Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5950, del 09-02-2009 (2009/1049)

Convocatòria de concurs per a la gestió indirecta i adjudicació del Programa d'Actuació Integrada del Sector S 1.2 del Pla General de Cox.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5950

Data del DOGV
:   09-02-2009

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - B) LICITACIÓ I ADJUDICACIÓ DE CONTRACTES

Número del document
:   2009/1049

CVE


Data del document
:   28-01-2009

Organisme emissor
:   Ajuntament de Cox

Tipus de document
:   Licitació

Descriptors 

:   * [Cox](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [licitació](javascript:void(0))
    * [contracte d'obres](javascript:void(0))

Convocatòria de concurs per a la gestió indirecta i adjudicació del Programa d'Actuació Integrada del Sector S 1.2 del Pla General de Cox. [2009/1049]  
De conformitat amb el que disposa l'article 132.1 de la Llei 16/2005, Urbanística Valenciana, s'anuncia la convocatòria de concurs per a la selecció d'agent urbanitzador del sector S 1.2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cox (Alacant).   
A este efecte, el Ple de l'Ajuntament d'esta localitat va adoptar en la sessió del 27 de gener de 2009 el següent acord, pel que fa a la seua part dispositiva:  
Primer  
Iniciar el procediment per a la gestió indirecta del Programa d'Actuació Integrada del Sector S 1.2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cox.   
Segon  
Aprovar les bases particulars reguladores del concurs per a la gestió indirecta i adjudicació del programa d'actuació integrada corresponent al subsector S 1.2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cox.   
Tercer  
Ordenar, de conformitat amb l'article 132 de la Llei Urbanística Valenciana, la publicació de l'anunci de concurs de l'indicat procediment, que s'inserirà al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Cox, en el Diari Oficial de la Unió Europea i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. L'anunci de concurs no podrà inserir-se en este últim abans de la data en què s'envie a la Comissió Europea perquè es publique en el Diari Oficial de la Unió Europea.   
A. Entitat adjudicadora del programa  
Ajuntament de Cox (Alacant)  
Domicili: plaça de la Glorieta, núm. 1, Cox (Alacant) CP 03350.  
Telèfon: 965 360 000.  
Fax: 966 750 354.  
· Adreça electrònica: nicolasaycox@hotmail.com  
B. Bases generals  
Ordenança municipal de l'Ajuntament de Cox (Alacant) reguladora de les bases generals municipals per a l'adjudicació de programes, i reguladora de totes aquelles qüestions jurídiques, econòmiques i administratives que afecten tant el procediment d'adjudicació com el desplegament i l'execució dels programes d'actuació integrada per mitjà de gestió indirecta, aprovades pel Ple de l'Ajuntament en la sessió de data 28 de juliol de 2006 i publicades en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de data 4 d'octubre de 2006.  
C. Bases particulars  
Les bases particulars reguladores del concurs del procediment per a la gestió indirecta del programa d'actuació integrada corresponent al sector S 1.2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cox van ser aprovades per acord plenari de data 27 de gener de 2009, i es transcriuen literalment amb el contingut següent:  
Bases particulars reguladores del concurs per a la gestió indirecta i adjudicació del Programa d'Actuació Integrada del Sector S 1.2.  
I. Objecte del contracte  
Este contracte té com a objecte el desplegament i l'execució del programa d'actuació integrada que s'especifica en estes bases particulars, en les quals es regulen les condicions de caràcter tècnic, jurídic, econòmic i administratiu, per a la selecció d'una proposta de programa d'actuació integrada i d'un urbanitzador per al desenvolupament urbanístic del sector S 1.2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Cox.   
II. Règim jurídic (art. 286.1.d del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
Este contracte té naturalesa jurídica especial, i en tot el que no preveuen estes bases particulars, s'aplicaran la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana i el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell de la Generalitat, i les bases generals de programació.  
S'aplicaran de forma supletòria les disposicions incloses en el títol IV del llibre II del Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny, i les establides en el reglament general de la llei esmentada, aprovat pel Reial Decret 1098/2001, així com les normes que regulen la contractació administrativa de les entitats locals que s'hi apliquen.  
En cas de contradicció entre els documents contractuals adés esmentats, l'ordre de prelació serà el següent: bases particulars de programació, bases generals de programació i contracte per al desplegament i l'execució del programa d'actuació integrada.  
III. Ordenació urbanística vigent (art. 131.2.a Llei Urbanística Valenciana)  
Es tracta del sector que originàriament es denominava en el Pla General S.1 amb ús residencial terciari i que, després d'una modificació puntual, es va dividir el sector en dos, que es van denominar sectors S 1.1 i S 1.2, conservant ambdós el mateix ús. El sector S 1.1 actualment està amb les obres d'urbanització executades al 90% aproximadament. La cabuda del sector S 1.2 és de 3.49 ha en la fitxa de planejament i gestió del sector, però segons el mesurament real del sector la cabuda és de 5,23 ha; d'això es dedueix que en la fitxa de planejament hi ha un error material quant a la cabuda, ja que la delimitació definida en el Pla General no es modifica.  
IV. Memòria de necessitats i objectius del programa d'actuació integrada (art. 131.2.b Llei Urbanística Valenciana)  
1. Memòria de les necessitats  
Haurà de justificar-se en la proposta de programació la necessitat d'abordar un desenvolupament urbà harmònic, sota un nou model que signifique una oferta de desenvolupament immobiliari, residencial, terciari i industrial d'alta qualitat, aprofitant al màxim les condicions naturals i d'accessibilitat del territori.  
Els programes han d'incloure les previsions necessàries per a complir els següents objectius mínims:  
1. Objectius de la programació  
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa. En este sentit l'urbanitzador estarà obligat al que seguix:  
- Demanar dels corresponents registres (de la Propietat i Cadastre), tota la informació de les finques i titulars de drets i deures inclosos en l'actuació.  
- Fitar i delimitar les parcel·les aportades a la reparcel·lació amb caràcter previ a la redacció del projecte.  
- Si n'hi hažefectuar un estudi fefaent de les parcel·les semiconsolidades, amb proposta de solució en els termes que preveu el capítol III del títol I de la Llei Urbanística Valenciana.  
- Presentar per a la seua aprovació el projecte de reparcel·lació.  
- Pagar als creditors nets abans que la reparcel·lació accedisca al Registre de la Propietat.  
- Inscriure en el Registre de la Propietat les noves finques resultants, especialment les destinades al domini públic.  
- Fer constar en el Registre de la Propietat les afeccions existents (carreteres, ferrocarril, barrancs i altres).  
- Cancel·lar les finques cadastrals aportades a la reparcel·lació i inscriure les resultants en el Cadastre.  
- Qualssevol altres actuacions necessàries per a la transformació jurídica de les finques afectades.  
b) Urbanitzar completament el sector que constitueix l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que calguen, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa (definint-se, en general, aquelles obres necessàries per a garantir els serveis urbanístics i la seua connexió amb les infraestructures generals).  
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures d'energia, comunicacions i serveis públics existents. Per a això haurà de fer el següent:  
- Aportar informes de les administracions sectorials les competències del qual resulten afectades per l'actuació (carreteres, xarxa ferroviària, domini públic hidràulic, domini públic marítim i terrestre i altres).  
- Presentar, si és el cas, estudis i informes favorables per a realitzar les connexions amb les companyies subministradores corresponents (llum, aigua, gas, telefonia i altres).  
- Incloure en el projecte d'urbanització la construcció de les següents obres complementàries que calguen.  
d) Complementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en el que calga per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de serveis existents i exigibles reglamentàriament.  
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació a favor de l'administració gratuïtament. A estos efectes:  
- L'urbanitzador efectuarà la seua inscripció en el Registre de la Propietat i traslladarà a l'administració el corresponent certificat acreditatiu d'això.  
- Els entregarà en perfectes condicions, una vegada concloses les obres d'urbanització, alçat la corresponent acta d'entrega.  
- Els transformadors d'energia elèctrica es consideraran equipament privat i s'entregaran a la companyia subministradora. Tant el sòl necessari per a implantar-los com el seu cost hauran de ser assumits per tots els propietaris afectats.  
f) Obtindre l'aprofitament que legalment corresponga, amb destinació al patrimoni públic del sòl a favor de l'administració actuant de forma gratuïta.  
g) Ordenar el repartiment equitatiu de les càrregues i beneficis de l'actuació entre els afectats. (L'Ajuntament, en els supòsits en què pertoque el deure de cessió previst en l'article 13.6 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, haurà d'establir els criteris de valoració i la seqüència per a fer efectiu el deure.)  
h) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora, incloent un cronograma en què s'indique expressament el termini d'edificació dels terrenys propietat de l'urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa de programa.  
3. El programa podrà incloure, si és procedent, altres objectius complementaris el cost dels quals siga assumit per l'urbanitzador sense transferir-lo als propietaris de terrenys afectats, com ara la realització, sota les condicions i els terminis específics, d'obres particulars que revisten especial interés social, o la implantació d'instal·lacions recreatives o esportives privades, o d'obres públiques accessòries susceptibles de concessió i que, per raons tècniques, hagen d'executar-se juntament amb les principals del programa, o l'execució de programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, d'acord amb les directrius establides en la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. L'edificació dels terrenys propietat de l'urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa en terminis més breus que els establits pel programa amb caràcter general es considera sempre objectiu complementari del programa.   
V. Paràmetres urbanístics (art. 131.2.c Llei Urbanística Valenciana)  
La fitxa de gestió per al S 1.2 és la definida segons la modificació puntual de sòl urbanitzable no detallat S 1 del Pla General d'Ordenació Municipal Urbana de Cox (Alacant), el resum de la qual és:  
Classe de sòl: sòl urbanitzable no detallat.  
Superfície del sector - 3,49 ha  
Usos globals: residencial i terciari.  
Tipologia: illa tancada densa.  
Edificabilitat bruta (IEB): 1,05 m²/m² (amb 0,63 m²T/m²S per a usos residencials i 0,42 m²T/m²S per a usos terciaris).  
Densitat màxima d'habitatges 40 hab./ha  
Aprofitament tipus: coincident amb edificabilitat bruta.  
Unitats d'execució: una.  
Gestió: segons la LUV.  
Altres condicionants: articles 132 al 140, ambdós inclusivament, de la normativa urbanística.  
VI. Criteris i objectius territorials (art. 131.2.d Llei Urbanística Valenciana)  
Els objectius i els criteris de l'ordenació del territori es plasmaran en el pla parcial d'ordenació que, entre altres documents, integrarà l'alternativa tècnica, i que es concretaran en els següents:   
- Integració en el conjunt dels sistemes estructural i infraestructural del municipi de Cox.   
- Control de les característiques ambientals del paisatge urbà, per mitjà del plantejament d'un adequat sistema d'altures edificables, basant-se en les característiques d'imatge urbana del conjunt de les illes de cases, resolent els conflictes plantejats als fronts de contacte entre àrees consolidades de diferent altura. Delimitació de parcs públics, zones esportives, centres docents i dotacions d'ús públic necessaris per a augmentar la qualitat de vida de la població de Cox.   
- Recórrer a tècniques d'ordenació que tinguen una incidència directa en la millora de les condicions d'habitabilitat i qualitat de vida.   
- Enquadrar les solucions proposades en un urbanisme d'austeritat, adequant les previsions a les possibilitats econòmiques reals del municipi.  
- Aplicar sistemes de gestió senzills adequats a la infraestructura tècnica de l'Ajuntament i que permeten el repartiment equitatiu de beneficis i càrregues derivats del planejament.  
VII. Criteris d'ordenació urbanística (art. 131.2.d Llei Urbanística Valenciana)  
1. El pla parcial que, si pertoca, millore l'edificabilitat prevista en el Pla General haurà de preveure les mesures compensatòries a favor del municipi de Cox.  
2. Adequació a l'ordenació estructural. El sector S 1.2 haurà d'urbanitzar totalment la xarxa primària, tant la viària que la delimita, com la xarxa primària de zones verdes, i es garantirà així la incorporació al context global del territori.  
VIII. Objectius d'edificació privada (art.131.2.e Llei Urbanística Valenciana)  
Les condicions de les parcel·les edificables, el volum i la forma dels edificis, les condicions estètiques de l'edificació, així com la reserva d'aparcaments, seran els establits en els instruments de planejament que hi siguen aplicables.  
S'estableix l'obligació de simultaniejar la urbanització i l'edificació en el percentatge mínim establit en l'apartat G) de l'annex I.  
S'estableix la reserva mínima per a la construcció d'HPO del 15%.  
IX. Prescripcions tècniques dels documents d'ordenació i gestió (art. 131.2.f Llei Urbanística Valenciana)  
Els documents tècnics d'ordenació i gestió que hauran de ser presentats per l'aspirant a urbanitzador són els següents:   
· Programa d'actuació integrada: articles 124, 125, 126 i 127 de la LUV.  
· Pla parcial: articles 65, 66, 67, 68 de la LUV.  
· Projecte d'urbanització: articles 150 a 157 de la LUV.  
· Projecte de reparcel·lació: articles 169 a 181 de la LUV.  
X. Prescripcions tècniques del projecte d'urbanització (art. 131.2.h Llei Urbanística Valenciana)  
El projecte d'urbanització haurà de definir els detalls tècnics amb una precisió suficient perquè puga ser executat, eventualment, sota la direcció d'un tècnic diferent del redactor original, havent de complir el que estableix l'article 52 del Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques. No podrà modificar les previsions del pla que desenvolupa. En cap cas, podrà incloure determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació. Inclourà tots els documents assenyalats en l'article 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
El projecte d'urbanització s'ha d'adaptar a l'ordenança de normes municipals per a l'execució de les obres d'urbanització al terme municipal de Cox d'Alacant, aprovades definitivament pel Ple de l'Ajuntament, en la sessió de 29 de juliol de 2008, i publicades en el Butlletí Oficial de la Província número 156, de data 14 d'agost de 2008.  
Els sectors de sòl urbanitzable que es desenvolupen a l'empara del Pla General, o de les seues modificacions, hauran de resoldre les actuacions de sanejament corresponents de conformitat amb el que disposa la vigent Llei 16/2005, Urbanística Valenciana, que estableix, en l'article 124, que són objectius imprescindibles i complementaris del programa:  
a) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructura, d'energia, comunicacions i serveis públics existents.  
b) Complementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en el que calga per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de serveis existents i exigibles de forma reglamentària.   
Així, els agents urbanitzadors hauran d'optar per:  
1. Realitzar les infraestructures necessàries executant un sistema de depuració propi i adequat als desenvolupaments a què donarà servei.  
2. Sol·licitar la connexió al sistema públic de sanejament.  
En l'un i l'altre supòsit, l'article 59, paràgraf 1, subapartat b) del ROGTU assenyala que els costos que cada propietari ha d'assumir en l'execució d'una unitat d'actuació inclouen, entre altres conceptes, les obres de sanejament, que comprenen col·lectors generals i parcials, connexions, albellons i claveguerons per a aigües pluvials i estacions depuradores, en la proporció que afecte la unitat d'actuació.  
Les comissions territorials d'urbanisme fan efectives les exigències establides en la Llei Urbanística Valenciana, el ROGTU i el II Pla director de Sanejament per per mitjà de la sol·licitud a l'entitat de sanejament d'un informe preceptiu sobre la solució proposada, en cada desenvolupament, al sanejament i depuració.  
Si s'opta per la primera opció, els urbanitzadors assumiran totes les despeses derivades de la construcció de la depuradora; caldrà, en tot cas, adequar-se als paràmetres marcats per l'EPSAR i complir els objectius legals de sanejament i depuració d'aigües.  
En cas que els urbanitzadors opten per la segona opció hauran de sol·licitar, en primer lloc, un informe a l'EPSAR a l'efecte de determinar si la depuradora en qüestió té o no capacitat per a assumir els nous cabals ocasionats per l'actuació urbanística i d'esta forma determinar les millores o ampliacions ocasionades per l'actuació urbanística, i així determinar les millores o ampliacions que hauran d'efectuar-se amb caràcter previ a la connexió.  
Si l'informe de capacitat esmentat fóra favorable, la persona interessada haurà de tramitar la sol·licitud formal de connexió al sistema públic de sanejament. Això suposarà per a l'urbanitzador l'obligació de facilitar la informació requerida a este efecte per esta entitat pública i el pagament del suplement d'infraestructures corresponent per a respondre a les despeses del tractament dels nous cabals a l'efecte que no es minven ni desequilibren els nivells de capacitat de l'EDAR a la que connecten, ni a la qualitat del procés de depuració d'esta.   
S'ha d'incloure en el projecte d'urbanització l'informe emés per l'EPSAR, entitat de sanejament d'aigües de la Conselleria de Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en relació amb la capacitat del sistema de sanejament i depuració del sector.  
Els serveis urbanístics que s'han de tindre en compte per a la redacció del projecte d'urbanització són:  
X Paviments de calçada i de vianants (segons dimensions   
 mínimes establides en l'article 131 ROGT)  
X Aparcaments en via pública  
X Espais lliures, mobiliari urbà i senyalització  
X Xarxes de distribució d'aigua potable.  
X Xarxa de reg automàtic.  
X Xarxa d'hidrants.  
X Xarxa de clavegueram per a aigües residuals  
X Xarxa d'evacuació d'aigües pluvials  
X Distribució d'energia elèctrica  
X Distribució de gas   
 (que s'ha de coordinar amb la companyia subministradora)  
X Distribució de telecomunicacions  
X Enllumenat públic.  
X Jardinera i arbratge  
   
Haurà de resoldre's l'enllaç de tots els serveis amb els generals de la població. Haurà de demostrar-se la capacitat de la xarxa projectada, així com la de la xarxa a què es connecta.   
Per al dimensionat de la xarxa d'enllumenat haurà de realitzar-se estudi lumínic que garantisca els nivells establits per la legislació vigent.  
Qualsevol projecte que es presente per a la seua aprovació per l'administració haurà d'haver consensuat les diferents xarxes de subministrament de serveis amb les companyies subministradores, sense que posteriorment puguen argumentar-se canvis de criteri per a establir retaxacions, llevat que això es demostre documentalment.  
Els projectes d'urbanització inclouran els documents indicats en l'article 156 LUV i articles 349 i 350 ROGTU.  
Condicions tècniques mínimes per al desenvolupament del projecte i l'execució de la urbanització.  
1. General  
El projecte d'urbanització haurà d'estar visat per l'organisme corresponent.  
Totes les xarxes de serveis es disposaran soterrades i es preveurà el desmuntatge de les que es troben aèries.  
Haurà de preveure's una partida per a control de qualitat dels materials i de la seua posada en obra, que incloga la realització dels assajos pertinents a cada element d'obra i el certificat de qualitat de cada element instal·lat. Estos assajos seran els següents:  
1.1. Subbase de saorra natural.  
Pròctor modificat. NLT-107. Un assaig cada 1.000 m².  
Límits d'Attenberg. NTL-105-91/160-91. Un assaig cada 2.000 m².   
1.2. Base de llasts artificials.  
Pròctor modificat. NLT-107. Un assaig cada 1.000 m².  
Límits d'Attenberg. NTL-105-91/160-91. Un assaig cada 2.000 m².   
1.3. Base granular per a voreres.  
Pròctor modificat. NLT-107. Un assaig cada 1.000 m².  
Límits d'Attenberg. NTL-105-91/160-91. Un assaig cada 2.000 m².   
1.4. Mescles bituminoses.  
Granulometria. NLT-150/NLT-151. Un assaig cada 3.000 m².   
Assaig Marshall, determinació de la densitat aparent i ruptura de provetes. NLT-159. Un assaig cada 3.000 m².  
1.5. Formigó en voreres i calçades.  
Con d'Abrams i ruptura a compressió. UNE 7240, UNE 7272, UNE 83313. Un assaig cada 400 m³.  
1.6. Rastells.  
Resistència a compressió. UNE-7068. Un assaig cada 1.000 m.  
Absorció d'aigua. UNE-7008. Un assaig cada 1.000 m.  
Resistència a flexió. DIN-483. Un assaig cada 1.000 m.  
1.7. Taulells en voreres.  
Resistència a compressió. UNE-7015. Un assaig cada 1.000 m².  
Absorció d'aigua. UNE-7008. Un assaig cada 1.000 m².  
Resistència a flexió. UNE-7034. Un assaig cada 1.000 m².  
1.8. Canonades de sanejament.  
Assaig de xafada. UNE-88201. Un assaig cada 1.000 m.   
Prèviament a la connexió amb la xarxa general i al tapat de les rases, serà obligatòria la realització d'una prova de càrrega de la canonada per a comprovar que no hi ha fuites en la conducció. Per a això es procedirà al taponat del final de la canonada previ a la connexió amb la xarxa general i posteriorment esta s'omplirà amb aigua, fins a la cota més alta d'esta. En este moment s'haurà de sol·licitar la inspecció dels serveis tècnics municipals, els quals comprovaran la no-existència de fuites així com l'execucio correcta de la instal·lació, i s'estendrà acta de comprovació sense la qual no es rebran les obres.  
Finalitzada l'obra caldrà presentar les actes d'acceptació de les instal·lacions de cada empresa subministradora dels diferents serveis urbanístics així com de l'acta de la correcta execució del sanejament.  
2. Col·lectors  
La xarxa de col·lectors serà separativa almenys en alguns carrers principals de la unitat d'actuació, la qual cosa implica que hauran d'executar en part de la xarxa de sanejament, una xarxa de pluvials sempre coordinades pels serveis tècnics municipals. En qualsevol cas haurà de justificar-se adequadament la idoneïtat de la xarxa unitària en la resta del sector.  
El projecte haurà de comptar amb un estudi hidrològic o de cabals d'aportació (segons siga xarxa d'aigües pluvials o residuals) i un estudi hidràulic que justifique les solucions adoptades.  
El pendent mínim per a col·lectors d'aigües residuals serà de 0,5%, i s'adjuntaran els perfils tant per a la xarxa de pluvials com per a la de residuals.  
Es preveurà un pou de registre cada 40 m com a màxim, fent coincidir les connexions domiciliàries al col·lector amb estos pous; d'una altra manera s'utilitzaran peces especials com puguen ser clips d'elastòmers que asseguren la connexió correcta de les connexions amb la canonada general.  
Els tubs seran de polietilé d'alta densitat (PEAD), de polièster reforçat amb fibra de vidre (PRFV), de PVC o de polipropilé (PE), corrugats exteriorment i interior llis, o de formigó, de resistència suficient per als esforços a què estaran sotmesos a curt i llarg termini.   
El farciment de les rases es realitzarà per capes no superiors a 25 cm de grossària amb grau de compactació del 95% del pròctor modificat.  
En el cas d'utilitzar formigó per als pous de registre i embornals este serà per a ambient adequat de la zona.  
Les tapes de registre i les reixetes dels embornals seran de la classe apropiada (EN 124) a la situació d'estes.  
Tots els embornals seran sifònics.  
3. Aigua potable  
Les canalitzacions d'abastiment d'aigua seran de polietilé d'alta densitat per a una pressió de 10 atmosferes.  
La solució proposada per a la xarxa d'abastiment del projecte d'urbanització haurà de tindre el vistiplau dels serveis municipals així com la valvuleria utilitzada.   
Es projectarà un hidrant a distància segons normativa vigent, en superfície pública i estos seran de superfície de columna seca amb 2 boques de 45 mm i 1 de 70 mm.  
El farciment de les rases es realitzarà per capes no superiors a 25 cm de grossària amb grau de compactació del 95% del pròctor modificat.  
4. Gas  
En tots els projectes d'urbanització s'inclourà xarxa de gas, bé per mitjà d'un conveni amb l'empresa subministradora de gas a la població o bé per mitjà de l'execució d'esta per part dels promotors de la urbanització.  
El farciment de les rases es realitzarà per capes no superiors a 25 cm de grossària amb grau de compactació del 95% del pròctor modificat.  
5. Telecomunicacions  
Es projectarà una canalització de xarxa de telecomunicacions per mitjà d'un prisma conjunt per a les operadores evitant d'esta manera una excessiva ocupació del sòl i haurà de tindre el vistiplau de les empreses subministradores.  
El farciment de les rases es realitzarà per capes no superiors a 25 cm de grossària amb grau de compactació del 95% del pròctor modificat.  
6. Esplanada  
El projecte d'urbanització haurà de contindre els perfils de rasants i terreny existents necessaris per a executar-lo.  
Una vegada desbrossat i net el terreny sobre el qual s'executara l'esplanada, es realitzarà un refinament del sobreeixidor i compactació del fons de caixa eliminant restes de fonamentacions existents i d'elements fora de rasant.  
L'anivellació del terreny es realitzarà per mitjà de terres de préstec amb material seleccionat segons classificació PG-3, compactant en capes de grossària màxima 25 cm amb grau de compactació del 95% del pròctor modificat.  
Es disposarà d'una capa de 20 cm de saorra natural i una altra capa de 20 cm de saorra artificial, ambdós compactades al 98% del pròctor modificat.  
7. Aglomerat asfàltic  
La rasant final de la calçada haurà de tindre pendent un pendent transversal de prop del 2%.  
L'aglomerat s'executarà en dos capes, una capa de base de grossària 5 cm de binder aglomerat en calent tipus G-20 i una altra capa de rodament de 5 cm de grossària de blinder aglomerat en calent tipus S 12, amb els regs d'adherència i emprimació corresponents.  
Els àrids utilitzats per a les anteriors capes seran silicis o porfírics.   
8. Formigó en soleres  
Si en algun cas es projectaren soleres, s'executaran per mitjà d'una solera d'HA-20 de grossària mínim 15 cm i amb juntes de dilatació cada 4 m.  
9. Taulells, rastells i rigoles  
El pendent de les voreres serà de l'1%.  
Els rastells utilitzats seran de doble capa de desgast havent de col·locar sobre llit de formigó HM15.  
Les rigoles seran prefabricades de formigó sobre llit de formigó HM15.  
La pavimentació de les voreres serà d'acord amb l'existent en la contornada de la zona a urbanitzar, bé amb taulells de terratzo per a ús exterior de 40 x 40 cm, no obstant això, per a l'aprovació final es comprovarà el model municipal en vigor.   
En tot moment l'espai dissenyat serà accessible i hi haurà d'existir una amplària lliure de pas major o igual a 1.50 m.  
Es projectaran rampes d'accés per a persones de mobilitat reduïda tal com marca la normativa d'accessibilitat en el medi urbà en vigor, Ordre del 9 de juny de 2004 de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
10. Jardineria  
Tot projecte que continga algun tipus de jardineria haurà d'incloure una xarxa soterrada que preveja el reg de tots els elements de jardineria projectats, un comptador i un automatisme per mitjà del qual es puga programar les hores de reg desitjades.  
Els escocells en voreres hauran de cobrir-se amb elements tipus reixeta metàl·lica o de fosa de manera que puguen ser xafats.  
L'obertura del clot es realitzarà per tota la superfície de l'escocell, a una profunditat mínima d'1 m, amb aportació d'almenys 1 m³ de nova terra fèrtil i 5 kg d'adob orgànic.  
L'arbre se situarà enmig de l'escocell i tots comptaran amb un tutor de fusta que els referme en el seu creixement.  
11. Senyalització viària  
Tant la senyalització horitzontal com la vertical que s'ha d'incorporar en el projecte d'urbanització hauran d'estar consensuades amb la policia local.  
Els pals de les senyalitzacions verticals hauran de ser d'alumini.  
12. Mobiliari urbà  
Per qüestions de manteniment el mobiliari que s'haurà d'incloure en els projectes d'urbanització haurà de ser el mateix que l'utilitzat per la brigada municipal d'obres en la població.   
Qualsevol element de mobiliari urbà que continga fusta haurà de tindre el certificat FSC.  
S'instal·larà una paperera en cada front de vorera amb una interdistància de 60 m.  
Els espais lliures es dotaran de bancs, fonts de beure, arbratge i zones de jocs infantils amb paviment per a esmorteir l'impacte de goma.  
13. Centre de transformació  
Haurà d'indicar-se l'emplaçament del centre o centres de transformació, destinats a subministrar energia elèctrica en baixa tensió.  
14. Previsió de càrregues  
Pel fet que cada vegada són mes els habitatges que instal·len aire condicionat i perquè la zona que s'ha d'electrificar no es quede subdimensionada, d'acord amb el Reial Decret 842/2002, pel qual s'aprova el vigent Reglament de Baixa Tensió, i seguint les prescripcions de la instrucció ITC-BT-10, referent a la previsió de càrregues per a subministraments en baixa tensió, i prenent com a previsió de potència en grau elevat almenys la meitat dels habitatges projectables.  
En zones del projecte que no estiguen definides els habitatges, però se'n coneix l'edificabilitat, per a obtindre el nombre d'habitatges, a l'efecte de càlcul, s'haurà d'estimar una superfície construïda de 90 m².   
S'haurà de posar en contacte amb la companyia subministradora d'energia Iberdrola Distribució Elèctrica, SAU, per a firmar el conveni i plans específics si pertoca.  
Les alimentacions en baixa tensió (connexió) es realitzaran en el sistema d'instal·lació subterrània d'acord amb la norma tècnica per a instal·lacions d'enllaç en edificis destinats preferentment a habitatges NT-IEEV, encara que es consultarà amb l'empresa distribuïdora Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.  
15. Enllumenat públic  
Per a la instal·lació tant de les columnes com de les lluminàries dels vials i de les zones de vianants, haurà de posar-se en contacte amb els serveis tècnics municipals per a l'elecció del model, que en qualsevol cas s'haurà d'evitar la contaminació lumínica. No obstant això, es descriuen a continuació les recomanacions dels Serveis Tècnics Municipals, STM:  
Tipus de zona i lux mínims:  
Zona tipus 1: carrers amb gran activitat comercial i alta densitat de trànsit (60 lux).  
Zona tipus 2: carrers amb alta densitat de trànsit (50 lux).  
Zona tipus 3: carrers amb poca activitat comercial o cap i baixa densitat de trànsit (30 lux).  
Zona tipus 4: places de vianants (30 lux).  
Rases:  
Se seguirien les prescripcions de la ITC-BT-09 del vigent REBT.  
Conductors:  
Se seguirien les prescripcions de la ITC-BT-09 del vigent REBT.  
Columnes:  
Les columnes d'enllumenat públic ubicades als vials seran de color o de xapa d'acer galvanitzats en calent pintades amb el RAL que definisquen els STM en zones concretes. Es proposarà un model en el projecte d'urbanització.  
Lluminàries:  
Les lluminàries a triar per a les zones destinades a trànsit seran lluminàries que no produïsquen contaminació lumínica, seran IP-65, classe I o II, amb reflector d'alumini, amb armadura o carcassa d'alumini, tancament amb vidre pla temperat, fixació vertical, amb equip d'encesa d'alt factor i equip de reducció de flux de doble nivell per punt de llum, el model serà proposat per l'urbanitzador i aprovat pels STM.   
Les lluminàries seran de fabricant de prestigi reconegut, per la qual cosa s'indicarà el model de la lluminària i fabricant als STM abans de la instal·lació.  
Làmpades:  
Les làmpades a utilitzar en vials destinats a trànsit rodat seran de 150 W o 250 W de vapor de sodi d'alta pressió VSAP per a equip d'encesa d'alt factor i doble nivell.  
La làmpada a utilitzar en el vial de vianants o places seran de 150 W d'HMC halogenurs metàl·lics ceràmics per a equip d'encesa d'alt factor i equip de reducció de flux doble nivell.  
Les làmpades seran de fabricant de reconegut prestigi pel que s'indicarà el model de la làmpada i fabricant als STM abans de la seua instal·lació.  
Disposició dels punts de llum:  
Com a norma general es tindrà en compte els següents paràmetres.  
Geometria del carrer:  
Per a l'altura del punt de llum es tindrà en compte l'ample del carrer i l'altura de l'arbratge si n'hi haguera.  
Amb estes dades quedarà definida la disposició geomètrica dels punts de llum.  
  
   
On: A= Ample del carrer i H = Altura del punt de llum.  
Els STM podran modificar els paràmetres orientatius segons la zona que calga il·luminar.  
Arquetes:  
Tots els punts d'enllumenat públic hauran de tindre l'arqueta normalitzada, juntament amb aquest, per a permetre el pas del o dels circuits elèctrics i connexió des d'esta al punt de llum. Esta podrà ser de fosa o preferentment de polièster.  
Arquetes de polièster:  
Les arquetes seran normalitzades i estaran formades per marc, tapa i calaix de polièster. Les dimensions d'esta seran 455 x 455 x 560 mm. La superfície de tapa serà antilliscant. El grau de protecció serà IP-X6. El grau de protecció d'impacte serà d'almenys un IK10. El grau de penetració serà com a mínim d'IP-2X. El tancament de la tapa es realitzarà per mitjà de quatre caragols Allen d'acer inoxidable A2 de M8x16. Les entrades de l'arqueta previstes per a tubs estaran dissenyades de tal forma que eviten l'entrada de formigó darrere de la instal·lació del tub. El nivell d'aïllament elèctric serà del menys 18 kV/mm. El color serà gris fosc RAL7030. L'arqueta serà un calaix desplegable prefabricat en material termoplàstic amb allotjaments per a quatre tubs en cada una de les seues cares i de, almenys, 90, 110 i 160 mm de diàmetre, que garantisquen la cota mínima de 0,4 al nivell del sòl d'acord amb el REBT. El calaix disposarà d'un fons de drenatge amb orificis no superiors a 5 mm de diàmetre. Així mateix es trobaran també altres orificis de 20 mm de diàmetre, per a la col·locació de les piques de presa de terra.  
Arquetes de fosa:  
Es podran instal·lar arquetes de fosa si estan ja instal·lades en la zona o si els STM ho permeten.  
Circuits i tubs:  
Cada circuit tindrà una protecció per a contactes indirectes que anirà a càrrec d'un diferencial tetrapolar de 300 mA de sensibilitat superimmunitzat. La protecció contra sobrecàrregues i curtcircuits anirà a càrrec d'un interruptor magnetotèrmic tetrapolar d'intensitat d'acord amb la càrrega que en depén, per circuit. S'instal·larà igualment un contactor tripolar per a l'obertura i tancament automatitzada, per circuit. El control de l'obertura i tancament del circuit de comandament del doble nivell es realitzarà amb contactor bipolar, per circuit. Igualment i per circuit s'instal·laran tres interruptors unipolars un per cada fase per a labors de seguretat en el manteniment.  
La instal·lació es realitzarà amb una línia subterrània en tot el traçat amb conductors unipolars de coure amb aïllament 0,6/1 kV sota tub (secció mínima 6 mm²) en sistema de distribució trifàsic amb neutre. S'instal·larà un circuit per tub d'acord amb la ITC-BT-09 del vigent REBT. El o els circuits de l'enllumenat seran distribuïts des d'un quadre de mesura, comandament i protecció normalitzat d'acord amb el REBT en el qual s'instal·larà igualment un rellotge astronòmic crepuscular.  
En el cas de tindre únicament un circuit elèctric, per cada rasa discorreran com a mínim dos tubs i un quedarà de reserva. És a dir:  
nre. de circuits = n  
nre. de tubs per rasa = n+1  
Posada a terra:  
Totes les instal·lacions, siga quin siga el material de les columnes o bàculs disposaran d'esta instal·lació.  
La posada a terra dels suports es realitzarà per connexió a una xarxa de terra comuna per a totes les línies que partisquen del mateix quadre de mesura, comandament i protecció que s'executarà d'acord al REBT. Es clavarà un picot 1,5 m de cu en posició vertical de 14 mm de diàmetre per cada suport de lluminària com a mínim.  
L'enllaç de l'elèctrode de posada a terra amb cada suport de lluminària es realitzarà per mitjà de cable unipolar aïllat, de tensió assignada 450/750 V, amb recobriment de color groc verd, i secció mínima de 16 mm² de cu.   
Fonaments:  
El fonament de les columnes serà de formigó en massa de resistència característica Rc=250 kg/cm² format per un dau de dimensions de A d'ample i B de profunditat, amb 4 perns d'ancoratge d'acer galvanitzat, longitud L i diàmetre del pern M.  
Portaran un tub de plàstic corrugat d'un diàmetre mínim de 63 mm embotit al formigó, que comunicarà el forat central de la laca base de la columna amb l'exterior de la cara lateral on estiga instal·lada la canalització d'alimentació, a fi que es puguen parar els cables des de l'arqueta d'entroncament i de la presa de terra a l'interior de la columna.  
Les dimensions mínimes del dau de fonamentació d'acord amb l'altura de la columna seran:  
  
   
Directrius per part de l'Ajuntament en el grau d'acabat que han de tindre les zones verdes perquè puguen ser rebudes.  
Totes les zones verdes que s'estan desenvolupant o es desenvolupen en un futur, i que hagen de ser rebudes per part de l'Ajuntament de Cox, hauran de contindre com a mínim els punts següents:  
1. Prèviament a l'execució de les zones verdes, el promotor haurà de presentar a l'Ajuntament, una memòria que incloga plànols del disseny de la zona verda, perquè siguen avaluats pels Serveis Tècnics Municipals. En la memòria hauran d'aparéixer tots els elements a col·locar, inclòs l'enllumenat públic, etc.  
2. Voreres que contornegen la zona verda han d'estar totalment acabades amb la col·locació de taulells (pastilla) hidràuliques tipus Ajuntament i les seues corresponents barbacanes (rebaixos en vorera) per a accés. La pastilla tipus és la de color gris, de 50 tacs, com l'existent al carrer Joan XXIII. A les barbacanes es col·locaran pastilles antilliscants (punta de diamant).  
3. Jardineria. Aportació de terres vegetals i col·locació d'arbratge i espècies vegetals, amb posterior col·locació de mantell de plàstic negre gros i capa de 7 cm de grava de color normalment roig. Vegeu redona de zona de pavelló Col·legi Públic Mare de Déu de les Virtuts.  
4. Reg. Es disposarà de xarxa de regatge gota a gota amb programador automàtic que s'instal·larà a l'interior de la caseta d'obra.  
5. Caseta per a allotjament de capçal de reg, programador automàtic, comptador d'aigua, quadre amb tres bases d'endoll, interruptor magnetotèrmic i interruptor de protecció diferencial. La caseta semblant a l'existent en la zona verda de l'institut.  
6. Les zones de passeig es delimitaran per mitjà de rastell de cantells roms, i s'executaran paviment terrenc de 6 cm de grossària amb arena tipus La Nucia. Este paviment es col·locarà sobre base de saorra natural. L'arena és de color groc blanc, semblant a l'existent en les noves zones verdes de Redován.  
7. Es crearà una zona de jocs per a xiquets amb equipament de jocs infantils, amb sòl de goma per a protecció contra caigudes.  
8. Es dotaran d'enllumenat públic amb els fanals necessaris per l'interior. Consultar tipus amb serveis tècnics de l'Ajuntament.  
9. Es dotaran de bancs, papereres i altres mobles urbans que siguen necessaris. Consultar tipus amb Ajuntament.  
10. Instal·lació necessària per a connectar des del punt d'aigua potable fins a conduir-ho a la caseta on s'ubica l'equip autònom que controla el regatge gota a gota.  
11. Per a aquelles zones verdes de superfície menor o igual a 1.000 m² quadrats s'empedraran en un percentatge mínim del 60% del total de la superfície.  
XI. Preu de licitació (art. 286.1.h del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
El preu de licitació, que servix exclusivament de base per al càlcul de la garantia provisional, d'acord amb el que preveu l'art. 140.1 de la Llei Urbanística Valenciana, és el de 948.780 €.  
XII. Terminis de desplegament i execució del programa (art. 131.2.i Llei Urbanística Valenciana i art. 286.1.i del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).  
No s'estableixen terminis màxims per a l'execució de les actuacions. L'aspirant a urbanitzador podrà establir-los en la seua proposta sobre els apartats següents:   
A) Termini màxim per a la presentació del projecte de reparcel·lació.  
B) Termini màxim per a l'execució de les obres d'urbanització comptador des de la selecció de l'empresari constructor.  
C) Termini màxim d'edificació dels solars comptador des de la recepció de les obres d'urbanització.  
XIII. Capacitat per a ser urbanitzador  
1. Podran participar en el concurs per a la selecció i l'adjudicació d'este programa d'actuació integrada totes les persones, naturals o jurídiques, espanyoles o estrangeres, que tinguen plena capacitat d'obrar, siguen o no propietàries dels terrenys afectats i reunisquen les condicions de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles segons estes bases.  
2. En cap cas podran ser urbanitzadors ni promoure programes d'actuació integrada les persones en què concórrega alguna prohibició de contractar de les previstes en l'article 20 del Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.  
XIV. Solvència econòmica i financera (art. 131.2.m Llei Urbanística Valenciana)  
La justificació de la solvència econòmica i financera de l'urbanitzador s'acreditarà per un o alguns dels mitjans següents:  
a) Informe d'institucions financeres o, si és procedent, que justifique l'existència d'una assegurança d'indemnització per riscos professionals.  
b) Si es tractara de persones jurídiques, presentació dels comptes anuals o d'extracte d'estos, en el cas en què siga obligatori publicar-los en la legislació del país on l'aspirant a urbanitzador estiga establit.  
c) Declaració sobre el volum global de negocis i, si és procedent, sobre el volum de negocis relacionat amb el desenrotllament i la promoció d'actuacions semblants que són objecte de concurs, corresponent com a màxim als tres últims exercicis.  
d) En el cas d'agrupacions d'interés urbanístic, haurà d'acreditar la formalització de la seua constitució en escriptura pública i inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic, així com el que disposa l'apartat 1.c de l'article 144 de la LUV.   
XV. Solvència tècnica i professional (art. 131.2.m Llei Urbanística Valenciana)  
1. La justificació de la solvència tècnica i professional de l'urbanitzador s'acreditarà per un o més dels mitjans següents:  
a) Presentació d'una relació dels programes d'actuació integrada, o instruments o contractes relacionats amb el planejament i la gestió urbanística semblants, promoguts i gestionats pel concursant.  
b) Indicació de l'equip tècnic, estiga o no integrat en l'estructura organitzativa de l'urbanitzador, que participarà en la gestió del programa d'actuació integrada, i especialment dels responsables del control de qualitat.  
c) Titulacions acadèmiques i professionals del personal de direcció de l'urbanitzador.  
d) Declaració que indique la mitjana anual de personal, amb menció, si és el cas, del grau d'estabilitat en l'ocupació i la plantilla del personal directiu durant els tres últims anys.  
e) Declaració del material, instal·lacions i equip tècnic amb què compte l'urbanitzador per al compliment dels seus compromisos.  
f) Declaració de les mesures adoptades per a controlar la qualitat durant el desplegament i l'execució del programa d'actuació integrada, incloent els mitjans d'estudi i investigació de què es dispose.  
g) Declaració de les mesures de gestió mediambiental que el concursant està disposat a aplicar durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada.  
2. Si per raons justificades en cada cas concret l'urbanitzador no estiguera en condicions de presentar la documentació sol·licitada per l'Ajuntament, podrà acreditar la seua solvència tècnica i professional basant-se en la solvència d'altres entitats, amb independència dels vincles jurídics que tinguen establits entre ells, havent de demostrar en este cas davant de l'Ajuntament que comptarà amb els mitjans necessaris per a l'execució del programa d'actuació integrada, presentant els compromisos o els documents d'anàloga naturalesa que hagen subscrit entre ambdós. L'anterior s'aplicarà, en tot cas, quan concórrega a la licitació una agrupació d'interés urbanístic.  
3. La justificació de la solvència tècnica i professional de les agrupacions d'interés econòmic, unions temporals d'empreses o altres agrupacions de persones naturals o jurídiques que decidisquen concórrer conjuntament al concurs podrà basar-se en els requisits de solvència d'almenys un dels seus membres.  
XVI. Garanties  
1. Els que desitgen participar en el procediment de licitació d'un programa d'actuació integrada hauran de constituir en la forma i als efectes previstos en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, una garantia provisional equivalent al 2% de l'estimació aproximada de les càrregues del programa, IVA no inclòs, la qual puja a la quantitat que s'estableix en la base XI.  
2. La garantia provisional respondrà del manteniment de les propostes de programa pels licitadors fins a l'adjudicació, i de la proposta de l'adjudicatari fins a la formalització del contracte per al desplegament i l'execució dels programes d'actuació integrada.  
3. La garantia provisional serà confiscada a aquells licitadors que retiren injustificadament la seua proposició abans de l'adjudicació definitiva.  
4. La garantia definitiva, a constituir en la forma i als efectes previstos en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, s'estableix en un 10% del valor de les càrregues d'urbanització, IVA no inclòs, del programa d'actuació integrada aprovat. S'ingressarà en termini màxim de 15 dies comptador des de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa.  
5. Procedirà elevar la garantia definitiva al 20% en els supòsits d'aprovació de programes d'actuació integrada en els quals les càrregues urbanístiques es troben incurses en presumpció de temeritat calculada en els termes establits en la legislació de contractes de les administracions públiques.  
XVII. Presentació de proposicions  
1. Els que desitgen prendre part en la licitació hauran de presentar en el Registre General de l'Ajuntament de Cox, en horari de 09.00 a 14.00 hores, de dilluns a divendres, en el termini de tres mesos comptadors des de l'endemà a la data d'enviament de l'anunci de concurs al Diari Oficial de la Unió Europea les seues proposicions, integrades per tres sobres, identificats al seu exterior amb la indicació de la licitació a què concórreguen i firmats pel licitador o persona que el represente i indicant el nom i cognoms o raó social del proponent amb la següent documentació en idioma castellà:  
Sobre B. Denominat d'alternativa tècnica i acta notarial de protocol·lització, expressarà la inscripció: «Alternativa tècnica i acta notarial de protocol·lització del programa d'actuació integrada de l'àmbit d'actuació S 1.2 de Cox», es presentarà obert i contindrà l'acta notarial de protocol·lització i sotmetiment a informació pública de la documentació que integra l'alternativa tècnica.  
Sobre C. Proposició juridicoeconòmica, es presentarà en sobre tancat, i expressarà la inscripció: «Proposició juridicoeconòmica del programa d'actuació integrada de l'àmbit d'actuació S 1.2 de Cox».  
La documentació que es troba en poder d'estos sobres serà objecte de valoració a l'efecte d'aprovació del programa i adjudicació de la condició d'urbanitzador.  
Sobre A. Es presentarà amb el títol de Documentació i contindrà la documentació següent:  
A. Si hi concorreguera una societat mercantil, haurà de presentar còpia de l'escriptura de constitució inscrita en el Registre Mercantil. Si es tracta d'una agrupació d'interés urbanístic, es presentarà còpia de l'escriptura pública de constitució, així com inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic dependent de la conselleria competent en urbanisme.  
B. Els que compareguen o firmen proposicions en nom d'un altre o en representació de societat o persona jurídica, presentaran escriptura de poder inscrita, si és el cas, en el registre mercantil o registre públic corresponent.  
C. Quan l'oferent actue en nom propi i siga empresa individual, haurà de presentar DNI o fotocòpia legalitzada d'este.  
D. Resguard acreditatiu si haguera constituït la garantia provisional en els termes exigits en la base XVI.  
E. Declaració responsable de no estar incurs en cap de les prohibicions per a contractar establides per la legislació reguladora de la contractació administrativa, incloent el trobar-se al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i amb la seguretat social imposades per les disposicions vigents.  
F. Els documents que acrediten els requisits de solvència tècnica i professional, econòmica i financera.  
G. Els concursants estrangers hauran d'adjuntar una declaració de sotmetiment exprés a la jurisdicció dels jutjats i tribunals espanyols de qualsevol ordre, per a totes les incidències que, de manera directa o indirecta, pogueren sorgir durant el procediment d'adjudicació i durant el desplegament i l'execució del programa d'actuació integrada, amb renúncia expressa, si és procedent, al fur jurisdiccional estranger que poguera correspondre'ls.  
H. Declaració jurada o acta notarial acreditativa d'haver-se practicat o intentat practicar els avisos a què es referix l'article 134.4.  
En tot cas, amb caràcter previ a l'adjudicació, l'Ajuntament requerirà a l'adjudicatari proposat la justificació documental íntegra d'estes situacions.  
1. En cas de concórrer a la licitació unes quantes empreses, compromeses en la constitució d'una unió temporal, cada una d'elles haurà d'acreditar la seua personalitat jurídica i capacitat, indicant els noms i les circumstàncies dels empresaris que subscriuen les proposicions, la participació de cada una d'estes, i designant la persona o entitat que, durant la vigència del contracte, ha de tindre la representació de la unió davant de l'administració, així com el compromís formal de constituir-se en unió temporal d'empreses en cas que resulten adjudicataris.  
2. Cada concursant no podrà presentar més d'una proposició, ni formular-hi variants. Tampoc podrà subscriure cap proposta en unió temporal amb altres si ho ha fet individualment o figurar en més d'una agrupació. L'incompliment d'estes normes donarà lloc a la no-admissió de totes les propostes de programa presentades per este.  
3. Si l'últim dia del termini de presentació de proposicions coincidira amb dissabte, diumenge o festiu, el termini es prolongarà fins al següent dia hàbil.  
4. Així mateix, els licitadors hauran d'incorporar a les seues propostes de programa una acta notarial acreditativa del sotmetiment a informació pública pel termini d'un mes dels documents establits en l'article 293.1 i 307 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. A este efecte, els concursants protocol·litzaran els documents assenyalats anteriorment per mitjà d'acta autoritzada per un notari amb competència territorial en el municipi afectat i depositarà una còpia d'estos en la seu de l'Ajuntament, exposant-los al públic pels seus propis mitjans, inserint un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió a la localitat, només a l'efecte de la presentació d'al·legacions.  
XVIII. Contingut mínim de l'alternativa tècnica  
L'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada tindrà el contingut següent:  
a) Identificació del document de planejament que regule l'ordenació detallada que cal desenvolupar, si este estiguera ja aprovat amb anterioritat a este concurs. En qualsevol altre cas, l'alternativa tècnica haurà d'anar acompanyada necessàriament d'un document de planejament que incloga una proposta d'ordenació detallada per a l'àmbit d'actuació.  
b) Àmbit de l'actuació. Es permetrà la redelimitació de l'àmbit territorial a programar per part de l'alternativa tècnica en les condicions establides en l'apartat M de l'annex I. En defecte de previsió expressa, únicament tindrà lloc quan tinga com a objecte l'ampliació de la xarxa primària i secundària prevista en el planejament vigent. En tot cas, s'ha d'assegurar el suplement de dotacions de xarxa primària i de xarxa secundària que exigisca l'ampliació i la seua deguda integració en l'estructura urbanística del pla.  
c) Justificació del compliment de les condicions d'integració de l'actuació amb l'entorn.  
d) Existència o no d'agrupació d'interés urbanístic i, si és el cas, estatuts i acords socials d'esta.  
e) Terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació, determinant tant el corresponent a les obres d'urbanització com a les obres d'edificació dels solars resultants.  
f) Projecte d'urbanització.  
g) Enunciat dels objectius complementaris que es proposen d'acord amb el que disposa la Llei Urbanística Valenciana, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal.  
h) Mesures de control de qualitat i compliment de les normes de qualitat ambiental, si és el cas.  
i) Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició del qual, destrucció o eradicació exigisca la urbanització.  
g) Estimació preliminar i general d'aquelles despeses d'urbanització variables l'import del qual, fins i tot sent transferible als propietaris, no es puga determinar per la concurrència d'ofertes.  
k) Si la proposta de programa modificara l'ordenació estructural, haurà d'incorporar la documentació establida per a estos supòsits en la Llei Urbanística Valenciana.  
Juntament amb l'alternativa tècnica s'acompanyarà còpia del resguard de la sol·licitud davant de la conselleria competent de la cèdula territorial d'urbanització, en el que cas que es presente pla parcial de millora que modifique l'ordenació estructural.   
XIX. Proposició juridicoeconòmica  
1. La proposició juridicoeconòmica haurà d'incloure necessàriament la documentació relativa als aspectes següents:  
A) Regulació de les relacions de l'urbanitzador i els propietaris i, en particular, la modalitat de retribució al promotor i informació suficient que permeta als propietaris conéixer les conseqüències econòmiques que comporte per a ells la proposta i l'elecció de cada modalitat de retribució.  
B) Expressió de les magnituds urbanístiques rellevants establides pel planejament que incidisquen en la determinació dels drets d'adjudicació.  
C) Acreditació de la titularitat i identificació gràfica i registral dels terrenys, dins de l'àmbit de l'actuació i a disposició de l'urbanitzador, siguen de la seua propietat o d'altres propietaris amb què tinga contracte suficient, que hagen de quedar afectes, amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat, al compliment de les obligacions pròpies del dit urbanitzador, en ocasió de la firma del contracte, per a assegurar l'execució dels objectius imprescindibles o complementaris del programa. L'afecció es traslladarà a les finques de resultat que s'adjudiquen després de la reparcel·lació.  
D) Descripció dels següents elements economicofinancers relatius a les càrregues urbanístiques:  
a) Pressupost de licitació de l'obra d'urbanització: amb l'abast previst en l'article 168.1.a i b de la Llei Urbanística Valenciana.  
b) Cost de projectes: cost de redacció i direcció dels projectes tècnics, especificant cada projecte, que es refereix l'article 168.1.c de la Llei Urbanística Valenciana.  
c) Despeses de gestió: despeses de gestió de l'urbanitzador, calculats en un percentatge del que represente la suma de les partides corresponents a conceptes anteriors.  
d) Benefici de l'urbanitzador: benefici empresarial de l'urbanitzador, calculat en un percentatge de la suma dels conceptes expressats en els apartats anteriors, que, en cap cas, podrà superar el 10%.  
e) Càrregues d'urbanització: càrregues d'urbanització que l'urbanitzador es compromet a repercutir, com a màxim, als propietaris afectats pels conceptes anteriorment expressats.  
f) Coeficient de canvi: part alíquota de l'aprofitament objectiu, expressada en tant per un, que correspon a l'urbanitzador en concepte de retribució en sòl per les càrregues d'urbanització, aplicable respecte als propietaris acollits a la dita modalitat de retribució.  
g) Preu del sòl a l'efecte de canvi: preu del sòl a què, en coherència amb el coeficient de canvi, es descomptaran de les càrregues d'urbanització els terrenys d'aquells propietaris que retribuïsquen amb ells a l'urbanitzador.  
h) Finançament: condicions de finançament oferides per l'urbanitzador per al pagament de les quotes d'urbanització aquells propietaris que acollits a estes, si és el cas, amb el suport d'una entitat financera degudament registrada.  
E) Informació sobre la possibilitat d'optar per la modalitat de retribució en diners, i mode, condicions i termini per a l'exercici d'eixa opció de retribució.  
F) Estimació preliminar de la repercussió unitària per metre quadrat de les despeses variables i de la indemnització individualitzada que corresponga als interessats per construccions i plantacions que hagen de desaparéixer o per altres conceptes.  
2. La proposició juridicoeconòmica es presentarà degudament firmada i datada.  
3. No s'acceptaran aquelles proposicions que tinguen omissions, errors o ratllades que impedisquen conéixer clarament tot allò que l'Ajuntament considere fonamental per a la proposició juridicoeconòmica.  
XX. Admissibilitat de variants (art. 131.2.g de la Llei Urbanística Valenciana)  
1. Únicament es consideraran variants les modificacions de caràcter tècnic i mai les de caràcter econòmic, sempre que, estes últimes no alteren substancialment l'ordenació urbanística proposta.  
2. No es consideraran variants, per la qual cosa seran admissibles en tot cas, les modificacions de l'àmbit territorial que suposen mers retocs o ajustos de detall en algun punt perimetral de l'actuació o de les seues connexions viàries, o quan el terreny afegit, per la seua escassa dimensió, no siga tècnicament susceptible de programació autònoma.  
3. En cas d'admetre's, cada aspirant a urbanitzador podrà presentar una única variant.  
4. La presentació d'una variant en cap cas legitimarà la presentació d'una nova proposició juridicoeconòmica.  
5. L'Ajuntament podrà triar, entre l'alternativa original i la variada, aquella que millor satisfaça els interessos públics, i se li aplicarà la proposició juridicoeconòmica formulada i sense poder modificar en cap cas el contingut de les bases particulars.  
6. No s'entendrà com a alternativa tècnica l'avanç de planejament que formule qui inste la iniciació del procediment de programació. En conseqüència, l'aspirant esmentat podrà presentar alternativa tècnica, que no es considerarà variant del seu avanç de programació, tot això amb respecte al que disposen les bases generals i particulars que regulen el procediment.  
XXI. Criteris d'adjudicació (art. 286.1.j del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
Tenint en compte que cal fer les valoracions basant-se en l'article 312.2.b del Reglament, que diu així «en cas de programes les alternatives tècniques de les quals únicament continguen ordenació detallada en desplegament de l'ordenació estructural establida en el planejament general, la puntuació de l'alternativa tècnica representarà entre un 60% i un 70% de la valoració en relació amb la proposició juridicoeconòmica, que representarà entre un 40% i un 30% i l'article 132,3 del Reglament «la fixació del concret percentatge per les bases particulars, es fonamentarà en la complexitat del planejament a desenvolupar, en l'ús a implantar i en les altres circumstàncies tècniques que siga necessari ponderar. A estos efectes, en programes l'ús característic del qual siga el residencial, la importància relativa de la puntuació de l'alternativa tècnica se situarà en la meitat superior de les escales percentuals establides en el número anterior, mentre que en aquells programes l'ús característic dels quals siga l'industrial o el terciari se situarà en la meitat inferior». En cas que no siga un pla parcial de millora els criteris són els de l'article 135 i concordants de la LUV.  
Respecte a l'alternativa tècnica (60 punts)  
312.5.a) Qualitat tècnica de l'ordenació: (50%) 30.  
312.5.b) Resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn: (10%) 6.  
312.5.c) Millor estructuració de dotacions públiques i espais lliures i qualitat d'estes: (10%) 6.  
312.5.d) Qualitat tècnica del projecte d'urbanització, i en particular de les seues solucions de connexió.  
Qualitat de materials: (10%) 6.  
312.5.f) Objectius complementaris. Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana (10%): 6.  
312.5.g) Terminis d'execució, compromís d'edificació simultània, compromisos addicionals voluntaris (10%): 6.  
Respecte a la proposició juridicoeconòmica (40 punts)  
313.1.a) Cost d'urbanització: 14.  
313.1.b) Valoració de terrenys a l'efecte de coeficient de canvi per al pagament en espècie. Oferta de compra de sòl a propietaris indemnitzacions benefici urbanitzador (55%): 22.  
313.1.c) Garanties complementàries (2,5%): 1.  
- Acords amb els propietaris per a la forma de pagament, amb facilitats de pagament (5%): 2.  
 - Solvència econòmica i professionals (2,5%): 1.  
XXII. Adjudicació del programa (art. 137 de la LUV i art. 286.1.g del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
Si l'alternativa tècnica incorpora plans que modifiquen l'ordenació estructural l'aprovació municipal s'entendrà provisional. L'acord d'adjudicació s'entendrà, en tot cas, condicionat a l'aprovació definitiva.   
Amb anterioritat a la firma del contracte amb l'Ajuntament l'adjudicatari del programa d'actuació integrada haurà de presentar resguard acreditatiu si haguera constituït la garantia definitiva en els termes que preveu la base XVI d'estes bases particulars i aportar el certificat positiu de trobar-se al corrent de les seues obligacions tributàries i amb la Seguretat Social.   
De conformitat amb el que disposa l'article 285 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística i en les bases generals aprovades per l'Ajuntament de Cox, s'establix una taxa per la tramitació de programes d'actuació integrada i actuacions que porten causa de l'adjudicació d'estos, per un import de l'1% del pressupost d'execució material del projecte d'urbanització, que es determinarà i liquidarà amb l'acord d'adjudicació del programa, i s'haurà de pagar l'import a favor de l'Ajuntament en el termini d'un mes a partir de la notificació de l'acord d'aprovació definitiva i adjudicació del programa d'actuació integrada.  
XXIII. Formalització del contracte   
1. En el termini d'un mes a partir de la notificació de l'acord d'aprovació definitiva i adjudicació del programa d'actuació integrada a l'adjudicatari, es procedirà a la formalització en document administratiu del contracte per al desplegament i l'execució del programa d'actuació integrada. El document de formalització serà firmat per l'alcalde, l'urbanitzador i el secretari de la corporació a l'efecte de fedatari públic, annexant a este un exemplar de les bases particulars de programació.  
2. El contracte podrà elevar-se a escriptura pública quan ho sol·licite alguna de les parts. En tot cas, les despeses derivades del seu atorgament seran assumits per l'urbanitzador.  
3. Si per causa imputable a l'urbanitzador no poguera formalitzar-se el contracte dins del termini indicat, l'Ajuntament podrà acordar-ne la resolució, seguint a este efecte el procediment establit en la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.  
XXIV. Dictamen del Consell del Territori i Paisatge (art. 286.1.c del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística) i del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana (art. 94.4 de la LUV)  
En els supòsits establits en la Llei Urbanística Valenciana haurà de demanar-se l'informe del Consell del Territori i Paisatge.  
Així mateix haurà de demanar-se informe favorable del Consell Jurídic Consultiu en el cas que el pla parcial de millora comporte una qualificació o ús urbanístic diferents de les zones verdes o espais lliures.   
XXV. Compliment  
1. El contracte s'entendrà complit amb motiu de l'adequada execució de la totalitat de les prestacions incloses, extingint-se una vegada l'urbanitzador haja procedit al seu total compliment per mitjà de la recepció de les obres d'urbanització a favor de l'Ajuntament.  
2. Una vegada finalitzades les obres d'urbanització, l'urbanitzador realitzarà oferiment formal a l'Ajuntament de la recepció de les obres d'urbanització, prèvia remissió per l'urbanitzador de totes les certificacions d'obres, les factures emeses per l'empresari constructor i la documentació que justifique el pagament efectiu de les obres.  
3. Perquè puga operar la recepció definitiva de les obres, de forma tàcita o expressa, haurà d'haver-se liquidat prèvia i definitivament el programa.  
4. L'Ajuntament disposarà d'un termini de tres mesos per a inspeccionar les obres d'urbanització i, si és el cas, requerir a l'urbanitzador l'esmena d'aquelles deficiències observades, amb indicació del termini per al seu compliment, que es consignarà en una acta de recepció provisional. A l'acte de recepció assistiran, en tot cas, un facultatiu designat per l'Ajuntament, el facultatiu encarregat de la direcció de les obres, l'urbanitzador i el contractista, ambdós assistits, si ho consideren oportú, per un facultatiu.  
Una vegada esmenades les deficiències observades, l'Ajuntament alçarà una acta de recepció definitiva que acreditarà el compliment del contracte i la seua extinció, començant llavors el termini de garantia.  
5. La recepció de les obres d'urbanització s'entendrà produïda als tres mesos del seu oferiment formal a l'Ajuntament sense resposta administrativa expressa, o des que queden obertes a l'ús públic.  
6. El termini de garantia serà de dotze mesos des del moment que s'entenguen rebudes per l'Ajuntament. Durant eixe període, el contractista respondrà dels defectes constructius que es manifesten.  
Finalitzat este període, pertocarà la devolució de les garanties prestades per l'adjudicatari.  
XXVI. Resolució  
1. Són causes de resolució del contracte les previstes en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, així com les derivades de la incapacitat legal sobrevinguda de l'urbanitzador i les altres previstes en la legislació general aplicable a les seues relacions amb l'administració.  
2. Són també causes de resolució del contracte les següents:  
a) La mort o incapacitat sobrevinguda de l'urbanitzador o l'extinció de la seua personalitat jurídica.  
b) La declaració de fallida, de suspensió de pagaments, de concurs de creditors o d'insolvent fallit en qualsevol procediment o l'acord de quitament i espera.  
c) La falta de prestació en termini de la garantia definitiva.  
d) La no-formalització del contracte en termini.  
e) La demora injustificada en el compliment dels terminis fixats en les bases generals i particulars de programació, i la resta de terminis establits en la Llei Urbanística Valenciana i les normes que la despleguen.  
f) La inactivitat injustificada de l'urbanitzador durant un període de sis mesos consecutius o nou alterns en el desplegament i l'execució del programa d'actuació. S'entendrà produïda la inactivitat o l'abandonament quan el desplegament i l'execució del programa d'actuació haja deixat de desenrotllar-se o no es desenrotlle amb la regularitat adequada o amb els mitjans humans o materials precisos per a la seua normal execució en termini. No obstant això, quan es done este supòsit, l'Ajuntament, abans de procedir a la resolució, requerirà a l'urbanitzador perquè regularitze la situació en el termini de cinc dies comptador del requeriment, llevat que la precisió de la seua execució exigisca un termini major.  
g) La imposició d'alguna sanció a l'urbanitzador per infraccions urbanístiques o mediambientals greus o molt greus en relació amb l'àmbit programat serà causa de resolució del contracte. A este efecte, es requerirà que la resolució del corresponent expedient sancionador haja guanyat fermesa o posat fi a la via administrativa.  
h) L'obstaculització per l'urbanitzador de l'exercici dels drets i deures urbanístics dels afectats per la programació.  
S'entén inclòs dins d'esta causa de resolució l'incompliment per l'urbanitzador de l'obligació de facilitar informació perquè els propietaris puguen optar per la modalitat de retribució i perquè estos puguen exercitar plenament els drets que la Llei Urbanística Valenciana els atorga.  
i) La resolució anticipada de l'adjudicació per a la seua gestió directa per causa justificada d'interés públic, sense perjuí de les compensacions econòmiques a què això done lloc i que haurà d'avaluar l'acord corresponent.  
j) La suspensió de llicències en l'àmbit programat, l'aprovació de plans o projectes incompatibles amb el desenrotllament del programa, així com les resolucions administratives que impedisquen prosseguir-lo o en paralitzen el desenrotllament material o econòmic per inactivitat de l'administració durant més de sis mesos i de manera rellevant, tenint dret l'urbanitzador a instar la resolució amb les compensacions procedents.  
k) La renúncia de l'urbanitzador davant d'una retaxació de càrregues fundada en causa legal que implique un increment de l'import de les càrregues previst en la proposició juridicoeconòmica superior al 20%.  
l) La realització per l'urbanitzador de pràctiques manifestament restrictives de la competència en el mercat immobiliari relacionades amb el programa d'actuació. S'entendrà per pràctiques manifestament restrictives de la competència la inobservança de les regles d'exclusió d'entitats en la selecció de l'empresari constructor, els acords de repartiment de mercat i aquelles altres que, d'alguna altra manera, defrauden o falsegen la lliure competència.  
m) El descobriment de condicions territorials no tingudes en compte en acordar el programa d'actuació i que facen legalment inviable la prossecució d'esta, sense perjuí de les compensacions que procedisquen, si és el cas, o de la possibilitat d'esmenar les seues previsions, si això fóra possible, sense desvirtuar-les substancialment.  
n) Incórrer el contractista, durant la vigència del contracte en alguna de les prohibicions de contractar previstes en l'article 20 de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.  
o) Les reiterades deficiències en l'execució del contracte.  
p) L'incompliment greu dels deures essencials de l'urbanitzador directament imposats per esta llei.  
q) L'incompliment d'alguns dels compromisos oferits.  
r) La caducitat del programa per transcurs del termini total per a escometre-ho i, si és el cas, la pròrroga.  
s) El mutu acord entre l'Ajuntament i l'urbanitzador, sense perjuí de les indemnitzacions que, si és el cas, procedisquen en benefici dels propietaris de terrenys o altres afectats.  
t) La subcontractació total o parcial de prestacions que siguen objecte del contracte sense la amb l'autorització prèvia expressa de l'Ajuntament.  
u) La suspensió, per causa imputable a l'Ajuntament, de la iniciació del contracte per un termini superior a sis mesos a partir de la data assenyalada en este per al seu començament.  
v) El desistiment o la suspensió del contracte per un termini superior a un any acordada per l'Ajuntament.  
3. Per a la resolució del contracte entre l'Ajuntament i l'urbanitzador serà preceptiva la prèvia emissió d'informe favorable pel Consell del Territori i el Paisatge.  
4. L'Ajuntament, al resoldre l'adjudicació, podrà acordar que l'urbanitzador continue l'execució del programa sota les seues mateixes condicions, durant el temps indispensable per a evitar perjuís a l'interés públic.  
5. La resolució de l'adjudicació s'acordarà per l'Ajuntament, amb audiència prèvia a l'urbanitzador per un termini de 10 dies hàbils. Sense perjuí de les responsabilitats econòmiques que procedisquen, això determinarà la cancel·lació de la programació i la subjecció de l'àmbit de l'actuació al règim del sòl urbanitzable sense programació.  
XXVII. Prerrogatives de l'administració (art. 286.1.e del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
L'Ajuntament té totes les prerrogatives que, en general, reconeix la legislació de contractes de les administracions públiques, entre elles, les d'interpretar este contracte administratiu especial, resoldre els dubtes que oferisca el seu compliment, modificar els termes de l'adjudicació per causes imprevistes o no previstes en les presents bases i que siguen d'interés públic, acordar-ne la resolució i determinar-ne els efectes.  
XXVIII. Jurisdicció competent (art. 286.1.f del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
És competent l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, la resolució, i l'execució del contracte administratiu especial entre l'administració i l'agent urbanitzador seleccionat en pública concurrència.  
Es fa constar que amb data 28 de gener de 2009 s'ha enviat l'anunci de concurs al Diari Oficial de la Unió Europea».  
Tot el que es publica per a coneixement general d'acord amb el que disposa l'article 132.2 de la Llei 16/2005, de 30 desembre, Urbanística Valenciana, publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 31 desembre de 2005, número 5167.  
Cox, 28 de gener de 2009.- L'alcalde: Carmelo Rives Fulleda.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5950, del 09-02-2009 (2009/1049)

Convocatoria de concurso para la gestión indirecta y adjudicación del Programa de Actuación Integrada del Sector S 1.2 del Plan General de Cox.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5950

Fecha DOGV
:   09-02-2009

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - B) LICITACIÓN Y ADJUDICACIÓN DE CONTRATOS

Número del documento
:   2009/1049

CVE


Fecha del documento
:   28-01-2009

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Cox

Tipo de documento
:   Licitación

Descriptores 

:   * [Cox](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [licitación](javascript:void(0))
    * [contrato de obras](javascript:void(0))

Convocatoria de concurso para la gestión indirecta y adjudicación del Programa de Actuación Integrada del Sector S 1.2 del Plan General de Cox. [2009/1049]  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 132.1 de la Ley 16/2005, Urbanística Valenciana, se anuncia la convocatoria de concurso para la selección de agente urbanizador del sector S 1.2 del Plan General de Ordenación Urbana de Cox (Alicante).   
A tal efecto, el Ayuntamiento en pleno de esta localidad adoptó en sesión celebrada el 27 de enero de 2009 el siguiente acuerdo, en lo que se refiere a su parte dispositiva:  
Primero  
Iniciar el procedimiento para la gestión indirecta del programa de actuación integrada correspondiente al sector S 1.2 del Plan General de Ordenación Urbana de Cox.   
Segundo  
Aprobar las bases particulares reguladoras del concurso para la gestión indirecta y adjudicación del programa de actuación integrada correspondiente al subsector S 1.2 del Plan General de Ordenación Urbana de Cox.   
Tercero  
Ordenar, de conformidad con el artículo 132 de la Ley Urbanística Valenciana, la publicación del anuncio de concurso del indicado procedimiento, que se insertará en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Cox, en el Diario Oficial de la Unión Europea y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El anuncio de concurso no podrá insertarse en este último antes de la fecha en que se envíe a la Comisión Europea para su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.   
A. Entidad adjudicadora del programa  
· Ayuntamiento de Cox (Alicante).  
· Domicilio: plaza Glorieta, núm. 1, Cox (Alicante) CP 03350.  
· Teléfono: 965 360 000.  
· Fax: 966 750 354.  
· E-mail: nicolasaycox@hotmail.com.  
B. Bases generales  
Ordenanza municipal del Ayuntamiento de Cox (Alicante) reguladora de las bases generales municipales para la adjudicación de programas, y reguladora de todas aquellas cuestiones jurídicas, económicas y administrativas que afecten tanto al procedimiento de adjudicación como al despliegue y ejecución de los programas de actuación integrada por medio de gestión indirecta, aprobadas por el Ayuntamiento en pleno, en sesión de fecha 28 de julio de 2006 y publicadas, en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante de fecha 4 de octubre de 2006.  
C. Bases particulares  
Las bases particulares reguladoras del concurso del procedimiento para la gestión indirecta del programa de actuación integrada correspondiente correspondiente al sector S 1.2 del Plan General de Ordenación Urbana de Cox fueron aprobadas por acuerdo plenario de fecha 27 de enero de 2009, y se transcriben literalmente con el siguiente contenido:  
Bases particulares reguladoras del concurso para la gestión indirecta y adjudicación del Programa de Actuación Integrada del Sector S 1.2.  
I. Objeto del contrato  
El presente contrato tiene por objeto el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada que se especifica en las presentes bases particulares, en las que se regulan las condiciones de carácter técnico, jurídico, económico y administrativo, para la selección de una propuesta de programa de actuación integrada y de un urbanizador para el desarrollo urbanístico del sector S 1.2 del Plan General de Ordenación Urbana de Cox.   
II. Régimen jurídico (art. 286.1.d del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
El presente contrato tiene naturaleza jurídica especial, y en todo lo no previsto en las presentes bases particulares, serán de aplicación la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana y el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado por el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell de la Generalitat, y las bases generales de programación.  
Serán de aplicación supletoria las disposiciones contenidas en el título IV del libro II del Texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas, aprobado por Real Decreto Legislativo 2/2000, de 16 de junio, y las establecidas en el reglamento general de dicha ley, aprobado por Real Decreto 1098/2001, así como las normas que regulan la contratación administrativa de las entidades locales que le sean de aplicación.  
En caso de contradicción entre los documentos contractuales antes citados, el orden de prelación será el siguiente: bases particulares de programación, bases generales de programación y contrato para el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada.  
III. Ordenación urbanística vigente (art.131.2.a Ley Urbanística Valenciana)  
Se trata del sector que originalmente se denominaba en el Plan General S 1 con uso residencial-terciario y que tras una modificación puntual, se dividió el sector en dos, denominándolos sectores S 1.1 y S 1.2, conservando ambos el mismo uso. El sector S 1.1 actualmente está con las obras de urbanización ejecutadas al 90% aproximadamente. La cabida del sector S 1.2 es de 3.49 ha en la ficha de planeamiento y gestión del sector, pero según la medición real del sector la cabida es de 5,23 ha, de lo que se deduce que en la ficha de planeamiento hay un error material en cuanto a la cabida y ya que la delimitación definida en el Plan General no se modifica.  
IV. Memoria de necesidades y objetivos del programa de actuación integrada (art. 131.2.b Ley Urbanística Valenciana)  
1. Memoria de las necesidades  
Deberá justificarse en la propuesta de programación la necesidad de abordar un desarrollo urbano armónico, bajo un nuevo modelo que signifique una oferta de desarrollo inmobiliario, residencial, terciario e industrial de alta calidad, aprovechando al máximo las condiciones naturales y de accesibilidad del territorio.  
Los programas han de contener las previsiones precisas para cumplir con los siguientes objetivos mínimos:  
1. Objetivos de la programación  
a) Gestionar la transformación jurídica de las fincas afectadas por el programa. En este sentido el urbanizador estará obligado a:  
- Recabar de los correspondientes registros (de la Propiedad y Catastro), toda la información de las fincas y titulares de derechos y deberes incluidos en la actuación.  
- Amojonar y deslindar las parcelas aportadas a la reparcelación con carácter previo a la redacción del proyecto.  
- En caso de existir, efectuar un estudio fehaciente de las parcelas semiconsolidadas, con propuesta de solución en los términos previstos en el capítulo III del título I de la Ley Urbanística Valenciana.  
- Presentar para su aprobación el proyecto de reparcelación.  
- Pagar a los acreedores netos antes de que la reparcelación acceda al Registro de la Propiedad.  
- Inscribir en el Registro de la Propiedad las nuevas fincas resultantes, especialmente las destinadas al dominio público.  
- Hacer constar en el Registro de la Propiedad las afecciones existentes (carreteras, ferrocarril, barrancos y otros).  
- Cancelar las fincas catastrales aportadas a la reparcelación e inscribir las resultantes en el Catastro.  
- Cualesquiera otras actuaciones necesarias para la transformación jurídica de las fincas afectadas.  
b) Urbanizar completamente el sector que constituye el objeto del programa y realizar las obras públicas adicionales que se precisen, con sujeción a las previsiones temporales y económicas del programa (definiéndose, a nivel general, aquellas obras necesarias para garantizar los servicios urbanísticos y su conexión con las infraestructuras generales).  
c) Conectar e integrar adecuadamente la urbanización con las redes de infraestructuras de energía, comunicaciones y servicios públicos existentes, debiendo para ello:  
- Aportar informes de las administraciones sectoriales cuyas competencias resulten afectadas por la actuación (carreteras, red ferroviaria, dominio público hidráulico, dominio público marítimo-terrestre y otros).  
- Presentar, en su caso, estudios e informes favorables para realizar las conexiones con las correspondientes compañías suministradoras (luz, agua, gas, telefonía y otras).  
- Incluir en el proyecto de urbanización la construcción de las siguientes obras complementarias que fuesen necesarias.  
d) Suplementar las infraestructuras y espacios públicos o reservas dotacionales en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicios existentes y exigibles reglamentariamente.  
e) Obtener los suelos dotacionales públicos del ámbito de la actuación a favor de la administración gratuitamente. A estos efectos:  
- El urbanizador efectuará su inscripción en el Registro de la Propiedad y trasladará a la administración la correspondiente certificación acreditativa de ello.  
- Los entregará en perfectas condiciones, una vez concluidas las obras de urbanización, levantado la correspondiente acta de entrega.  
- Los transformadores de energía eléctrica se considerarán equipamiento privado y se entregarán a la compañía suministradora. Tanto el suelo necesario para su implantación como el coste de la misma deberán ser asumidos por todos los propietarios afectados.  
f) Obtener el aprovechamiento que legalmente corresponda, con destino al patrimonio público del suelo a favor de la administración actuante de forma gratuita.  
g) Ordenar el reparto equitativo de las cargas y beneficios de la actuación entre los afectados. (El Ayuntamiento, en los supuestos en que proceda el deber de cesión previsto en el artículo 13.6 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, deberá establecer los criterios de valoración y la secuencia para hacer efectivo el deber.)  
h) Establecer plazos para edificar los solares resultantes de la actuación urbanizadora, incluyendo un cronograma en el que se indique expresamente el plazo de edificación de los terrenos propiedad del urbanizador o de otros propietarios adheridos a su iniciativa de programa.  
3. El programa podrá incluir, si procede, otros objetivos complementarios cuyo coste sea asumido por el urbanizador sin repercutirlo a los propietarios de terrenos afectados, tales como la realización, bajo condiciones y plazos específicos, de obras particulares que revistan especial interés social, o la implantación de instalaciones recreativas o deportivas privadas, o de obras públicas accesorias susceptibles de concesión y que, por razones técnicas, hayan de ejecutarse junto a las principales del programa, o la ejecución de programas de restauración paisajística o de imagen urbana dentro del ámbito del programa, conforme a las directrices establecidas en la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. La edificación de los terrenos propiedad del urbanizador o de otros propietarios adheridos a su iniciativa en plazos más breves que los establecidos por el programa con carácter general se considera siempre objetivo complementario del programa.   
V. Parámetros urbanísticos (art. 131.2.c Ley Urbanística Valenciana)  
La ficha de gestión para el S 1.2 es la definida según modificación puntual de suelo urbanizable no pormenorizado S 1 del Plan General de Ordenación Municipal Urbana de Cox (Alicante) y cuyo resumen es:  
- Clase de suelo: suelo urbanizable no pormenorizado.  
- Superficie del sector - 3,49 ha.  
- Usos globales: residencial y terciario.  
- Tipología: manzana cerrada densa.  
- Edificabilidad bruta (IEB): 1,05 m²/m² (con 0,63 m²T/m²S para usos residenciales y 0.42 m²T/m²S para usos terciarios).  
- Densidad máxima de viviendas 40 viv./ha.  
- Aprovechamiento tipo: coincidente con edificabilidad bruta.  
- Unidades de ejecución: una.  
- Gestión: según la LUV.  
- Otros condicionantes: artículos 132 al 140, ambos inclusive, de la normativa urbanística.  
VI. Criterios y objetivos territoriales (art. 131.2.d Ley Urbanística Valenciana)  
- Los objetivos y criterios de la ordenación del territorio se plasmarán en el plan parcial de ordenación que, entre otros documentos, integrará la alternativa técnica, y que se concretarán en los siguientes:   
- Integración en el conjunto de los sistemas estructural e infraestructural del municipio de Cox.   
- Control de las características ambientales del paisaje urbano, mediante el planteamiento de un adecuado sistema de alturas edificables, en base a las características de imagen urbana del conjunto de las manzanas, resolviendo los conflictos planteados en los frentes de contacto entre áreas consolidadas de diferente altura. Delimitación de parques públicos, zonas deportivas, centros docentes y dotaciones de uso público necesarios para aumentar la calidad de vida de la población de Cox.   
- Recurrir a técnicas de ordenación que tengan una incidencia directa en la mejora de las condiciones de habitabilidad y calidad de vida.   
- Encuadrar las soluciones propuestas en un urbanismo de austeridad, adecuando las previsiones a las posibilidades económicas reales del municipio.  
- Aplicar sistemas de gestión sencillos adecuados a la infraestructura técnica del ayuntamiento y que permitan el reparto equitativo de beneficios y cargas derivados del planeamiento.  
VII. Criterios de ordenación urbanística (art. 131.2.d Ley Urbanística Valenciana)  
1. El plan parcial que, en su caso, mejore la edificabilidad prevista en el Plan General deberá contemplar medidas compensatorias a favor del municipio de Cox.  
2. Adecuación a la ordenación estructural. El sector S 1.2 deberá urbanizar totalmente la red primaria, tanto la viaria que lo delimita, como la red primaria de zonas verdes, garantizándose así la incorporación al contexto global del territorio.  
VIII. Objetivos de edificación privada (art.131.2.e Ley Urbanística Valenciana)  
Las condiciones de las parcelas edificables, el volumen y forma de los edificios, las condiciones estéticas de la edificación, así como la reserva de aparcamientos, serán los establecidos en los instrumentos de planeamiento que resulten de aplicación.  
Se establece la obligación de simultanear la urbanización y la edificación en el porcentaje mínimo establecido en el apartado G del anexo I.  
Se establece la reserva mínima para la construcción de VPO del 15%.  
IX. Prescripciones técnicas de los documentos de ordenación y gestión (art. 131.2.f Ley Urbanística Valenciana)  
Los documentos técnicos de ordenación y gestión que deberán ser presentados por el aspirante a urbanizador son los siguientes:   
· Programa de actuación integrada: artículos 124, 125, 126 y 127 de la LUV.  
· Plan parcial: artículos 65, 66, 67, 68 de la LUV.  
· Proyecto de urbanización: artículos 150 a 157 de la LUV.  
· Proyecto de reparcelación: artículos 169 a 181 de la LUV.  
X. Prescripciones técnicas del proyecto de urbanización (art. 131.2.h Ley Urbanística Valenciana)  
El proyecto de urbanización deberá definir los detalles técnicos con precisión suficiente para que pueda ser ejecutado, eventualmente, bajo la dirección de técnico distinto a su redactor original, debiendo cumplir lo establecido en el artículo 52 del Texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas. No podrá modificar las previsiones del plan que desarrolla. En ningún caso, podrá contener determinaciones sobre ordenación, régimen del suelo o de la edificación. Comprenderá todos y cada uno de los documentos señalados en el artículo 156.1 de la Ley Urbanística Valenciana y en el artículo 350 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.  
El proyecto de urbanización se deberá de adaptar a la ordenanza de normas municipales para la ejecución de las obras de urbanización en el término municipal de Cox Alicante, aprobadas definitivamente por el Ayuntamiento Pleno, en sesión celebrada el 29 de julio de 2008, y publicadas en el Boletín Oficial de la Provincia, número 156 de fecha 14 de agosto de 2008.  
Los sectores de suelo urbanizable que se desarrollan al amparo del Plan General, o de sus modificaciones, deberán hacer frente a las actuaciones de saneamiento correspondientes de conformidad con lo dispuesto en la vigente Ley 16/2005, Urbanística Valenciana, que establece en su artículo 124 que son objetivos imprescindibles y complementarios del programa:  
a) Conectar e integrar adecuadamente la urbanización con las redes de infraestructura, de energía, comunicaciones y servicios públicos existentes.  
b) Suplementar las infrestructuras y espacios públicos o reservas dotacionales en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicios existentes y exigibles reglamentariamente.   
Así los agentes urbanizadores deberán optar por:  
1. Acometer las infraestructuras necesarias mediante la ejecución de un sistema de depuración propio y adecuado a los desarrollos a los que dará servicio.  
2. Solicitar la conexión al sistema público de saneamiento.  
En uno y otro supuesto, el artículo 59 párrafo 1 subapartado b) del ROGTU señala que los costes que cada propietario tiene que asumir en la ejecución de una unidad de actuación, conllevan, entre otros conceptos, las obras de saneamiento, que comprenden colectores generales y parciales, acometidas, sumideros y atarjeas para aguas pluviales y estaciones depuradoras, en la proporción que afecte a la unidad de actuación.  
Las exigencias establecidas en la Ley Urbanística Valenciana, el ROGTU y el II Plan director de Saneamiento se hacen efectivas por las comisiones territoriales de urbanismo mediante la solicitud a la entidad de saneamiento de un informe preceptivo sobre la solución propuesta, en cada desarrollo urbanístico, al saneamiento y depuración.  
Si se optara por la primera opción, los urbanizadores asumirán todos los gastos derivados de la construcción de la depuradora deberá, en todo caso, adecuarse a los parámetros marcados por la EPSAR y cumplir los objetivos legales de saneamiento y depuración de aguas.  
En el supuesto de que los urbanizadores optaran por la segunda opción deberán solicitar, en primer lugar, un informe a la EPSAR a los efectos de determinar si la depuradora en cuestión tiene o no capacidad para sumir los nuevos caudales ocasionados por la actuación urbanística y así determinar las mejoras o ampliaciones ocasionados por la actuación urbanística y así determinar las mejoras o ampliaciones que deberán acometerse con carácter previo a la conexión.  
Si el citado informe de capacidad fuera favorable, el interesado deberá tramitar la solicitud formal de conexión al sistema público de saneamiento, lo cual supondrá para el urbanizador la obligación de facilitar la información requerida a tal efecto por esta entidad pública y el pago del suplemento de infraestructuras correspondiente para hacer frente a los gastos del tratamiento de los nuevos caudales a efectos de que no se mengüen ni desequilibren los niveles de capacidad de la EDAR a la que conecten, ni a la calidad del proceso de depuración de la misma.   
Se deberá de incluir en el proyecto de urbanización el informe emitido por el EPSAR, entidad de saneamiento de aguas de la Conselleria de Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, en relación con la capacidad del sistema de saneamiento y depuración del sector.  
Los servicios urbanísticos que deben tenerse en cuenta para la redacción del proyecto de urbanización son:  
X Pavimentos de calzada y peatonal (según dimensiones   
 mínimas establecidas en el artículo 131 ROGT)  
X Aparcamientos en vía pública  
X Espacios libres, mobiliario urbano y señalización  
X Redes de distribución de agua potable.  
X Red de riego automático.  
X Red de hidrantes.  
X Red de alcantarillado para aguas residuales  
X Red de evacuación de aguas pluviales  
X Distribución de energía eléctrica  
X Distribución de gas   
 (a coordinar con la compañía suministradora)  
X Distribución de telecomunicaciones  
X Alumbrado público.  
X Jardinera y arbolado  
Deberá resolverse el enlace de todos los servicios con los generales de la población. Deberá demostrarse la capacidad de la red proyectada, así como la de la red a la que se conecta.   
Para el dimensionado de la red de alumbrado deberá realizarse estudio lumínico que garantice los niveles establecidos por la legislación vigente.  
Cualquier proyecto que se presente para su aprobación por la administración deberá haber consensuado las diferentes redes de suministro de servicios con las compañías suministradoras, sin que posteriormente puedan argumentarse cambios de criterio para establecer retasaciones, salvo que ello sea demostrado documentalmente.  
Los proyectos de urbanización comprenderán los documentos indicados en el artículo 156 LUV y artículos 349 y 350 ROGTU.  
Condiciones técnicas mínimas para el desarrollo del proyecto y ejecución de la urbanización.  
1. General  
El proyecto de urbanización deberá estar visado por el organismo correspondiente.  
Todas las redes de servicios se dispondrán enterradas y se preverá el desmontaje de las que se encuentren aéreas.  
Deberá preverse una partida para control de calidad de los materiales y de su puesta en obra, que incluya la realización de los ensayos pertinentes a cada elemento de obra y el certificado de calidad de cada elemento instalado. Estos ensayos serán:  
1.1. Subbase de zahorra natural.  
Proctor modificado. NLT-107. Un ensayo cada 1.000 m².  
Límites de Attenberg. NTL-105-91/160-91. Un ensayo cada 2.000 m².   
1.2. Base de zahorras artificiales.  
Proctor modificado. NLT-107. Un ensayo cada 1.000 m².  
Límites de Attenberg. NTL-105-91/160-91. Un ensayo cada 2.000 m².   
1.3. Base granular para aceras.  
Proctor modificado. NLT-107. Un ensayo cada 1.000 m².  
Límites de Attenberg. NTL-105-91/160-91. Un ensayo cada 2.000 m².   
1.4. Mezclas bituminosas.  
Granulometría. NLT-150/NLT-151. Un ensayo cada 3.000 m².   
Ensayo Marshall, determinación de la densidad aparente y rotura de probetas. NLT-159. Un ensayo cada 3.000 m².  
1.5. Hormigón en aceras y calzadas.  
Cono de Abrams y rotura a compresión. UNE 7240, UNE 7272, UNE 83313. Un ensayo cada 400 m³.  
1.6. Bordillos.  
Resistencia a compresión. UNE-7068. Un ensayo cada 1.000 m.  
Absorción de agua. UNE-7008. Un ensayo cada 1.000 m.  
Resistencia a flexión. DIN-483. Un ensayo cada 1.000 m.  
1.7. Baldosas en aceras.  
Resistencia a compresión. UNE-7015. Un ensayo cada 1.000 m².  
Absorción de agua. UNE-7008. Un ensayo cada 1.000 m².  
Resistencia a flexión. UNE-7034. Un ensayo cada 1.000 m².  
1.8. Tuberías de saneamiento.  
Ensayo de aplastamiento. UNE-88201. Un ensayo cada 1.000 m.   
Previamente a la conexión con la red general y al tapado de las zanjas, será obligatoria la realización de una prueba de carga de la tubería para comprobar que no existen fugas en la conducción. Para ello se procederá al taponado del final de la tubería previo a la conexión con la red general y posteriormente se llenará la misma con agua, hasta la cota más alta de la misma. En dicho momento se deberá solicitar la inspección de los servicios técnicos municipales, los cuales comprobarán la no existencia de fugas así como la correcta ejecución de la instalación, extendiendo acta de comprobación sin la cual no se recepcionarán las obras.  
Finalizada la obra será necesario la presentación de las actas de aceptación de las instalaciones de cada empresa suministradora de los diferentes servicios urbanísticos así como del acta de la correcta ejecución del saneamiento.  
2. Colectores  
La red de colectores será separativa al menos en algunas calles principales de la unidad de actuación, lo que implica que habrán de ejecutar a parte de la red de saneamiento, una red de pluviales siempre coordinadas por los servicios técnicos municipales. En cualquier caso deberá justificarse adecuadamente la idoneidad de la red unitaria en el resto del sector.  
El proyecto deberá contar con un estudio hidrológico o de caudales de aportación (según sea red de aguas pluviales o residuales) y un estudio hidráulico que justifique las soluciones adoptadas.  
La pendiente mínima para colectores de aguas residuales será de 0,5%, adjuntándose los perfiles tanto para la red de pluviales como para la de residuales.  
Se preverá un pozo de registro cada 40 m como máximo, haciendo coincidir las acometidas domiciliarias al colector con estos pozos, de otro modo se utilizarán piezas especiales como puedan ser clips elastoméricos que aseguren la correcta conexión de las acometidas con la tubería general.  
Los tubos serán de polietileno de alta densidad (PEAD), de poliéster reforzado con fibra de vidrio (PRFV), de PVC o de polipropileno (PE), corrugados exteriormente e interior liso, o de hormigón, de resistencia suficiente para los esfuerzos a los que estarán sometidos a corto y largo plazo.   
El relleno de las zanjas se realizará por capas no superiores a 25 cm de espesor con grado de compactación del 95% del proctor modificado.  
En el caso de utilizar hormigón para los pozos de registro e imbornales éste será para ambiente adecuado de la zona.  
Las tapas de registro y las rejillas de los imbornales serán de la clase apropiada (EN 124) a la situación de las mismas.  
Todos los imbornales serán sifónicos.  
3. Agua potable  
Las canalizaciones de abastecimiento de agua serán de polietileno de alta densidad para una presión de 10 atmósferas.  
La solución propuesta para la red de abastecimiento del proyecto de urbanización deberá tener el visto bueno de los servicios municipales así como la valvulería utilizada.   
Se proyectará un hidrante a distancia según normativa vigente, en superficie pública y éstos serán de superficie de columna seca con 2 bocas de 45 mm y 1 de 70 mm.  
El relleno de las zanjas se realizará por capas no superiores a 25 cm de espesor con grado de compactación del 95% del proctor modificado.  
4. Gas  
En todos los proyectos de urbanización se incluirá red de gas, bien mediante un convenio con la empresa suministradora de gas en la población o bien mediante la ejecución de la misma por parte de los promotores de la urbanización.  
El relleno de las zanjas se realizará por capas no superiores a 25 cm de espesor con grado de compactación del 95% del proctor modificado.  
5. Telecomunicaciones  
Se proyectará canalización de red de telecomunicaciones mediante un prisma conjunto para las operadoras evitando de este modo una excesiva ocupación del suelo y deberá tener el visto bueno de las empresas suministradoras.  
El relleno de las zanjas se realizará por capas no superiores a 25 cm de espesor con grado de compactación del 95% del proctor modificado.  
6. Explanada  
El proyecto de urbanización deberá contener los perfiles de rasantes y terreno existentes necesarios para su ejecución.  
Una vez desbrozado y limpio el terreno sobre el que se va a ejecutar la explanada, se realizará un refino y compactación del fondo de caja eliminando restos de cimentaciones existentes y de elementos fuera de rasante.  
La nivelación del terreno se realizará mediante tierras de préstamo con material seleccionado según clasificación PG-3, compactando en capas de espesor máximo 25 cm con grado de compactación del 95% del proctor modificado.  
Se dispondrá de una capa de 20 cm de zahorra natural y otra capa de 20 cm de zahorra artificial, ambas compactadas al 98% del proctor modificado.  
7. Aglomerado asfáltico  
La rasante final de la calzada deberá tener pendiente una pendiente transversal de alrededor del 2%.  
El aglomerado se ejecutará en dos capas, una capa de base de espesor 5 cm de blinder aglomerado en caliente tipo G-20 y otra capa de rodadura de 5 cm de espesor de blinder aglomerado en caliente tipo S 12, con los riegos de adherencia e imprimación correspondientes.  
Los áridos utilizados para las anteriores capas serán silíceos o porfídicos.   
8. Hormigón en soleras  
Si en algún caso se proyectasen soleras, se ejecutarán mediante una solera de HA-20 de espesor mínimo 15 cm y con juntas de dilatación cada 4 m.  
9. Baldosas, bordillos y rigolas  
La pendiente de las aceras será del 1%.  
Los bordillos utilizados serán de doble capa de desgaste debiéndose colocar sobre lecho de hormigón HM15.  
Las rigolas serán prefabricadas de hormigón sobre lecho de hormigón HM15.  
La pavimentación de las aceras será acorde con la existente en los alrededores de la zona a urbanizar, bien con baldosas de terrazo para uso exterior de 40 x 40 cm, no obstante para la aprobación final se comprobará el modelo municipal en vigor.   
En todo momento el espacio diseñado será accesible debiendo existir un ancho libre de paso mayor o igual a 1.50 m.  
Se proyectarán rampas de acceso para personas de movilidad reducida tal y como marca la normativa de accesibilidad en el medio urbano en vigor, Orden del 9 de junio de 2004 de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
10. Jardinería  
Todo proyecto que contenga algún tipo de jardinería deberá incluir una red enterrada que contemple el riego de todos los elementos de jardinería proyectados, un contador y un automatismo mediante el cual se pueda programar las horas de riego deseadas.  
Los alcorques en aceras deberán cubrirse con elementos tipo rejilla metálica o de fundición de forma que resulten pisables.  
La apertura del hoyo se realizará por toda la superficie del alcorque, a una profundidad mínima de 1 m, con aporte de al menos 1 m³ de nueva tierra fértil y 5 kg de abono orgánico.  
El árbol se situará en medio del alcorque y todos contarán con un tutor de madera que los afiance en su crecimiento.  
11. Señalización vial  
Tanto la señalización horizontal como la vertical a incorporar en el proyecto de urbanización deberán estar consensuadas con la policía local.  
Los postes de las señalizaciones verticales deberán ser de aluminio.  
12. Mobiliario urbano  
Por cuestiones de mantenimiento el mobiliario que se deberán incluir en los proyectos de urbanización deberán ser el mismo que el utilizado por la brigada municipal de obras en la población.   
Cualquier elemento de mobiliario urbano que contenga madera deberá tener el certificado FSC.  
Se instalará una papelera en cada frente de acera con una interdistancia de 60 m.  
Los espacios libres se dotarán de bancos, fuentes de beber, arbolado y zonas de juegos infantiles con pavimento para la amortiguación del impacto de goma.  
13. Centro de transformación  
El o los centros de transformación, destinados a abastecer de energía eléctrica en baja tensión al sector deberá o deberán indicarse el lugar de su emplazamiento.  
14. Previsión de cargas  
Debido a que cada vez son mas las viviendas que instalan aire acondicionado y para que la zona a electrificar no se quede subdimensionada y de acuerdo con el Real Decreto 842/2002, por el que se aprueba el vigente reglamento de baja tensión, y siguiendo las prescripciones de la instrucción ITC-BT-10, referente a la previsión de cargas para suministros en baja tensión, y tomando como previsión de potencia en grado elevado al menos la mitad de las viviendas proyectables.  
En zonas del proyecto que no estén definidas las viviendas pero se sabe su edificabilidad, para obtener el número de viviendas, a efectos de cálculo, se deberá estimar una superficie construida de 90 m².   
Se deberá poner en contacto con la compañía suministradora de energía Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, para firmar el convenio y planos específicos en su caso.  
Las alimentaciones en baja tensión (acometida) se realizarán en el sistema de instalación subterránea de acuerdo con la norma técnica para instalaciones de enlace en edificios destinados preferentemente a viviendas NT-IEEV, aunque se consultará con la empresa distribuidora Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.  
15. Alumbrado público  
Para la instalación tanto de las columnas como de las luminarias de los viales y de las zonas peatonales, deberá ponerse en contacto con los servicios técnicos municipales para la elección del modelo que en cualquier caso se deberá evitar la contaminación lumínica. No obstante se describen a continuación las recomendaciones de los Servicios Técnicos Municipales, STM:  
Tipo de zona y lux mínimos:  
Zona tipo 1: calles con gran actividad comercial y alta densidad de tráfico (60 lux).  
Zona tipo 2: calles con alta densidad de tráfico (50 lux).  
Zona tipo 3: calles con poca actividad comercial o ninguna y baja densidad de tráfico (30 lux).  
Zona tipo 4: plazas peatonales (30 lux).  
Zanjas:  
Se seguirían las prescripciones de la ITC-BT-09 del vigente REBT.  
Conductores:  
Se seguirían las prescripciones de la ITC-BT-09 del vigente REBT.  
Columnas:  
Las columnas de alumbrado público ubicadas en los viales serán de color o de chapa de acero galvanizados en caliente pintadas con el RAL que definan los STM en zonas concretas. Se propondrá un modelo en el proyecto de urbanización.  
Luminarias:  
Las luminarias a elegir para las zonas destinas a tráfico, serán luminarias que no produzcan contaminación lumínica, serán IP-65, clase I ó II, con reflector de aluminio, con armadura o carcasa de aluminio, cierre con vidrio plano templado, fijación vertical, con equipo de encendido de alto factor y equipo de reducción de flujo de doble nivel por punto de luz, el modelo será propuesto por el urbanizador y aprobado por los STM.   
Las luminarias serán de fabricante de reconocido prestigio por lo que se indicará el modelo de la luminaria y fabricante a los STM antes de su instalación.  
Lámparas:  
Las lámparas a utilizar en viales destinados a tráfico rodado serán de 150 W o 250 W de vapor de sodio de alta presión VSAP para equipo de encendido de alto factor y doble nivel.  
La lámpara a utilizar en el vial peatonal o plazas serán de 150 W de HMC halogenuros metálicos cerámicos para equipo de encendido de alto factor y equipo de reducción de flujo doble nivel.  
Las lámparas serán de fabricante de reconocido prestigio por lo que se indicará el modelo de la lámpara y fabricante a los STM antes de su instalación.  
Disposición de los puntos de luz:  
Como norma general se tendrá en cuenta los siguientes parámetros.  
Geometría de la calle:  
Para la altura del punto de luz se tendrá en cuenta el ancho de la calle y la altura del arbolado si lo hubiera.  
Con estos datos quedará definida la disposición geométrica de los puntos de luz.  
  
Donde: A= Ancho de la calle y H = Altura del punto de luz.  
Los STM podrán modificar los parámetros orientativos en función de la zona a iluminar.  
Arquetas:  
Todos los puntos de alumbrado público deberán tener su arqueta normalizada, junto a él, para permitir el paso del o de los circuitos eléctricos y conexión desde la misma al punto de luz. Esta podrá ser de fundición o preferentemente de poliéster.  
Arquetas de poliéster:  
Las arquetas serán normalizadas y estarán formadas por marco, tapa y cajón de poliéster. Las dimensiones de la misma serán 455 x 455 x 560 mm. La superficie de tapa será antideslizante. El grado de protección será IP-X6. El grado de protección de impacto será de al menos un IK10. El grado de penetración será como mínimo de IP-2X. El cierre de la tapa se realizará mediante cuatro tornillos de cabeza allen de acero inoxidable A2 de M8x16. Las entradas de la arqueta previstas para tubos estarán diseñadas de tal forma que eviten la entrada de hormigón tras la instalación del tubo. El nivel de aislamiento eléctrico será de al menos 18 kV/mm. El color será gris oscuro RAL7030. La arqueta será un cajón desplegable prefabricado en material termoplástico con alojamientos para cuatro tubos en cada una de sus caras y de, al menos, 90, 110 y 160 mm de diámetro, que garanticen la cota mínima de 0,4 al nivel del suelo de acuerdo con el REBT. El cajón dispondrá de un fondo de drenaje con orificios no superiores a 5 mm de diámetro. Así mismo se hallarán también otros orificios de 20 mm de diámetro, para la colocación de las picas de toma de tierra.  
Arquetas de fundición:  
Se podrán instalar arquetas de fundición si están ya instaladas en la zona o si los STM lo permiten.  
Circuitos y tubos:  
Cada circuito tendrá una protección para contactos indirectos que correrá a cargo de un diferencial tetrapolar de 300 mA de sensibilidad superinmunizado. La protección contra sobrecargas y cortocircuitos correrá a cargo de un interruptor magnetotérmico tetrapolar de intensidad acorde con la carga que depende de él, por circuito. Se instalará igualmente un contactor tripolar para la apertura y cierre automatizada, por circuito. El control de la apertura y cierre del circuito de mando del doble nivel se realizará con contactor bipolar, por circuito. Igualmente y por circuito se instalarán tres interruptores unipolares uno por cada fase para labores de seguridad en el mantenimiento.  
La instalación se realizará con tendido subterráneo en todo su trazado con conductores unipolares de cobre con aislamiento 0,6/1 kV bajo tubo (sección mínima 6 mm²) en sistema de distribución trifásico con neutro. Se instalará un circuito por tubo de acuerdo con la ITC-BT-09 del vigente REBT. El o los circuitos del alumbrado serán distribuidos desde un cuadro de medida, mando y protección normalizado de acuerdo con el REBT en el que se instalará igualmente un reloj astronómico crepuscular.  
En el caso de tener únicamente un circuito eléctrico, por cada zanja discurrirán como mínimo dos tubos quedando uno de ellos de reserva. Es decir:  
núm. de circuitos = n  
núm. de tubos por zanja = n+1  
Puesta a tierra:  
Todas las instalaciones, sea cual sea el material de las columnas o báculos dispondrán de esta instalación.  
La puesta a tierra de los soportes se realizará por conexión a una red de tierra común para todas las líneas que partan del mismo cuadro de medida, mando y protección que se ejecutará de acuerdo al REBT. Se clavará una piqueta 1,5 m de cu en posición vertical de 14 mm de diámetro por cada soporte de luminaria como mínimo.  
El enlace del electrodo de puesta a tierra con cada soporte de luminaria se realizará mediante cable unipolar aislado, de tensión asignada 450/750 V, con recubrimiento de color amarillo-verde, y sección mínima de 16 mm² de cu.   
Cimentaciones:  
La cimentación de las columnas será de hormigón en masa de resistencia característica Rc=250 kg/cm² formado por un dado de dimensiones de A de ancho y B de profundidad, con 4 pernos de anclaje de acero galvanizado, longitud L y diámetro del perno M.  
Llevarán un tubo de plástico corrugado de un diámetro mínimo de 63 mm embutido en el hormigón, que comunicará el agujero central de la laca base de la columna con el exterior de la cara lateral donde esté instalada la canalización de alimentación, con el fin de que se puedan parar los cables desde la arqueta de empalme y de la toma de tierra el interior de la columna.  
Las dimensiones mínimas del dado de cimentación en función de la altura de la columna serán:  
  
Directrices por parte del Ayuntamiento en el grado de acabado que deben tener las zonas verdes para que puedan ser recepcionadas.  
Todas las zonas verdes que se están desarrollando o se desarrollen en un futuro, y que tengan que ser recepcionadas por parte del Ayuntamiento de Cox, deberán contener como mínimo los siguientes puntos:  
1. Previamente a la ejecución de las zonas verdes, el promotor deberá presentar en el Ayuntamiento, una memoria que incluya planos del diseño de la zona verde, para que sean evaluados por los servicios técnicos municipales. En la memoria deberán aparecer todos los elementos a colocar, incluido alumbrado público, etc.  
2. Aceras que contornean a la zona verde deben estar totalmente acabadas con la colocación de baldosas (pastilla) hidráulicas tipo Ayuntamiento y sus correspondientes barbacanas (rebajes en acera) para acceso. La pastilla tipo es la de color gris, de 50 tacos, como la existente en calle Juan XXIII. En las barbacanas se colocarán pastillas antideslizante (punta de diamante).  
3. Jardinería. Aporte de tierras vegetales y colocación de arbolado y especies vegetales, con posterior colocación de manto de plástico negro grueso y capa de 7 cm de grava de color normalmente rojo. Ver redonda de zona de pabellón Colegio Público Virgen de Las Virtudes.  
4. Riego. Se dispondrá de red de riego por goteo con programador automático que se instalará en el interior de la caseta de obra.  
5. Caseta para alojamiento de cabezal de riego, programador automático, contador de agua, cuadro con 3 bases de enchufe, interruptor magnetotérmico e interruptor de protección diferencial. La caseta similar a la existente en la zona verde del Instituto.  
6. Las zonas de paseo se delimitarán mediante bordillo de cantos romos, y se ejecutarán pavimento terrizo de 6 cm de espesor con arena tipo La Nucía. Este pavimento se colocará sobre base de zahora natural. La arena es de color amarillo-albero, similar a la existente en las nuevas zonas verdes de Redován.  
7. Se creará una zona de juegos para niños con equipamiento de juegos infantiles, con suelo de goma para protección contra caídas.  
8. Se dotarán de alumbrado público con las farolas necesarias por el interior. Consultar tipo con servicios técnicos del Ayuntamiento.  
9. Se dotarán de bancos, papeleras y otros muebles urbanos que sean necesarios. Consultar tipo con Ayuntamiento.  
10. Instalación necesaria para conectar desde el punto de agua potable hasta conducirlo a la caseta donde se ubica el equipo autónomo que controla el riego por goteo.  
11. Para aquellas zonas verdes de superficie menor o igual a 1.000 m² cuadrados se adoquinarán en un porcentaje mínimo del 60% del total de la superficie.  
XI. Precio de licitación (art. 286.1.h del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
El precio de licitación, que sirve exclusivamente de base para el cálculo de la garantía provisional, de acuerdo con lo previsto en el art. 140.1 de la Ley Urbanística Valenciana, es el de 948.780 €.  
XII. Plazos de desarrollo y ejecución del programa (art. 131.2.i Ley Urbanística Valenciana y art. 286.1.i del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
No se establecen plazos máximos para la ejecución de las actuaciones. El aspirante a urbanizador podrá establecerlos en su propuesta sobre los siguientes apartados:   
A) Plazo máximo para la presentación del proyecto de reparcelación.  
B) Plazo máximo para la ejecución de las obras de urbanización contado desde la selección del empresario-constructor.  
C) Plazo máximo de edificación de los solares contado desde la recepción de las obras de urbanización.  
XIII. Capacidad para ser urbanizador  
1. Podrán participar en el concurso para la selección y adjudicación del presente programa de actuación integrada todas las personas, naturales o jurídicas, españolas o extranjeras, que tengan plena capacidad de obrar, sean o no propietarias de los terrenos afectados y reúnan las condiciones de solvencia económica y financiera, técnica y profesional exigibles según las presentes bases.  
2. En ningún caso podrán ser urbanizadores ni promover programas de actuación integrada las personas en las que concurra alguna prohibición de contratar de las previstas en el artículo 20 del Texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas.  
XIV. Solvencia económica y financiera (art. 131.2.m Ley Urbanística Valenciana)  
La justificación de la solvencia económica y financiera del urbanizador se acreditará por uno o algunos de los medios siguientes:  
a) Informe de instituciones financieras o, si procede, justificando la existencia de un seguro de indemnización por riesgos profesionales.  
b) Si se tratara de personas jurídicas, presentación de las cuentas anuales o de extracto de las mismas, en el caso en que la publicación de estas sea obligatoria en la legislación del país donde el aspirante a urbanizador esté establecido.  
c) Declaración sobre el volumen global de negocios y, si procede, sobre el volumen de negocios relacionado con el desarrollo y la promoción de actuaciones parecidas que son objeto de concurso, correspondiendo como máximo a los tres últimos ejercicios.  
d) En el caso de agrupaciones de interés urbanístico, deberá acreditar la formalización de su constitución en escritura pública e inscripción en el Registro de Agrupaciones de Interés Urbanístico, así como lo dispuesto en el apartado 1.c del artículo 144 de la LUV.   
XV. Solvencia técnica y profesional (art. 131.2.m Ley Urbanística Valenciana)  
1. La justificación de la solvencia técnica y profesional del urbanizador se acreditará por uno o varios de los medios siguientes:  
a) Presentación de una relación de los programas de actuación integrada, o instrumentos o contratos relacionados con el planeamiento y la gestión urbanística similares, promovidos y gestionados por el concursante.  
b) Indicación del equipo técnico, esté o no integrado en la estructura organizativa del urbanizador, que vaya a participar en la gestión del programa de actuación integrada, y especialmente de los responsables del control de calidad.  
c) Titulaciones académicas y profesionales del personal de dirección del urbanizador.  
d) Declaración que indique la media anual de personal, con mención, en su caso, del grado de estabilidad en el empleo y la plantilla del personal directivo durante los tres últimos años.  
e) Declaración del material, instalaciones y equipo técnico con el que cuente el urbanizador para el cumplimiento de sus compromisos.  
f) Declaración de las medidas adoptadas para controlar la calidad durante el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada, incluyendo los medios de estudio e investigación de los que se disponga.  
g) Declaración de las medidas de gestión medioambiental que el concursante está dispuesto a aplicar durante el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada.  
2. Si por razones justificadas en cada caso concreto el urbanizador no estuviera en condiciones de presentar la documentación solicitada por el Ayuntamiento, podrá acreditar su solvencia técnica y profesional basándose en la solvencia de otras entidades, con independencia de los vínculos jurídicos que tengan establecidos entre ellos, debiendo demostrar en este caso ante el ayuntamiento que contará con los medios necesarios para la ejecución del programa de actuación integrada, presentando los compromisos o documentos de análoga naturaleza que hayan suscrito entre ambos. Lo anterior se aplicará, en todo caso, cuando concurra a la licitación una agrupación de interés urbanístico.  
3. La justificación de la solvencia técnica y profesional de las agrupaciones de interés económico, uniones temporales de empresas u otras agrupaciones de personas naturales o jurídicas que decidan concurrir conjuntamente al concurso podrá basarse en los requisitos de solvencia de, al menos, uno de sus miembros.  
XVI. Garantías  
1. Quienes deseen participar en el procedimiento de licitación de un programa de actuación integrada tendrán que constituir en la forma y a los efectos previstos en el Texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas, una garantía provisional equivalente al 2% de la estimación aproximada de las cargas del programa, IVA no incluido, la cual asciende a la cantidad que se establece en la base XI.  
2. La garantía provisional responderá del mantenimiento de las propuestas de programa por los licitadores hasta la adjudicación, y de la propuesta del adjudicatario hasta la formalización del contrato para el despliegue y ejecución de los programas de actuación integrada.  
3. La garantía provisional será incautada a aquellos licitadores que retiren injustificadamente su proposición antes de la adjudicación definitiva.  
4. La garantía definitiva, a constituir en la forma y a los efectos previstos en el Texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas, se establece en un 10% del valor de las cargas de urbanización, IVA no incluido, del programa de actuación integrada aprobado. Se ingresará en plazo máximo de 15 días a contar desde la notificación del acuerdo de aprobación y adjudicación del programa.  
5. Procederá elevar la garantía definitiva al 20% en los supuestos de aprobación de programas de actuación integrada en los que las cargas urbanísticas se encuentren incursas en presunción de temeridad calculada en los términos establecidos en la legislación de contratos de las administraciones públicas.  
XVII. Presentación de proposiciones  
1. Quienes deseen tomar parte en la licitación deberán presentar en el Registro General del Ayuntamiento de Cox, en horario de 09.00 a 14.00 horas, de lunes a viernes, en el plazo de tres meses a contar desde el día siguiente a la fecha de envío del anuncio de concurso al Diario Oficial de la Unión Europea sus proposiciones, integradas por tres sobres, identificados en su exterior con la indicación de la licitación a la que concurran y firmados por el licitador o persona que lo represente e indicando el nombre y apellidos o razón social del proponente con la siguiente documentación en idioma castellano:  
Sobre B. Denominado de alternativa técnica y acta notarial de protocolización, expresará la inscripción: «Alternativa técnica y acta notarial de protocolización del programa de actuación integrada del ámbito de actuación S 1.2 de Cox», se presentará abierto y contendrá el acta notarial de protocolización y sometimiento a información pública de la documentación que integra la alternativa técnica.  
Sobre C. Proposición jurídico-económica, se presentará en sobre cerrado, y expresará la inscripción: «Proposición jurídico-económica del programa de actuación integrada del ámbito de actuación S 1.2 de Cox».  
La documentación obrante en estos sobres será objeto de valoración a los efectos de aprobación del programa y adjudicación de la condición de urbanizador.  
Sobre A. Se presentará con el título de Documentación y contendrá la siguiente documentación:  
A. Si concurriese una sociedad mercantil, deberá presentar copia de la escritura de constitución inscrita en el Registro Mercantil. Tratándose de una agrupación de interés urbanístico, se presentará copia de la escritura pública de constitución, así como inscripción en el Registro de Agrupaciones de Interés Urbanístico dependiente de la conselleria competente en urbanismo.  
B. Los que comparezcan o firmen proposiciones en nombre de otro o en representación de sociedad o persona jurídica, presentarán escritura de poder inscrita, en su caso, en el registro mercantil o registro público correspondiente.  
C. Cuando el ofertante actúe en nombre propio y sea empresa individual, deberá presentar DNI o fotocopia legalizada del mismo.  
D. Resguardo acreditativo de haber constituido la garantía provisional en los términos exigidos en la base XVI.  
E. Declaración responsable de no estar incurso en ninguna de las prohibiciones para contratar establecidas por la legislación reguladora de la contratación administrativa, incluyendo el hallarse al corriente en el cumplimiento de las obligaciones tributarias y con la seguridad social impuestas por las disposiciones vigentes.  
F. Los documentos que acrediten los requisitos de solvencia técnica y profesional, económica y financiera.  
G. Los concursantes extranjeros tendrán que adjuntar una declaración de sometimiento expreso a la jurisdicción de los juzgados y tribunales españoles de cualquier orden, para todas las incidencias que, de manera directa o indirecta, pudieran surgir durante el procedimiento de adjudicación y durante el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada, con renuncia expresa, si procede, al fuero jurisdiccional extranjero que pudiera corresponderles.  
H. Declaración jurada o acta notarial acreditativa de haberse practicado o intentado practicar los avisos a que se refiere el artículo 134.4.  
En todo caso, con carácter previo a la adjudicación, el ayuntamiento requerirá al adjudicatario propuesto la justificación documental íntegra de tales extremos.  
1. En caso de concurrir a la licitación varias empresas, comprometidas a la constitución de una unión temporal, cada una de ellas deberá acreditar su personalidad jurídica y capacidad, indicando los nombres y circunstancias de los empresarios que suscriben las proposiciones, la participación de cada una de ellas, y designando la persona o Entidad que, durante la vigencia del contrato, ha de ostentar la representación de la unión ante la administración, así como el compromiso formal de constituirse en Unión Temporal de Empresas en caso de resultar adjudicatarios.  
2. Cada concursante no podrá presentar más de una proposición, ni formular variantes. Tampoco podrá suscribir ninguna propuesta en unión temporal con otras si lo ha hecho individualmente o figurar en más de una agrupación. El incumplimiento de estas normas dará lugar a la no admisión de todas las propuestas de programa presentadas por éste.  
3. Si el último día del plazo de presentación de proposiciones coincidiera con sábado, domingo o festivo, el plazo se prolongará hasta el siguiente día hábil.  
4. Asimismo, los licitadores tendrán que incorporar a sus propuestas de programa un acta notarial acreditativa del sometimiento a información pública por el plazo de un mes de los documentos establecidos en el artículo 293.1 y 307 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística. A este efecto, los concursantes protocolizarán los documentos señalados anteriormente por medio de acta autorizada por un notario con competencia territorial en el municipio afectado y depositará una copia de los mismos en la sede del Ayuntamiento, exponiéndolos al público por sus propios medios, insertando un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y en un diario no oficial de amplia difusión en la localidad, sólo a los efectos de la presentación de alegaciones.  
XVIII. Contenido mínimo de la alternativa técnica  
La alternativa técnica del programa de actuación integrada tendrá el contenido siguiente:  
a) Identificación del documento de planeamiento que regule la ordenación pormenorizada a desarrollar, si el mismo estuviera ya aprobado con anterioridad al presente concurso. En otro caso, la alternativa técnica deberá ir acompañada necesariamente de un documento de planeamiento que incluya una propuesta de ordenación pormenorizada para el ámbito de actuación.  
b) Ámbito de la actuación. Se permitirá la redelimitación del ámbito territorial a programar por parte de la alternativa técnica en las condiciones establecidas en el apartado M del anexo I En defecto de previsión expresa, únicamente tendrá lugar cuando tenga por objeto la ampliación de la red primaria y secundaria prevista en el planeamiento vigente. En todo caso, se debe asegurar el suplemento de dotaciones de red primaria y de red secundaria que exija la ampliación y su debida integración en la estructura urbanística del plan.  
c) Justificación del cumplimiento de las condiciones de integración de la actuación con el entorno.  
d) Existencia o no de agrupación de interés urbanístico y, en su caso, estatutos y acuerdos sociales de la misma.  
e) Plazos que se proponen para el desarrollo de la actuación, determinándose tanto el correspondiente a las obras de urbanización como a las obras de edificación de los solares resultantes.  
f) Proyecto de urbanización.  
g) Enunciado de los objetivos complementarios que se proponen conforme a lo dispuesto en la Ley Urbanística Valenciana, con indicación expresa, en su caso, de los compromisos de edificación simultánea a la urbanización que esté dispuesto a asumir por encima del mínimo legal.  
h) Medidas de control de calidad y cumplimiento de las normas de calidad ambiental, en su caso.  
i) Inventario preliminar de construcciones, plantaciones e instalaciones cuya demolición, destrucción o erradicación exija la urbanización.  
j) Estimación preliminar y general de aquellos gastos de urbanización variables cuyo importe, aun siendo repercutible a los propietarios, no se pueda determinar por la concurrencia de ofertas.  
k) Si la propuesta de programa modificara la ordenación estructural, deberá incorporar la documentación establecida para tales supuestos en la Ley Urbanística Valenciana.  
Junto a la alternativa técnica se acompañará copia del resguardo de la solicitud ante la conselleria competente de la cédula territorial de urbanización, en el que caso de que se presente plan parcial de mejora que modifique la ordenación estructural.   
XIX. Proposición jurídico-económica  
1. La proposición jurídico-económica deberá incluir necesariamente la documentación relativa a los siguientes aspectos:  
A) Regulación de las relaciones del urbanizador y los propietarios y, en particular, la modalidad de retribución al promotor e información suficiente que permita a los propietarios conocer las consecuencias económicas que comporte para ellos la propuesta y la elección de cada modalidad de retribución.  
B) Expresión de las magnitudes urbanísticas relevantes establecidas por el planeamiento que incidan en la determinación de los derechos de adjudicación.  
C) Acreditación de la titularidad e identificación gráfica y registral de los terrenos, dentro del ámbito de la actuación y a disposición del urbanizador, sean de su propiedad o de otros propietarios con los que tenga contrato suficiente, que hayan de quedar afectos, con garantía real inscrita en el Registro de la Propiedad, al cumplimiento de las obligaciones propias de dicho urbanizador, con ocasión de la firma del contrato, para asegurar la ejecución de los objetivos imprescindibles o complementarios del programa. La afección se trasladará a las fincas de resultado que se adjudiquen tras la reparcelación.  
D) Descripción de los siguientes elementos económico-financieros relativos a las cargas urbanísticas:  
a) Presupuesto de licitación de la obra de urbanización: con el alcance previsto en el artículo 168.1.a y b de la Ley Urbanística Valenciana.  
b) Coste de proyectos: coste de redacción y dirección de los proyectos técnicos, especificando cada proyecto, a que se refiere el artículo 168.1.c de la Ley Urbanística Valenciana.  
c) Gastos de gestión: gastos de gestión del urbanizador, calculados en un porcentaje de lo que represente la suma de las partidas correspondientes a conceptos anteriores.  
d) Beneficio del urbanizador: beneficio empresarial del urbanizador, calculado en un porcentaje de la suma de los conceptos expresados en los apartados anteriores, que, en ningún caso, podrá superar el 10%.  
e) Cargas de urbanización: cargas de urbanización que el urbanizador se compromete a repercutir, como máximo, a los propietarios afectados por los conceptos anteriormente expresados.  
f) Coeficiente de canje: parte alícuota del aprovechamiento objetivo, expresada en tanto por uno, que corresponde al urbanizador en concepto de retribución en suelo por las cargas de urbanización, aplicable respecto a los propietarios acogidos a dicha modalidad de retribución.  
g) Precio del suelo a efectos de canje: precio del suelo al que, en coherencia con el coeficiente de canje, se descontarán de las cargas de urbanización los terrenos de aquellos propietarios que retribuyan con ellos al urbanizador.  
h) Financiación: condiciones de financiación ofrecidas por el urbanizador para el pago de las cuotas de urbanización aquellos propietarios que acogidos a ellas, en su caso, apoyadas por una entidad financiera debidamente registrada.  
E) Información sobre la posibilidad de optar por la modalidad de retribución en dinero, y modo, condiciones y plazo para el ejercicio de esa opción de retribución.  
F) Estimación preliminar de la repercusión unitaria por metro cuadrado de los gastos variables y de la indemnización individualizada que corresponda a los interesados por construcciones y plantaciones que deban desaparecer o por otros conceptos.  
2. La proposición jurídico-económica se presentará debidamente firmada y fechada.  
3. No se aceptarán aquellas proposiciones que tengan omisiones, errores o tachaduras que impidan conocer claramente todo aquello que el Ayuntamiento estime fundamental para la proposición jurídico-económica.  
XX. Admisibilidad de variantes (art. 131.2.g de la Ley Urbanística Valenciana)  
1. Únicamente se considerarán variantes las modificaciones de carácter técnico y nunca las de carácter económico, siempre y cuando, estas últimas no alteren sustancialmente la ordenación urbanística propuesta.  
2. No se considerarán variantes, por lo que serán admisibles en todo caso, las modificaciones del ámbito territorial que supongan meros retoques o ajustes de detalle en algún punto perimetral de la actuación o de sus conexiones viarias, o cuando el terreno añadido, por su escasa dimensión, no sea técnicamente susceptible de programación autónoma.  
3. En caso de admitirse, cada aspirante a urbanizador podrá presentar una única variante.  
4. La presentación de una variante en ningún caso legitimará la presentación de una nueva proposición jurídico-económica.  
5. El Ayuntamiento podrá elegir, de entre la alternativa original y la variada, aquella que mejor satisfaga los intereses públicos, aplicándosele la proposición jurídico-económica formulada y sin poder modificar en ningún caso el contenido de las bases particulares.  
6. No se entenderá como alternativa técnica el avance de planeamiento que formule quien inste la iniciación del procedimiento de programación. En consecuencia, el referido aspirante podrá presentar alternativa técnica, que no se considerará variante de su avance de programación, todo ello con respeto a lo dispuesto en las bases generales y particulares que regulen el procedimiento.  
XXI. Criterios de adjudicación (art. 286.1.j del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
Teniendo en cuenta que hay que hacer las valoraciones en base al artículo 312.2.b del Reglamento, que dice así «en caso de programas cuyas alternativas técnicas únicamente contengan ordenación pormenorizada en desarrollo de la ordenación estructural establecida en el planeamiento general, la puntuación de la alternativa técnica representará entre un 60% y un 70% de la valoración en relación con la proposición jurídico-económica, que representará entre un 40% y un 30% y el artículo 132.3 del Reglamento «la fijación del concreto porcentaje por las bases particulares, se fundamentará en la complejidad del planeamiento a desarrollar, en el uso a implantar y en las demás circunstancias técnicas que sea necesario ponderar. A estos efectos, en programas cuyo uso característico sea el residencial, la importancia relativa de la puntuación de la alternativa técnica se situará en la mitad superior de las escalas porcentuales establecidas en el número anterior, mientras que en aquellos programas cuyo uso característico sea el industrial o el terciario se situará en la mitad inferior». En caso de no ser un plan parcial de mejora los criterios son los del artículo 135 y concordantes de la LUV.  
Respecto a la alternativa técnica (60 puntos)  
312.5.a) Calidad técnica de la ordenación: (50%) 30.  
312.5.b) Resolución adecuada de la integración de la actuación en su entorno: (10%) 6.  
312.5.c) Mejor estructuración de dotaciones públicas y espacios libres y calidad de las mismas: (10%) 6.  
312.5.d) Calidad técnica del proyecto de urbanización, y en particular de sus soluciones de conexión.  
Calidad de materiales: (10%) 6.  
312.5.f) Objetivos complementarios. Inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana (10%): 6.  
312.5.g) Plazos de ejecución, compromiso de edificación simultánea, compromisos adicionales voluntarios (10%): 6.  
Respecto a la proposición jurídico-económica (40 puntos)  
313.1.a) Coste de urbanización (35%): 14.  
313.1.b) Valoración de terrenos a efectos de coeficiente de canje para el pago en especie. Oferta de compra de suelo a propietarios indemnizaciones beneficio urbanizador (55%): 22.  
313.1.c) Garantías complementarias (2,5%): 1.   
- Acuerdos con los propietarios para la forma de pago, con facilidades de pago (5%): 2.  
- Solvencia económica y profesionales (2,5%): 1.   
XXII. Adjudicación del programa (art. 137 de la LUV y art. 286.1.g del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
Si la alternativa técnica incorpora planes que modifiquen la ordenación estructural la aprobación municipal se entenderá provisional. El acuerdo de adjudicación se entenderá, en todo caso, condicionado a la aprobación definitiva.   
Con anterioridad a la firma del contrato con el Ayuntamiento el adjudicatario del programa de actuación integrada deberá presentar resguardo acreditativo de haber constituido la garantía definitiva en los términos previstos en la base XVI de las presentes bases particulares y aportar certificación positiva de hallarse al corriente de sus obligaciones tributarias y con la Seguridad Social.  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 285 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística y en las bases generales aprobadas por el Ayuntamiento de Cox, se establece una tasa por la tramitación de programas de actuación integrada y actuaciones que traigan causa de la adjudicación de los mismos, por importe del 1% del presupuesto de ejecución material del proyecto de urbanización, que se determinará y liquidará con el acuerdo de adjudicación del programa, debiendo ser satisfecho su importe a favor del Ayuntamiento en el plazo de un mes a partir de la notificación del acuerdo de aprobación definitiva y adjudicación del programa de actuación integrada.  
XXIII. Formalización del contrato  
1. En el plazo de un mes a partir de la notificación del acuerdo de aprobación definitiva y adjudicación del programa de actuación integrada al adjudicatario, se procederá a la formalización en documento administrativo del contrato para el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada. El documento de formalización será firmado por el alcalde, el urbanizador y el secretario de la corporación a efectos de fedatario público, anexando al mismo un ejemplar de las bases particulares de programación.  
2. El contrato podrá elevarse a escritura pública cuando lo solicite alguna de las partes. En todo caso, los gastos derivados de su otorgamiento serán asumidos por el urbanizador.  
3. Si por causa imputable al urbanizador no pudiera formalizarse el contrato dentro del plazo indicado, el Ayuntamiento podrá acordar la resolución del mismo, siguiendo a tal efecto el procedimiento establecido en el Texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas.  
XXIV. Dictamen del Consejo del Territorio y Paisaje (art. 286.1.c del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística) y del Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana (art. 94.4 de la LUV)  
En los supuestos establecidos en la Ley Urbanística Valenciana deberá recabarse el informe del Consejo del Territorio y Paisaje.  
Asimismo deberá recabarse informe favorable del Consejo Jurídico Consultivo en el caso de que el plan parcial de mejora conlleve diferente calificación o uso urbanístico de las zonas verdes o espacios libres.   
XXV. Cumplimiento  
1. El contrato se entenderá cumplido con motivo de la adecuada ejecución de la totalidad de las prestaciones incluidas en el mismo, extinguiéndose una vez el urbanizador haya procedido a su total cumplimiento mediante la recepción de las obras de urbanización a favor del Ayuntamiento.  
2. Una vez finalizadas las obras de urbanización, el urbanizador realizará ofrecimiento formal al Ayuntamiento de la recepción de las obras de urbanización, previa remisión por el urbanizador de todas las certificaciones de obras, las facturas emitidas por el empresario constructor y la documentación que justifique el pago efectivo de las obras.  
3. Para que pueda operar la recepción definitiva de las obras, de forma tácita o expresa, deberá haberse liquidado previa y definitivamente el programa.  
4. El Ayuntamiento dispondrá de un plazo de tres meses para inspeccionar las obras de urbanización y, en su caso, requerir al urbanizador la subsanación de aquéllas deficiencias apreciadas, con indicación del plazo para su cumplimiento, que se consignará en un acta de recepción provisional. Al acto de recepción asistirán, en todo caso, un facultativo designado por el Ayuntamiento, el facultativo encargado de la dirección de las obras, el urbanizador y el contratista, ambos asistidos, si lo estiman oportuno, por un facultativo.  
Una vez subsanadas las deficiencias apreciadas, el Ayuntamiento levantará un acta de recepción definitiva que acreditará el cumplimiento del contrato y su extinción, comenzando entonces el plazo de garantía.  
5. La recepción de las obras de urbanización se entenderá producida a los tres meses de su ofrecimiento formal al Ayuntamiento sin respuesta administrativa expresa, o desde que queden abiertas al uso público.  
6. El plazo de garantía será de doce meses desde el momento en que se entiendan recibidas por el Ayuntamiento. Durante ese periodo, el contratista responderá de los defectos constructivos que se manifiesten.  
Finalizado este período, procederá la devolución de las garantías prestadas por el adjudicatario.  
XXVI. Resolución  
1. Son causas de resolución del contrato las previstas en el Texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas, así como las derivadas de la incapacidad legal sobrevenida del urbanizador y las demás previstas en la legislación general aplicable a sus relaciones con la administración.  
2. Son también causas de resolución del contrato las siguientes:  
a) La muerte o incapacidad sobrevenida del urbanizador o la extinción de su personalidad jurídica.  
b) La declaración de quiebra, de suspensión de pagos, de concurso de acreedores o de insolvente fallido en cualquier procedimiento o el acuerdo de quita y espera.  
c) La falta de prestación en plazo de la garantía definitiva.  
d) La no formalización del contrato en plazo.  
e) La demora injustificada en el cumplimiento de los plazos fijados en las bases generales y particulares de programación, y demás plazos establecidos en la Ley Urbanística Valenciana y las normas que la desarrollen.  
f) La inactividad injustificada del urbanizador durante un período de seis meses consecutivos o nueve alternos en el desarrollo y ejecución del programa de actuación. Se entenderá producida la inactividad o el abandono cuando el desarrollo y ejecución del programa de actuación haya dejado de desarrollarse o no se desarrolle con la regularidad adecuada o con los medios humanos o materiales precisos para su normal ejecución en plazo. No obstante, cuando se dé este supuesto, el Ayuntamiento, antes de proceder a la resolución, requerirá al urbanizador para que regularice la situación en el plazo de cinco días a contar desde el requerimiento, salvo que la precisión de su ejecución exija un plazo mayor.  
g) La imposición de alguna sanción al urbanizador por infracciones urbanísticas o medioambientales graves o muy graves en relación con el ámbito programado será causa de resolución del contrato. A tal efecto, se requerirá que la resolución del correspondiente expediente sancionador haya ganado firmeza o puesto fin a la vía administrativa.  
h) La obstaculización por el urbanizador del ejercicio de los derechos y deberes urbanísticos de los afectados por la programación.  
Se entiende incluido dentro de esta causa de resolución el incumplimiento por el urbanizador de la obligación de facilitar información para que los propietarios puedan optar por la modalidad de retribución y para que éstos puedan ejercitar plenamente los derechos que la Ley Urbanística Valenciana les otorga.  
i) La resolución anticipada de la adjudicación para su gestión directa por causa justificada de interés público, sin perjuicio de las compensaciones económicas a que ello dé lugar y que deberá evaluar el acuerdo correspondiente.  
j) La suspensión de licencias en el ámbito programado, la aprobación de planes o proyectos incompatibles con el desarrollo del programa, así como las resoluciones administrativas que impidan proseguirlo o paralicen su desarrollo material o económico por inactividad de la administración durante más de seis meses y de modo relevante, teniendo derecho el urbanizador a instar la resolución con las compensaciones procedentes.  
k) La renuncia del urbanizador ante una retasación de cargas fundada en causa legal que implique un incremento del importe de las cargas previsto en la proposición jurídico-económica superior al 20%.  
l) La realización por el urbanizador de prácticas manifiestamente restrictivas de la competencia en el mercado inmobiliario relacionadas con el programa de actuación. Se entenderá por prácticas manifiestamente restrictivas de la competencia la inobservancia de las reglas de exclusión de entidades en la selección del empresario constructor, los acuerdos de reparto de mercado y aquellas otras que, de alguna otra manera, defrauden o falseen la libre competencia.  
m) El descubrimiento de condiciones territoriales no tenidas en cuenta al acordar el programa de actuación y que hagan legalmente inviable la prosecución de ésta, sin perjuicio de las compensaciones que procedan, en su caso, o de la posibilidad de subsanar sus previsiones, si ello fuera posible, sin desvirtuar sustancialmente las mismas.  
n) Incurrir el contratista, durante la vigencia del contrato en alguna de las prohibiciones de contratar previstas en el artículo 20 de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas.  
o) Las reiteradas deficiencias en la ejecución del contrato.  
p) El incumplimiento grave de los deberes esenciales del urbanizador directamente impuestos por esta ley.  
q) El incumplimiento de algunos de los compromisos ofertados.  
r) La caducidad del programa por transcurso del plazo total para acometerlo y, en su caso, la prórroga.  
s) El mutuo acuerdo entre el Ayuntamiento y el urbanizador, sin perjuicio de las indemnizaciones que, en su caso, procedan en beneficio de los propietarios de terrenos u otros afectados.  
t) La subcontratación total o parcial de prestaciones que sean objeto del contrato sin la previa autorización expresa del Ayuntamiento.  
u) La suspensión, por causa imputable al Ayuntamiento, de la iniciación del contrato por plazo superior a seis meses a partir de la fecha señalada en el mismo para su comienzo.  
v) El desistimiento o la suspensión del contrato por plazo superior a un año acordada por el Ayuntamiento.  
3. Para la resolución del Contrato entre el Ayuntamiento y el urbanizador será preceptiva la previa emisión de informe favorable por el Consejo del Territorio y el Paisaje.  
4. El Ayuntamiento, al resolver la adjudicación, podrá acordar que el urbanizador continúe la ejecución del programa bajo sus mismas condiciones, durante el tiempo indispensable para evitar perjuicios al interés público.  
5. La resolución de la adjudicación se acordará por el Ayuntamiento, previa audiencia al urbanizador por plazo de 10 días hábiles. Sin perjuicio de las responsabilidades económicas que procedan, ello determinará la cancelación de la programación y la sujeción del ámbito de la actuación al régimen del suelo urbanizable sin programación.  
XXVII. Prerrogativas de la administración (art. 286.1.e del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
El Ayuntamiento ostenta todas las prerrogativas que, en general, reconoce la legislación de contratos de las administraciones públicas, entre ellas, las de interpretar el presente contrato administrativo especial, resolver las dudas que ofrezca su cumplimiento, modificar los términos de la adjudicación por causas imprevistas o no contempladas en las presentes bases y que sean de interés público, acordar su resolución y determinar los efectos de esta.  
XXVIII. Jurisdicción competente (art. 286.1.f del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
Es competente el orden jurisdiccional contencioso-administrativo para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución, y ejecución del contrato administrativo especial entre la administración y el agente urbanizador seleccionado en pública concurrencia.  
Se hace constar que con fecha 28 de enero de 2009 se ha enviado el anuncio de concurso al Diario Oficial de la Unión Europea.  
Todo lo que se publica para conocimiento general de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 132.2 de la Ley 16/2005, de 30 diciembre, Urbanística Valenciana, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat de 31 diciembre de 2005, número 5167.  
Cox, 28 de enero de 2009.- El alcalde: Carmelo Rives Fulleda.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML