Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8547, del 14-05-2019 (2019/4347)

RESOLUCIÓ de 18 d'abril 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 56/12-AIA Domeño.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8547

Data del DOGV
:   14-05-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/4347

CVE


Data del document
:   18-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Domeño](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 d'abril 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 56/12-AIA Domeño. [2019/4347]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 56/12-AIA Domeño.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Núm. d'expedient: 56/12-AIA.  
Títol del projecte: Projecte d'explotació integral de la concessió minera Maribel núm. 2871 i modificació dels projectes d'explotació de les concessions mineres Sanchis núm. 1192 i Carlos núm. 2459, al municipi de Domeño (València).  
Promotor: Kaosa, SA.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Energia de la Direcció Territorial d'Economia, Indústria i Comerç de València.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXCD/2002/6/46/AGR/.  
Localització: en l'apartat «descripció del projecte» es detallen les coordenades dels vèrtexs de la demarcació extractiva.  
  
Descripció del projecte  
  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte consisteix a explotar una part de les concessions mineres Maribel, núm. 2871, Sanchís, núm. 1192, i Carlos, núm. 2459, per a subministrar argiles a la indústria ceràmica i produir arenes i calcàries.  
Les formacions geològiques que s'exploten pertanyen al cretàcic inferior, de mur a sostre són les següents: argiles i arenes d'Aldea de Cortes (valanginià), argiles i arenes de Collado (barremià inferior), argiles de Contreras (barremià superior-bedoulià) i calcàries de Malacara (aptià).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La zona estudiada se situa al municipi de Domeño. A la pedrera s'accedeix després de recórrer uns 2,5 km per un camí que ix des del nord-oest de la població de Villar del Arzobispo i es dirigeix cap al paratge denominat Casas de Loma Parda.  
Segons consta en el cadastre miner, la concessió Sanchís, núm. 1192, deriva del permís d'investigació corresponent i dels excessos. Ocupa una superfície de 59,25 hectàrees i va ser autoritzada el 12 de setembre de 1941. A causa de la seua antiguitat, no té declaració d'impacte ambiental. El dret miner es va extingir el 6 de març de 2009.  
  
La concessió minera Carlos, núm. 2459, que deriva d'un permís d'investigació, va ser autoritzada amb data 24 d'octubre de 1995 i disposa de la declaració d'impacte ambiental favorable de 9 de juny de 1994 (expedient 162/93-AIA). La zona extractiva que es projecta ara posseeix una superfície menor.  
El permís d'investigació Maribel, núm. 2871, va ser autoritzat amb data 27 d'agost de 2001, abasta una superfície de dues quadrícules mineres.  
Les coordenades UTM dels vèrtexs de l'àmbit extractiu objecte d'aquesta declaració, referides al sistema ETRS89 i el fus 30 N, són les següents:  
  
Vèrtex UTM X UTM Y  
1 684080,629 4402032,324  
2 684067,605 4402047,505  
3 684053,416 4402060,955  
4 684033,681 4402063,015  
5 684013,890 4402061,235  
6 683998,227 4402049,425  
7 683984,291 4402035,124  
8 683966,658 4402034,994  
9 683951,759 4402045,994  
10 683941,000 4402062,855  
11 683928,982 4402078,815  
12 683912,400 4402089,085  
13 683899,584 4402103,566  
14 683897,543 4402123,456  
15 683890,594 4402141,617  
16 683871,549 4402142,327  
17 683856,594 4402130,727  
18 683841,558 4402118,666  
19 683821,635 4402117,016  
20 683802,687 4402111,106  
21 683783,999 4402107,196  
22 683768,145 4402119,396  
23 683760,963 4402136,726  
24 683758,200 4402156,527  
25 683756,089 4402176,417  
26 683754,368 4402196,338  
27 683752,589 4402216,259  
28 683750,325 4402236,129  
29 683738,065 4402251,830  
30 683720,924 4402258,930  
31 683708,923 4402243,069  
32 683697,683 4402226,529  
33 683687,121 4402209,548  
34 683673,857 4402194,638  
35 683662,754 4402178,057  
36 683653,417 4402160,367  
37 683645,840 4402141,886  
38 683643,059 4402122,266  
39 683640,599 4402103,065  
40 683627,101 4402088,335  
41 683613,474 4402073,744  
42 683597,429 4402062,754  
43 683580,658 4402061,604  
44 683568,651 4402077,524  
45 683551,772 4402088,214  
46 683532,862 4402091,284  
47 683517,725 4402080,604  
48 683519,329 4402061,083  
49 683519,452 4402042,593  
50 683510,964 4402024,482  
51 683492,903 4402020,272  
52 683473,015 4402018,162  
53 683454,481 4402012,032  
54 683436,972 4402002,382  
55 683419,252 4401993,161  
56 683401,433 4401984,101  
57 683383,299 4401975,691  
58 683364,422 4401969,500  
59 683344,856 4401965,880  
60 683329,857 4401952,930  
61 683316,291 4401938,239  
62 683304,292 4401922,469  
63 683304,671 4401902,818  
64 683311,601 4401884,088  
65 683313,228 4401864,347  
66 683307,051 4401845,577  
67 683300,354 4401827,246  
68 683284,986 4401816,126  
69 683272,712 4401802,546  
70 683263,801 4401784,645  
71 683258,244 4401767,365  
72 683266,992 4401749,574  
73 683272,235 4401730,534  
74 683283,198 4401713,973  
75 683294,620 4401697,553  
76 683302,646 4401680,532  
77 683297,481 4401661,212  
78 683291,106 4401642,561  
79 683277,496 4401627,911  
80 683264,144 4401613,090  
81 683257,193 4401594,380  
82 683261,172 4401575,159  
83 683266,526 4401555,889  
84 683273,554 4401537,618  
85 683288,073 4401523,868  
86 683303,264 4401510,968  
87 683320,108 4401500,187  
88 683336,951 4401489,397  
89 683353,795 4401478,617  
90 683367,322 4401463,927  
91 683380,695 4401449,056  
92 683394,070 4401434,186  
93 683407,445 4401419,305  
94 683427,251 4401420,905  
95 683447,165 4401422,766  
96 683467,071 4401424,696  
97 683486,976 4401426,636  
98 683506,882 4401428,586  
99 683526,787 4401430,526  
100 683546,473 4401427,816  
101 683566,007 4401423,526  
102 683585,541 4401419,236  
103 683603,870 4401412,165  
104 683620,340 4401400,815  
105 683638,318 4401395,175  
106 683658,244 4401396,895  
107 683678,138 4401398,875  
108 683697,883 4401402,045  
109 683717,629 4401405,225  
110 683737,374 4401408,366  
111 683756,972 4401404,395  
112 683776,465 4401403,835  
113 683795,935 4401404,926  
114 683808,001 4401389,915  
115 683819,032 4401377,645  
116 683837,545 4401383,405  
117 683854,473 4401393,255  
118 683872,252 4401402,186  
119 683891,609 4401403,716  
120 683911,526 4401401,906  
121 683931,357 4401399,376  
122 683951,133 4401396,395  
123 683970,909 4401393,405  
124 683990,685 4401390,425  
125 684010,626 4401389,635  
126 684030,626 4401389,635  
127 684050,626 4401389,635  
128 684069,461 4401394,566  
129 684087,349 4401403,506  
130 684105,237 4401412,456  
131 684120,181 4401425,707  
132 684135,011 4401439,127  
133 684154,193 4401443,948  
134 684174,013 4401445,128  
135 684193,996 4401444,298  
136 684213,738 4401441,919  
137 684231,780 4401433,689  
138 684248,996 4401423,519  
139 684263,689 4401411,309  
140 684269,963 4401392,308  
141 684281,582 4401376,818  
142 684296,480 4401363,478  
143 684315,905 4401366,908  
144 684335,492 4401370,949  
145 684355,080 4401374,989  
146 684373,351 4401382,780  
147 684391,172 4401391,860  
148 684409,007 4401400,911  
149 684426,950 4401409,741  
150 684444,359 4401419,402  
151 684459,789 4401432,133  
152 684470,932 4401448,073  
153 684478,856 4401466,434  
154 684486,780 4401484,805  
155 684492,337 4401504,005  
156 684497,750 4401523,256  
157 684502,741 4401542,596  
158 684505,063 4401562,447  
159 684505,610 4401582,438  
160 684504,054 4401602,358  
161 684502,171 4401622,269  
162 684500,287 4401642,189  
163 684497,946 4401662,040  
164 684493,584 4401681,510  
165 684486,999 4401700,371  
166 684476,181 4401716,761  
167 684460,392 4401728,911  
168 684446,837 4401743,531  
169 684437,152 4401756,981  
170 684422,153 4401769,092  
171 684410,641 4401770,971  
172 684396,055 4401784,622  
173 684379,561 4401795,342  
174 684361,496 4401803,842  
175 684344,237 4401813,712  
176 684327,278 4401824,062  
177 684317,753 4401839,442  
178 684301,135 4401848,872  
179 684290,398 4401858,932  
180 684274,816 4401869,912  
181 684273,796 4401885,873  
182 684267,201 4401902,183  
183 684257,225 4401919,103  
184 684239,989 4401928,723  
185 684224,295 4401940,434  
186 684210,219 4401954,544  
187 684190,356 4401954,043  
188 684173,879 4401964,904  
189 684158,334 4401977,464  
190 684140,386 4401986,054  
191 684123,100 4401996,104  
192 684106,196 4402006,784  
193 684090,613 4402018,954  
  
  
La superfície calculada a partir de les coordenades anteriors és de 71,385 hectàrees. Una part d'aquesta se situa fora dels límits de les concessions Sanchís, núm. 1192, i Carlos, núm. 2459.  
La pedrera ocupa una part de les forests d'utilitat pública V053 «La Umbría» i V052 «La Sierra». Els terrenys restants són els enclavaments E47V052 i E48V052 i altres catalogats com a agrícoles.  
Als voltants de la pedrera hi ha edificacions que se situen a menys de 500 metres d'aquesta o, fins i tot, dins de la demarcació extractiva. L'Ajuntament de Domeño informa que aquestes construccions manquen d'antecedents en l'arxiu municipal.  
Des del punt de vista urbanístic, l'actuació s'emplaça en terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú, sense qualificació de protecció especial. Segons informa l'Ajuntament de Domeño, l'activitat extractiva és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal.  
El canvi d'ús forestal a extractiu està permés per les normes subsidiàries vigents al municipi de Domeño, les quals van ser aprovades definitivament el 27 de setembre de 1994. L'any 2007 es va produir un incendi forestal que va afectar una part de l'àmbit. Com les normes subsidiàries van ser aprovades amb anterioritat a l'incendi, d'acord amb l'article 50 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, modificada per la Llei 10/2006, de 28 d'abril, l'actuació pot dur-se a terme en la zona afectada per l'incendi.  
El pla de restauració integral té l'informe favorable del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
El mètode d'explotació és mitjançant pedrera amb avançament descendent dels treballs. La durada de l'activitat és d'uns 17 anys.  
Els bancs d'explotació són de 10 metres d'alçària, posseeixen bermes de 20 metres i la inclinació de cada banc individual és d'uns 60 °C respecte de l'horitzontal. Una vegada restaurats es transformen en bancs de 5 metres d'alcària, bermes de 5 metres i talús individual de 22 °C; el talús general del vessant posseeix una inclinació de 20 °C.  
El runar restaurat l'ha projectat el promotor amb una alçària d'uns 90 metres, bancs de 20 metres d'alçària i bermes de 20 metres d'ample; el pendent del talús general d'aquest és de 20 °C. Aquest disseny és objecte d'una modificació, que es comenta en l'apartat consideracions ambientals.  
La maquinària emprada en l'arrancada de les arenes i argiles està composta per dues retroexcavadores. Las calcàries s'extrauen mitjançant perforació i voladura.  
La resta de la maquinària emprada està constituïda per dues carregadores frontals, bolquets (transport intern) i diversos camions tipus banyera (transport a clients).  
Restauració  
L'extracció i restauració de la pedrera s'ha planificat en tres fases.  
  
- Fase primera  
Durant la fase primera s'inicia l'extracció en la zona més elevada (cota 710 m), el vessant s'explora en sentit descendent. Es forma un front d'explotació de 90 metres d'alçària, constituït per bancs de 10 metres d'alçària, bermes de 20 metres i talussos de la cara de banc inclinats 60 °C respecte de l'horitzontal.  
Els estèrils s'acumulen en el runar existent a l'est, el qual es construeix amb bancs de 20 metres d'alçària, bermes de 5 metres d'amplària i talussos inclinats 22 °C respecte de l'horitzontal. La seua cota màxima aconsegueix els 670 m.s.n.m.  
En concloure aquesta fase s'haurà creat una plataforma als 620 m.s.n.m, que s'inclina l'1 % cap a l'exterior.  
- Fase segona  
Mentre l'explotació avança cap a l'oest, el buit de la plataforma central s'emplena amb estèrils disposats en tongades.  
- Fase tercera  
La plataforma intermèdia s'ompli fins als 635 m.s.n.m. i a l'oest es forma una plataforma a la cota final de 620 m.s.n.m.  
Els talussos s'hidrosembren. Les bermes i plataformes se sembren amb les mateixes espècies: Lolium perenne L., Medicago sativa, Melilotus officinales, Trifolium pratense L. i Poa annua. Després es planten espècies arbòries i arbustives en totes les superfícies, les quals han sigut seleccionades en funció de l'orientació al sol.  
En les bermes es planten dues línies a portell, en els talussos es construeixen banquetes i en cadascuna es planten de 2 a 3 unitats. L'espai entre les unitats arbrades es cobreix amb unitats de matoll.  
L'aigua consumida es destina al reg de les espècies vegetals implantades i al reg de pistes i accessos per a previndre les emissions atmosfèriques de partícules.  
  
Tramitació administrativa  
Inici de l'expedient  
Amb data 13 d'abril de 2011, el llavors denominat Servei Territorial d'Indústria i Innovació de València va sol·licitar l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i va remetre la documentació següent: estudi d'impacte ambiental imprés i en CD (memòria, annexos, pressupost i plànols), el document de síntesi imprés, l'estudi d'integració paisatgística, una còpia del certificat de compatibilitat urbanística i el certificat de la compatibilitat urbanística de l'actuació.  
Tràmit d'informació pública  
El Servei Territorial d'Economia, Indústria i Comerç va sotmetre l'expedient a informació pública i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 5902, del 27 de novembre de 2008. Certifica que durant el termini de 30 dies hàbils no es van presentar al·legacions.  
  
Informes sectorials  
Informes de l'Ajuntament de Domeño (14 d'octubre de 2008 i 07.05.2013).  
L'Ajuntament de Domeño indica que el planejament urbanístic municipal vigent al seu municipi són les normes subsidiàries, que van ser aprovades el 27 de setembre de 1994.  
Explica que els terrenys on s'emplaça l'actuació estan localitzats en diverses parcel·les del polígon 12 i uns altres de rústica i, en part, pertanyents a la forest d'utilitat pública núm. V052, «La Sierra», propietat d'aquest ajuntament.  
Aquesta zona es troba lliure de construccions i instal·lacions, la qual es pot definir com a terreny natural, en la zona no afectada anteriorment per l'explotació minera.  
Indica que el sòl està classificat com a no urbanitzable, sense qualificació d'especial protecció, amb les proteccions que establisca la Llei de forests vigent, per la seua inclusió en la FUP núm. V052 «La Sierra» (article 4.3.1 i següents de les normes subsidiàries). A més, afig que en compliment del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, el promotor haurà de sol·licitar de la conselleria competent en matèria de medi ambient, l'ocupació temporal dels terrenys, segons el procediment descrit en la secció 3a, i amb la documentació i autoritzacions preceptives.  
  
Vista la classificació dels terrenys com a sòl no urbanitzable comú, juntament amb la documentació preceptiva per a la tramitació de la llicència ambiental, el promotor haurà d'aportar l'exigida per a tramitar la declaració d'interés comunitari.  
Resumeix finalment: «En conseqüència, l'activitat projectada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal».  
Referent a la franja de terreny que estableix l'article 451 del Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual s'aprova l'ROGTU, l'Ajuntament de Domeño indica:  
«[...] que no hi ha sòl classificat diferentment al de no urbanitzable comú. És possible l'edificació d'habitatges aïllats, sempre que es complisquen les condicions establides en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, i complisquen requisits com ara parcel·la mínima de 10.000 m², no formar nucli de població, etc.  
  
En l'actualitat s'aprecien edificacions de les quals es desconeix la seua naturalesa i manera d'execució, no consten en el cadastre, s'han vist en foto aèria i no s'han pogut trobar antecedents en l'arxiu municipal sobre aquestes.  
No obstant això, la corporació municipal amb el seu millor criteri, resoldrà com considere més convenient».  
  
Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (26.09.2012)  
  
El Servei d'Ordenació i Gestió Forestal inclou un resum sobre la tramitació de l'expedient, el marc legal, una descripció breu del pla de restauració integral, les superfícies de les forests d'utilitat pública i de sòl forestal afectats, la planificació i les característiques de l'explotació i restauració dels terrenys, i el fiançament.  
  
El servei informa favorablement el pla de restauració integral, des del punt de vista exclusivament forestal, per considerar la restauració adequada i compatible amb el resultat final previst i els objectius plantejats.  
  
Direcció General de Medi Natural, Servei de Vida Silvestre  
Resolució de data 8 de febrer de 2013  
La Resolució del 8 de febrer de 2013 tracta sobre la necessitat de valorar preliminarment les repercussions que podria tindre l'activitat extractiva sobre la Xarxa Natura 2000.  
En resum, la ZEPA Alt Túria - Serra del Negrete ha motivat la declaració de la Xarxa Natura 2000 en aquesta zona, és a dir:  
La ZEPA Alt Túria - Serra del Negrete és una àrea muntanyenca de directriu ibèrica caracteritzada per una abrupta topografia, coberta per formacions forestals entre les quals destaca una excel·lent representació de carrasques continentals. Destaquen igualment les formacions de pi negre i sabines, com també els boscos mixtos de roure valencià.  
Alberga poblacions nidificants de 18 espècies d'ocells inclosos en l'annex I de la directiva d'aus. La zona és d'especial rellevància per a la conservació de rapinyaires rupícoles. Nidifiquen també el falcó pelegrí, el duc, l'àguila serpera i l'àguila calçada.  
La Direcció General de Medi Natural es basa en els criteris tècnics i indicadors següents per a justificar la possibilitat que el projecte afecte apreciablement la integritat del lloc:  
1. Els hàbitats d'interés comunitari: 5210 Matoll arborescent amb Juniperus spp, 5330 Matolls termomediterranis i preestepari, 6220 Zones subestepàries de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, 8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica i 9340 Bosc de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
2. Que l'àmbit siga utilitzat per espècies protegides com Hieraaetus fasciatus, Circaetus gallicus, Bubo bubo, etc.  
3. L'activitat afecta diverses rambles. Si no es prenen les mesures adequades es podria perjudicar la qualitat de les aigües superficials.  
4. Segons la cartografia presentada, el projecte s'estén fora dels límits de les concessions.  
5. El perfil de la pedrera ha de quedar de manera que l'alçària dels bancs de restauració, l'amplària de les bermes i els talussos, permeten assegurar l'èxit de la restauració.  
6. Encara que és necessari utilitzar gramínies i lleguminoses, aquestes no han de limitar l'establiment de les autòctones, que ha de ser també l'objectiu de la revegetació.  
La resolució conclou el següent:  
«En conseqüència, d'acord amb el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i aprovació, autorització o conformitat de plans, programes o projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, ha de ser sotmés a una avaluació detallada de repercussions sobre aquesta xarxa.  
  
Aquesta avaluació serà substanciada, tal com indiquen els articles 9 i 10 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, a través d'una declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, per a la tramitació de la qual haurà d'aportar-se un estudi d'afeccions, el contingut i abast de les quals s'especifica en el document annex a aquest informe».  
La resolució inclou, a més, els continguts recomanables de l'estudi d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
Resolució de data 31 de juliol de 2013  
Aquesta resolució es basa en l'estudi d'afeccions, que s'ha realitzat per a determinar si el projecte tindrà o no repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000.  
La Direcció General de Medi Natural considera adequat l'estudi d'afeccions remés pel promotor. L'estudi proposa les mesures necessàries per a no afectar hàbitats d'interés comunitari i prioritari, els hàbitats d'espècies i les espècies que han motivat la designació de les zones com a LIC i ZEPA; a més, té en compte les consideracions contingudes en la resolució anterior, té un apartat específic dedicat a la repercussió del pla sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
Justifica mitjançant indicadors i criteris tècnics perquè el projecte no tindrà efectes sobre la integritat del lloc:  
- No és probable que l'explotació supose una afecció a les espècies i hàbitats esmentats en la valoració preliminar.  
- En la relació d'hàbitats protegits inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009, no figuren les microreserves de flora o les reserves de fauna.  
  
- Es considera que en realitzar la restauració progressiva i simultània amb l'explotació dels recursos i l'aplicació del pla de restauració integral, el projecte no tindrà efectes apreciables sobre els elements que van motivar la seua declaració com a espai Xarxa Natura 2000.  
Per tot això, la Direcció General de Medi Natural, d'acord amb el que s'estableix en el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, a proposta del Servei de Vida Silvestre, resol:  
  
  
Primer  
Que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de l a Xarxa Natura 2000, sempre que en el seu desenvolupament i execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat, i que es garantisca el compliment de les mesures preventives/correctores esmentades en el pla de restauració integral i el compliment de les consideracions següents:  
1. Que les plantes i llavors emprades per a la restauració dels terrenys forestals s'han d'adaptar a la normativa vigent i en concret al Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell, sobre producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció, que obliga a garantir la procedència de les plantes i llavors a utilitzar i les seues característiques, i l'Ordre del 10 de gener de 2007, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es publica el catàleg de materials base de la Comunitat Valenciana de diverses espècies, per a la producció de material forestal de reproducció identificat i qualificat.  
  
2. Que la selecció d'espècies per a plantació i sembra també haurà d'ajustar-se al que s'estableix en l'article 21 del Decret 70/2009 i al Decret 213/2009 (annex I modificat en el Decret 14/2013) d'àmbit autonòmic, i el Reial decret 1628/2011, d'àmbit estatal, relatius a la introducció d'espècies.  
  
Segon  
Si es respecten les condicions indicades en l'apartat anterior, el projecte podrà, tal com estableix l'article 10.3 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, ser aprovat, autoritzat o consentit per l'òrgan promotor o substantiu, sense necessitat d'acudir al règim excepcional previst en els articles 12 a 16, sense perjudici de l'obligació del promotor d'obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències o de remetre les declaracions responsables o comunicacions prèvies que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent.  
  
Tercer  
Aquesta resolució s'ha de notificar al promotor, a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental.  
  
Quart  
Contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos les parts interessades consideren pertinents.  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (10.09.2012)  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer indica que a l'entorn de l'actuació i al nord d'aquesta se situen els llits denominats Rambla de la Salceda i Rambla del Villar; al sud se situa el Barranco de los Arenales. L'actuació ocupa la zona de policia de la Rambla del Villar, i respecta la zona de servitud per a ús públic.  
Recorda els articles 2 i 6 del text refós de la Llei d'aigües i l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986).  
  
Indica que està prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia de l'administració hidràulica competent, excepte els abocaments realitzats en qualsevol punt de la xarxa de clavegueram o col·lectors gestionats per les administracions autonòmiques o locals, o per entitats dependents d'aquestes (Reial Decret llei 4/2007, pel qual es modifica el text refós de la Llei d'aigües).  
Manifesta que la pedrera haurà d'adoptar les mesures necessàries per a garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i ha de disposar dels dispositius necessaris com ara basses de decantació per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. També es limitaran els pendents dels talussos i l'alçària entre bermes, i d'aquesta manera afavorir la infiltració de l'aigua i reduir la seua velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
Indica que la zona on se situa l'actuació no presenta risc d'inundació, ni incideix en el règim de corrents.  
Recorda que, d'acord amb el que es disposa en l'article 9 del reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986), en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes, ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la zona de flux preferent esmentada.  
  
La tramitació d'aquest expedient es realitza a fi d'ampliar una activitat ja existent, i l'origen de l'aigua amb la qual es pretén satisfer l'increment de demanda previst per l'actuació és mitjançant el subministrament amb camions cisterna i se suposa que el subministrament es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa amb la consegüent obertura d'expedient sancionador al subministrador.  
  
Per tot el que s'ha exposat, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet informe favorable a l'actuació.  
  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic (24.03.2003)  
  
Aquest informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic correspon exclusivament a la concessió derivada del permís d'investigació núm. 2871, Maribel. Respon a una consulta formulada per l'antiga Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, de la Conselleria de Medi Ambient, a la qual se li va adjuntar el projecte d'explotació i el pla de restauració.  
Indica que la prospecció no ha localitzat restes arqueològiques ni de cultura material antiga en la zona d'explotació, per la qual cosa no hi ha impediment des del punt de vista del patrimoni arqueològic per a desenvolupar aquesta explotació. No obstant això, s'haurà de tindre en compte que dins de les quadrícules mineres es localitza el jaciment arqueològic El Colachán, i aquesta autorització es refereix únicament a la zona d'explotació prevista i recollida en l'informe arqueològic i en la zona delimitada en els plans remesos per la Conselleria de Medi Ambient.  
Manifesta que li van adjuntar una nova fitxa de l'inventari del jaciment arqueològic El Colachán. Amb la documentació presentada es pot considerar conclòs l'expedient, tant des del punt de vista arqueològic com mediambiental.  
Fa el recordatori que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a aquesta Administració tutelar i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Per tot això, la Direcció General de Patrimoni Artístic emet informe favorable al projecte mencionat, sempre que no supere el límit d'explotació presentat i recollit en l'informe arqueològic i en la zona delimitada en els plans remesos per la Conselleria de Medi Ambient.  
  
  
Afeccions legals mediambientals  
Una part de l'àmbit de l'actuació se situa en les forests d'utilitat pública V052, La Sierra, i V053, La Umbría, on l'activitat projectada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal, però és preceptiu sol·licitar l'ocupació, d'acord amb els articles 14 i 15 del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
El projecte se situa en la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, però no afectarà la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000 si es posen en pràctica les determinacions establides en l'estudi d'afeccions, si es compleixen les mesures preventives i correctores esmentades en el pla de restauració integral, i si es garanteix la procedència i les característiques de les plantes i llavors a utilitzar.  
Les forests d'utilitat pública V052, La Sierra, i V053, La Umbría van estar afectades per un incendi esdevingut l'any 2007. Tenint en compte que la zona extractiva incendiada pertany al municipi de Domeño, d'acord amb l'article 50 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, modificada per la Llei 10/2006, de 28 d'abril, la actuació pot dur-se a terme en els terrenys que van patir el sinistre, perquè les normes subsidiàries van ser aprovades amb anterioritat a l'incendi.  
Es desconeix si l'àmbit del projecte afectarà el patrimoni cultural valencià, ja que no coincideix amb el contorn informat per la Direcció General de Patrimoni Artístic amb data 24 de març de 2003, el qual es refereix exclusivament a la concessió derivada del permís d'investigació núm. 2871, Maribel.  
  
Consideracions ambientals  
Identificació i valoració dels impactes  
Quasi tots els impactes han sigut identificats i valorats adequadament en la documentació, però no s'ha previst el risc de contaminar les aigües superficials i les subterrànies en el cas d'un trencament accidental del depòsit de gasoil.  
  
Establiment de mesures correctores/protectores  
Les mesures correctores que proposa la documentació són -en general- adequades, però no estan completes, per la qual cosa s'estableixen mesures complementàries a través del condicionat d'aquesta declaració.  
  
- Emissions atmosfèriques de partícules.  
Durant la visita al lloc es va poder comprovar que les pistes i accessos estaven molt polsosos i els camions formaven núvols de pols al seu pas. Els vents erosionaven el runar i arrossegaven partícules a l'atmosfera en gran quantitat, fins i tot dificultaven la visió.  
També es va observar que els apilaments estan dispersos i situats en zones elevades, aquesta circumstància facilita la proliferació de les emissions.  
No s'han vist mesures correctores en funcionament. A més, la documentació no indica la manera de controlar les emissions atmosfèriques de partícules, aspecte que requereix mitjans materials i aplicar-los permanentment, perquè les emissions no sobrepassen els límits que marca la normativa vigent.  
- Durada dels impactes durant la fase 1.  
La documentació indica que l'avanç de les labors extractives estan previstes en sentit descendent, la qual cosa és necessari per a poder restaurar els terrenys. No obstant això, en la visita realitzada el dia 6 de febrer de 2013 es va observar que la pedrera s'explota en sentit ascendent, mitjançant quatre bancs situats en la base del turó que avancen cap a l'oest.  
Una vegada autoritzada l'explotació serà el moment de reorientar els treballs, de manera que s'explote selectivament en les zones més altes del turó, fins a aconseguir el grau de desenvolupament previst en la fase 1 del PRI. Aquest ordenament de les labors corregirà la durada excessiva de l'impacte visual i paisatgístic existents i haurà de registrar-se en els successius plans de treballs.  
- Afecció al Patrimoni Cultural Valencià  
L'àmbit del projecte no és el mateix que ha informat amb data 24 de març de 2003 l'antiga Direcció General de Patrimoni Artístic, el qual fa referència exclusivament a la concessió derivada del permís d'investigació núm. 2871, Maribel.  
El promotor haurà de sol·licitar a la Direcció General de Cultura l'informe preceptiu per a saber si l'actuació podria afectar béns del patrimoni cultural valencià. Per aquest motiu, es condiciona el sentit d'aquesta declaració al caràcter favorable o desfavorable de l'informe final.  
- El runar restaurat  
Es projecta un runar d'uns 90 metres d'alçària amb bancs de 20 metres d'alçària, bermes de 8 metres i talús general inclinat 22 °C respecte a l'horitzontal.  
L- alçària de banc de 20 metres perjudica la infiltració i afavoreix la capacitat erosiva de l'escolament, que podria eliminar el sòl. A més, es pretén que els treballs de restauració fructifiquen amb òptims resultats, perquè els terrenys adquirisquen no solament els valors ambientals que posseïen sinó que, en la mesura que siga possible i sense invertir més del pressupostat, fins i tot els milloren.  
Per aquest motiu, s'ha de limitar l'alçària dels bancs a 5 metres, de manera que per a l'ample de berma triat (mínim 3 metres) i la inclinació de cada talús individual (ha de ser menor o igual a 30 °C respecte a l'horitzontal), el factor d'estabilitat davant del lliscament obtingut siga 1,5 o major.  
El runar restaurat presenta una forma superior plana, que contrasta amb les formes dels pujols que hi ha en els voltants, trenca l'estructura del paisatge. El runar genera impactes visuals i paisatgístics que poden corregir-se, només cal modelar amb estèrils un àpex arredonit.  
  
- Prescripcions de la Direcció General de Medi Natural (DGMN)  
  
D'acord amb la resolució emesa per la DGMN amb data 31 de juliol de 2013, Kaosa, SA, haurà de seguir les determinacions següents, que s'inclouen en l'apartat segon d'aquesta declaració:  
- Les establides en l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000.  
- Complir les mesures preventives i correctores contingudes en el PRI.  
- Emprar plantes i llavors que s'adapten a la normativa vigent per a garantir la seua procedència, característiques, identificació i qualitat.  
- Risc de contaminació de l'aigua per gasoil.  
El depòsit de gasoil existent és de doble paret i se situa en les proximitats del taller, sobre una plataforma de formigó inclinada lleugerament cap al sud, al voltant de la qual s'ha instal·lat una fila de blocs de formigó d'uns 19 cm d'alçària i una tanca metàl·lica damunt. Els blocs no estan revestits de ciment. La tanca metàl·lica té una porta metàl·lica d'accés, en el llindar de la qual no hi ha blocs.  
El depòsit de gasoil se situa al costat d'un accés en corba pronunciada i de fort pendent. En el cas que un vehicle se n'isca del camí i xoque contra el depòsit i el trenque, l'abocament de gasoil contaminaria el sòl i discorreria cap al llit pròxim. Aquests efectes es poden previndre si es tanca al trànsit aquest accés (hi ha diversos accessos pròxims i segurs) o es dicta una disposició que tinga la mateixa finalitat preventiva.  
  
  
Programa de vigilància ambiental  
Les mesures que inclou el programa de vigilància ambiental són les següents:  
1. Si durant els treballs es descobreixen béns del patrimoni nacional, es comunicarà immediatament d'això a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
2. En un termini màxim de 3 mesos, comptadors a partir de l'inici de l'activitat, una entitat col·laboradora de l'Administració s'ha d'encarregar de mesurar les emissions sonores i de partícules a l'atmosfera i elaborarà un informe.  
3. En el cas d'identificar endemismes o microreserves vegetals per primera vegada en l'àrea d'extracció, s'han de paralitzar les obres i s'informarà d'això a aquesta conselleria, perquè ordene les mesures que calga.  
4. S'ha de fer un seguiment de les mesures protectores i correctores en relació amb l'afecció a les aigües superficials i les subterrànies.  
5. Indica de manera genèrica que es controlaran els residus generats, perquè siguen gestionats adequadament. No explica els detalls de com es duran a terme.  
6. S'ha de verificar el compliment del calendari de restauració.  
7. S'ha de controlar la grossària i la qualitat de la terra vegetal emprada.  
8. S'ha de controlar la qualitat de les espècies vegetals emprades en la restauració i la qualitat de la plantació.  
L'estudi d'impacte ambiental indica (pàgina 121) que la durada màxima del pla de vigilància ambiental és de 19 anys. Tenint en compte que l'explotació dura 17 anys i la restauració es completa dos anys més tard, és necessari prolongar el període de vigilància ambiental dos anys més com a mínim (fins a l'any 21), per a garantir la qualitat de la restauració realitzada.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 de la Generalitat Valenciana, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1 del decret esmentat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.  
4. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes, ordenació del territori i del litoral, urbanisme, coordinació territorial i inspecció d'urbanisme, ordenació, planificació i actuacions territorials estratègiques.  
  
Per tant, en vista de tot l'anterior i en fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
  
Primer  
Estimar acceptables, als sols efectes ambientals i sense perjudici d'altres autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el projecte d'explotació i el pla de restauració integral, de la zona extractiva pertanyent a les concessions mineres Maribel núm. 2871, Sanchís núm. 1192 i Carlos núm. 2459, el contorn de les quals es defineix en aquest document mitjançant les coordenades UTM dels seus vèrtexs, sempre que el projecte es desenvolupe segons la documentació tècnica presentada i les prescripcions que s'indiquen en l'apartat següent.  
  
Segon  
Aquesta declaració inclou els condicionants següents:  
1. Kaosa, SA, ha de presentar a l'autoritat administrativa substantiva l'informe final favorable de la Direcció General de Cultura de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural per a tot l'àmbit de l'actuació, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. Si és desfavorable aquest informe, així s'haurà d'entendre aquesta declaració.  
  
2. A fi d'aconseguir la coordinació prevista entre els treballs d'extracció i restauració en cada fase del PRI, i també per a reduir la intensitat i duració de les emissions atmosfèriques de partícules, s'ha de restaurar com a mínim el 50 % de la superfície del runar en el termini d'un any, comptador a partir de la data de l'autorització de l'actuació. La superfície restant es restituirà gradualment, a mesura que avance l'extracció i segons el que es preveu en la fase 1.  
  
Una vegada autoritzada l'actuació, s'han de reorientar els treballs d'extracció i restauració perquè s'adapten al desenvolupament previst en la fase 1. Per a aconseguir-ho, el titular ha de prioritzar l'extracció en sentit descendent, partint des de la cota més alta del turó. La planificació d'aquests treballs s'ha d'incorporar en els successius plans de treball.  
  
3. Per les raons exposades en l'apartat de consideracions ambientals, el runar s'ha de redissenyar amb bancs de 5 metres d'alçària, bermes d'amplària igual o superior als 3 metres i amb un pendent de cada talús individual inferior als 30 ºC respecte a l'horitzontal. En qualsevol cas, el runar ha de ser estable a llarg termini (el factor de seguretat del runar davant del lliscament ha de ser igual o superior a 1,5).  
  
4. La culminació del runar és plana i extensa. A fi de dotar-la de cert grau de naturalitat, necessari per a corregir els impactes visual i paisatgístic, s'han de depositar en el cim estèrils i s'han de modelar, perquè culmine amb un àpex arredonit.  
5. Les plantes i les llavors emprades per a la restauració dels terrenys forestals s'han d'adaptar a la normativa següent: a) El Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell, sobre producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció, b) L'Ordre de 10 de gener de 2007, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es publica el catàleg de materials base de la Comunitat Valenciana de diverses espècies, per a la producció de material forestal de reproducció identificat i qualificat, c) L'article 21 del Decret 70/2009, d) El Decret 213/2009 (annex I, modificat en el Decret 14/2013) d'àmbit autonòmic i e) El Reial decret 1628/2011, d'àmbit estatal, relatius a la introducció d'espècies.  
6. Kaosa, SA, ha de seguir les determinacions establides en l'estudi d'afeccions que ha realitzat, perquè l'actuació no afecte la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000.  
7. L'estudi d'impacte ambiental indica (pàgina 121) que la duració màxima del pla de vigilància ambiental és de 19 anys. Tenint en compte que l'explotació dura 17 anys i la restauració es completa dos anys més tard, cal prolongar el període de vigilància ambiental fins a l'any 21. A aquest efecte, el promotor ha d'informar l'òrgan substantiu de la data en què conclouen els treballs de restauració.  
  
8. Durant els períodes de precipitacions s'ha d'inspeccionar l'estat del drenatge en la zona est de la pedrera i els seus voltants, també s'ha de revisar la presència de regalls i lliscaments.  
Si per alguna circumstància no prevista s'erosionen els terrenys agrícoles pròxims o s'hi depositen sediments, el promotor haurà de retirar aquests sediments i realitzar les reparacions corresponents. La càrrega circulant de l'escolament s'haurà d'eliminar dins de l'àmbit de la pedrera, després d'això discorrerà amb la mínima energia fins al llit més pròxim.  
Si hi ha lliscaments al runar, s'hi hauran de buidar i reparar els danys ocasionats.  
9. Els apilaments s'han de situar en les zones menys elevades de la pedrera, on hi haja barreres -naturals o artificials- disposades a sobrevent dels vents dominants. Si cal, s'han de posar pantalles tallavents que servisquen de protecció, les quals podran ser artificials o files d'arbres perennifolis de bon port, disposats a portell.  
10. Segons el que disposa l'article 12 del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, el promotor ha de notificar a l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental quan acabe cada fase de restauració, perquè aquesta realitze les comprovacions necessàries i elabore l'informe preceptiu sobre el grau de compliment del pla de restauració integral.  
11. Els camions que isquen de la pedrera han de circular amb la caixa coberta per una lona, fins i tot quan transiten en buit.  
12. Per a previndre un xoc accidental que puga trencar el depòsit de gasoil i abocar-ne el contingut, s'ha de clausurar l'accés pròxim a aquest depòsit o dictar una disposició equivalent amb el mateix efecte preventiu.  
13. Els envasos que contenen residus tòxics i perillosos s'han d'emmagatzemar sota coberta en un lloc tancat, ventilat i proveït de solera impermeable. Els envasos de residus perillosos líquids s'han de col·locar sobre cubetes de seguretat.  
Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residu, perquè en cas de mescla accidental no n'augmente la perillositat o es dificulte la seua gestió. La capacitat de la cubeta serà del 10 % del volum total emmagatzemat o de l'envàs de major grandària dels presents, i s'ha d'adoptar sempre la xifra major de les dues.  
Els residus perillosos s'han de lliurar a un gestor autoritzat en un termini inferior a 6 mesos.  
14. Durant l'activitat de la pedrera s'ha d'observar el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
15. Les voladures s'han d'humitejar abans de la càrrega dels seus fragments.  
16. D'acord amb l'article 14.3 del Reial decret legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental, amb suficient antelació, la data de començament de l'execució d'aquest projecte.  
17. Les pistes i els accessos de la pedrera per les quals circulen els camions s'han de recobrir amb tot-u compactat i mantindre'ls nets. S'han de construir cunetes i netejar-les periòdicament.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret es consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 9 de desembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 18 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8547, del 14-05-2019 (2019/4347)

RESOLUCIÓN de 18 de abril 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 56/12-AIA Domeño.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8547

Fecha DOGV
:   14-05-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/4347

CVE


Fecha del documento
:   18-04-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Domeño](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de abril 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 56/12-AIA Domeño. [2019/4347]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 56/12-AIA Domeño.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Núm. expediente: 56/12-AIA.  
Título del proyecto: Proyecto de explotación integral de la concesión minera Maribel núm. 2871 y modificación de los proyectos de explotación de las concesiones mineras Sanchís núm. 1192 y Carlos núm. 2459, en el municipio de Domeño (Valencia).  
Promotor: KAOSA, SA.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Energía de la Dirección Territorial de Economía, Industria y Comercio de Valencia.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXCD/2002/6/46/AGR/.  
Localización: En el apartado «Descripción del Proyecto» se detallan las coordenadas de los vértices de la demarcación extractiva.  
  
Descripción del proyecto  
  
1. Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto consiste en explotar una parte de las concesiones mineras Maribel núm. 2871, Sanchís núm. 1192 y Carlos núm. 2459 para suministrar arcillas a la industria cerámica y producir arenas y calizas.  
Las formaciones geológicas que se explotan pertenecen al Cretácico inferior, de muro a techo son las siguientes: arcillas y arenas de Aldea de Cortes (Valanginiense), arcillas y arenas de Collado (Barremiense inferior), arcillas de Contreras (Barremiense superior-Bedouliense) y Calizas de Malacara (Aptiense).  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La zona estudiada se ubica en el municipio de Domeño. A la cantera se accede tras recorrer unos 2,5 km por un camino que sale desde el noroeste de la población de Villar del Arzobispo y se dirige hacia el paraje denominado Casas de Loma Parda.  
Según consta en el catastro minero, la concesión Sanchís núm. 1192 deriva del permiso de investigación correspondiente y de las demasías. Ocupa una superficie de 59,25 hectáreas y fue autorizado el 12 de septiembre de 1941. Debido a su antigüedad, carece de declaración de impacto ambiental. El derecho minero se extinguió el 6 de marzo de 2009.  
La concesión minera Carlos núm. 2459 deriva de un permiso de investigación, fue autorizada en fecha 24 de octubre de 1995 y cuenta con la declaración de impacto ambiental favorable de 9 de junio de 1994 (expediente 162/93-AIA). La zona extractiva que se proyecta ahora posee una superficie menor.  
El permiso de investigación Maribel núm. 2871 fue autorizado en fecha 27 de agosto de 2001, abarca una superficie de 2 cuadrículas mineras.  
Las coordenadas U.T.M. de los vértices del ámbito extractivo objeto de esta declaración, referidas al sistema ETRS89 y el huso 30 N, son las siguientes:  
  
  
Vértice U.T.M. X U.T.M. Y  
1 684080,629 4402032,324  
2 684067,605 4402047,505  
3 684053,416 4402060,955  
4 684033,681 4402063,015  
5 684013,890 4402061,235  
6 683998,227 4402049,425  
7 683984,291 4402035,124  
8 683966,658 4402034,994  
9 683951,759 4402045,994  
10 683941,000 4402062,855  
11 683928,982 4402078,815  
12 683912,400 4402089,085  
13 683899,584 4402103,566  
14 683897,543 4402123,456  
15 683890,594 4402141,617  
16 683871,549 4402142,327  
17 683856,594 4402130,727  
18 683841,558 4402118,666  
19 683821,635 4402117,016  
20 683802,687 4402111,106  
21 683783,999 4402107,196  
22 683768,145 4402119,396  
23 683760,963 4402136,726  
24 683758,200 4402156,527  
25 683756,089 4402176,417  
26 683754,368 4402196,338  
27 683752,589 4402216,259  
28 683750,325 4402236,129  
29 683738,065 4402251,830  
30 683720,924 4402258,930  
31 683708,923 4402243,069  
32 683697,683 4402226,529  
33 683687,121 4402209,548  
34 683673,857 4402194,638  
35 683662,754 4402178,057  
36 683653,417 4402160,367  
37 683645,840 4402141,886  
38 683643,059 4402122,266  
39 683640,599 4402103,065  
40 683627,101 4402088,335  
41 683613,474 4402073,744  
42 683597,429 4402062,754  
43 683580,658 4402061,604  
44 683568,651 4402077,524  
45 683551,772 4402088,214  
46 683532,862 4402091,284  
47 683517,725 4402080,604  
48 683519,329 4402061,083  
49 683519,452 4402042,593  
50 683510,964 4402024,482  
51 683492,903 4402020,272  
52 683473,015 4402018,162  
53 683454,481 4402012,032  
54 683436,972 4402002,382  
55 683419,252 4401993,161  
56 683401,433 4401984,101  
57 683383,299 4401975,691  
58 683364,422 4401969,500  
59 683344,856 4401965,880  
60 683329,857 4401952,930  
61 683316,291 4401938,239  
62 683304,292 4401922,469  
63 683304,671 4401902,818  
64 683311,601 4401884,088  
65 683313,228 4401864,347  
66 683307,051 4401845,577  
67 683300,354 4401827,246  
68 683284,986 4401816,126  
69 683272,712 4401802,546  
70 683263,801 4401784,645  
71 683258,244 4401767,365  
72 683266,992 4401749,574  
73 683272,235 4401730,534  
74 683283,198 4401713,973  
75 683294,620 4401697,553  
76 683302,646 4401680,532  
77 683297,481 4401661,212  
78 683291,106 4401642,561  
79 683277,496 4401627,911  
80 683264,144 4401613,090  
81 683257,193 4401594,380  
82 683261,172 4401575,159  
83 683266,526 4401555,889  
84 683273,554 4401537,618  
85 683288,073 4401523,868  
86 683303,264 4401510,968  
87 683320,108 4401500,187  
88 683336,951 4401489,397  
89 683353,795 4401478,617  
90 683367,322 4401463,927  
91 683380,695 4401449,056  
92 683394,070 4401434,186  
93 683407,445 4401419,305  
94 683427,251 4401420,905  
95 683447,165 4401422,766  
96 683467,071 4401424,696  
97 683486,976 4401426,636  
98 683506,882 4401428,586  
99 683526,787 4401430,526  
100 683546,473 4401427,816  
101 683566,007 4401423,526  
102 683585,541 4401419,236  
103 683603,870 4401412,165  
104 683620,340 4401400,815  
105 683638,318 4401395,175  
106 683658,244 4401396,895  
107 683678,138 4401398,875  
108 683697,883 4401402,045  
109 683717,629 4401405,225  
110 683737,374 4401408,366  
111 683756,972 4401404,395  
112 683776,465 4401403,835  
113 683795,935 4401404,926  
114 683808,001 4401389,915  
115 683819,032 4401377,645  
116 683837,545 4401383,405  
117 683854,473 4401393,255  
118 683872,252 4401402,186  
119 683891,609 4401403,716  
120 683911,526 4401401,906  
121 683931,357 4401399,376  
122 683951,133 4401396,395  
123 683970,909 4401393,405  
124 683990,685 4401390,425  
125 684010,626 4401389,635  
126 684030,626 4401389,635  
127 684050,626 4401389,635  
128 684069,461 4401394,566  
129 684087,349 4401403,506  
130 684105,237 4401412,456  
131 684120,181 4401425,707  
132 684135,011 4401439,127  
133 684154,193 4401443,948  
134 684174,013 4401445,128  
135 684193,996 4401444,298  
136 684213,738 4401441,919  
137 684231,780 4401433,689  
138 684248,996 4401423,519  
139 684263,689 4401411,309  
140 684269,963 4401392,308  
141 684281,582 4401376,818  
142 684296,480 4401363,478  
143 684315,905 4401366,908  
144 684335,492 4401370,949  
145 684355,080 4401374,989  
146 684373,351 4401382,780  
147 684391,172 4401391,860  
148 684409,007 4401400,911  
149 684426,950 4401409,741  
150 684444,359 4401419,402  
151 684459,789 4401432,133  
152 684470,932 4401448,073  
153 684478,856 4401466,434  
154 684486,780 4401484,805  
155 684492,337 4401504,005  
156 684497,750 4401523,256  
157 684502,741 4401542,596  
158 684505,063 4401562,447  
159 684505,610 4401582,438  
160 684504,054 4401602,358  
161 684502,171 4401622,269  
162 684500,287 4401642,189  
163 684497,946 4401662,040  
164 684493,584 4401681,510  
165 684486,999 4401700,371  
166 684476,181 4401716,761  
167 684460,392 4401728,911  
168 684446,837 4401743,531  
169 684437,152 4401756,981  
170 684422,153 4401769,092  
171 684410,641 4401770,971  
172 684396,055 4401784,622  
173 684379,561 4401795,342  
174 684361,496 4401803,842  
175 684344,237 4401813,712  
176 684327,278 4401824,062  
177 684317,753 4401839,442  
178 684301,135 4401848,872  
179 684290,398 4401858,932  
180 684274,816 4401869,912  
181 684273,796 4401885,873  
182 684267,201 4401902,183  
183 684257,225 4401919,103  
184 684239,989 4401928,723  
185 684224,295 4401940,434  
186 684210,219 4401954,544  
187 684190,356 4401954,043  
188 684173,879 4401964,904  
189 684158,334 4401977,464  
190 684140,386 4401986,054  
191 684123,100 4401996,104  
192 684106,196 4402006,784  
193 684090,613 4402018,954  
  
  
La superficie calculada a partir de las coordenadas anteriores es de 71,385 hectáreas. Una parte de la misma se sitúa fuera de los límites de las concesiones Sanchís núm. 1192 y Carlos núm. 2459.  
La cantera ocupa una parte de los montes de utilidad pública V053 «La Umbría» y V052 «La Sierra». Los terrenos restantes son los enclavados E47V052 y E48V052 y otros catalogados como agrícolas.  
En las inmediaciones de la cantera existen edificaciones que se sitúan a menos de 500 metros de la misma o incluso dentro de la propia demarcación extractiva. El Ayuntamiento de Domeño informa que dichas construcciones carecen de antecedentes en el archivo municipal.  
Desde el punto de vista urbanístico, la actuación se emplaza en terrenos clasificados como suelo no urbanizable común, sin calificación de protección especial. Según informa el Ayuntamiento de Domeño, la actividad extractiva es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal.  
El cambio de uso forestal a extractivo está permitido por las normas subsidiarias vigentes en el municipio de Domeño, las cuales fueron aprobadas definitivamente el 27 de septiembre de 1994. En el año 2007 se produjo un incendio forestal que afectó a una parte del ámbito. Como las normas subsidiarias fueron aprobadas con anterioridad al incendio, de acuerdo con el artículo 50 de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de montes, modificada por la Ley 10/2006, de 28 de abril, la actuación puede llevarse a cabo en la zona afectada por el incendio.  
El plan de restauración integral cuenta con el informe favorable del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal.  
El método de explotación es mediante cantera con avance descendente de las labores. La duración de la actividad es de unos 17 años.  
Los bancos de explotación son de 10 metros de altura, poseen bermas de 20 metros y la inclinación de cada banco individual es de unos 60º respecto de la horizontal. Una vez restaurados se transforman en bancos de 5 metros de altura, bermas de 5 metros y talud individual de 22º; el talud general de la ladera posee una inclinación de 20º.  
La escombrera restaurada la ha proyectado el promotor con una altura de unos 90 metros, bancos de 20 metros de altura y bermas de 20 metros de ancho; la pendiente del talud general de la misma es de 20º. Este diseño es objeto de una modificación, que se comenta en el apartado consideraciones ambientales.  
La maquinaria empleada en el arranque de las arenas y arcillas está compuesta por dos retroexcavadoras. Las calizas se extraen mediante perforación y voladura.  
El resto de la maquinaria empleada está constituido por dos cargadoras frontales, dumperes (transporte interno) y varios camiones tipo bañera (transporte a clientes).  
Restauración.  
La extracción y restauración de la cantera se ha planificado en tres fases.  
- Fase primera.  
Durante la fase primera se inicia la extracción en la zona más elevada (cota 710 m), la ladera se va explotando en sentido descendente. Se forma un frente de explotación de 90 metros de altura, constituido por bancos de 10 metros de altura, bermas de 20 metros y taludes de la cara de banco inclinados 60º respecto de la horizontal.  
Los estériles se van acumulando en la escombrera existente en el este, la cual se construye con bancos de 20 metros de altura, bermas de 5 metros de anchura y taludes inclinados 22º respecto de la horizontal. Su cota máxima alcanza los 670 m.s.n.m.  
Al concluir esta fase se habrá creado una plataforma a los 620 m.s.n.m, que se inclina el 1 % hacia el exterior.  
- Fase segunda.  
Mientras la explotación avanza hacia el oeste, el hueco de la plataforma central se rellena con estériles dispuestos en tongadas.  
- Fase tercera.  
La plataforma intermedia se recrece hasta los 635 m.s.n.m. y en el oeste se forma una plataforma a la cota final de 620 m.s.n.m.  
Los taludes se hidrosiembran. Las bermas y plataformas se siembran con las mismas especies: Lolium perenne L., Medicago sativa, Melilotus officinales, Trifolium pratense L. y Poa annua. Luego se plantan especies arbóreas y arbustivas en todas las superficies, que han sido seleccionadas en función de la orientación al sol.  
En las bermas se plantan dos líneas al tresbolillo, en los taludes se construyen banquetas y en cada una se plantan 2 a 3 unidades. El espacio entre las unidades arboladas se cubre con unidades de matorral.  
El agua consumida se destina al riego de las especies vegetales implantadas y al riego de pistas y accesos para prevenir las emisiones atmosféricas de partículas.  
  
Tramitación administrativa  
Inicio del expediente.  
En fecha 13 de abril de 2011, el entonces denominado Servicio Territorial de Industria e Innovación de Valencia solicitó la evaluación de impacto ambiental del proyecto y remitió la documentación siguiente: estudio de impacto ambiental impreso y en CD (memoria, anexos, presupuesto y planos), el documento de síntesis impreso, el estudio de integración paisajística, una copia del certificado de compatibilidad urbanística y el certificado de la compatibilidad urbanística de la actuación.  
Trámite de información pública  
El Servicio Territorial de Economía, Industria y Comercio sometió el expediente a información pública y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 5902, del 27 de noviembre de 2008. Certifica que durante el plazo de 30 días hábiles no se presentaron alegaciones.  
  
Informes sectoriales  
Informes del Ayuntamiento de Domeño (14 de octubre de 2008 y 07.05.2013).  
El Ayuntamiento de Domeño indica que el planeamiento urbanístico municipal vigente en su municipio son las normas subsidiarias, que fueron aprobadas el 27 de septiembre de 1994.  
Explica que los terrenos donde se emplaza la actuación están localizados en varias parcelas del polígono 12 y otros de rústica y, en parte, pertenecientes al monte de utilidad pública núm. V052 «La Sierra», propiedad de este ayuntamiento.  
Dicha zona se encuentra libre de construcciones e instalaciones, pudiéndose definir como terreno natural, en lo no afectado anteriormente por la explotación minera.  
Indica que el suelo se encuentra clasificado como no urbanizable, sin calificación de especial protección, con las protecciones que establezca la Ley de Montes vigente, por su inclusión en el M.U.P. Núm. V052 «La Sierra» (art. 4.3.1 y siguientes de las normas subsidiarias). Además, añade que en cumplimiento del Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana, el promotor deberá solicitar de la conselleria competente en materia de medio ambiente, la ocupación temporal de los terrenos, según el procedimiento descrito en la sección 3ª, y con la documentación y autorizaciones preceptivas.  
Dada la clasificación de los terrenos como suelo no urbanizable común, junto con la documentación preceptiva para la tramitación de la licencia ambiental, el promotor deberá aportar la exigida para tramitar la declaración de interés comunitario.  
Resume finalmente: «En consecuencia, la actividad proyectada es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal».  
En lo referente a la franja de terreno que establece el artículo 451 del Decreto 67/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el ROGTU, el Ayuntamiento de Domeño indica:  
«[...] que no existe suelo clasificado diferentemente al de no urbanizable común. Es posible la edificación de viviendas aisladas, siempre que se cumplan las condiciones establecidas en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo no Urbanizable, cumpliendo requisitos como parcela mínima de 10.000 m², no formar núcleo de población, etc.  
En la actualidad se aprecian edificaciones de las que se desconoce su naturaleza y modo de ejecución, no constando en catastro y apreciadas en foto aérea, no habiendo podido encontrar antecedentes en el archivo municipal sobre las mismas.  
No obstante, la Corporación Municipal con su mejor criterio, resolverá como estime más conveniente».  
  
Informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal (26.09.2012).  
El Servicio de Ordenación y Gestión Forestal incluye un resumen sobre la tramitación del expediente, el marco legal, una descripción breve del plan de restauración integral, las superficies de los montes de utilidad pública y de suelo forestal afectados, la planificación y las características de la explotación y restauración de los terrenos, y el afianzamiento.  
El servicio informa favorablemente el plan de restauración integral, desde el punto de vista exclusivamente forestal, por considerar la restauración adecuada y compatible con el resultado final previsto y los objetivos planteados.  
  
Dirección General de Medio Natural, Servicio de Vida Silvestre.  
Resolución de fecha 8 de febrero de 2013.  
La resolución del 8 de febrero de 2013 trata sobre la necesidad de valorar preliminarmente las repercusiones que podría tener la actividad extractiva sobre La Red Natura 2000.  
En resumen, la ZEPA Alto Turia-Sierra Negrete ha motivado la declaración de La Red Natura 2000 en esta zona, es decir:  
La ZEPA Alto Turia-Sierra Negrete es una área montañosa de directriz ibérica caracterizada por una abrupta topografía, cubierta por formaciones forestales entre las que destaca una excelente representación de carrascas continentales. Destacan igualmente las formaciones de pino negro y sabinas, así como los bosques mixtos de quejigo.  
Alberga poblaciones nidificantes de 18 especies de aves incluidas en el anexo I de la directiva aves. La zona es de especial relevancia para la conservación de rapaces rupícolas. Nidifican también el Halcón Peregrino, el Búho Real, la Culebrera Europea y el Aguililla Calzada.  
La Dirección General de Medio Natural se basa en los siguientes criterios técnicos e indicadores para justificar la posibilidad de que el proyecto afecte apreciablemente la integridad del lugar:  
1. Los hábitats de interés comunitario: 5210 Matorral arborescente con Juniperus spp, 5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos, \*6220 Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea, 8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica y 9340 Bosque de Quercus ilex y Quercus rotundifolia.  
2. Que el ámbito sea utilizado por especies protegidas como Hieraaetus fasciatus, Circaetus gallicus, Bubo bubo, etc.  
3. La actividad afecta a varias ramblas. Si no se toman las medidas adecuadas se podría perjudicar la calidad de las aguas superficiales.  
4. Según la cartografía presentada, el proyecto se extiende fuera de los límites de las concesiones.  
5. El perfil de la cantera debe quedar de manera que la altura de los bancos de restauración, la anchura de las bermas y los taludes, permitan asegurar el éxito de la restauración.  
6. Aunque es necesario utilizar gramíneas y leguminosas, estas no deben limitar el establecimiento de las autóctonas, que debe ser también el objetivo de la revegetación.  
La resolución concluye lo siguiente:  
«En consecuencia, de acuerdo con lo establecido en los artículos 6 y 7 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, por el que se regula el régimen especial de evaluación y aprobación, autorización o conformidad de planes, programas o proyectos que puedan afecta a La Red Natura 2000, debe ser sometido a una evaluación detallada de repercusiones sobre dicha red.  
Dicha evaluación será substanciada, tal y como indican los artículos 9 y 10 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, a través de una Declaración de Repercusiones sobre La Red Natura 2000, para la tramitación de la cual deberá aportarse un Estudio de Afecciones, cuyo contenido y alcance se especifica en el documento anexo al presente informe».  
La resolución incluye, además, los contenidos recomendables del estudio de afecciones sobre la Red Natura 2000.  
  
Resolución de fecha 31 de julio de 2013.  
Esta resolución se basa en el estudio de afecciones, que se ha realizado para determinar si el proyecto tendrá o no repercusiones sobre la integridad del espacio de la Red Natura 2000.  
La Dirección General de Medio Natural considera adecuado el estudio de afecciones remitido por el promotor. El estudio propone las medidas necesarias para no afectar hábitats de interés comunitario y prioritario, los hábitats de especies y las propias especies que han motivado la designación de las zonas como LICs y ZEPA; además tiene en cuenta las consideraciones contenidas en la resolución anterior, cuenta con un apartado específico dedicado a la repercusión del plan sobre la Red Natura 2000.  
Justifica mediante indicadores y criterios técnicos por qué el proyecto no tendrá efectos sobre la integridad del lugar:  
- No es probable que la explotación suponga una afección a las especies y hábitats mencionados en la valoración preliminar.  
- En la relación de hábitats protegidos incluidos en el anexo IV del Decreto 70/2009, no figuran las microreservas de flora o las reservas de fauna.  
- Se considera que al realizar la restauración progresiva y simultánea con la explotación de los recursos y la aplicación del plan de restauración integral, el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre los elementos que motivaron su declaración como espacio Red Natura 2000.  
Por todo ello, la Dirección General de Medio Natural, de acuerdo con lo establecido en el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000, a propuesta del Servicio de Vida Silvestre, resuelve:  
  
Primero  
Que el proyecto analizado no tendrá repercusiones sobre la integridad del espacio de la Red Natura 2000, siempre y cuando en su desarrollo y ejecución se sigan las determinaciones establecidas en el estudio de afecciones analizado, y que se garantice el cumplimiento de las medidas preventivas/correctoras mencionadas en el plan de restauración integral y el cumplimiento de las siguientes consideraciones:  
1. Que las plantas y semillas empleadas para la restauración de los terrenos forestales deben adaptarse a la normativa vigente y en concreto al Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell, sobre producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción, que obliga a garantizar la procedencia de las plantas y semillas a utilizar y sus características, y la Orden del 10 de enero de 2007, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se publica el catálogo de materiales base de la Comunitat Valenciana de diversas especies, para la producción de material forestal de reproducción identificado y cualificado.  
2. Que la selección de especies para plantación y siembra también deberá ajustarse a lo establecido en el artículo 21 del Decreto 70/2009 y al Decreto 213/2009 (anexo I modificado en el Decreto 14/2013) de ámbito autonómico, y el Real decreto 1628/2011 de ámbito estatal, relativos a la introducción de especies.  
  
Segundo  
De respetarse las condiciones indicadas en el apartado anterior, el proyecto podrá, tal y como establece el artículo 10.3 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, ser aprobado, autorizado o consentido por el órgano promotor o sustantivo, sin necesidad de acudir al régimen excepcional previsto en sus artículos 12 a 16, sin perjuicio de la obligación del promotor de obtener todas las concesiones, autorizaciones y licencias o de remitir las declaraciones responsables o comunicaciones previas que sean precisas en cumplimiento de la legislación vigente.  
  
Tercero  
Esta resolución se notificará al promotor, al órgano sustantivo y al órgano ambiental.  
  
Cuarto  
Contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses las partes interesadas estimen pertinentes.  
  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (10.09.2012).  
La Confederación Hidrográfica del Júcar indica que en el entorno de la actuación y al norte de la misma se ubican los cauces denominados Rambla de la Salceda y Rambla del Villar; al sur se sitúa el Barranco Arenales. La actuación ocupa la zona de policía de la Rambla del Villar, respetando la zona de servidumbre para uso público.  
Recuerda los artículos 2 y 6 del texto refundido de la Ley de Aguas y el artículo 7 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (Real decreto 849/1986).  
Indica que está prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la autorización administrativa previa de la administración hidráulica competente, salvo los vertidos realizados en cualquier punto de la red de alcantarillado o colectores gestionados por las administraciones autonómicas o locales, o por entidades dependientes de las mismas (Real Decreto ley 4/2007, por el que se modifica el texto refundido de la Ley de Aguas).  
Manifiesta que la cantera deberá adoptar las medidas necesarias para garantizar la correcta recogida de las aguas de escorrentía y dispondrá de los dispositivos necesarios como balsas de decantación para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas. También se limitarán las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo de esta forma la infiltración del agua y reduciendo su velocidad para disminuir la pérdida de suelo.  
Indica que la zona donde se ubica la actuación no presenta riesgo de inundación, ni incide en el régimen de corrientes.  
Recuerda que, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 9 del reglamento del dominio público hidráulico (Real decreto 849/1986), en la zona de flujo preferente de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas, ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente.  
La tramitación de este expediente se realiza con objeto de ampliar una actividad ya existente, y el origen del agua con la que se pretende satisfacer el incremento de demanda previsto por la actuación, es mediante el suministro con camiones cisterna y se supone que el suministro se realizará desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas ya que, en caso contrario, se produciría una infracción administrativa con la consiguiente apertura de expediente sancionador al suministrador.  
Por todo lo expuesto, la Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente la actuación.  
  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico (24.03.2003).  
Este informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico corresponde exclusivamente a la concesión derivada del permiso de investigación núm. 2871 «Maribel». Responde a una consulta formulada por la antigua Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, de la Conselleria de Medio Ambiente, a la cual se le adjuntó el proyecto de explotación y el plan de restauración.  
Indica que la prospección no ha localizado restos arqueológicos ni de cultura material antigua en la zona de explotación, por lo que no existe impedimento desde el punto de vista del patrimonio arqueológico para desarrollar dicha explotación. No obstante, se deberá tener en cuenta que dentro de las cuadrículas mineras se localiza el yacimiento arqueológico El Colachán, y esta autorización se refiere únicamente a la zona de explotación prevista y recogida en el informe arqueológico y en la zona delimitada en los planos remitidos por la Conselleria de Medio Ambiente.  
Manifiesta que le adjuntaron una nueva ficha del inventario del yacimiento arqueológico: El Colachán. Con la documentación presentada se puede dar por concluido el expediente, tanto desde el punto de vista arqueológico como medioambiental.  
Hace el recordatorio de que cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a esta administración tutelar y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Por todo lo anterior, la Dirección General de Patrimonio Artístico informa favorablemente el referido proyecto, siempre que no supere el límite de explotación presentado y recogido en el informe arqueológico y en la zona delimitada en los planos remitidos por la Conselleria de Medio Ambiente.  
  
Afecciones legales medioambientales.  
Una parte del ámbito de la actuación se sitúa en los montes de utilidad pública V052 «La Sierra» y V053 «La Umbría», donde la actividad proyectada es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal, pero es preceptivo solicitar la ocupación, de acuerdo con los artículos 14 y 15 del Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana.  
El proyecto se sitúa en la ZEPA «Alto Turia y Sierra del Negrete», pero no afectará la integridad del espacio de La Red Natura 2000 si se ponen en práctica las determinaciones establecidas en el estudio de afecciones, si se cumplen las medidas preventivas y correctoras mencionadas en el plan de restauración integral, y si se garantiza la procedencia y características de las plantas y semillas a utilizar.  
Los montes de utilidad pública V052 «La Sierra» y V053 «La Umbría» se vieron afectados por un incendio acontecido en el año 2007. Teniendo en cuenta que la zona extractiva incendiada pertenece al municipio de Domeño, de acuerdo con el artículo 50 de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de montes, modificada por la Ley 10/2006, de 28 de abril, la actuación puede llevarse a cabo en los terrenos que sufrieron el siniestro, porque las normas subsidiarias fueron aprobadas con anterioridad al incendio.  
Se desconoce si el ámbito del proyecto afectará al patrimonio cultural valenciano, puesto que no coincide con el contorno informado por la Dirección General de Patrimonio Artístico en fecha 24 de marzo de 2003, el cual se refiere exclusivamente a la concesión derivada del permiso de investigación núm. 2871 «Maribel».  
  
Consideraciones ambientales.  
Identificación y valoración de los impactos.  
Casi todos los impactos han sido identificados y valorados adecuadamente en la documentación, pero no se ha previsto el riesgo de contaminar las aguas superficiales y las subterráneas en el caso de una rotura accidental del depósito de gasóleo.  
  
Establecimiento de medidas correctoras/protectoras.  
Las medidas correctoras que propone la documentación son -en general- adecuadas, pero no están completas, por lo que se establecen medidas complementarias a través del condicionado de la presente declaración.  
- Emisiones atmosféricas de partículas.  
Durante la visita al lugar se pudo comprobar que las pistas y accesos se encontraban muy polvorientos y los camiones formaban nubes de polvo a su paso. Los vientos erosionaban la escombrera y arrastraban partículas a la atmósfera en gran cantidad, incluso dificultaban la visión.  
También se observó que los acopios se encuentran dispersos y situados en zonas elevadas, esta circunstancia facilita la proliferación de las emisiones.  
No se han visto medidas correctoras en funcionamiento. Además, la documentación no indica la forma de controlar las emisiones atmosféricas de partículas, aspecto que requiere medios materiales y aplicarlos permanentemente, para que las emisiones no rebasen los límites que marca la normativa vigente.  
- Duración de los impactos durante la Fase 1.  
La documentación indica que el avance de las labores extractivas están previstas en sentido descendente, lo cual es necesario para poder restaurar los terrenos. No obstante, en la visita realizada el día 6 de febrero de 2013 se observó que la cantera se explota en sentido ascendente, mediante cuatro bancos situados en la base del cerro que avanzan hacia el oeste.  
Una vez autorizada la explotación será el momento de reorientar los trabajos, de modo que se explote selectivamente en las zonas más altas del cerro, hasta alcanzar el grado de desarrollo previsto en la fase 1 del PRI. Este ordenamiento de las labores corregirá la duración excesiva del impacto visual y paisajístico existentes y deberá registrarse en los sucesivos planes de labores.  
- Afección al Patrimonio Cultural Valenciano.  
El ámbito del proyecto no es el mismo que ha informado en fecha 24 de marzo de 2003 la antigua Dirección General de Patrimonio Artístico, el cual se refiere exclusivamente a la concesión derivada del permiso de investigación núm. 2871 «Maribel».  
El promotor deberá solicitar a la Dirección General de Cultura el informe preceptivo para saber si la actuación podría afectar bienes del patrimonio cultural valenciano. Por este motivo, se condiciona el sentido de esta declaración al carácter favorable o desfavorable del informe final.  
- La escombrera restaurada.  
Se proyecta una escombrera de unos 90 metros de altura con bancos de 20 metros de altura, bermas de 8 metros y talud general inclinado 22º con respecto a la horizontal.  
La altura de banco de 20 metros perjudica la infiltración y favorece la capacidad erosiva de la escorrentía, que podría eliminar el suelo. Además, se pretende que los trabajos de restauración fructifiquen con óptimos resultados, para que los terrenos adquieran no solo los valores ambientales que poseían sino que, en la medida de lo posible y sin invertir más de lo presupuestado, incluso los mejoren.  
Por tal motivo, se debe limitar la altura de los bancos a 5 metros, de modo que para el ancho de berma escogido (mínimo 3 metros) y la inclinación de cada talud individual (debe ser menor o igual a 30º con respecto a la horizontal), el factor de estabilidad frente al deslizamiento obtenido sea 1,5 ó mayor.  
La escombrera restaurada presenta una forma superior plana, que contrasta con las formas de las colinas que existen en las inmediaciones, rompe la estructura del paisaje. La escombrera genera impactos visual y paisajístico que pueden corregirse, sin más que modelar con estériles un ápice redondeado.  
- Prescripciones de la Dirección General de Medio Natural (DGMN).  
De acuerdo con la resolución emitida por la DGMN en fecha 31 de julio de 2013, KAOSA, SA, deberá seguir las determinaciones siguientes, que se incluyen en el apartado segundo de esta declaración:  
- Las establecidas en el estudio de afecciones a la Red Natura 2000.  
- Cumplir las medidas preventivas y correctoras contenidas en el PRI.  
- Emplear plantas y semillas que se adapten a la normativa vigente para garantizar su procedencia, características, identificación y calidad.  
- Riesgo de contaminación del agua por gasóleo.  
El depósito de gasóleo existente es de doble pared y se sitúa en las proximidades del taller, sobre una plataforma de hormigón inclinada ligeramente hacia el sur, alrededor de la cual se ha instalado una fila de bloques de hormigón de unos 19 cm de altura y una valla metálica encima. Los bloques no están revestidos de cemento. La valla metálica tiene una puerta metálica de acceso, en cuyo umbral no existen bloques.  
El depósito de gasóleo se ubica junto a un acceso en curva pronunciada y de fuerte pendiente. En el caso de que un vehículo se saliera del camino y chocara contra el depósito y lo rompiera, el vertido de gasóleo contaminaría el suelo y discurriría hacia el cauce próximo. Estos efectos se pueden prevenir si se cierra al tráfico dicho acceso (existen varios accesos próximos y seguros) o se dicta una disposición que tenga el mismo fin preventivo.  
  
Programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas que incluye el programa de vigilancia ambiental son las siguientes:  
1. Si durante los trabajos se descubrieran bienes del patrimonio nacional, se dará cuenta inmediatamente de ello a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
2. En un plazo máximo de 3 meses, contados a partir del inicio de la actividad, una entidad colaboradora de la administración se encargará de medir las emisiones sonoras y de partículas a la atmósfera y elaborará un informe.  
3. En el caso de identificar endemismos o microrreservas vegetales por primera vez en el área de extracción, se paralizarán las obras y se informará de ello a esta conselleria, para que ordene las medidas que proceda adoptar.  
4. Se realizará un seguimiento de las medidas protectoras y correctoras en relación con la afección a las aguas superficiales y las subterráneas.  
5. Indica de forma genérica que se controlarán los residuos generados, para que sean gestionados adecuadamente. No explica los detalles de cómo se llevarán a cabo.  
6. Se verificará el cumplimiento del calendario de restauración.  
7. Se controlará el espesor y calidad de la tierra vegetal empleada.  
8. Se controlará la calidad de las especies vegetales empleadas en la restauración y la calidad de la plantación.  
El estudio de impacto ambiental indica (página 121) que la duración máxima del plan de vigilancia ambiental es de 19 años. Teniendo en cuenta que la explotación dura 17 años y la restauración se completa dos años más tarde, es necesario prolongar el período de vigilancia ambiental dos años más como mínimo (hasta el año 21), para garantizar la calidad de la restauración realizada.  
  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 3.c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de la Generalitat Valenciana, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 1 del citado decreto.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
4. El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos, ordenación del territorio y del litoral, urbanismo, coordinación territorial e inspección de urbanismo, ordenación, planificación y actuaciones territoriales estratégicas.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptables, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de otras autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el proyecto de explotación y el plan de restauración integral, de la zona extractiva perteneciente a las concesiones mineras Maribel núm. 2871, Sanchís núm. 1192 y Carlos núm. 2459, cuyo contorno se define en este documento mediante las coordenadas U.T.M. de sus vértices, siempre que el proyecto se desarrolle según la documentación técnica presentada y las prescripciones que se señalan en el apartado siguiente.  
  
Segundo  
Esta declaración incluye los siguientes condicionantes:  
1. Kaosa, SA, deberá presentar a la autoridad administrativa sustantiva el informe final favorable de la Dirección General de Cultura de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural para todo el ámbito de la actuación, según establece el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano. En caso de ser desfavorable dicho informe, así deberá entenderse la presente declaración.  
2. Con el objeto de alcanzar la coordinación prevista entre las labores de extracción y restauración en cada fase del PRI, y también para reducir la intensidad y duración de las emisiones atmosféricas de partículas, se restaurará como mínimo el 50 % de la superficie de la escombrera en el plazo de un año, contado a partir de la fecha de la autorización de la actuación. La superficie restante se irá restituyendo paulatinamente, conforme avance la extracción y según lo previsto en la fase 1.  
Una vez autorizada la actuación, se deberán reorientar los trabajos de extracción y restauración para que se adapten al desarrollo previsto en la fase 1. Para lograrlo, el titular dará prioridad a la extracción en sentido descendente, partiendo desde la cota más alta del cerro. La planificación de estos trabajos se tiene que incorporar en los sucesivos planes de labores.  
3. Por las razones expuestas en el apartado de consideraciones ambientales, la escombrera se rediseñará con bancos de 5 metros de altura, bermas de anchura igual o superior a los 3 metros y con pendiente de cada talud individual inferior a los 30º con respecto de la horizontal. En cualquier caso, la escombrera será estable a largo plazo (el factor de seguridad de la escombrera frente al deslizamiento será igual o superior a 1,5).  
4. La culminación de la escombrera es plana y extensa. A fin de dotarla de cierto grado de naturalidad, necesario para corregir los impactos visual y paisajístico, se depositarán en su cima estériles y se modelarán, para que culmine con un ápice redondeado.  
5. Las plantas y semillas empleadas para la restauración de los terrenos forestales deben adaptarse a la normativa siguiente: a) El Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell, sobre producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción, b) La Orden de 10 de enero de 2007, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se publica el catálogo de materiales base de la Comunitat Valenciana de diversas especies, para la producción de material forestal de reproducción identificado y cualificado, c) El artículo 21 del Decreto 70/2009, d) El Decreto 213/2009 (anexo I, modificado en el Decreto 14/2013) de ámbito autonómico, y e) El Real decreto 1628/2011, de ámbito estatal, relativos a la introducción de especies.  
6. Kaosa, SA, seguirá las determinaciones establecidas en el estudio de afecciones que ha realizado, para que la actuación no afecte la integridad del espacio de la Red Natura 2000.  
7. El estudio de impacto ambiental indica (página 121) que la duración máxima del plan de vigilancia ambiental es de 19 años. Teniendo en cuenta que la explotación dura 17 años y la restauración se completa dos años más tarde, es necesario prolongar el período de vigilancia ambiental hasta el año 21. A tal efecto, el promotor deberá informar al órgano sustantivo de la fecha en que concluyen los trabajos de restauración.  
8. Durante los períodos de precipitaciones se inspeccionará el estado del drenaje en la zona este de la cantera y sus inmediaciones, también se revisará la presencia de cárcavas y deslizamientos.  
Si por alguna circunstancia no prevista se erosionasen los terrenos agrícolas próximos o se depositaran sedimentos en ellos, el promotor retirará dichos sedimentos y realizará las reparaciones correspondientes. La carga circulante de la escorrentía se tiene que eliminar dentro del ámbito de la cantera, tras lo cual discurrirá con la mínima energía hasta el cauce más próximo.  
Si existieran deslizamientos en la escombrera, se vaciarán los mismos y se repararán los daños ocasionados.  
9. Los acopios se situarán en las zonas menos elevadas de la cantera, donde existan barreras -naturales o artificiales- dispuestas a barlovento de los vientos dominantes. En caso necesario se levantarán pantallas cortavientos que sirvan de protección, pudiendo ser artificiales o filas de árboles perennifolios de buen porte, dispuestos al tresbolillo.  
10. Según dispone el artículo 12 del Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana, el promotor deberá notificar al Área de Gestión de Recursos Forestales y Conservación Ambiental al terminar cada fase de restauración, para que esta realice las comprobaciones necesarias y elabore el informe preceptivo sobre el grado de cumplimiento del plan de restauración integral.  
11. Los camiones que salgan de la cantera deberán circular con la caja cubierta por una lona, incluso cuando transiten en vacío.  
12. Para prevenir un choque accidental que pudiera romper el depósito de gasóleo y verter su contenido, se deberá clausurar el acceso próximo a dicho depósito o dictar una disposición equivalente con el mismo efecto preventivo.  
13. Los envases que contienen residuos tóxicos y peligrosos se tienen que almacenar bajo cubierta en un lugar cerrado, ventilado y provisto de solera impermeable. Los envases de residuos peligrosos líquidos se colocarán sobre cubetos de seguridad.  
Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuo, para que en caso de mezcla accidental no aumente su peligrosidad o se dificulte su gestión. La capacidad del cubeto será del 10 % del volumen total almacenado o del envase de mayor tamaño de los presentes, adoptando siempre la cifra mayor de las dos.  
Los residuos peligrosos se entregarán a un gestor autorizado en un plazo inferior a 6 meses.  
14. Durante la actividad de la cantera se observará lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
15. Las voladuras se humedecerán previamente a la carga de sus fragmentos.  
16. De acuerdo con el artículo 14.3 del Real decreto legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental, con suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución de dicho proyecto.  
17. Las pistas y accesos de la cantera por las que circulen los camiones se deberán recubrir con zahorras compactadas y mantener limpias. Se tienen que construir cunetas y limpiarlas periódicamente.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 9 de diciembre de 2013.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 18 de abril de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML