'acta de la reunió esmentada aprovada pel Ple realitzat el 27 de març de 1998.
  
En virtut d'això, en compliment del que estableix l'apartat 2 de l'article 10 del Reglament de Règim Interior del Consell, es publica perquè en prengueu coneixement.
  
Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat en el període 1998-2001
  
Acord primer
  
Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat per al quadrienni 1998-2001
  
I. Desenvolupament històric del sistema
  
El sistema de finançament dels serveis de sanitat s'inicià amb motiu del procés d'assumpció per les comunitats autònomes de les competències de gestió d'aquests serveis, que començà en 1981 amb el seu traspàs a la Generalitat de Catalunya. El temps transcorregut des d'aleshores es pot dividir en dues fases:
  
1. Un període inicial de dotze anys, que abasta fins a 1993.
  
2. El quadrienni 1994-1997.
  
En el període inicial, el sistema de finançament presenta tres característiques o notes distintives:
  
a) El desenvolupament progressiu del procés de traspàs de serveis a les set comunitats autònomes els estatuts respectius de les quals els atribuïen la competència per a assumir la gestió dels serveis. Aquest procés conclou en 1994 amb l'aprovació de l'acord de traspàs a la Comunitat Autònoma de Canàries.
  
b) L'heterogeneïtat del criteri en l'assignació territorial dels recursos, induïda per l'imperatiu de prendre com a punt de partida la despesa real en cada territori en el moment del traspàs (cost històric), amb la finalitat de trobar una solució de continuïtat i evitar brusques alteracions en la dotació de mitjans.
  
c) L'aparició, en ocasions, de tensions pressupostàries originades per diferències conjunturals entre la dinàmica de les despeses i els recursos, amb la consegüent necessitat d'escometre mesures específiques i extraordinàries amb la finalitat de restablir l'equilibri pressupostari del sistema.
  
En 1994, el Consell de Política Fiscal i Financera va emetre informe favorable referent a l'acord sobre el Sistema de Finançament de la Sanitat, amb vigència fins al 31 de desembre del present any 1997. Aquest acord s'instrumentà posteriorment mitjançant acords bilaterals entre l'administració general de l'Estat i les comunitats autònomes.
  
En el context d'aquesta revisió del sistema s'abordaren les qüestions apuntades i s' adoptaren mesures sobre elles en un doble sentit:
  
a) Cara a l'homogeneïtzació en l'assignació dels recursos, mitjançant l'establiment de vies d'aproximació al criteri general, de població protegida, recollit en la Llei General de Sanitat; i,
  
b) Per a l'eliminació de les tensions pressupostàries, adoptant com a criteri de suficiència dinàmica del sistema l'evolució dels recursos d'acord amb el PIB nominal.
  
II. Situació actual
  
L'Acord de 1994, que es fonamentà en les línies d'actuació anteriorment assenyalades, suposà un avanç important en el finançament sanitari encara que no aconseguí plenament els objectius desitjats.
  
El transcurs del temps ha posat de manifest altres qüestions, de tal forma que en aquest moment cal escometre:
  
a) La necessitat d'adequar les despeses del sistema en consums específics a nivells mitjans respecte al nostre entorn geogràfic i a taxes d'evolució concordes amb la seua naturalesa.
  
b) L'ajust de les despeses socials associades a la prestació dels serveis sanitaris a les necessitats reals, mitjançant la millora d'aquests en dotacions i la planificació d'actuacions de control.
  
c) La necessitat, en determinats casos, de racionalitzar l'adscripció dels recursos del sistema a alguns programes de despesa, per a aconseguir que puguen complir-se amb eficàcia totes les prestacions pròpies d'aquest.
  
En conseqüència, totes les qüestions anteriors es troben pendents de solució.
  
Des d'aquesta perspectiva, pareix clar que el sistema de finançament de l'assistència sanitària de la Seguretat Social ha de ser objecte de reforma, el nou model ha d'escometre les qüestions assenyalades, amb la finalitat d'aconseguir un funcionament satisfactori dels serveis i millorar el seu nivell de qualitat.
  
Com a mesura prèvia, en 1997 s'adoptaren mesures d'estalvi, per un import estimat de 70.000 milions de pessetes, que s'han traduït en una major capacitat de cobertura financera del sistema.
  
Posteriorment, el Consell de Política Fiscal i Financera, en la reunió del mes de setembre passat, acordà la creació del Grup de Treball, i li encarregà l'elaboració de la proposta sobre el finançament de la Sanitat per al període 1998-2001, que ara s'eleva a la seua consideració.
  
III. Àmbit de la reforma
  
La proposta de reforma del sistema de finançament dels serveis sanitaris ha d'abordar i desenvolupar les qüestions següents:
  
a) La suficiència de partida, és a dir, el volum de recursos que han de dotar-se per al finançament dels serveis sanitaris de l'Insalud, en l'àmbit estatal, en l'exercici de 1998.
  
b) La distribució dels recursos, tant entre les administracions gestores com la seua assignació a fons finalistes per a la cobertura financera de programes específics de despesa la inclusió dels quals en la massa general no siga aconsellable.
  
c) Les regles o els criteris que cal aplicar per a determinar l'evolució temporal dels recursos del sistema al llarg del quadrienni, que en qualsevol cas, haurà d'eliminar tensions pressupostàries i assegurar l'adequació entre el finançament resultant de l'aplicació i el creixement de les necessitats de despesa en funció dels diversos factors que les determinen.
  
d) L'establiment d'objectius d'estalvi en la despesa associada a la prestació dels serveis sanitaris, amb la finalitat d'aconseguir els nivells adequats de les prestacions socials i possibilitar, d'aquesta manera, un increment en la dotació de recursos del sistema sanitari.
  
e) L'adopció de mesures encaminades a aconseguir nivells òptims d'utilització dels serveis sanitaris, a fi d'eliminar o disminuir les despeses o els consums que no resulten necessaris per als fins de la salut que constitueixen el seu objecte.
  
IV. Principis bàsics del sistema
  
Els principis bàsics del nou Sistema de Finançament de la Sanitat són els següents:
  
1º. Suficiència estàtica. L'aplicació d'aquest principi comporta l'assenyalament d'un volum inicial de recursos, en el primer any del període, que responga a les necessitats reals de despesa del sistema.
  
2º. Homogeneïtat distributiva. El criteri de distribució dels recursos ha de tenir validesa universal.
  
3º. Suficiència dinàmica. La regla d'evolució dels recursos del sistema té per finalitat garantir la cobertura del creixement de la despesa sanitària en cadascun dels exercicis del quadrienni.
  
4º. Satisfacció de la demanda de serveis, tant respecte a la prestació en règim normal, com a la que siga necessària per raons de demanda de naturalesa particular o específica.
  
5º. Eficiència en l'aplicació de recursos. Aquest principi exigeix l'establiment i execució de plans de control de la despesa encaminats a eliminar el frau en la percepció de les prestacions socials, destinant recursos provinents d'aquests plans a l'increment de la dotació dels serveis sanitaris.
  
6º. Equitat en la distribució dels costos del sistema, amb l'objectiu de garantir una adequada correspondència entre determinades despeses del sistema i el compliment dels fins d'atenció a la salut que li són propis.
  
En aquesta línia es plantegen les mesures de racionalització de la despesa que, si és el cas, puguen resultar més efectives.
  
7ª. Equilibri financer, que garanteix a cada administració gestora que la incidència en el finançament de la variable de distribució no puga ultrapassar determinats límits, amb la finalitat d'assegurar la seua capacitat de finançament sense oscil·lacions significatives.
  
Aquesta garantia es defineix de la manera següent: la pèrdua de finançament com a conseqüència de la variació de la població protegida, no podrà suposar, per a cada administració gestora, més del 0,25 per cent dels seus recursos assignats en el Projecte de Llei dels Pressupostos Generals de l'Estat per a 1998.
  
V. Suficiència de recursos
  
La suficiència de partida del sistema es concreta en la determinació de la massa de recursos que s'assignen en el primer any del període, que és l'exercici de 1998. Aquesta determinació s'efectua mitjançant el procediment de computar, en el sentit que pertoque, les partides següents.
  
a) Com a xifra de referència inicial es parteix de la despesa pressupostada per al sistema en l'any 1998, segons el Projecte de Llei de Pressupostos Generals de l'Estat en tramitació en les Corts Generals.
  
Aquesta partida ascendeix a 3.719.396,5 milions de pessetes, inclou, en relació amb el que resultaria d'una pròrroga del model vigent, recursos addicionals per import de 25.000 milions de pessetes per a millores del sistema.
  
b) Un import addicional, per a incrementar la garantia de cobertura de la xifra inicial anteriorment expressada, de 10.000 milions de pessetes.
  
c) Els recursos que es deriven de l'aplicació de les mesures que es continguen en els convenis que se subscriguen amb les administracions gestores per a la consecució de les finalitats previstes en l'epígraf VIII d'aquest document, que es regulen en l'acord segon.
  
L'import d'aquests recursos ascendeix a 40.000 milions de pessetes.
  
d) La dotació necessària per a assegurar un finançament mínim en cada administració gestora per la incidència de la variable població (número 7é de l'epígraf IV).
  
L'import d'aquesta dotació ascendeix a 20.444,4 milions de pessetes.
  
e) El finançament de les despeses extraordinàries, originades per docència i assistència hospitalària als residents en altres territoris, que arriben, per al conjunt del sistema, a un import de 47.918,4 milions de pessetes.
  
Addicionalment, la capacitat de cobertura financera del sistema augmentarà com a conseqüència de les mesures de racionalització de la despesa que s'adopten, que s'estimen en 65.000 milions de pessetes.
  
En el cas que és necessari, per motius excepcionals, tramitar un projecte de llei de concessió de crèdit extraordinari, (o suplement de crèdit) al pressupost de despeses de l'Insalud, aquest haurà de comprendre l'import global adequat, incloses les partides corresponents a totes les administracions gestores.
  
A més, tota mesura normativa del Govern, que puga determinar un increment significatiu de la despesa en el sistema sanitari, haurà de dur adjunta una memòria econòmica, que se sotmetrà a deliberació i informe del Consell de Política Fiscal i Financera, que, si és el cas, podrà recomanar l'adopció de les mesures que considere oportunes.
  
VI. Distribució dels recursos
  
Els criteris de distribució dels recursos tenen com a objectiu garantir la suficiència financera per a cada agent gestor del servei o, si és el cas, en cada programa de despesa.
  
D'acord amb això, la distribució dels recursos globals s'efectua d'acord amb dos criteris diferents:
  
1) Atenent els subjectes destinataris o administracions gestores, per aplicació de variables de distribució.
  
2) Segons finalitats o programes de despesa, mitjançant la divisió dels recursos del sistema entre els fons que s'estableixen.
  
VI.1. Variables
  
La distribució entre administracions gestores de les partides que constitueixen els recursos financers s'efectua mitjançant l'aplicació de les variables que s'assenyalen a continuació:
  
a) El fons destinat a la cobertura de les prestacions generals es distribueix en consideració al criteri de població protegida, determinada a partir de les últimes dades sobre població de dret aprovades per l'INE (1996) i els col·lectius no protegits, segons informes emesos a l'efecte per les respectives mutualitats (MUFACE, ISFAS i MUGEJU).
  
El valor per a cada administració gestora de la variable població de dret en l'any 1996, els col·lectius no protegits i la població protegida resultant d'ambdues magnituds, es reflecteixen en el quadre 1.1 de l'annex de dades estadístiques.
  
En els quadres 1.2. i 1.3. figuren també els valors de la variable població en 1991i la seua evolució entre 1996 i 1991.
  
b) El fons finalista o d'objectius específics atén la cobertura de la modulació financera, definida en el número 7é de l'epígraf IV.
  
Aquest fons s'aplicarà també, basant-se en els criteris o índexs que, segons els estudis realitzats, reflecteixen el saldo financer, de cada administració gestora, a les despeses per docència i assistència hospitalària a no residents. En el supòsit de saldo deutor se li assigna valor zero.
  
c) Els estalvis resultants de les mesures que s'adopten es produiran segons la seua incidència real. No obstant això, en principi, s'assignen segons la població protegida.
  
VI.2. Fons
  
La distribució dels recursos atenent la seua finalitat constitueix un dels canvis que introdueix el sistema per al període 1998-2001. En l'any inicial 1998, es dotaran dos fons:
  
1r. El fons general, destinat a la cobertura de les prestacions generals.
  
2n. El fons d'atencions específiques, que garanteix un finançament mínim i haurà de donar cobertura a les necessitats financeres originades per docència i assistència hospitalària a no residents.
  
Els recursos del sistema s'assignaran aplicant les regles següents:
  
1ª. El fons general es determinarà computant els imports resultants dels apartats a), b) i c), recollits en l'epígraf V. - Suficiència de recursos.
  
La inclusió en aquest fons general dels recursos la dotació dels quals obeeix a l'aplicació de les mesures de control del frau en prestacions socials, s'efectua sense perjudici de la subjecció de la seua disposició a la formalització dels convenis respectius i a les regles que s'establisquen en els plans respectius.
  
La quantia del fons general en 1998, d'acord amb això, ascendeix a un import total de 3.769.396,5 milions de pessetes.
  
La distribució d'aquest fons en l'exercici de 1998 entre les administracions gestores (Insalud gestió directa i comunitats autònomes), es reflecteix en el quadre número 1 de l'annex de finançament.
  
Els recursos del fons general seran destinats per les administracions gestores a la cobertura de les despeses del sistema ocasionades per l'assistència sanitària de la població, atenent criteris d'equitat i accessibilitat, i en el marc de les prestacions reconegudes pel sistema.
  
2ª. El fons d'atencions específiques es determina computant els imports resultants dels apartats d) i e), recollits en l'epígraf V. - Suficiència de recursos.
  
El seu import ascendeix a 68.362,8 milions de pessetes. La seua distribució entre les administracions gestores (Insalud gestió directa i comunitats autònomes), es reflecteix en els quadres número 3.1 i 3.2 de l'annex de finançament.
  
La finalitat dels recursos del fons específic és cobrir les necessitats següents:
  
- La garantia d'un finançament mínim a les administracions gestores la població de les quals haja experimentat una minoració significativa.
  
- Les despeses de docència que es produeixen per l'existència de centres acreditats com unitats docents per a la formació sanitària especialitzada.
  
- Les despeses produïdes per assistència sanitària hospitalària a pacients d'altres territoris.
  
3ª. El resultat de les mesures d'estalvi, estimades segons la població protegida, figura en el quadre número 2 de l'annex de dades estadístiques.
  
VII. Suficiència dinàmica
  
L'aplicació del principi de suficiència dinàmica té per objecte adequar el creixement interanual dels recursos al de les necessitats de despesa del sistema. A aquest efecte, s'ha de tenir en compte tant l'evolució de l'economia i la seua capacitat real per a assignar recursos a la cobertura dels serveis públics com els distints factors que influeixen en l'evolució de la despesa sanitària.
  
D'acord amb aquesta circumstància es considera que els recursos del sistema sanitari (fons general i fons d'atencions específiques) evolucionaran durant el període 1998 a 2001 segons l'índex d'increment del PIB nominal.
  
VIII. Programa d'estalvi en incapacitat temporal
  
L'adopció de programes i mesures dirigides al control de la despesa relativa a la incapacitat temporal (IT) així com la millora de l'assistència sanitària per a afrontar aquestes contingències, permet preveure una taxa d'estalvi suficient en el conjunt de l'Estat per a incrementar els recursos del fons general de finançament sanitari en un import global de 40.000 milions de pessetes.
  
Les regles generals d'aplicació d'aquestes actuacions, que es formalitzaran mitjançant la subscripció de convenis bilaterals, establiran els objectius que s'han d'aconseguir i les actuacions de control i inspecció dels processos d'incapacitat temporal que hauran de dur a terme les administracions gestores.
  
Les bases generals dels programes es recullen en l'acord segon.
  
IX. Mesures d'estalvi en el Sistema Nacional de Salut
  
El creixement de la despesa de farmàcia presenta una trajectòria alcista respecte de les altres despeses corrents del sistema, i revela la necessitat d'adoptar mesures que racionalitzen el consum dels medicaments, adequant-lo a les necessitats reals de la salut de la població i eliminant o desincentivant els consums innecessaris.
  
Respecte a això, el Consell de Política Fiscal i Financera considera que:
  
1r) Les mesures en aquest sentit haurien de dirigir-se, preferentment, al desenvolupament d'una política de genèrics i a restringir el finançament públic per als medicaments d'escàs valor terapèutic. Aquestes mesures hauran de produir un estalvi en la despesa farmacèutica de 65.000 milions de pessetes.
  
2n) Les mesures que adopte el Govern han de ser sotmeses prèviament a deliberació i dur l'informe del CIS.
  
Així mateix, en el primer semestre de cada any el Govern efectuarà una valoració referida a l'any anterior de l'impacte produït per les mesures d'estalvi per a garantir el compliment dels objectius que es persegueixen. El Govern plantejarà, si és el cas, al Consell de Política Fiscal i Financera, les mesures oportunes cara a l'adequada cobertura de les necessitats de despesa del sistema.
  
X. Regles d'execució pressupostària
  
L'execució pressupostària del sistema comprén, per a cada exercici del quadrienni, els lliuraments a compte que s'efectuen en el seu transcurs i la liquidació definitiva que es realitze en el següent.
  
X.1. Lliuraments a compte
  
L'import dels crèdits que s'han de consignar en cada exercici, en concepte de lliuraments a compte de la liquidació definitiva d'aquest, per al fons general i el fons específic, es determinarà aplicant a la dotació respectiva de l'any 1998 l'índex d'increment del PIB nominal, al cost dels factors, entre 1998 i l'exercici corresponent, determinat d'acord amb la previsió sobre aquest que es reculla en el projecte de llei de pressupostos generals de l'Estat del repetit exercici.
  
Els lliuraments a compte dels crèdits corresponents al fons general es faran efectius per dotzenes parts mensuals, i formalitzat el conveni respectiu comprendran la part corresponent a la dotació per a l'aplicació de mesures de control del frau en prestacions socials.
  
Els lliuraments a compte dels crèdits corresponents al fons específic es faran efectius per dotzenes parts mensuals.
  
X.2. Liquidacions definitives
  
Les liquidacions definitives del finançament de cada exercici del quadrienni, del fons general i del fons específic, es practicaran en el tercer trimestre de l'exercici següent, segons les regles que a continuació es recullen:
  
1ª. Del finançament de cada administració gestora corresponent al fons general en l'any 1998, es deduirà la part corrresponent a la dotació per a aplicació de mesures de control del frau en IT.
  
A la diferència resultant, que reflecteix el finançament de cada administració gestora pel fons general no subjecta a liquidació separada, se li aplicarà l'índex d'increment del PIB nominal, al cost dels factors, entre l'any 1998 i l'any que és objecte de la liquidació.
  
2ª. El finançament de cada administració gestora pel fons específic es liquidarà aplicant a la dotació assignada per aquest en l'any 1998 l'índex d'increment del PIB nominal, al cost dels factors, entre aquest any 1998 i l'any que és objecte de la liquidació.
  
3ª. El finançament de cada administració gestora corresponent al fons general, quant a la part corresponent a la dotació per a l'aplicació de mesures de control del frau en IT, es liquidarà aplicant a la dotació prèvia consignada en 1998 l'índex d'increment del PIB nominal, al cost dels factors, entre aquest any 1998 i l'any que és objecte de la liquidació. La xifra resultant d'aquesta operació es liquidarà, al seu torn, aplicant les regles aprovades a l'efecte en el conveni respectiu, el model del qual es recull com annex en l'acord segon.
  
4ª. De les xifres resultants de les liquidacions ressenyades en les regles 1ª, 2ª i 3ª anteriors es restaran els imports respectius dels lliuraments efectuats a compte d'aquestes, i els saldos resultants es regularitzaran en el primer lliurament a compte que es faça efectiu després de la seua pràctica
  
XI. Període de vigència
  
La vigència del present model de finançament dels serveis de sanitat conclourà el 31 de desembre de l'any 2001.
  
XII. Aplicació del sistema de finançament a les comunitats autònomes de règim foral
  
La Comunitat Autònoma del País Basc i la Comunitat Foral de Navarra queden exceptuades de l'aplicació del present sistema, ja que el finançament de la sanitat d'aquestes comunitats és definit per la Llei General de Sanitat, els específics règims de Concert i Conveni Econòmic i els corresponents reials decrets de transferències.
  
Acord segon
  
Regles per a les actuacions de control de la despesa en les prestacions per incapacitat temporal (IT)
  
I. Situació de partida
  
Les prestacions econòmiques causades per la incapacitat temporal (d'ara endavant IT) han experimentat un creixement accelerat, que ha arribat en l'últim exercici liquidat a ultrapassar amb amplitud la xifra de 500.000 milions de pessetes.
  
Les dades disponibles, així com l'evolució i la distribució de les xifres relatives a aquestes prestacions, permeten afirmar que hi ha un important nivell de despesa que pot considerar-se indegut, és a dir, que no hauria de produir-se si les prestacions es limitaren a la cobertura de les necessitats correctament definides, és a dir, les derivades de situacions reals d'incapacitat amb una duració adequada.
  
A aquesta primera consideració, d'índole purament econòmica, cal unir-ne dues, de caràcter competencial.
  
La primera d'elles és que la despesa associada a la IT la reducció de la qual és possible es produeix en una esfera administrativa diferent de la de l'òrgan l'actuació del qual el desencadena. La despesa es produeix en l'òrbita de l'INNS, i l'òrgan que origina la seua aparició és l'Insalud.
  
La segona es refereix a la pluralitat d'administracions públiques amb competència sobre els serveis de l'Insalud: les comunitats autònomes amb competències assumides (País Basc, Catalunya, Galícia, Andalusia, Comunitat Valenciana, Canàries i Navarra) i el mateix Insalud (gestió directa).
  
II. Objectiu
  
A partir d'aquestes premisses, es considera necessari escometre programes d'actuació de les administracions gestores dels serveis sanitaris, per a aconseguir una reducció de la despesa en IT.
  
Aquests programes s'hauran de reflectir en convenis bilaterals les condicions generals dels quals seran les següents:
  
II.1. Bases generals dels convenis
  
Els convenis per al control de les situacions de IT, s'ajustaran a les bases següents:
  
Import del fons: 40.000 milions de pessetes en 1998, actualitzables en els altres anys del quadrienni. Es destinarà anualment un 10% a activitats i programes sanitaris de seguiment i control de la IT, i un 90% en funció dels resultats en l'estalvi efectiu en la prestació per IT per al INSS.
  
Assignació dels crèdits: a l'Insalud i a les comunitats autònomes en funció dels coeficients de població protegida establits en el nou Acord de finançament. Es liquidaran anualment els crèdits en proporció als objectius d'activitat i estalvi aconseguits.
  
Objectius d'activitat: la posada en pràctica d'un programa de mesures d'avaluació, seguiment i control sanitari de la IT, coordinat a nivell estatal pel Consell Interterritorial, que inclourà una especial col·laboració dels Serveis de Salut amb l'INSS.
  
Addicionalment, els respectius Serveis de Salut podran millorar, en l'àmbit de les seues competències, les prestacions sanitàries associades a situacions de IT.
  
Objectius d'estalvi: l'ajust dels costos anuals de la IT per comunitats autònomes es fixa en proporció a la seua situació relativa respecte a la mitjana nacional.
  
Es tindrà com a paràmetre que cal ajustar el cost afiliat/mes corregit per a evitar els efectes de les diferents bases de cotització per comunitats autònomes.
  
II.2. Aspectes essencials dels convenis
  
Els convenis recolliran necessàriament les qüestions següents:
  
a) Administracions públiques que hi intervenen, facultats i obligacions respectives.
  
b) Definició de les activitats i objectius econòmics.
  
c) Serveis implicats.
  
d) Valoració i participació en resultats.
  
Les administracions públiques que han d'adoptar el programa d'actuació i tenen la competència per a aplicar les mesures contingudes en aquest són les que tenen al seu càrrec la prestació dels serveis sanitaris de la Seguretat Social:
  
L'Insalud, respecte al territori de la seua gestió directa.
  
Les comunitats autònomes que han assumit les competències en matèria de sanitat de la Seguretat Social.
  
Atés l'objectiu dels convenis i els serveis que s'impliquen en la seua aplicació, hauran de ser administracions públiques que hi intervenen, a més de les administracions gestores dels serveis sanitaris, els Ministeris de Sanitat i Consum, Treball i Seguretat Social i Economia i Hisenda.
  
La finalitat dels convenis és promoure tant l'activitat de seguiment i control sanitari de les prestacions per IT, com aconseguir els objectius econòmics d'estalvi en la prestació que anteriorment s'han assenyalat.
  
Tenint en compte que les condicions de cada territori es diferencien per determinades peculiaritats, amb influència en la situació de IT, els objectius anteriors han de ponderar-se atenent el nivell real de la despesa per IT en el respectiu territori, d'acord amb els ajusts relatius que s'establisquen, amb acord previ del Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut.
  
Els serveis que han de realitzar les actuacions són els serveis de salut de les comunitats autònomes gestores i els de l'Insalud-gestió directa, en els territoris respectius.
  
III. Seguiment de l'aplicació dels convenis.
  
El Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut quantificarà els objectius econòmics que haja d'aconseguir cada administració gestora, i la seua evolució en el quadrienni 1998-2001, d'acord amb els objectius generals d'ajust de la prestació per Incapacitat Temporal, que es recullen en l'epígraf II.1. Bases generals dels convenis- d'aquest document.
  
Per a efectuar el seguiment de l'aplicació dels convenis, tant pel que fa a l'execució de tasques, com de consecució d'objectius econòmics com es recullen en els convenis esmentats, es constituirà una Comissió de Seguiment, al si del Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut.
  
IV. Model general de conveni
  
Com a annex es recull a continuació el model general de conveni.
  
Annex de model de conveni
  
Conveni pel qual s'estableix el programa d'actuacions de la comunitat autònoma d..., per al control sanitari de la incapacitat temporal, i es fixen els objectius anuals d'ajust en el cost global d'aquesta prestació per al quadrienni 1998/2001
  
Un dels components de l'Acord de Finançament Sanitari per al quadrienni 1998/2001, subscrit al si del Consell de Política Fiscal i Financera, de 27 de novembre de 1997, és la constitució d'un fons per a la millora de gestió i lluita contra el frau en la incapacitat temporal, que ascendeix en 1998 a 40.000 milions de pessetes (d'ara endavant fons).
  
La liquidació definitiva d'aquest fons als distints serveis de salut, s'efectuarà en funció de la realització de determinades activitats de control i la consecució d'uns objectius d'ajust en el cost global d'aquesta prestació per a l'Institut Nacional de la Seguretat Social.
  
Per tal de fixar els compromisos respectius de l'Estat i de la Comunitat Autònoma d ... pel que fa a l'assignació de crèdits i als objectius d'aquest fons, se subscriu el present conveni, d'acord amb les clàusules següents:
  
1. Àmbit
  
El present conveni té com a finalitat establir les activitats de seguiment, avaluació i control que en matèria d'incapacitat temporal correspon realitzar pel Servei de Salut de la Comunitat Autònoma d..., en desenvolupament dels compromisos contrets en l'Acord de Finançament Sanitari 1998/2001, aprovat pel Consell de Política Fiscal i Financera, de 27 de novembre de 1997, així com fixar els objectius d'ajust del cost d'aquesta prestació en 1998 i anys successius, objectius a la consecució dels quals s'hauran d'orientar les iniciatives del Servei de Salut.
  
2. Recursos financers
  
La participació inicial de la Comunitat Autònoma d en el fons ascendeix, en cada exercici del quadrienni, al ...% de l'import total d'aquest.
  
Els crèdits resultants de la participació s'assignaran de la manera següent:
  
a) El 10% per la realització de les activitats i programes de seguiment i control de IT que es comprometen a realitzar els serveis sanitaris, d'acord amb el que estableix la clàusula 3.
  
b) El 90% restant en funció de la reducció efectiva dels costos de la prestació per IT per a l'Institut Nacional de la Seguretat Social, que s'obtinga segons els paràmetres que s'estableixen en la clàusula 4 d'aquest conveni.
  
3. Activitats de control sanitari de la IT
  
A fi d'aconseguir els objectius de lluita contra el frau i racionalització dels costos de la prestació per incapacitat temporal, s'estableix un programa de mesures d'avaluació, seguiment i control, que correspon executar al Servei de Salut, que figura detallat en l'apèndix d'activitats. Els resultats d'aquest programa serviran de base per a la liquidació definitiva del 10% lligat a activitat.
  
La liquidació definitiva esmentada es practicarà anualment, amb caràcter acumulatiu, de manera que cadascuna comprendrà tots els exercicis del quadrienni transcorreguts fins a la seua pràctica, tant en relació amb els objectius que s'han d'aconseguir com als recursos econòmics i financers i als altres termes que es computen en la liquidació esmentada.
  
4. Reducció de costos de la prestació per IT
  
La liquidació del 90% del crèdit lligat a la consecució de l'objectiu econòmic s'efectuarà d'acord amb els resultats en els objectius d'estalvi en el cost d'aquesta prestació per a l'Institut Nacional de la Seguretat Social, que es recullen en el quadre de dades adjunt.
  
En iguals termes que s'han ressenyat respecte del 10%, la liquidació definitiva esmentada es practicarà anualment, però tindrà caràcter acumulatiu.
  
Els objectius d'estalvi es fixen en funció de la situació actual de cost d'aquesta prestació, mesurats segons les dades que hi havia al INSS a finals del mes d'octubre de 1997.
  
Es fixa com a paràmetre de referència, a la reducció del qual ha de contribuir el servei sanitari, el cost per afiliat/mes, que així mateix figura en el quadre adjunt.
  
Aquest esforç d'ajust s'estableix en proporció a la situació relativa de cada territori respecte a l'import mitjà per afiliat/mes, en 1997, del conjunt estatal que, al seu torn, es projecta al llarg dels quatre anys de l'Acord, a fi de recollir en el quadre adjunt els objectius d'estalvi i d'esforç addicionals de 1998 fins a l'any 2001.
  
5. Coordinació, verificació i control
  
La competència per a la interpretació i aplicació del conveni l'exercirà una Comissió de Seguiment al si de la Comissió de Gestió del Sistema Nacional de Salut, nomenada a l'efecte pel Consell Interterritorial.
  
Seran funcions d'aquesta Comissió de Seguiment les següents:
  
Efectuar una valoració dels resultats, amb periodicitat trimestral, informant a les parts que subscriguen el conveni.
  
Exercir les funcions de control del compliment d'aquest conveni i, si és el cas, les d'arbitratge que resulten procedents.
  
Conéixer els distints programes d'activitat per al control de la prestació i proposar, si és el cas, les orientacions precises i que l'experiència aconselle per a millorar la gestió i el control de la prestació.
  
Examinar la validesa i fiabilitat dels sistemes d'informació establits, contrastant i verificant, si resulta procedent, les dades obtingudes de les distintes fonts.
  
Vigilar l'eficàcia de l'intercanvi d'informació sobre perceptors de la prestació entre l'INSS i el Servei de Salut.
  
Conéixer els indicadors bàsics d'activitat de control i de situació de la prestació corresponents al Servei de Salut i a l'INSS.
  
Conéixer i avaluar l'informe de seguiment trimestral dels distints programes especials d'activitats per al control de la prestació.
  
Examinar els resultats del seguiment de l'aplicació de la normativa vigent en matèria de IT, singularment pel que fa a les previsions de l'Ordre Ministerial de 19 de juny de 1997, valorant les incidències que s'hi produïsquen i recollint les observacions i els suggeriments que es formulen per al millor compliment de la norma.
  
Com a funció primordial, la Comissió de Seguiment determinarà el grau de compliment dels objectius establits a la comunitat autònoma i, d'acord amb els paràmetres seleccionats, informarà sobre els criteris definitius procedents en cada cas. Les liquidacions anuals que s'efectuen hauran de ser certificades per la Comissió de Seguiment.
  
En tot cas, l'òrgan de seguiment podrà impulsar els instruments de verificació necessaris per a la validació de la informació en els casos que plantegen algun dubte o discrepància.
  
El present conveni substitueix el Concert Marc entre el Ministeri de Sanitat i Consum i el Ministeri de Treball i Afers Socials, subscrit el 15 d'octubre de 1996 i ratificat pel ple del Consell Interterritorial de 28 d'octubre de 1996. En tant que substitueix aquest Concert Marc, quedarà, així mateix, sense validesa el conveni bilateral subscrit amb l'Institut Nacional de la Seguretat Social, pel que fa al control de la incapacitat temporal.
  
Pel que fa a les activitats de col·laboració previstes en aquest conveni, s'establirà el que disposa el punt 8 de l'apèndix d'activitats.
  
Apèndix d'activitats de control sanitari de la IT
  
Activitats de control sanitari de la IT
  
Com a requisit per a la liquidació definitiva a la comunitat autònoma del crèdit que corresponga per activitat de control d'Incapacitat Laboral, el Servei de Salut i l'INSS hauran de realitzar, en termes generals, les activitats següents:
  
1r. Elaboració i presentació d'un programa especial d'activitats, que incloga, dins d'un pla quadriennal, la formulació d'objectius d'activitat i resultats, mesures i actuacions encaminades a la millora de la gestió, avaluació i control de la prestació.
  
2n. Establiment d'un sistema d'informació homologat per a la gestió i control de la prestació.
  
3r. Implantació dels procediments necessaris per a l'intercanvi o cessió d'informació sobre els perceptors de la prestació.
  
4t. Desenvolupament d'un conjunt de dades que facilite la informació necessària per al coneixement precís de la situació de la prestació en el seu àmbit i que, en tot cas, haurà d'incloure, junt amb els indicadors més generals de la prestació (incidència, prevalença, duració mitjana i dies d'incapacitat/afiliat/mes) aquells altres que determine el Grup de Treball de Coordinació de la Inspecció en el Sistema Nacional de Salut.
  
El Servei de Salut informarà mensualment al Grup de Treball esmentat de l'evolució de les dades i dels indicadors genèrics establits.
  
L'INSS, per la seua part, haurà d'aportar al Servei de Salut, amb una periodicitat trimestral, la informació necessària per a l'anàlisi de la situació en el seu territori i que, en tot cas, inclourà el nombre d'afiliats per règims i el cost mitjà per afiliat i mes en cada àmbit particular.
  
Independentment d'això, l'INSS es compromet a fer arribar tota la informació del conjunt de l'Estat relativa a l'evolució de la IT, per a garantir una màxima transparència.
  
5é. Designació de coordinadors d'Incapacitat Temporal en els distints nivells d'organització assistencial sanitària (provincial, àrea d'Inspecció, gerència i equip d'atenció primària), respectant en tot cas l'organització que li és pròpia a la comunitat autònoma, mitjançant els seus serveis d'inspecció o òrgans que assumisquen les seues competències.
  
6é. Desenvolupament d'activitats d'informació en matèria d'Incapacitat Temporal als professionals d'Atenció Primària que tenen relació amb la prestació.
  
7é. Desenvolupament de programes especials monogràfics de revisió de la Incapacitat Temporal per a processos clínics específics, les condicions dels quals es fixaran per acord entre l'INSS i el Servei de Salut de la comunitat autònoma.
  
8é. Elaboració i presentació a la Comissió de Seguiment, constituïda a l'efecte, d'un informe trimestral, d'acord amb les pautes del seu programa especial d'activitats per al control de la prestació, que haurà d'incloure una avaluació de resultats de l'aplicació de les recents disposicions en relació amb la matèria, singularment els referits a les previsions contingudes en l'Ordre Ministerial de 19 de juny de 1997.
  
9é. El programa especial de seguiment de les activitats referit en el número 1r anterior s'haurà de realitzar, utilitzant, com a mínim, les dades següents:
  
Aquestes activitats estaran sotmeses a verificació, seguiment i control en els termes que establisca la Comissió regulada en la clàusula 5 del conveni.
  
QUADRE DE DADES
  
COMUNITAT AUTÒNOMA D ..........
  
DADES DE PARTIDA (1997)1
  
Import/mes per afiliat (brut):
  
Import/mes per afiliat (corregit):
  
Despesa total anual:
  
Percentatge de diferència entre la comunitat autònoma i la mitjana estatal:
  
OBJECTIUS ECONÒMICS (1998/2001)2
  
Percentatge de reducció en 1998, de l'import/mes per afiliat (corregit):
  
Import/mes afiliat (corregit) resultant en 1998:
  
Import de l'estalvi estimat per a 1998:
  
Percentatges de reducció per a la comunitat autònoma de l'import per afiliat/mes (corregit) en els restants exercicis del quadrienni:
  
1999: (- %)
  
2000: (- %)
  
2001: ( %)
  
(acumulat del període)
  
Objectius d'estalvi per a les comunitats autònomes en els restants exercicis del quadrienni:
  
1999: (- %)
  
2000: (- %)
  
2001: (- %)
  
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
  
1 Situació actual del cost de la prestació per IT que hi ha a l'Institut Nacional de la Seguretat Social a finals d'octubre de 1997. Aquestes dades es projecten a nivell anual als efectes corresponents.
  
2 Es fixa com a paràmetre de referència en el control de la IT, a la reducció de la qual han de contribuir els serveis sanitaris, el cost per afiliat/mes de la Comunitat Autònoma. Ja que en el cost de la prestació econòmica per IT incideix, de manera significativa, les quanties de les bases de cotització -segons els diferents àmbits territorials-, es procedeix a la correcció d'aquest indicador en totes les comunitats autònomes per a obtenir una referència respecte al conjunt estatal. L'esforç d'ajust que correspon a la comunitat autònoma es determina en proporció a la seua situació relativa respecte al conjunt estatal. Les xifres aplicables, en cada exercici, evolucionaran pel que fa als objectius d'estalvi en funció de les bases de cotització i el nombre d'afiliats, quant al fons, en funció del PIB nominal. La comprovació i l'ajust de les dades serà efectuat per la Comissió de Seguiment prevista en la clàusula 5ª del conveni.
  
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
  
Acord tercer
  
Regla especial per a l'execució pressupostària dels lliuraments a compte pel fons general per a 1998.
  
El nou sistema de finançament dels serveis de sanitat, recollit en l'acord primer, suposa un esforç important en l'aportació de nous recursos, a fi d'aconseguir l'equilibri entre les necessitats de despesa i els ingressos del sistema.
  
D'altra banda, la vigència quadriennal del nou model comporta que l'aflorament efectiu dels recursos addicionals comence a produir-se en l'any 1998.
  
Tanmateix, es considera necessari poder adoptar, sense demora, mesures encaminades a millorar les dotacions de mitjans dels serveis sanitaris que es consideren prioritaris, a fi d'adequar-los a les necessitats de funcionament que possibiliten un rendiment més eficaç des del mateix moment d'iniciació del quadrienni.
  
En virtut d'això, el Consell de Política Fiscal i Financera considera que procedeix efectuar la recomanació següent al Govern:
  
"En el menor termini possible, i amb la finalitat que les entitats gestores de la sanitat puguen adequar els seus mitjans a les necessitats de funcionament que exigirà el nou model sanitari a partir de l'1 de gener de 1998, el Govern ha d'adoptar les mesures necessàries perquè es transferisca a l'Insalud, dins de l'exercici 1997, l'import de 40.000 milions de pessetes, a compte del finançament que procedisca transferir-li en l'exercici de 1998 per aplicació del nou model de finançament de l'assistència sanitària, recollit en l'acord primer.
  
Aquest import serà transferit, al seu torn, per l'Insalud a les comunitats autònomes amb gestió transferida, amb el mateix caràcter de lliurament a compte, en quantia proporcional al finançament total que han de rebre en l'exercici de 1998 pel nou model del sistema de finançament dels serveis sanitaris.
  
L'import que es faça efectiu en 1997 es regularitzarà en 1998, mitjançant deducció d'aquest, per dotzenes parts, en els lliuraments a compte que es facen efectius en 1998."
  
Acord quart
  
Mesures de millora de la gestió
  
La reforma del sistema de finançament del Sistema Nacional de Salut, que es recull en l'acord primer, suposa un pas decisiu en la suficiència financera del sistema, i ha de reflectir-se, dins del període que comprén la seua vigència, en la millora de la gestió dels serveis sanitaris.
  
Entre els objectius que s'han d'aconseguir en aquest ordre destaquen essencialment dos:
  
a) La duració mitjana del període necessari per a prestar als beneficiaris els serveis de salut especialitzats, especialment quant a les intervencions quirúrgiques (llistes d'espera).
  
b) L'acreditació de tots els centres hospitalaris, quant al control de qualitat exigit per a aquesta.
  
En aquest context, el Consell es de Política Fiscal i Financera entén que és desitjable aconseguir aquests objectius en el més breu termini possible, per això aprova la recomanació següent:
  
"En l'any 1999 es procedirà a efectuar una valoració dels resultats aconseguits en els objectius assenyalats en les lletres a) i b) anteriors, i en els cas que aquests reflectisquen un avanç significatiu, s'incrementaran els recursos financers del sistema en un import de 25.000 milions de pessetes, que s'integrarà en el fons general per població protegida."
  
Acord cinqué
  
Aplicació de la garantia de finançament mínim als traspassos de serveis
  
L'aplicació del principi d'equilibri financer, recollit en l'apartat 7é de l'epígraf IV, es farà extensiva a les comunitats autònomes que assumisquen les competències en matèria de Sanitat de la Seguretat Social, mitjançant la incorporació en la valoració del traspàs de la quantitat que resulte segons la fórmula següent:
  
Import = {PGE98 . (PPa - PPn) - 0,0025 . F98} . Ia
  
sent:
  
PGE98 = 3.719.396,5 milions de pessetes.
  
PPa = Població protegida relativa de la comunitat autònoma segons el sistema de finançament del període 1994-1997.
  
PPn = Població protegida relativa de la comunitat autònoma segons el sistema de finançament del període 1998-2001.
  
F98 = PGE98 . PPa
  
Ia = Valor de l'índex d'evolució del sistema de finançament dels serveis sanitaris (PIB nominal), acumulat entre l'any 1998 i l'any en què tinga efectivitat inicial l'acord de traspàs de serveis.
  
Acord sisé
  
Aplicació de l'acord sobre el Sistema de Finançament dels Serveis de Sanitat per al quadrienni 1998-2001 a les comunitats de règim foral.
  
S'acorda afegir un nou epígraf XII al document contingut en l'acord primer, del següent tenor literal:
  
XII. Aplicació del Sistema de Finançament a les Comunitats Autònomes de Règim Foral
  
La Comunitat Autònoma del País Basc i la Comunitat Foral de Navarra queden exceptuades de l'aplicació del present sistema, ja que el finançament de la sanitat d'aquestes comunitats és definit per la Llei General de Sanitat, els específics règims de Concert i Conveni Econòmic i els corresponents reials decrets de transferències.
  
Vot particular que formula el conseller d'Economia, Indústria i Hisenda de la Junta d'Extremadura, el senyor Manuel Amigo Mateos, als acords del Consell de Política Fiscal i Financera, de data 27 de novembre de 1997.
  
Havent-se sotmés a consideració del Consell de Política Fiscal i Financera, a l'empara del que disposa el Reglament de Règim Intern i altra normativa reguladora d'aquest òrgan col·legiat, mitjançant el present escrit el representant de la Junta d'Extremadura formula vot particular dissident, i sol·licita que s'incorpore degudament a l'acord majoritari del qual discrepa, tot això fonamentat en els següents
  
Raonaments
  
1r. És un model gens transparent:
  
El fons general parteix d'unes xifres fictícies que, tan sols es col·legeixen, com a xifres necessàries per a mantenir o aconseguir la xifra final per a ajustar així l'increment d'aquest fons a l'increment del PIB.
  
És més, aquesta xifra s'assoleix tan sols si es firmen els convenis corresponents amb l'Estat per a la lluita contra el frau, o el que és el mateix, allò que abans era una assignació íntegrament incondicionada, ara està parcialment condicionada i per tant d'incerta consecució.
  
S'hi esmenten, això sí en hipòtesis, més de 60.000 d'estalvi en despesa farmacèutica, que ni són partides de despesa, ni es defineix el mètode de consecució.
  
El sacralitzat criteri de població protegida, és eficaç i interessadament corregit per a evitar que a Catalunya i Galícia li reste finançament, aplicant-se en sentit invers en una de les partides del fons addicional.
  
2n. És un model insolidari i desvertebrador:
  
A pesar d'estar perfectament recollit en la Llei General de Sanitat la necessitat de corregir els desequilibris territorials, de tal manera que es garantisca el principi d'igualtat efectiva d'accés a les prestacions sanitàries que garanteix el Sistema Nacional de Salut, i amb això conformar el contingut essencial del dret constitucional de protecció de la salut, cap menció es realitza en el model per a atendre aquesta necessitat que arranca dels drets constitucionals de tot espanyol.
  
En canvi, és un model que beneficia descaradament els territoris millor dotats en infraestructura sanitària, en perjudici dels altres, bàsicament inclosos en territori Insalud.
  
Aquests és un model que, durant el quadrienni de vigència, incrementarà escandalosament les desigualtats de finançament sanitari de les distintes comunitats autònomes d'Espanya.
  
Consagrant com a criteri fonamental de repartiment la població protegida s'ha oblidat conscientment altres factors de variabilitat de la despesa sanitària tals com l'estructura demogràfica, morbiditat, dispersió geogràfica, etc.
  
A més de l'absència de mecanismes correctors que atenguen els desequilibris de dotacions sanitàries territorials.
  
3r. És un model clandestinament elaborat:
  
El procés negociador i d'elaboració del model proposat s'ha dut a terme per part del Govern sense la transparència que la societat i les institucions democràtiques exigeixen en l'Estat espanyol. S'ha negociat bilateralment, segons sembla, entre el Govern d'Espanya i algunes comunitats autònomes, al marge del Grup de Treball, creat formalment a l'efecte. Una dada ho testimonia: El grup de treball s'ha reunit, només dues vegades, en la constitució i ara en la dissolució. No han existit treballs, dades documents, propostes que hagen pogut debatre's en aquest grup de treball, la qual cosa no ha estat impediment perquè les filtracions a la premsa hagen anat descobrint els poc transparents maneigs alternatius de qui coordina el grup de treball.
  
4t. És un model il·legal:
  
No respecta la Llei General de Sanitat en les previsions de finançament sanitari, en concret en els preceptes següents:
  
Article 81: - "Correcció desequilibris territorials".
  
Article 82: - Els dèficit els suporta qui els genera, llevat que siguen per imposició de noves prestacions des de l'Estat.
  
Les competències per desplaçats, segons pagament per procés, no com a finançament consolidat addicional.
  
Disposició addicional primera: - Comunitats autònomes forals, tenen el seu règim especial i no participen de les variacions a l'alta o baixa del finançament comú, sobretot en el fons addicional que elles ja tenen.
  
5é. És un model de base no-demostrada:
  
Es pretén dotar de la suficient estabilitat i suficiència financera el Sistema Nacional de Salut, però encara no se sap on, quant, per qui i per quina causa s'ha produït el presumpte dèficit sanitari i, tampoc s'ha explicat per què tots hem de corresponsabilitzar-nos de pal·liar aquest dèficit territorialment localitzat.
  
6é. És un model quantitativament i distributivament impresentable:
  
Bàsicament, els comptes, els criteris, l'absència de criteris i altres contingències que conformen el document de proposta, no tenen un altre fil conductor i finalitat que reunir fons per a la Generalitat de Catalunya, això sí, repartint alguns fons a les altres comunitats autònomes per a evitar una confrontació total, que distributivament estaria justificada.
  
Aquest objectiu no pot tenir cap altra justificació més que des de la dinàmica conjuntural dels pactes de governabilitat entre la dreta espanyola i la nacionalista.
  
7é. És un model que impedeix les futures transferències:
  
Expressament, pels representants del Ministeri de Sanitat (fins i tot es recull en el dictamen de la Subcomissió del Congrés), s'indicà que el model de finançament que s'ha de pactar és el que serviria de base per a efectuar les transferències sanitàries a les comunitats autònomes que encara no les tenen, o el que és el mateix, la depauperada situació en què quedaria l'Insalud perpetuarà una insuficiència estructural de recursos sanitaris que exigiran, per a equilibrar el nivell d'assistència adequat, d'una injecció de fons insuportable per a les comunitats autònomes que vagen a assumir aquestes competències
  
8é. És un model que ataca l'estat de benestar:
  
Per tres raons:
  
Es pretén, a l'atzar del necessari acatament per les distintes administracions sanitàries, restar drets socials als espanyols (reducció de les prestacions farmacèutiques i permetre que les altes mèdiques queden a decisió de les mútues patronals).
  
Es pretén posar portes territorials en el nivell assistencial, és a dir, es perpetua i potencia que els nivells d'accés efectius de les prestacions no seran ja homogènies, sinó admissiblement equivalents en els distints territorials nacionals.
  
Condemna els ciutadans residents en les comunitats autònomes menys dotades, l'administració sanitària de les quals es troba en mans de l'Insalud estatal, a no equiparar les seues dotacions en el futur. En exercicis venidors hi haurà una millor sanitat per als ciutadans de regions riques, i una menor sanitat per a ciutadans de la resta.
  
9é. És un model que, llevat de les excepcions quantitativament identificades, discrimina les altres comunitats autònomes:
  
Una comunitat autònoma rep, això sí espectacularment, més finançament que el seu % de població protegida, en el Fons Addicional Finalista; i aquest fons lluny de perseguir la reducció dels desequilibris territorials en la igualtat d'accés a les prestacions sanitàries, potencia aquestes discriminacions socials.
  
Per aquests raonaments, el representant de la Junta d'Extremadura vota en contra del model de finançament sanitari proposat pel Govern, apartant-se de la posició majoritària en els acords del Consell de Política Fiscal i Financera que l' aproven.
  
Per això, d'acord amb el que estableix l'article 10.2 del Reglament de Règim Interior del Consell, es publica per a coneixement general.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3444, del 01-03-1999 (1999/863)

RESOLUCIÓN de 15 de diciembre de 1998, de la Conselleria de Economía, Hacienda y Administración Pública, por la que se se ordena la publicación del Acuerdo 1/1997, de 27 de noviembre, por el que se aprueba el Sistema de Financiación de los Servicios de Sanidad en el periodo 1998-2001.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   3444

Fecha DOGV
:   01-03-1999

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   1999/863

CVE


Fecha del documento
:   15-12-1998

Organismo emisor
:   Conselleria de Economía, Hacienda y Administración Pública

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [servicio sanitario](javascript:void(0))
    * [financiación](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de diciembre de 1998, de la Conselleria de Economía, Hacienda y Administración Pública, por la que se se ordena la publicación del Acuerdo 1/1997, de 27 de noviembre, por el que se aprueba el Sistema de Financiación de los Servicios de Sanidad en el periodo 1998-2001. [1999/X863]
  
El Pleno del Consejo de Política Fiscal y Financiera de las comunidades autónomas, en la reunión del día 27 de noviembre de 1997, aprobó el siguiente acuerdo:
  
«Acuerdo 1/1997, de 27 de noviembre, por el que se aprueba el Sistema de Financiación de los Servicios de Sanidad en el periodo 1998/2001».
  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 10.2 del Reglamento de Régimen Interior del Consejo de Política Fiscal y Financiera, se publica el acuerdo señalado como anexo a la presente resolución.
  
Valencia, 15 de diciembre de 1998.- El conseller de Economía, Hacienda y Administración Pública: José Luis Olivas Martínez.
  
Anexo
  
Acuerdo 1/1997, de 27 de noviembre, por el que se aprueba el Sistema de Financiación de los Servicios de Sanidad en el periodo 1998-2001.
  
El pleno del Consejo de Política Fiscal y Financiera de las Comunidades Autónomas, válidamente constituido con asistencia de todos sus miembros de derecho excepto los representantes de las Comunidades Autónomas de Madrid y La Rioja, celebró su trigesimoséptima reunión el día 27 de noviembre de 1997, previa convocatoria del ministro de Economía y Hacienda, presidente del Consejo, con arreglo al orden del día que, entre otros asuntos, incluía un punto segundo referente a Financiación del Sistema Nacional de la Salud para el periodo 1998-2001, que incorporaba seis propuestas de acuerdo distintas que configuraban el mencionado Sistema.
  
Debatidas las propuestas elaboradas por la Dirección General de Coordinación con las Haciendas Territoriales y haciendo constar previamente que los representantes de las comunidades autónomas de Cantabria y las Islas Baleares se han ausentado en el transcurso de la sesión, se sometieron sucesivamente a votación obteniéndose los resultados que se detallan a continuación:
  
En relación con la propuesta ?Financiación de los Servicios de Sanidad en el periodo 1998-2001- fue aprobada, en primera votación, por una mayoría de treinta y dos votos a favor y dos votos en contra ?Castilla-La Mancha y Extremadura-, sobre treinta y cuatro votos de derecho.
  
En relación con la propuesta Modelo general de Convenio para las actuaciones de control del gasto en las prestaciones por Incapacidad Temporal, que figura como anexo en el Acuerdo Segundo, fue aprobada, en primera votación, por una mayoría de treinta votos a favor, dos votos en contra ?Castilla-La Mancha y Extremadura- y dos abstenciones ?País Vasco y Navarra?.
  
Ello supone para cada uno de los acuerdos una mayoría superior a los dos tercios de los votos de los miembros que integran el Consejo, según lo previsto en el artículo 10.3. a) del Reglamento de Régimen Interior.
  
Al acuerdo de aprobación ha formulado por escrito voto particular el consejero de la Comunidad Autónoma de Extremadura, de conformidad con la facultad que confiere el artículo 10.3 de dicho Reglamento, figurando ambos, acuerdo y voto particular, como anexo III del acta de la citada reunión aprobada por el Pleno celebrado el 27 de marzo de 1998.
  
En su virtud, en cumplimiento de lo establecido en el apartado 2 del artículo 10 del Reglamento de Régimen Interior del Consejo, se publica, para general conocimiento:
  
Sistema de Financiación de los Servicios de Sanidad en el periodo 1998-2001
  
Acuerdo primero
  
Sistema de Financiación de los Servicios de Sanidad para el cuatrienio 1998-2001
  
I. Desarrollo histórico del sistema
  
El sistema de financiación de los servicios de sanidad se inició con motivo del proceso de asunción por las comunidades autónomas de las competencias de gestión de dichos servicios, que comienza en 1981 con su traspaso a la Generalitat de Cataluña. El tiempo transcurrido desde entonces puede dividirse en dos fases:
  
1. Un periodo inicial de doce años, que abarca hasta 1993.
  
2. El cuatrienio 1994-1997.
  
En el periodo inicial, el sistema de financiación presenta tres características o notas distintivas:
  
a) El desarrollo paulatino del proceso de traspaso de servicios a las siete comunidades autónomas cuyos respectivos Estatutos les atribuían la competencia para asumir la gestión de los servicios. Este proceso concluye en 1994 con la aprobación del acuerdo de traspaso a la Comunidad Autónoma de Canarias.
  
b) La heterogeneidad del criterio en la asignación territorial de los recursos, inducida por el imperativo de tomar como punto de partida el gasto real en cada territorio en el momento del traspaso (coste histórico), con la finalidad de encontrar una solución de continuidad y evitar bruscas alteraciones en la dotación de medios.
  
c) La aparición, en ocasiones, de tensiones presupuestarias, originadas por diferencias coyunturales entre la dinámica de los gastos y los recursos, con la consiguiente necesidad de acometer medidas específicas y extraordinarias con el objetivo de restablecer el equilibrio presupuestario del sistema.
  
En 1994, el Consejo de Política Fiscal y Financiera informó favorablemente el acuerdo sobre el Sistema de Financiación de la Sanidad, con vigencia hasta el 31 de diciembre del presente año 1997. Este acuerdo se instrumentó posteriormente mediante acuerdos bilaterales entre la administración General del Estado y las comunidades autónomas.
  
En el contexto de esta revisión del sistema se abordaron las cuestiones apuntadas, adoptándose medidas sobre ellas en un doble sentido:
  
a) En orden a la homogeneización en la asignación de los recursos, mediante el establecimiento de sendas de aproximación al criterio general, de población protegida, recogido en la Ley General de Sanidad; y,
  
b) Para la eliminación de las tensiones presupuestarias, adoptando como criterio de suficiencia dinámica del sistema la evolución de los recursos con arreglo al PIB nominal.
  
II. Situación actual
  
El Acuerdo de 1994, que se fundamentó en las líneas de actuación anteriormente señaladas, supuso un avance importante en la financiación sanitaria aunque no alcanzó plenamente los objetivos deseados.
  
El transcurso del tiempo ha puesto de manifiesto otras cuestiones, de tal forma que en este momento es necesario acometer:
  
a) La necesidad de adecuar los gastos del sistema en consumos específicos a niveles medios respecto a nuestro entorno geográfico y a tasas de evolución acordes con su naturaleza.
  
b) El ajuste de los gastos sociales asociados a la prestación de los servicios sanitarios a sus necesidades reales, mediante la mejora de éstos en dotaciones y la planificación de actuaciones de control.
  
c) La necesidad, en determinados casos, de racionalizar la adscripción de los recursos del sistema a algunos programas de gasto, para conseguir que puedan cumplirse con eficacia todas las prestaciones propias del mismo.
  
En consecuencia, todas las cuestiones anteriores se encuentran pendientes de solución.
  
Desde esta perspectiva, parece claro que el sistema de financiación de la asistencia sanitaria de la Seguridad Social debe ser objeto de reforma, el nuevo modelo debe acometer las cuestiones señaladas, con la finalidad de alcanzar un funcionamiento satisfactorio de los servicios y mejorar su nivel de calidad.
  
Como medida previa, en 1997 se adoptaron medidas de ahorro, por un importe estimado de 70.000 millones de pesetas, que se han traducido en una mayor capacidad de cobertura financiera del sistema.
  
Posteriormente, el Consejo de Política Fiscal y Financiera, en su reunión del mes de septiembre pasado, acordó la creación del Grupo de Trabajo, y le encargó la elaboración de la propuesta sobre la financiación de la Sanidad para el periodo 1998-2001, que ahora se eleva a su consideración.
  
III. Ámbito de la reforma
  
La propuesta de reforma del sistema de financiación de los servicios sanitarios tiene que abordar y desarrollar las siguientes cuestiones:
  
a) La suficiencia de partida, es decir, el volumen de recursos que deben dotarse para la financiación de los servicios sanitarios del Insalud, a nivel estatal, en el ejercicio de 1998.
  
b) La distribución de los recursos, tanto entre las administraciones gestoras como su asignación a fondos finalistas para la cobertura financiera de programas específicos de gasto cuya inclusión en la masa general no sea aconsejable.
  
c) Las reglas o criterios a aplicar para determinar la evolución temporal de los recursos del sistema a lo largo del cuatrienio, que en cualquier caso, deberá eliminar tensiones presupuestarias y asegurar la adecuación entre la financiación resultante de su aplicación y el crecimiento de las necesidades de gasto en función de los diversos factores que las determinan.
  
d) El establecimiento de objetivos de ahorro en el gasto asociado a la prestación de los servicios sanitarios, con la finalidad de alcanzar los niveles adecuados de las prestaciones sociales y posibilitar, de este modo, un incremento en la dotación de recursos del sistema sanitario.
  
e) La adopción de medidas encaminadas a conseguir niveles óptimos de utilización de los servicios sanitarios, a fin de eliminar o disminuir los gastos o consumos que no resulten necesarios para los fines de la salud que constituyen su objeto.
  
IV. Principios básicos del sistema
  
Los principios básicos del nuevo sistema de financiación de la sanidad son los siguientes:
  
1º. Suficiencia estática. La aplicación de este principio conlleva el señalamiento de un volumen inicial de recursos, en el primer año del periodo, que responda a las necesidades reales de gasto del sistema.
  
2º. Homogeneidad distributiva. El criterio de distribución de los recursos debe tener validez universal.
  
3º. Suficiencia dinámica. La regla de evolución de los recursos del sistema tiene por finalidad garantizar la cobertura del crecimiento del gasto sanitario en cada uno de los ejercicios del cuatrienio.
  
4º. Satisfacción de la demanda de servicios, tanto respecto a su prestación en régimen normal, como a la que sea necesaria por razones de demanda de naturaleza particular o específica.
  
5º. Eficiencia en la aplicación de recursos. Este principio exige el establecimiento y ejecución de planes de control del gasto encaminados a eliminar el fraude en la percepción de las prestaciones sociales, destinando recursos provenientes de esos planes al incremento de la dotación de los servicios sanitarios.
  
6º. Equidad en la distribución de los costes del sistema, con el objetivo de garantizar una adecuada correspondencia entre determinados gastos del sistema y el cumplimiento de los fines de atención a la salud que le son propios.
  
En esta línea se plantean las medidas de racionalización del gasto que, en su caso, puedan resultar más efectivas.
  
7ª. Equilibrio financiero, que garantiza a cada administración gestora que la incidencia en la financiación de la variable de distribución no pueda sobrepasar determinados límites, con la finalidad de asegurar su capacidad de financiación sin oscilaciones significativas.
  
Esta garantía se define del modo siguiente: la pérdida de financiación como consecuencia de la variación de la población protegida, no podrá suponer, para cada administración gestora, más del 0,25 por ciento de sus recursos asignados en el Proyecto de Ley de los Presupuestos Generales del Estado para 1998.
  
V. Suficiencia de recursos
  
La suficiencia de partida del sistema se concreta en la determinación de la masa de recursos que se asignan en el primer año del periodo, que es el ejercicio de 1998. Dicha determinación se efectúa mediante el procedimiento de computar, en el sentido que proceda, las siguientes partidas.
  
a) Como cifra de referencia inicial se parte del gasto presupuestado para el sistema en el año 1998, según el Proyecto de Ley de Presupuestos Generales del Estado en tramitación en las Cortes Generales.
  
Esta partida asciende a 3.719.396,5 millones de pesetas, incluye, con relación a lo que resultaría de una prórroga del modelo vigente, recursos adicionales por importe de 25.000 millones de pesetas para mejoras del sistema.
  
b) Un importe adicional, para incrementar la garantía de cobertura de la cifra inicial anteriormente expresada, de 10.000 millones de pesetas.
  
c) Los recursos que se derivan de la aplicación de las medidas que se contengan en los convenios que se suscriban con las Administraciones gestoras para la consecución de las finalidades previstas en el epígrafe VIII de este documento, que se regulan en el Acuerdo segundo.
  
El importe de estos recursos asciende a 40.000 millones de pesetas.
  
d) La dotación necesaria para asegurar una financiación mínima en cada administración gestora por la incidencia de la variable población (número 7º del epígrafe IV).
  
El importe de esta dotación asciende a 20.444,4 millones de pesetas.
  
e) La financiación de los gastos extraordinarios, originados por docencia y asistencia hospitalaria a los residentes en otros territorios, que alcanzan, para el conjunto del sistema, un importe de 47.918,4 millones de pesetas.
  
Adicionalmente, la capacidad de cobertura financiera del sistema aumentará como consecuencia de las medidas de racionalización del gasto que se adopten, que se estiman en 65.000 millones de pesetas.
  
En el caso de que fuese necesario, por motivos excepcionales, tramitar un Proyecto de Ley de concesión de crédito extraordinario, (o suplemento de crédito) al Presupuesto de gastos del Insalud, éste deberá comprender el importe global adecuado, incluidas las partidas correspondientes a todas las Administraciones gestoras.
  
Además, toda medida normativa del Gobierno, que pueda determinar un incremento significativo del gasto en el sistema sanitario, deberá ir acompañada de una memoria económica, que se someterá a deliberación e informe del Consejo de Política Fiscal y Financiera, que, en su caso, podrá recomendar la adopción de las medidas que considere oportunas.
  
VI. Distribución de los recursos
  
Los criterios de distribución de los recursos tienen como objetivo garantizar la suficiencia financiera para cada agente gestor del servicio o, en su caso, en cada programa de gasto.
  
De acuerdo con ello, la distribución de los recursos globales se efectúa con arreglo a dos criterios diferentes:
  
1) Atendiendo a los sujetos destinatarios o administraciones gestoras, por aplicación de variables de distribución.
  
2) Según finalidades o programas de gasto, mediante la división de los recursos del sistema entre los fondos que se establecen.
  
VI.1. Variables
  
La distribución entre administraciones gestoras de las partidas que constituyen los recursos financieros se efectúa mediante la aplicación de las variables que se señalan a continuación:
  
a) El fondo destinado a la cobertura de las prestaciones generales se distribuye en atención al criterio de población protegida, determinada a partir de los últimos datos sobre población de derecho aprobados por el INE (1996) y los colectivos no protegidos, según informes emitidos al efecto por las respectivas mutualidades (MUFACE, ISFAS y MUGEJU).
  
El valor para cada administración gestora de la variable población de derecho en el año 1996, los colectivos no protegidos y la población protegida resultante de ambas magnitudes, se reflejan en el cuadro 1.1. del anexo de datos estadísticos.
  
En los cuadros 1.2. y 1.3. figuran también los valores de la variable población en 1991 y su evolución entre 1996 y 1991.
  
b) El fondo finalista o de objetivos específicos atiende a la cobertura de la modulación financiera, definida en el número 7º del epígrafe IV.
  
Este fondo se aplicará también, con base en los criterios o índices que, según los estudios realizados, reflejan el saldo financiero, de cada administración gestora, a los gastos por docencia y asistencia hospitalaria a no residentes. En el supuesto de saldo deudor se le asigna valor cero.
  
c) Los ahorros resultantes de las medidas que se adopten se producirán según su incidencia real. No obstante, en principio, se asignan según población protegida.
  
VI.2. Fondos
  
La distribución de los recursos atendiendo a su finalidad constituye uno de los cambios que introduce el sistema para el periodo 1998-2001. En el año inicial 1998, se dotarán dos fondos:
  
1º. El fondo general, destinado a la cobertura de las prestaciones generales.
  
2º. El fondo de atenciones específicas, que garantiza una financiación mínima y deberá dar cobertura a las necesidades financieras originadas por docencia y asistencia hospitalaria a no residentes.
  
Los recursos del sistema se asignarán aplicando las siguientes reglas:
  
1ª. El fondo general se determinará computando los importes resultantes de los apartados a), b) y c), recogidos en el epígrafe V. - Suficiencia de recursos.
  
La inclusión en este fondo general de los recursos cuya dotación obedece a la aplicación de las medidas de control del fraude en prestaciones sociales, se efectúa sin perjuicio de la sujeción de su disposición a la formalización de los respectivos convenios y a las reglas que se establezcan en los planes respectivos.
  
La cuantía del fondo general en 1998, conforme a lo anterior, asciende a un importe total de 3.769.396,5 millones de pesetas.
  
La distribución de este fondo en el ejercicio de 1998 entre las administraciones gestoras (Insalud, gestión directa y comunidades autónomas), se refleja en el cuadro número 1 del anexo de financiación.
  
Los recursos del Fondo general se destinarán por las administraciones gestoras a la cobertura de los gastos del sistema ocasionados por la asistencia sanitaria de la población, atendiendo a criterios de equidad y accesibilidad, y en el marco de las prestaciones reconocidas por el sistema.
  
2ª. El fondo de atenciones específicas se determina computando los importes resultantes de los apartados d) y e), recogidos en el epígrafe V. - Suficiencia de recursos.
  
El importe del mismo asciende a 68.362,8 millones de pesetas. Su distribución entre las administraciones gestoras (Insalud, gestión directa y comunidades autónomas), se refleja en los cuadros número 3.1 y 3.2 del anexo de financiación.
  
La finalidad de los recursos del Fondo específico es cubrir las siguientes necesidades:
  
- La garantía de una financiación mínima a las administraciones gestoras cuya población haya experimentado una minoración significativa.
  
- Los gastos de docencia que se producen por la existencia de centros acreditados como unidades docentes para la formación sanitaria especializada.
  
- Los gastos producidos por asistencia sanitaria hospitalaria a pacientes de otros territorios.
  
3ª. El resultado de las medidas de ahorro, estimadas según población protegida, figura en el cuadro número 2 del anexo de datos estadísticos.
  
VII. Suficiencia dinámica
  
La aplicación del principio de suficiencia dinámica tiene por objeto adecuar el crecimiento interanual de los recursos al de las necesidades de gasto del sistema. A tales efectos, se debe tener en cuenta tanto la evolución de la economía y su capacidad real para asignar recursos a la cobertura de los servicios públicos como los distintos factores que influyen en la evolución del gasto sanitario.
  
De acuerdo con esta circunstancia se considera que los recursos del sistema sanitario (fondo general y fondo de atenciones específicas) evolucionarán durante el periodo 1998 a 2001 según el índice de incremento del PIB nominal.
  
VIII. Programa de ahorro en incapacidad temporal
  
La adopción de programas y medidas dirigidas al control del gasto relativo a la incapacidad temporal (IT) así como la mejora de la asistencia sanitaria para hacer frente a estas contingencias, permite prever una tasa de ahorro suficiente en el conjunto del Estado para incrementar los recursos del fondo general de financiación sanitaria en un importe global de 40.000 millones de pesetas.
  
Las reglas generales de aplicación de estas actuaciones, que se formalizarán mediante la suscripción de convenios bilaterales, establecerán los objetivos a alcanzar y las actuaciones de control e inspección de los procesos de incapacidad temporal que deberán llevarse a cabo por las administraciones gestoras.
  
Las bases generales de los programas se recogen en el acuerdo segundo.
  
IX. Medidas de ahorro en el Sistema Nacional de Salud
  
El crecimiento del gasto de farmacia presenta una trayectoria alcista respecto de los demás gastos corrientes del sistema, y revela la necesidad de adoptar medidas que racionalicen el consumo de los medicamentos, adecuándolo a las necesidades reales de la salud de la población y eliminando o desincentivando los consumos innecesarios.
  
Respecto a ello, el Consejo de Política Fiscal y Financiera considera que:
  
1º) Las medidas en este sentido deberían dirigirse, preferentemente, al desarrollo de una política activa de genéricos y a restringir la financiación publica para los medicamentos de escaso valor terapéutico. Estas medidas deberán producir un ahorro en el gasto farmacéutico de 65.000 millones de pesetas.
  
2º) Las medidas que se adopten por el Gobierno deben ser previamente deliberadas e informadas por el CIS.
  
Asimismo, en el primer semestre de cada año el Gobierno efectuará una valoración referida al año anterior del impacto producido por las medidas de ahorro para garantizar el cumplimiento de los objetivos que se persiguen. El Gobierno planteará, en su caso, al Consejo de Política Fiscal y Financiera, las medidas oportunas en orden a la adecuada cobertura de las necesidades de gasto del sistema.
  
X. Reglas de ejecución presupuestaria
  
La ejecución presupuestaria del sistema comprende, para cada ejercicio del cuatrienio, las entregas a cuenta que se efectúen en su transcurso y la liquidación definitiva que se realice en el siguiente.
  
X.1. Entregas a cuenta
  
El importe de los créditos a consignar en cada ejercicio, en concepto de entregas a cuenta de la liquidación definitiva del mismo, para el fondo general y el fondo específico, se determinará aplicando a la dotación respectiva del año 1998 el índice de incremento del PIB nominal, al coste de los factores, entre 1998 y el ejercicio correspondiente, determinado conforme a la previsión sobre el mismo que se recoja en el proyecto de Ley de Presupuestos Generales del Estado del repetido ejercicio.
  
Las entregas a cuenta de los créditos correspondientes al fondo general se harán efectivas por dozavas partes mensuales, y formalizado el respectivo convenio comprenderán la parte correspondiente a la dotación para aplicación de medidas de control del fraude en prestaciones sociales.
  
Las entregas a cuenta de los créditos correspondientes al fondo específico se harán efectivas por dozavas partes mensuales.
  
X.2. Liquidaciones definitivas
  
Las liquidaciones definitivas de la financiación de cada ejercicio del cuatrienio, del fondo general y del fondo específico, se practicarán en el tercer trimestre del ejercicio siguiente, según las reglas que a continuación se recogen:
  
1ª. De la financiación de cada Administración gestora correspondiente al fondo general en el año 1998 se deducirá la parte correspondiente a la dotación para aplicación de medidas de control del fraude en IT.
  
A la diferencia resultante, que refleja la financiación de cada Administración gestora por el fondo general no sujeta a liquidación separada, se le aplicará el índice de incremento del PIB nominal, al coste de los factores, entre el año 1998 y el año que es objeto de la liquidación.
  
2ª. La financiación de cada administración gestora por el fondo específico se liquidará aplicando a la dotación asignada por el mismo en el año 1998 el índice de incremento del PIB nominal, al coste de los factores, entre dicho año 1998 y el año que es objeto de la liquidación.
  
3ª. La financiación de cada Administración gestora correspondiente al fondo general, en cuanto a la parte correspondiente a la dotación para aplicación de medidas de control del fraude en IT, se liquidará aplicando a la dotación previa consignada en 1998 el índice de incremento del PIB nominal, al coste de los factores, entre dicho año 1998 y el año que es objeto de la liquidación. La cifra resultante de esta operación se liquidará, a su vez, aplicando las reglas aprobadas al efecto en el respectivo convenio, cuyo modelo se recoge como anexo en el Acuerdo segundo.
  
4ª. De las cifras resultantes de las liquidaciones reseñadas en las reglas 1ª, 2ª y 3ª anteriores se restarán los importes respectivos de las entregas efectuadas a cuenta de las mismas, y los saldos resultantes se regularizarán en la primera entrega a cuenta que se haga efectiva tras su práctica
  
XI. Periodo de vigencia
  
La vigencia del presente modelo de financiación de los servicios de sanidad concluirá el 31 de diciembre del año 2001.
  
XII. Aplicación del Sistema de Financiación a las comunidades autónomas de Régimen Foral
  
La Comunidad Autónoma del País Vasco y la Comunidad Foral de Navarra quedan excepcionadas de la aplicación del presente sistema, habida cuenta de que la financiación de la sanidad de estas comunidades viene definida por la Ley General de Sanidad, los específicos regímenes de concierto y convenio económico y los correspondientes reales decretos de transferencia.
  
Acuerdo segundo
  
Reglas para las actuaciones de control del gasto en las prestaciones por incapacidad temporal (IT)
  
I. Situación de partida
  
Las prestaciones económicas causadas por la incapacidad temporal (en adelante IT) han experimentado un crecimiento acelerado, llegando en el último ejercicio liquidado a rebasar con amplitud la cifra de 500.000 millones de pesetas.
  
Los datos disponibles, así como la evolución y la distribución de las cifras relativas a estas prestaciones, permiten afirmar que existe un importante nivel de gasto que puede considerarse indebido, es decir, que no tendría que producirse si las prestaciones se limitaran a la cobertura de las necesidades correctamente definidas, es decir, las derivadas de situaciones reales de incapacidad con una duración adecuada.
  
A esta primera consideración, de índole puramente económica, hay que unir dos, de carácter competencial.
  
La primera de ellas es que el gasto asociado a la IT cuya reducción es posible se produce en una esfera administrativa diferente de la del órgano cuya actuación lo desencadena. El gasto se produce en la órbita del INSS, y el órgano que origina su aparición es el Insalud.
  
La segunda se refiere a la pluralidad de administraciones públicas con competencia sobre los servicios del Insalud: las comunidades autónomas con competencias asumidas (País Vasco, Cataluña, Galicia, Andalucía, Comunidad Valenciana, Canarias y Navarra) y el propio Insalud (gestión directa).
  
II. Objetivo
  
A partir de estas premisas, se considera necesario acometer programas de actuación de las Administraciones gestoras de los servicios sanitarios, para alcanzar una reducción del gasto en IT.
  
Estos programas se deberán reflejar en Convenios bilaterales cuyas condiciones generales serán las siguientes:
  
II.1. Bases generales de los convenios
  
Los convenios para el control de las situaciones de IT, se ajustarán a las siguientes bases:
  
Importe del fondo: 40.000 millones de pesetas en 1998, actualizables en los demás años del cuatrienio. Se destinará anualmente un 10% a actividades y programas sanitarios de seguimiento y control de la IT, y un 90% en función de los resultados en el ahorro efectivo en la prestación por IT para el INSS.
  
Asignación de los créditos: al Insalud y a las comunidades autónomas en función de los coeficientes de población protegida establecidos en el nuevo Acuerdo de financiación. Se liquidarán anualmente los créditos en proporción a los objetivos de actividad y ahorro alcanzados.
  
Objetivos de actividad: la puesta en práctica de un programa de medidas de evaluación, seguimiento y control sanitario de la IT, coordinado a nivel estatal por el Consejo Interterritorial, que incluirá una especial colaboración de los Servicios de Salud con el INSS.
  
Adicionalmente, los respectivos Servicios de Salud podrán mejorar, en el ámbito de sus competencias, las prestaciones sanitarias asociadas a situaciones de IT.
  
Objetivos de ahorro: el ajuste de los costes anuales de la IT por comunidades autónomas se fija en proporción a su situación relativa respecto a la media nacional.
  
Se tendrá como parámetro a ajustar el coste afiliado/mes corregido para evitar los efectos de las diferentes bases de cotización por comunidades autónomas.
  
II.2. Aspectos esenciales de los convenios
  
Los convenios recogerán necesariamente las siguientes cuestiones:
  
a) Administraciones públicas intervinientes, facultades y obligaciones respectivas.
  
b) Definición de las actividades y objetivos económicos.
  
c) Servicios implicados.
  
d) Valoración y participación en resultados.
  
Las administraciones públicas que deben adoptar al programa de actuación y tienen la competencia para aplicar las medidas contenidas en el mismo son las que tienen a su cargo la prestación de los servicios sanitarios de la Seguridad Social:
  
El Insalud, respecto al territorio de su gestión directa.
  
Las comunidades autónomas que han asumido las competencias en materia de sanidad de la Seguridad Social.
  
Dado el objetivo de los convenios y los servicios que se implican en la aplicación de los mismos, deberán ser administraciones públicas intervinientes, además de las Administraciones gestoras de los servicios sanitarios, los Ministerios de Sanidad y Consumo, Trabajo y Seguridad Social y Economía y Hacienda.
  
La finalidad de los Convenios es promover tanto la actividad de seguimiento y control sanitario de las prestaciones por IT, como conseguir los objetivos económicos de ahorro en la prestación que anteriormente se han señalado.
  
Habida cuenta de que las condiciones de cada territorio se diferencian por determinadas peculiaridades, con influencia en la situación de IT, los objetivos anteriores deben ponderarse atendiendo al nivel real del gasto por IT en el respectivo territorio, de acuerdo a los ajustes relativos que se establezcan, previo acuerdo del Consejo Interterritorial del Sistema Nacional de Salud.
  
Los servicios que deben realizar las actuaciones son los servicios de salud de las comunidades autónomas gestoras y los del Insalud-gestión directa, en sus respectivos territorios.
  
III. Seguimiento de la aplicación de los convenios.
  
El Consejo Interterritorial del Sistema Nacional de Salud cuantificará los objetivos económicos que deba alcanzar cada Administración Gestora, y su evolución en el cuatrienio 1998-2001, de acuerdo con los objetivos generales de ajuste de la prestación por Incapacidad Temporal, que se recogen en el epígrafe II.1. Bases Generales de los Convenios- de este documento.
  
Para efectuar el seguimiento de la aplicación de los Convenios, tanto en lo referente a la ejecución de tareas, como de consecución de objetivos económicos como se recogen en los citados Convenios, se constituirá una Comisión de Seguimiento, en el seno del Consejo Interterritorial del Sistema Nacional de Salud.
  
IV. Modelo general de convenio
  
Como anexo se recoge a continuación el modelo general de convenio.
  
Anexo de modelo de convenio
  
Convenio por el que se establece el programa de actuaciones de la comunidad autónoma de..., para el control sanitario de la incapacidad temporal, y se fijan los objetivos anuales de ajuste en el coste global de esta prestación para el cuatrienio 1998/2001
  
Uno de los componentes del Acuerdo de Financiación Sanitaria para el cuatrienio 1998/2001, suscrito en el seno del Consejo de Política Fiscal y Financiera, de 27 de noviembre de 1997, es la constitución de un fondo para la mejora de gestión y lucha contra el fraude en la incapacidad temporal, que asciende en 1998 a 40.000 millones de pesetas (en adelante fondo).
  
La liquidación definitiva de dicho fondo a los distintos Servicios de Salud, se efectuará en función de la realización de determinadas actividades de control y la consecución de unos objetivos de ajuste en el coste global de esta prestación para el Instituto Nacional de la Seguridad Social.
  
Al objeto de fijar los compromisos respectivos del Estado y de la Comunidad Autónoma de..., por lo que se refiere a la asignación de créditos y a los objetivos de este fondo, se suscribe el presente Convenio, con arreglo a lo siguiente:
  
1. Ámbito
  
El presente Convenio tiene como finalidad establecer las actividades de seguimiento, evaluación y control que en materia de incapacidad temporal corresponde realizar por el Servicio de Salud de la Comunidad Autónoma de..., en desarrollo de los compromisos contraídos en el Acuerdo de Financiación Sanitaria 1998/2001, aprobado por el Consejo de Política Fiscal y Financiera, de 27 de noviembre de 1997, así como fijar los objetivos de ajuste del coste de esta prestación en 1998 y años sucesivos, objetivos a cuya consecución se deberán orientar las iniciativas del Servicio de Salud.
  
2. Recursos financieros
  
La participación inicial de la Comunidad Autónoma de... en el fondo asciende, en cada ejercicio del cuatrienio, al ... % del importe total del mismo.
  
Los créditos resultantes de la participación se asignarán del siguiente modo:
  
a) El 10% por la realización de las actividades y programas de seguimiento y control de IT que se comprometen a realizar los Servicios sanitarios, de acuerdo a lo establecido en la cláusula 3.
  
b) El 90% restante en función de la reducción efectiva de los costes de la prestación por IT para el Instituto Nacional de la Seguridad Social, que se obtenga según los parámetros que se establecen en la cláusula 4 de este convenio.
  
3. Actividades de control sanitario de la IT
  
Al objeto de alcanzar los objetivos de lucha contra el fraude y racionalización de los costes de la prestación por incapacidad temporal, se establece un programa de medidas de evaluación, seguimiento y control, que corresponde ejecutar al Servicio de Salud, que figura detallado en el apéndice de actividades. Los resultados de dicho programa servirán de base para la liquidación definitiva del 10 % ligado a actividad.
  
La citada liquidación definitiva se practicará anualmente, con carácter acumulativo, de modo que cada una comprenderá todos los ejercicios del cuatrienio transcurridos hasta su práctica, tanto en relación a los objetivos a alcanzar como a los recursos económicos y financieros y a los demás términos que se computen en la citada liquidación.
  
4. Reducción de costes de la prestación por IT
  
La liquidación del 90% del crédito ligado a la consecución del objetivo económico se efectuará conforme a los resultados en los objetivos de ahorro en el coste de esta prestación para el Instituto Nacional de la Seguridad Social, que se recogen en el cuadro de datos adjunto.
  
En iguales términos que se han reseñado respecto del 10 %, la citada liquidación definitiva se practicará anualmente, pero tendrá carácter acumulativo.
  
Los objetivos de ahorro se fijan en función de la situación actual de coste de dicha prestación, medidos según los datos obrantes en el INSS a finales del mes de octubre de 1997.
  
Se fija como parámetro de referencia, a cuya reducción han de contribuir el Servicio sanitario, el coste por afiliado/mes, que asimismo figura en el cuadro adjunto.
  
Este esfuerzo de ajuste se establece en proporción a la situación relativa de cada territorio respecto al importe medio por afiliado/mes, en 1997, del conjunto estatal que, a su vez, se proyecta a lo largo de los cuatro años del Acuerdo, a fin de recoger en el cuadro adjunto los objetivos de ahorro y de esfuerzo adicionales de 1998 hasta el año 2001.
  
5. Coordinación, verificación y control
  
La competencia para la interpretación y aplicación del Convenio la ejercerá una Comisión de Seguimiento en el seno de la Comisión de Gestión del Sistema Nacional de Salud, nombrada al efecto por el Consejo Interterritorial.
  
Serán funciones de esta Comisión de Seguimiento las siguientes:
  
Efectuar una valoración de los resultados, con periodicidad trimestral, informando a las partes que suscriben el convenio.
  
Ejercer las funciones de control del cumplimiento de este Convenio y, en su caso, las de arbitraje que resulten procedentes.
  
Conocer los distintos programas de actividad para el control de la prestación, proponiendo, en su caso, las orientaciones precisas y que la experiencia aconseje para mejorar la gestión y el control de la prestación.
  
Examinar la validez y fiabilidad de los sistemas de información establecidos, contrastando y verificando, si resultara procedente, los datos obtenidos de las distintas fuentes.
  
Vigilar la eficacia del intercambio de información sobre perceptores de la prestación entre el INSS y el Servicio de Salud.
  
Conocer los indicadores básicos de actividad de control y de situación de la prestación correspondientes al Servicio de Salud y al INSS.
  
Conocer y evaluar el informe de seguimiento trimestral de los distintos programas especiales de actividades para el control de la prestación.
  
Examinar los resultados del seguimiento de la aplicación de la normativa vigente en materia de IT, singularmente en lo referido a las previsiones en la Orden Ministerial de 19 de junio de 1997, valorando las incidencias que se produzcan y recogiendo las observaciones y sugerencias que se formulen para el mejor cumplimiento de la norma.
  
Como función primordial, la Comisión de Seguimiento determinará el grado de cumplimiento de los objetivos establecidos a la comunidad autónoma y, conforme a los parámetros seleccionados, informará de los créditos definitivos procedentes en cada caso. Las liquidaciones anuales que se efectúen habrán de ser certificadas por la Comisión de Seguimiento.
  
En todo caso, el órgano de seguimiento podrá impulsar los instrumentos de verificación necesarios para la validación de la información en los casos que planteen alguna duda o discrepancia.
  
El presente Convenio, viene a sustituir al Concierto Marco entre el Ministerio de Sanidad y Consumo y el Ministerio de Trabajo y Asuntos Sociales, suscrito el 15 de octubre de 1996 y ratificado por el pleno del Consejo Interterritorial de 28 de octubre de 1996. En tanto sustituye dicho Concierto Marco, quedará, asimismo, sin validez el Convenio bilateral suscrito con el Instituto Nacional de la Seguridad Social, en lo relativo al control de la incapacidad temporal.
  
Por lo que se refiere a las actividades de colaboración previstas en dicho Convenio, se estará a lo dispuesto en el punto 8 del apéndice de actividades.
  
Apéndice de actividades de control sanitario de la IT
  
Actividades de control sanitario de la IT
  
Como requisito para la liquidación definitiva a la comunidad autónoma del crédito que corresponda por actividad de control de Incapacidad Temporal, el Servicio de Salud y el INSS habrán de realizar, en términos generales, las siguientes actividades:
  
1º. Elaboración y presentación de un programa especial de actividades, que incluya, dentro de un plan cuatrienal, la formulación de objetivos de actividad y resultados, medidas y actuaciones encaminadas a la mejora de la gestión, evaluación y control de la prestación.
  
2º. Establecimiento de un sistema de información homologado para la gestión y control de la prestación.
  
3º. Implantación de los procedimientos necesarios para el intercambio o cesión de información sobre los perceptores de la prestación.
  
4º. Desarrollo de un conjunto básico de datos que facilite la información necesaria para el conocimiento preciso de la situación de la prestación en su ámbito y que, en todo caso, habrá de incluir, junto a los indicadores más generales de la prestación (incidencia, prevalencia, duración media y días de incapacidad/afiliado/mes) aquéllos otros que determine el Grupo de Trabajo de Coordinación de la Inspección en el Sistema Nacional de Salud.
  
El Servicio de Salud informará mensualmente al mencionado Grupo de Trabajo de la evolución de los datos e indicadores genéricos establecidos.
  
El INSS, por su parte, habrá de aportar al Servicio de Salud, con una periodicidad trimestral, la información necesaria para el análisis de la situación en su territorio y que, en todo caso, incluirá el número de afiliados por regímenes y el coste medio por afiliado y mes en cada ámbito particular.
  
Con independencia de lo antes expresado, el INSS se compromete a hacer llegar toda la información del conjunto del Estado relativa a la evolución de la IT, en aras a garantizar una máxima transparencia.
  
5º. Designación de coordinadores de Incapacidad Temporal en los distintos niveles de organización asistencial sanitaria (provincial, área de Inspección, gerencia y equipo de atención primaria), respetando en todo caso la organización que le es propia a la comunidad autónoma, mediante sus servicios de inspección u órganos que asuman sus competencias.
  
6º. Desarrollo de actividades de información en materia de Incapacidad Temporal a los profesionales de Atención Primaria que tienen relación con la prestación.
  
7º. Desarrollo de programas especiales monográficos de revisión de la Incapacidad Temporal para procesos clínicos específicos, cuyas condiciones se fijarán por acuerdo entre el INSS y el Servicio de Salud de la comunidad autónoma.
  
8º. Elaboración y presentación a la Comisión de Seguimiento, constituida al efecto, de un informe trimestral, conforme a las pautas de su programa especial de actividades para el control de la prestación, que habrá de incluir una evaluación de resultados de la aplicación de las recientes disposiciones en relación con la materia, singularmente los referidos a las previsiones contenidas en la Orden Ministerial de 19 de junio de 1997.
  
9º. El programa especial de seguimiento de las actividades referido en el número 1º anterior se habrá de realizar utilizando, como mínimo, los datos siguientes:
  
Estas actividades estarán sometidas a verificación, seguimiento y control en los términos que establezca la Comisión regulada en la cláusula 5 del Convenio.
  
CUADRO DE DATOS
  
COMUNIDAD AUTÓNOMA DE..........
  
DATOS DE PARTIDA (1997)1
  
Importe/mes por afiliado (bruto):
  
Importe/mes por afiliado (corregido):
  
Gasto total anual:
  
Porcentaje de diferencia entre la comunidad autónoma y la media estatal:
  
OBJETIVOS ECONÓMICOS (1998/2001)2
  
Porcentaje de reducción en 1998, del importe/mes por afiliado (corregido):
  
Importe/mes afiliado (corregido) resultante en 1998:
  
Montante del ahorro estimado para 1998:
  
Porcentajes de reducción para la comunidad autónoma del importe por afiliado/mes (corregido) en los restantes ejercicios del cuatrienio:
  
1999: (- %)
  
2000: (- %)
  
2001: ( %)
  
(acumulado del periodo)
  
Objetivos de ahorro para las comunidades autónomas en los restantes ejercicios del cuatrienio:
  
1999: (- %)
  
2000: (- %)
  
2001: (- %)
  
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
  
1 Situación actual del coste de la prestación por IT obrantes en el Instituto Nacional de la Seguridad Social a finales de octubre de 1997. Estos datos se proyectan a nivel anual a los efectos correspondientes.
  
2 Se fija como parámetro de referencia en el control de la IT, a cuya reducción han de contribuir los servicios sanitarios, el coste por afiliado/mes de la Comunidad Autónoma. Toda vez que en el coste de la prestación económica por IT incide, de modo significativo, las cuantías de las bases de cotización -según los diferentes ámbitos territoriales-, se procede a la corrección de tal indicador en todas las Comunidades Autónomas para obtener una referencia respecto al conjunto estatal. El esfuerzo de ajuste que corresponde a la Comunidad Autónoma se determina en proporción a su situación relativa respecto al conjunto estatal. Las cifras aplicables, en cada ejercicio, evolucionarán por lo que respecta a los objetivos de ahorro en función de las bases de cotización y número de afiliados, en cuanto al fondo, en función del PIB nominal. La comprobación y ajuste de los datos se efectuará por la Comisión de Seguimiento prevista en la cláusula 5ª del Convenio.
  
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
  
Acuerdo tercero
  
Regla especial para la ejecución presupuestaria de las entregas a cuenta por el fondo general para 1998.
  
El nuevo sistema de financiación de los servicios de sanidad, recogido en el Acuerdo primero, supone un esfuerzo importante en la aportación de nuevos recursos, con el objeto de alcanzar el equilibrio entre las necesidades de gasto y los ingresos del sistema.
  
Por otra parte, la vigencia cuatrienal del nuevo modelo conlleva que la afloración efectiva de los recursos adicionales comience a producirse en el año 1998.
  
Sin embargo, se considera necesario poder adoptar, sin demora, medidas encaminadas a mejorar las dotaciones de medios de los servicios sanitarios, que se consideren prioritarios, con objeto de adecuarlos a las necesidades de funcionamiento que posibiliten un rendimiento más eficaz desde el mismo momento de iniciación del cuatrienio.
  
En virtud de ello, el Consejo de Política Fiscal y Financiera considera que procede efectuar la siguiente recomendación al Gobierno:
  
?En el menor plazo posible, y al objeto de que las Entidades gestoras de la Sanidad puedan adecuar sus medios a las necesidades de funcionamiento que exigirá el nuevo modelo sanitario a partir de 1 de enero de 1998, el Gobierno debe adoptar las medidas necesarias para que se transfiera al Insalud, dentro del ejercicio 1997, el importe de 40.000 millones de pesetas, a cuenta de la financiación que proceda transferirle en el ejercicio de 1998 por aplicación del nuevo modelo de financiación de la asistencia sanitaria, recogido en el Acuerdo primero.
  
Este importe será transferido, a su vez, por el Insalud a las comunidades autónomas con gestión transferida, con el mismo carácter de entrega a cuenta, en cuantía proporcional a la financiación total que han de recibir en el ejercicio de 1998 por el nuevo modelo del sistema de financiación de los servicios sanitarios.
  
El importe que se haga efectivo en 1997 se regularizará en 1998, mediante deducción del mismo, por dozavas partes, en las entregas a cuenta que se hagan efectivas en 1998.-
  
Acuerdo cuarto
  
Medidas de mejora de la gestión
  
La reforma del sistema de financiación del Sistema Nacional de Salud, que se recoge en el acuerdo primero, supone un paso decisivo en la suficiencia financiera del sistema, y debe reflejarse, dentro del periodo al que alcanza su vigencia, en la mejora de la gestión de los servicios sanitarios.
  
Entre los objetivos a alcanzar en este orden destacan esencialmente dos:
  
a) La duración media del periodo necesario para prestar a los beneficiarios los servicios de salud especializados, especialmente en cuanto a las intervenciones quirúrgicas (listas de espera).
  
b) La acreditación de todos los centros hospitalarios, en cuanto al control de calidad exigido para la misma.
  
En este contexto, el Consejo de Política Fiscal y Financiera entiende que es deseable el conseguir estos objetivos en el más breve plazo posible, por lo que aprueba la siguiente recomendación:
  
?En el año 1999 se procederá a efectuar una valoración de los resultados conseguidos en los objetivos señalados en las letras a) y b) anteriores, y en el caso de que los mismos reflejen un avance significativo, se incrementa- rán los recursos financieros del sistema en un importe de 25.000 millones de pesetas, que se integrará en el fondo general por población protegida.-
  
Acuerdo quinto
  
Aplicación de la garantía de financiación mínima a los traspasos de servicios
  
La aplicación del principio de equilibrio financiero, recogido en el apartado 7º del epígrafe IV, se hará extensiva a las comunidades autónomas que asuman las competencias en materia de Sanidad de la Seguridad Social, mediante la incorporación en la valoración del traspaso de la cantidad que resulte según la siguiente fórmula:
  
Importe = {PGE98 . (PPa - PPn) - 0,0025 . F98} . Ia
  
siendo
  
PGE98 = 3.719.396,5 millones de pesetas.
  
PPa = Población protegida relativa de la comunidad autónoma según el sistema de financiación del periodo 1994-1997.
  
PPn = Población protegida relativa de la comunidad autónoma según el sistema de financiación del periodo 1998-2001.
  
F98 = PGE98 . PPa
  
Ia = Valor del índice de evolución del sistema de financiación de los servicios sanitarios (PIB nominal), acumulado entre el año 1998 y el año en que tenga efectividad inicial el acuerdo de traspaso de servicios.
  
Acuerdo sexto
  
Aplicación del acuerdo sobre el Sistema de Financiación de los Servicios de Sanidad para el cuatrienio 1998-2001 a las comunidades de Régimen Foral
  
Se acuerda añadir un nuevo epígrafe XII al documento contenido en el Acuerdo primero, del siguiente tenor literal:
  
XII. Aplicación del Sistema de Financiación a las Comunidades Autónomas de Régimen Foral
  
La Comunidad Autónoma del País Vasco y la Comunidad Foral de Navarra quedan excepcionadas de la aplicación del presente sistema, habida cuenta de que la financiación de la sanidad de estas comunidades viene definida por la Ley General de Sanidad, los específicos regímenes de Concierto y Convenio Económico y los correspondientes Reales Decretos de transferencia.
  
Voto particular que formula el consejero de Economía, Industria y Hacienda de la Junta de Extremadura, don Manuel Amigo Mateos, a los acuerdos del Consejo de Política Fiscal y Financiera, de fecha 27 de noviembre de 1997.
  
Habiéndose sometido a consideración del Consejo de Política Fiscal y Financiera, al amparo de lo dispuesto en el Reglamento de Régimen Interno y demás normativa reguladora de este órgano colegiado, mediante el presente escrito el representante de la Junta de Extremadura formula voto particular disidente , solicitando se incorpore debidamente al acuerdo mayoritario del que discrepa, todo ello con fundamentación en los siguientes
  
Razonamientos
  
1º. Es un modelo nada transparente:
  
El fondo general, parte de unas cifras ficticias que, tan solo se coligen, como cifras necesarias para mantener o alcanzar la cifra final para ajustar así el incremento de este fondo al incremento del PIB.
  
Es más, esa cifra se alcanza tan sólo si se firman los correspondientes Convenios con el estado para la lucha contra el fraude; o lo que es lo mismo, lo que antes era una asignación íntegramente incondicionada, ahora está parcialmente condicionada y por tanto de incierta consecución.
  
Se citan, eso sí en hipótesis, más de 60.000 de ahorro en gasto farmacéutico, que ni son partidas de gasto, ni se define su método de consecución.
  
El sacralizado criterio de población protegida, es eficaz e interesadamente corregido para evitar que a Cataluña y Galicia le reste financiación, aplicándose en sentido inverso en una de las partidas del fondo adicional.
  
2º. Es un modelo insolidario y desvertebrador:
  
A pesar de estar perfectamente contemplado en la Ley General de Sanidad la necesidad de corregir los desequilibrios territoriales, de tal suerte que se garantice el principio de igualdad efectiva de acceso a las prestaciones sanitarias que garantiza el Sistema Nacional de Salud, y con ello conformar el contenido esencial del derecho constitucional de protección de la salud, ninguna mención se realiza en el modelo para atender esta necesidad que arranca de los derechos constitucionales de todo español.
  
En cambio, es un modelo que beneficia descaradamente a los territorios mejor dotados en infraestructura sanitaria, en perjuicio de los demás, básicamente incluidos en territorio Insalud.
  
Este es un modelo que, durante su cuatrienio de vigencia, incrementará escandalosamente las desigualdades de financiación sanitaria de las distintas comunidades autónomas de España.
  
Consagrando como criterio fundamental de reparto la población protegida se ha olvidado conscientemente otros factores de variabilidad del gasto sanitario tales como la estructura demográfica, morbilidad, dispersión geográfica, etc.
  
Además la ausencia de mecanismos correctores que atiendan a los desequilibrios de dotaciones sanitarias territoriales.
  
3º. Es un modelo clandestinamente elaborado:
  
El proceso negociador y de elaboración del modelo propuesto se ha llevado por parte del Gobierno sin la trasparencia que la sociedad y las Instituciones Democráticas exigen en el Estado español. Se ha negociado bilateralmente, al parecer, entre el Gobierno de España y algunas comunidades autónomas, al margen del Grupo de Trabajo, creado formalmente al efecto. Un dato lo atestigua: El grupo de trabajo se ha reunido, sólo dos veces, en su constitución y ahora en su disolución. No han existido trabajos, datos documentos, propuestas que hayan podido debatirse en dicho grupo de trabajo, lo cual no ha sido impedimento para que las filtraciones a la prensa hayan ido descubriendo los poco transparentes manejos alternativos de quien coordina el grupo de trabajo.
  
4º. Es un modelo ilegal:
  
No respeta la Ley General de Sanidad en sus previsiones de financiación sanitaria, en concreto en los siguientes preceptos:
  
Artículo 81: - ?Corrección desequilibrios territoriales?.
  
Artículo 82: - Los déficit los soporta quién los genera, salvo que sean por imposición de nuevas prestaciones desde el Estado.
  
Las competencias por desplazados, según pago por proceso, no como financiación consolidada adicional.
  
Disposición Adicional Primera: - Comunidades autónomas forales, tienen su régimen especial y no participan de las variaciones al alta o baja de la financiación común, sobre todo en el fondo adicional que ellas ya tienen.
  
5º. Es un modelo de base indemostrada:
  
Se pretende dotar de la suficiente estabilidad y suficiencia financiera al Sistema Nacional de Salud, pero todavía no se conoce dónde, cuánto, por quién y porqué causa se ha producido el presunto déficit sanitario y, tampoco se ha explicado por qué todos debemos corresponsabilizarnos de paliar ese déficit territorialmente localizado.
  
6º. Es un modelo cuantitativa y distributivamente impresentable:
  
Básicamente, las cuentas, criterios, ausencia de criterios y demás contingencias que conforman el documento de propuesta, no tienen otro hilo conductor y finalidad que allegar fondos a la Generalitat de Cataluña, eso sí, repartiendo algunos fondos a las demás comunidades autónomas para evitar una confrontación total, que distributivamente estaría justificada.
  
Dicho objetivo no puede tener otra justificación que desde la dinámica coyuntural de los pactos de gobernabilidad entre la derecha española y la nacionalista.
  
7º. Es un modelo que impide las futuras trasferencias:
  
Expresamente, por los representantes del Ministerio de Sanidad (incluso se recoge en el dictamen de la Subcomisión del Congreso), se indicó que el modelo de financiación a pactar es el que serviría de base para efectuar las transferencias sanitarias a las comunidades autónomas que aún no las tienen, o lo que es lo mismo, la depauperada situación en que quedaría el Insalud perpetuará una insuficiencia estructural de recursos sanitarios que exigirán, para equilibrar el nivel de asistencia adecuado, de una inyección de fondos insoportable para las comunidades autónomas que vayan a asumir dichas competencias.
  
8º. Es un modelo que ataca el estado de bienestar:
  
Por tres razones:
  
Se pretende, al albur de su necesario acatamiento por las distintas administraciones sanitarias, restar derechos sociales a los españoles (reducción de las prestaciones farmacéuticas y permitir que las altas médicas queden a decisión de las mutuas patronales).
  
Se pretende poner puertas territoriales en el nivel asistencial, esto es, se perpetúa y potencia que los niveles de acceso efectivos de las prestaciones no serán ya homogéneos, sino admisiblemente equivalentes en los distintos territoriales nacionales.
  
Condena a los ciudadanos residentes en las comunidades autónomas menos dotadas, cuya administración sanitaria está en manos del Insalud estatal, a no equiparar sus dotaciones en el futuro. En ejercicios venideros habrá una mejor Sanidad para ciudadanos de regiones ricas, y una menor Sanidad para ciudadanos del resto.
  
9º. Es un modelo que, salvo las excepciones cuantitativamente identificadas, discrimina a las demás comunidades autónomas:
  
Una comunidad autónoma recibe, eso si espectacularmente, más financiación que su % de población protegida, en el Fondo Adicional Finalista; y dicho fondo lejos de perseguir la reducción de los desequilibrios territoriales en la igualdad de acceso a las prestaciones sanitarias, potencia tales discriminaciones sociales.
  
Por estos razonamientos, el representante de la Junta de Extremadura vota en contra del modelo de financiación sanitario propuesto por el Gobierno, apartándose del posicionamiento mayoritario en los acuerdos del Consejo de Política Fiscal y Financiera que lo aprueban.
  
Por lo que, de conformidad con lo establecido en el artículo 10.2 del Reglamento de Régimen Interior del Consejo, se publica para general conocimiento.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML