Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8646, del 01-10-2019 (2019/8946)

RESOLUCIÓ de 26 d'agost de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 69/17-AIA Vilanova d'Alcolea.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8646

Data del DOGV
:   01-10-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2019/8946

CVE


Data del document
:   26-08-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Vilanova d'Alcolea](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 d'agost de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 69/17-AIA Vilanova d'Alcolea. [2019/8946]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 69/17-AIA Vilanova d'Alcolea.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 69/17-AIA.  
Títol: Explotació porcina per a 2.500 porcs d'engreix.  
Promotor: Raúl Traver Casanova.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vilanova d'Alcolea.  
Localització: parcel·la 360, del polígon 11, del terme municipal de Vilanova d'Alcolea (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Es pretén la construcció d'una explotació de bestiar porcí en la parcel·la 360 del polígon 11 de la localitat de Vilanova d'Alcolea (Castelló). L'explotació comptarà amb dues naus i amb una capacitat màxima de 2.500 porcs d'engreix.  
Es requereix per a això la tramitació de llicència ambiental d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Emplaçament  
L'explotació se situarà en la partida Bassa d'en Gil, a una distància de 1.925 m a l'est del nucli urbà de Vilanova d'Alcolea. El sòl està qualificat com a no urbanitzable comú.  
Accessos  
A la parcel·la es pot accedir des de la carretera CV-145, que comunica Vilanova d'Alcolea amb Torreblanca. Aproximadament a 0,5 km de la localitat de Vilanova d'Alcolea en direcció a Torreblanca, s'agafa a l'esquerra el camí del Mas de Calaf, que està pavimentat i compta amb una amplària de 5 m, aproximadament. Després d'uns 0,8 km per aquest vial, s'agafa a la dreta un camí denominat camí de Torreblanca, que està pavimentat mitjançant graveta i compta amb una amplària de 4 m, aproximadament. Després de recórrer un km per aquest vial, s'arriba a la parcel·la en què es pretén desenvolupar l'activitat objecte del present projecte.  
Descripció de l'activitat i sistema productiu  
L'activitat consisteix en l'engreix de bestiar porcí; la duració del cicle d'engreix és de quatre a sis mesos aproximadament. Es realitzarà l'engreix de 2.500 porcs per cada cicle, i aquesta serà la màxima ocupació de l'explotació pel que fa a bestiar que s'hi alberga.  
  
Després del període d'engreix, una vegada retirats els animals, es realitza un buit sanitari d'un mes, en el qual es duen a terme tasques de neteja i desinfecció, i novament s'inicia el cicle productiu.  
Aquest sistema d'explotació permet realitzar aproximadament 2,5 cicles d'engreix anuals.  
L'activitat serà desenvolupada pel titular, com a granger autònom, de manera que ell mateix s'encarregarà de les diverses tasques que l'activitat comporta.  
El procés de cria comença amb l'arribada de xicotets garrins de 12 a 18 kg de pes, o sis o set setmanes de vida. Se'n realitza l'engreix alimentant-los amb pinso durant quatre o cinc mesos. L'eixida de la granja amb destinació als escorxadors es produirà quan aquests aconseguisquen aproximadament els 100 kg.  
Descripció de les construccions  
- Naus 1 i 2: es projecten dues naus de les mateixes característiques i de superfície 1.200 m², de dimensions 80 m de llarg per 15 m d'ample, i cada nau està dividida en dues zones mitjançant un local tècnic al mig, amb la qual cosa cada nau queda compartimentada en tres zones. Cada nau té capacitat per a albergar 1.250 porcs, a més de les 39 places que es reserven per a llatzeret.  
L'estructura d'aquestes naus serà a base de pòrtics prefabricats de formigó, formats per dos pilars i llinda. La coberta tindrà un pendent d'un 20 % i consistirà en plaques tipus Agrotherm, formada per fibrociment en la part superior, poliuretà injectat en la capa mitjana i una làmina de polièster reforçat amb fibra de vidre que constitueix un acabat interior llavable. Les parets es conformaran mitjançant plaques de formigó armat, amb una grossària de 16 cm, i incorporarà a l'interior un aïllament. Tindran acabat llis i una resistència al foc RF-120.  
  
En cadascuna de les parets laterals se situaran finestres de policarbonat de guillotina amb tela gabial, d'una amplària d'1,60 m i una alçada de 0,90 m. Les portes d'accés a la nau seran de planxa de xapa galvanitzada.  
El paviment de les naus consistirà en una solera de formigó armat. En les zones en què se situen els canals de dejeccions, el sòl consistirà en un enreixat conformat mitjançant plaques ranurades de formigó prefabricat per a permetre el pas de les dejeccions líquides.  
  
- Magatzem: el magatzem o local tècnic està enclavat a l'interior de les naus, en la part central. Tindrà unes dimensions de 3,66 x 15 m.  
  
Descripció de les instal·lacions  
- Es disposa dels serveis urbanístics d'aigua potable i de subministrament elèctric.  
- Sistema d'alimentació: per a emmagatzemar el pinso, se situen al costat de les naus quatre sitges de 14.000 kg de capacitat cadascuna, amb suports metàl·lics, totalment estancs. El repartiment de l'alimentació es realitzarà automàticament mitjançant un motor d'alimentació des de les sitges fins a cadascuna de les dues tremuges que es col·locaran en cada nau.  
- Sistema de subministrament d'aigua de beguda: l'aigua a utilitzar en l'explotació procedirà del subministrament municipal. En l'explotació, s'instal·larà un depòsit d'aigua, tant per a ús genèric com per a medicació. L'aigua per al consum dels animals es distribuirà a través d'una xarxa de canonades de polietilé, mitjançant línies generals i derivacions que arriben a totes les quadres. Els abeuradors dels animals seran de xupló i portaran incorporada una cassoleta per a recollir l'aigua.  
- Sistema de ventilació: es disposarà de línies de finestres en totes dues façanes laterals dels dos mòduls per a permetre la circulació de l'aire. Aquestes finestres, de tipus guillotina, es podran obrir o tancar mitjançant motoreductors, en funció de les necessitats de temperatura i ventilació interiors. Sobre la coberta s'instal·laran diversos fumerals per a afavorir el fenomen de ventilació natural.  
- Sistema de calefacció: no s'utilitzarà cap mena de calefacció ni s'emmagatzemaran combustibles en l'explotació.  
- Instal·lació d'il·luminació: la il·luminació es realitzarà mitjançant lluminàries de tubs fluorescents distribuïdes per tot el local.  
- Clos perimetral: es dota la instal·lació d'un clos perimetral amb la finalitat de controlar l'entrada de possibles vectors de malalties infectocontagioses. Aquest clos perimetral es construeix permetent que des de l'exterior es puguen fer les tasques de càrrega i descàrrega dels animals i del pinso, reduint en la mesura del possible la transmissió de malalties per part dels vehicles externs a la mateixa explotació. Consisteix en un muret de formigó de 30 cm d'altura i fins als 2 m d'altura es realitza mitjançant tanca de filferro galvanitzat. El clos engloba les dues naus, separant-les de la resta de la parcel·la. La superfície interior d'aquest clos perimetral serà de 5.235 m².  
  
- L'explotació comptarà amb pediluvis a l'entrada de les naus, equip mòbil de polvorització per a la desinfecció dels vehicles, llatzeret, tela o malla gabial en les finestres de ventilació, i gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació.  
Descripció del sistema d'emmagatzematge de purins  
El sòl de cada quadra constarà d'un enreixat que permetrà el pas de les dejeccions a un fossat o canal de recollida. Tant la solera com les parets d'aquests canals estaran construïts de formigó en massa i seran completament estancs.  
Per a les dues naus que es pretén construir, s'excavaran huit canals de dejeccions (quatre per cada nau, davall de cadascuna de les fileres de corts) amb unes dimensions de 80 x 1,80 x 1,20 m, amb la qual cosa s'obtindrà una capacitat d'emmagatzematge total de 1.382,40 m³.  
  
- Característiques constructives dels sistemes d'emmagatzematge i grau d'estanquitat:  
Per a assegurar la total impermeabilitat de la infraestructura, els canals de dejeccions es construiran amb formigó armat amb additius hidrofugants, i es realitzarà una solera de 25 cm de grossària. Els murs verticals que formaran els canals tindran una grossària de 30 cm. Per a la construcció de la solera i els murs, s'utilitzarà formigó HA-25, armat amb acer corrugat AEH-B500 SD i malla electrosoldada AEH B500 T. Mitjançant aquest armat, s'assegura la cohesió total del formigó i s'impedeix l'aparició de fissures en el material. Per tant, el grau d'estanquitat respecte a possibles filtracions serà total.  
Neteja  
Es descriu en el projecte el protocol de neteja i desinfecció de les naus, que consisteix en una primera neteja en sec, desmuntatge de les instal·lacions mòbils, neteja humida a alta pressió, assecatge i aplicació del desinfectant.  
Aquest protocol de neteja i desinfecció es durà a terme cada vegada que finalitze cada cicle d'engreix.  
Gestió de purins  
En el projecte inicial el sistema triat per a la gestió dels purins consistia en la seua utilització com a adob orgànic en finques agrícoles de la zona. Posteriorment, en l'esmena de l'expedient realitzada pel promotor en data 24 d'abril de 2018, es va modificar el sistema de gestió, i es va optar per la retirada dels purins per un gestor autoritzat. Es constata que l'empresa que subscriu amb el promotor el compromís de retirada dels purins no està inscrita en el registre SANDACH, però finalment, en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental de data 14 de desembre de 2018 es presenta un nou pla de gestió de purins consistent en la valorització d'aquests mitjançant el seu ús com a adob orgànic en finques agrícoles. Segons aquest pla de gestió, el volum de purí generat en l'explotació i el seu contingut en nitrogen, segons el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, serà:  
  
Purí generat: 2.500 porcs d'engreix x 2,15 m³/any i plaça= 5.375 m³/any.  
Contingut en nitrogen: 2.500 places x 7,25 kg/plaça i any= 18.125 kg/any.  
Es disposarà d'una superfície agrícola total, apta per a aplicació de purí, de 209,7 ha. Aquesta superfície es reparteix entre camps de cereal, ametlers, garroferes, olivar i cítrics, pertanyents als municipis de Vilafranca, Vall d'Alba, Vilanova d'Alcolea, la Torre d'en Doménec, les Coves de Vinromà, Alcalà de Xivert, l'Alcora, Santa Magdalena de Pulpis, Caudiel, Torreblanca, Tírig, Vilafamés, Benlloc, Albocàsser, Viver, Onda, la Vall d'Uixó, Suera i Cabanes. D'aquests, són municipis designats com a zones vulnerables segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell: Vilanova d'Alcolea, la Torre d'en Doménec, les Coves de Vinromà, Alcalà de Xivert, l'Alcora, Torreblanca, Tírig, Vilafamés, Albocàsser, Onda, la Vall d'Uixó i Cabanes. S'aporta còpia de les autoritzacions dels propietaris de les parcel·les en les quals seran aplicats els purins.  
D'acord amb el pla de gestió presentat, es compta amb superfície suficient de terrenys per a adobar complint amb les dosis d'adob nitrogenat recomanades segons els cultius en l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el codi valencià de bones pràctiques agràries i per al cas dels cultius de secà, amb el criteri establit pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental. Per tant, es compleix la normativa sectorial vigent en el moment de l'inici de la tramitació de l'expedient. No obstant això, tenint en compte que el pla de gestió de purins no és un document tancat, el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a adaptar-lo al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que estiga vigent en cada moment. A més, com a part integrant del programa de vigilància ambiental, anualment i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
Gestió de residus zoosanitaris.  
El volum generat d'aquest tipus de residus s'estima en uns 18,5 kg anuals. L'empresa tindrà instal·lat en l'explotació un contenidor tancat, hermètic i homologat, on el granger depositarà aquest tipus de residus, i la seua retirada per un gestor autoritzat serà semestral. S'aporta còpia del compromís de contracte amb una empresa gestora autoritzada.  
  
Gestió de cadàvers  
El ramader traslladarà els animals morts a una caseta de recollida situada al terme municipal de Torreblanca. Es contractarà la retirada i gestió dels cadàvers amb l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví, que serà l'encarregada de retirar, amb la periodicitat necessària, els animals morts de la caseta i traslladar-los a la seua planta de tractament. S'aporta còpia del compromís d'inscripció amb aquesta associació.  
Altres residus  
El maneig de l'explotació serà realitzat per una única persona, que serà l'encarregada de tindre cura dels animals. Aquesta persona manca de la preparació necessària per a realitzar el manteniment de les instal·lacions i/o equips de la granja, com ara el manteniment del tractor i la cisterna extractora del purí, tasques d'obra de paleta, treballs d'electricitat, de pintura, etc.  
Per a la realització de les tasques de manteniment de les instal·lacions i/o equips de la granja s'haurà de recórrer a empreses de serveis especialistes en aquests treballs, les quals s'encarregaran posteriorment de la gestió dels residus que generen aquestes activitats, com ara olis i pneumàtics usats, restes de material elèctric, etc.  
  
Tramitació administrativa  
En data 19 de maig de 2017, la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, remet la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental de l'explotació porcina d'engreix promoguda per Raúl Traver Casanova. S'adjunta a la sol·licitud la documentació següent: còpia de l'expedient administratiu municipal, memòria tècnica per a llicència ambiental, estudi d'impacte ambiental, calendari d'aplicació del purí i estudi d'integració paisatgística.  
El 4 d'agost de 2017 es fa un requeriment de documentació al promotor i a l'òrgan substantiu.  
En la mateixa data, 4 d'agost de 2017, es fa una consulta al Servei de Prevenció i Avaluació Ambiental d'Activitats de la Generalitat de Catalunya i a l'Ajuntament d'Ulldecona sobre la viabilitat de l'adob de les parcel·les situades en aquest municipi.  
El 12 de setembre de 2017, l'Ajuntament d'Ulldecona remet un informe.  
El 10 d'abril de 2018, té entrada en el Registre General de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural la documentació remesa per l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea.  
  
El 16 d'abril de 2018, es procedeix a la devolució de l'exemplar d'estudi d'impacte ambiental remés per l'ajuntament per tractar-se del mateix rebut en la documentació inicial, i a la reiteració de l'esmena de les deficiències assenyalades en el requeriment realitzat en data 4 d'agost de 2017.  
El 24 d'abril de 2018, l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea remet documentació en resposta al requeriment realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
El 17 de desembre de 2018, l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea remet l'annex a l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor.  
  
El 16 de gener de 2019, l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea torna a remetre l'annex a l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor.  
  
El 23 de gener de 2019, el promotor remet l'informe emés per l'empresa concessionària d'aigua potable del municipi de Vilanova d'Alcolea.  
La informació pública del projecte es va dur a terme en dues ocasions:  
- Segons el certificat de data 21 de març de 2017 de l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea, el primer tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant la publicació del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 20, de data 16 de febrer de 2017. La documentació va romandre exposada al públic durant un termini de 20 dies hàbils i es va notificar individualment als veïns immediats al lloc de l'emplaçament de l'activitat, als quals es va donar un termini de 10 dies per a presentar-hi al·legacions. Durant aqueixos terminis, es van presentar dins del termini establit i en la forma escaient dues al·legacions:  
Al·legació núm. 1, presentada per Vicenta Pradas Saura, registre d'entrada núm. 133, de 23 de febrer de 2017. Resum del contingut de l'al·legació: posseeix una casa en estat de ruïnes en la seua parcel·la, contigua al polígon 11, parcel·la 360, i en el cas que volguera reconstruir-la, aquesta resultaria afectada per la construcció de la granja, les males olors i els abocaments contaminants de la qual serien focus suposadament d'infeccions.  
Al·legació núm. 2, presentada per Leopoldo Monfort Sierra, amb registre d'entrada núm. 132, de 23 de febrer de 2017. Resum del contingut: no està conforme amb la construcció de la granja per la molèstia d'olors, rosegadors i insectes, a més de la pèrdua de valor a l'hora de vendre el terreny.  
Vistes les al·legacions, l'arquitecta municipal va emetre informe favorable sobre l'activitat en data 28 de març de 2017.  
- Per a complir el que s'estableix en l'article 36, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el tràmit d'informació pública es va repetir, aquesta vegada per un termini de 30 dies, mitjançant la publicació del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 117, de data 30 de setembre de 2017, i s'hi va notificar individualment als veïns immediats al lloc de l'emplaçament de l'activitat. Segons certifica l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea en data 18 d'abril de 2018, durant aquest termini no s'hi van presentar, dins del termini establit i en la forma escaient, al·legacions.  
  
Consideracions ambientals  
Ubicació  
L'explotació se situarà en la parcel·la 360, del polígon 11, del terme municipal de Vilanova d'Alcolea, en sòl no urbanitzable comú. L'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea, en data 18 d'abril de 2018, emet un certificat de compatibilitat urbanística favorable condicionat a l'obtenció de l'informe preceptiu de la Secció Forestal sobre la possible afecció a les vies pecuàries confrontants amb la parcel·la i al sòl forestal.  
  
Segons el visor cartogràfic de la Generalitat, la zona nord-est de la parcel·la objecte d'estudi està classificada com a terreny forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). Així mateix, la parcel·la limita al nord-est amb la via pecuària carrerada del Pas Real i al sud-est, amb la via pecuària carrerada dels camins d'Orpesa i la Bassa d'en Gil. La Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló emet, en data 15 de novembre de 2017, un informe tècnic, en què indica que no hi haurà afeccions sobre les vies pecuàries assenyalades i que les instal·lacions afecten parcialment sòl classificat com a forestal en la part nord-est de la parcel·la. En aqueix mateix informe indica que el pendent del terreny en la part classificada com a forestal se situa entorn del 3,5 % i que les instal·lacions no produiran afeccions a forests gestionats ni finques patrimonials. Atés que, segons l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient, les instal·lacions projectades afecten parcialment terreny forestal, aquestes hauran de recular-se de manera que deixen d'afectar aquest sòl, sense que, d'altra banda, envaïsquen l'amplària legal de les vies pecuàries limítrofes. Així mateix, a causa de la proximitat de les instal·lacions amb el terreny forestal, durant la fase de construcció s'haurà de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants.  
D'acord amb l'informe de la Direcció Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de data 18 de desembre de 2017, «la distància des del lloc on el sol·licitant pretén construir l'explotació de bestiar porcí respecte d'altres explotacions de la mateixa espècie i respecte del nucli urbà és superior a 1.000 m, la qual cosa està d'acord amb la normativa de distàncies establides en el Reial decret 324/2000, sobre ordenació d'explotacions porcines, i la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.»  
La parcel·la objecte de l'actuació està destinada en la major part al cultiu de l'olivar de secà. Els cultius predominants en els terrenys circumdants són oliveres i ametlers de secà. També es troben zones més improductives cobertes de matoll típic mediterrani. Consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, s'observa que la zona on es localitza la parcel·la presenta una fisiografia fortament ondulada. El risc d'erosió actual és moderat (15-40 t/ha/any) i el risc d'erosió potencial és molt alt (>100 t/ha/any). La vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana.  
  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc presenta risc d'inundació.  
En les proximitats de l'explotació es troba el barranc del Mas de Borràs, a una distància de la parcel·la d'uns 175 m, per la qual cosa es troba fora de la zona de policia definida en el Reglament del domini públic hidràulic.  
  
Principals impactes deguts a l'activitat i mesures protectores i correctores proposades.  
- Impactes durant la fase de construcció de la granja.  
Durant aquesta fase, la duració de la qual s'estima en quatre mesos, les actuacions que es duran a terme són les següents: desbrossament i aclarida del terreny, excavacions, pavimentació i, finalment, la construcció de les naus.  
S'estima que en aquesta etapa es podrien produir impactes sobre l'atmosfera i sobre l'aigua subterrània.  
La contaminació atmosfèrica es produirà principalment per la pols en suspensió, generada pel trànsit de vehicles i per les labors de desbrossament i excavació del terreny, i pels gasos contaminants procedents de la combustió dels motors de vehicles i maquinària. Encara que s'estima que l'impacte que causarà aquesta fase de construcció serà temporal i reversible, s'han de reduir en la mesura que siga possible les emissions de pols des de la mateixa obra, realitzant per a això regs d'aigua periòdics, evitant apilaments de terra innecessaris i mantenint la maquinària a utilitzar en bon estat.  
D'altra banda, la contaminació acústica en aquesta fase serà causada principalment pel trànsit de la maquinària. Tenint en compte que la distància al nucli habitat més pròxim (Vilanova d'Alcolea) és d'1,950 km, s'estima que no es produiran molèsties sobre la població.  
La contaminació de les aigües subterrànies podria produir-se principalment com a conseqüència de la filtració dels olis i combustibles procedents del manteniment i ús diari dels vehicles, i de la maquinària, utilitzats en els treballs de construcció. Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el manteniment dels vehicles i maquinària emprats durant la fase de construcció, en cas que siga necessari, es realitzarà en el taller corresponent.  
- Impactes durant el maneig de l'explotació.  
Sobre el sòl: durant la fase de funcionament de l'activitat s'estima que, en principi i com a conseqüència d'algun accident durant el procés productiu, el principal factor de risc seria un abocament incontrolat del purí. Es tracta d'un risc controlat, ja que les característiques constructives del depòsit de magatzematge en garanteixen la impermeabilitat i la valorització dels purins mitjançant la seua utilització com a adob orgànic en parcel·les de la zona es realitzarà seguint un pla d'adob que ha de complir la normativa sectorial vigent en cada moment.  
  
En l'extracció, càrrega i transport dels purins s'haurà d'evitar vessaments, i procedir de manera immediata al seu trasllat als camps de cultiu. Una vegada executada l'obra, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent, en el qual se certifique la total estanquitat i impermeabilitat de les fosses de dejeccions.  
Sobre la hidrologia: no hi ha llits a menys de 100 m de l'actuació que es pretén realitzar, amb la qual cosa la construcció de la nova nau no està afectada per cap mena de servitud segons recull el Reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986). La correcta gestió del purí produït evitarà la contaminació de les aigües subterrànies.  
  
Segons l'annex a l'estudi d'impacte ambiental de data 14 de desembre de 2018, que modifica alguns punts de l'estudi d'impacte ambiental inicial, es preveu un consum d'aigua anual de 6.103 m³, que correspon a l'aigua consumida pels animals, aigua de neteja de les instal·lacions i consum d'aigua sanitària en vàter i vestuaris. L'aigua que es preveu consumir provindrà del subministrament facilitat per la xarxa pública de proveïment d'aigua potable de la localitat. S'hi aporta un informe de l'empresa subministradora Facsa, de data 15 de gener de 2019, en el qual s'indica que hi ha recursos a bastament per a atendre la demanda generada per l'activitat ramadera prevista, sense posar en perill altres usos existents.  
Sobre la vegetació: segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, per a la construcció de les naus únicament s'arrancaran les oliveres necessàries, i es respectarà la franja considerada forestal en la zona nord-est de la parcel·la. Això contradiu allò que s'ha representat en els plans, on s'observa clarament que part de les dues naus envaeix la zona forestal. El matollar existent, tant en la parcel·la afectada com en l'entorn, constitueix l'hàbitat propici per a l'esparver cendrós (Circus Pygargus), espècie prioritària d'acord amb la directiva hàbitats, per la qual cosa la zona forestal s'ha de mantindre inalterada. Per tant, tal com s'ha indicat anteriorment, les instal·lacions projectades (naus i instal·lacions auxiliars) s'han de situar en la zona cultivada, és a dir, mantenint inalterada la franja amb vegetació forestal nord-est de la parcel·la. La nova ubicació de les naus haurà de continuar respectant l'amplària legal de les vies pecuàries limítrofes. D'altra banda, d'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
Sobre el paisatge: els elements naturals que defineixen aquest paisatge són els camps de cultiu de secà (principalment olivar) i els humans, que responen a l'explotació agrícola d'aquests, a la qual van lligades les construccions agrícoles tradicionals, com ara construccions hidràuliques, magatzems agrícoles, xicotetes casetes, etc.  
La construcció que es pretén executar forma part del paisatge en què es troba, així com tantes construccions tradicionals d'ús agrícola. Per tant, cal aconseguir que l'actuació també forme part del paisatge i s'hi integre. Per a això, s'utilitzaran materials, formes, volums, composicions, ritmes i colors similars als utilitzats en la zona tradicionalment. És a dir, tipologia tradicional aïllada, formes racionals i senzilles, cobertes inclinades acolorides en massa en tons verds o argila, parets arrebossades, etc., tal com es pot observar en les construccions de similar entitat que se situen en l'entorn.  
  
Sobre la fauna: en el cas de la fauna autòctona, l'afecció girarà entorn de la possible transmissió de malalties pel flux de vectors patògens des de l'allotjament. No obstant això i complint la legislació sobre aspectes sanitaris de les explotacions, l'existència del clos perimetral de l'explotació que impedeix que els animals transiten per la parcel·la, i la instal·lació de malla gabial en les finestres, fa que aquest risc disminuïsca.  
Contaminació acústica: les principals fonts de soroll durant la fase d'explotació seran les emeses pels animals i pels motors de les sitges i finestres. S'hi adjunta l'estudi acústic en el qual es conclou que no es transmetran a l'exterior nivells sonors o vibratoris superiors als límits establits en les ordenances municipals i en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. D'altra banda, en no haver-hi nuclis de població pròxims, s'estima que el perjudici creat sobre la població és mínim.  
  
Contaminació atmosfèrica: durant la fase d'explotació, l'afecció a l'aire estarà determinada per les emissions de gasos contaminants com ara amoníac, òxid nitrós i metà, derivades del metabolisme dels animals i de la volatilització des dels canals de dejecció i des dels terrenys de cultiu. Per a minimitzar aquest impacte s'implantaran una sèrie de mesures correctores integrals, descrites en l'estudi d'impacte ambiental, que afecten tant el disseny de la mateixa granja com els procediments de maneig. L'explotació objecte d'estudi està classificada com a grup B segons el Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació, per la qual cosa es requereix una autorització per a l'explotació de l'activitat per part de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló.  
Els possibles perjudicis produïts per la generació d'olors és una conseqüència de l'activitat que no és possible anul·lar, però sí aconseguir minimitzar-lo fent compatible la mateixa activitat amb l'entorn en què se situa. La distància de l'explotació, al voltant d'1,925 km respecte al nucli urbà de Vilanova d'Alcolea, fa que l'impacte sobre la població siga mínim. No obstant això, coincidint amb els diferents buits sanitaris s'haurà de realitzar una escrupolosa neteja i desinfecció del local i de les instal·lacions, de manera que no queden restes la descomposició de les quals puga originar mala olor. Així mateix, després de l'adob amb purins, aquests s'incorporaran immediatament al terreny mitjançant una labor, a fi de mitigar les emissions de gasos a l'atmosfera i les olors.  
  
Sobre el patrimoni cultural i arqueològic: la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 30 de novembre de 2016, emet informe favorable sobre el projecte als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
- Programa de vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental aportat proposa la comprovació, entre altres, dels aspectes següents:  
Durant la fase d'obres s'ha de comprovar el correcte estat de manteniment de la maquinària i del compliment de les inspeccions tècniques i revisions pertinents. Abans de la finalització de la jornada laboral s'ha de comprovar l'absència de residus en la parcel·la (cartons, envasos, restes de material, etc.). Durant aquesta fase, l'aparició de restes arqueològiques, etnològiques o paleontològiques serà immediatament notificada a la Direcció General de Patrimoni, i això suposaria, d'acord amb el que es preveu en la Llei del patrimoni cultural valencià, la suspensió de l'actuació, la delimitació del perímetre d'afecció i l'adopció de les mesures oportunes.  
Durant la fase de funcionament de l'activitat, es comprovarà l'existència de possibles fugues en les fosses de purins, així com l'ompliment d'aquestes per a evitar fugues per sobreeiximent. Es realitzarà un correcte manteniment dels equips d'extracció i aplicació del purí en camp (tractor i cisterna), realitzant periòdicament les revisions obligatòries i comprovant visualment, abans de cada buidatge, que la cisterna és estanca i no presenta fugues.  
Respecte a l'aplicació dels purins en camp, l'explotació comptarà amb un quadern on s'indicarà la parcel·la, data i dosi d'aplicació de l'adob orgànic. Anualment, s'avaluarà l'estat vegetatiu de les parcel·les, per a comprovar el bon estat dels cultius, i descartar així possibles fitotoxicitats.  
Després de cada cicle d'engreix i una vegada netes les naus d'engreix i desinfectats els interiors, es procedirà també mitjançant aigua a pressió a la neteja dels elements exteriors de les naus (finestres, portes, sitges, etc.).  
Periòdicament, en finalitzar cada cicle, es realitzarà una revisió dels paràmetres següents: quantitat d'aigua, d'energia i de pinso consumit pels animals. Amb això, es detectaran possibles avaries en els equips que durant el maneig diari és difícil de comprovar.  
El programa de vigilància ambiental proposat es completarà amb els punts següents:  
- En el cas que alguna parcel·la inclosa en el pla de gestió dels purins siga baixa, aquest s'actualitzarà amb noves parcel·les, amb comunicació a l'òrgan substantiu.  
- El llibre de registre de l'explotació, on s'anotaran les parcel·les i dates d'adob, haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
- Anualment i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup I, de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d'explotació porcina per a 2.500 porcs d'engreix, a situar en la parcel·la 360, del polígon 11, del terme municipal de Vilanova d'Alcolea (Castelló), promogut per Raúl Traver Casanova, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
  
1. Les instal·lacions projectades (naus i instal·lacions auxiliars) se situaran en la zona cultivada, és a dir, mantenint inalterada la franja amb vegetació forestal nord-est de la parcel·la. La nova ubicació de les naus ha de continuar respectant l'amplària legal de les vies pecuàries limítrofes.  
2. Atesa la proximitat de les instal·lacions al terreny forestal, durant la fase de construcció s'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants.  
3. D'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la ha de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
4. Respecte a la gestió de purins:  
4.1. Una vegada executada l'obra, el promotor ha de presentar davant l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent, en el qual se certifique la total estanquitat i impermeabilitat de les fosses de dejeccions.  
4.2. L'aplicació dels purins s'ha de realitzar seguint el pla de gestió de purins aportat com a part del projecte, encara que el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a adaptar-lo al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que estiga vigent en cada moment i a les ordenances dels ajuntaments dels municipis on se situen les parcel·les a adobar.  
4.3. La granja ha de comptar amb un llibre de registre en què s'han d'anotar totes les eixides de purins que es produïsquen, indicant-hi: data, identificació de les parcel·les que s'adobaran, cultiu i volum de purins aplicat en cadascuna d'elles. Així mateix, s'ha de comptar en tot moment amb les autoritzacions actualitzades dels titulars de les parcel·les. En el cas que alguna parcel·la siga baixa s'haurà de substituir per una altra o unes altres que compten amb una superfície equivalent a l'efecte d'adob, i s'haurà de comunicar a l'òrgan substantiu. El llibre de registre ha d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
4.4. En l'extracció, càrrega i transport dels purins se n'ha d'evitar vessaments, i procedir-ne al trasllat immediat als camps de cultiu.  
  
4.5. Després de l'adob amb purins, aquests s'incorporaran immediatament al terreny mitjançant una labor, a fi de mitigar les emissions de gasos a l'atmosfera i les olors.  
5. Coincidint amb els diferents buits sanitaris, s'ha de realitzar una escrupolosa neteja i desinfecció del local i de les instal·lacions, de manera que no queden restes la descomposició de les quals puga originar mala olor.  
6. El programa de vigilància ambiental proposat es completarà amb els punts següents:  
6.1. En el cas que alguna parcel·la inclosa en el pla de gestió dels purins siga baixa, aquest s'haurà d'actualitzar amb noves parcel·les i comunicar a l'òrgan substantiu.  
6.2. El llibre de registre de l'explotació, on s'anotaran les parcel·les i dates d'adob, ha d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
6.3. Anualment i de manera obligatòria, el promotor ha de remetre a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
6.4. S'ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
6.5. S'ha de presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
7. S'ha de sol·licitar de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló, autorització per a l'explotació de l'activitat, en atenció a la seua classificació com a grup B segons el Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
8. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
9. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 esmentada.  
  
València, 28 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 26 d'agost de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. del director general de Qualitat i Educació Ambiental, R 09.08.2019; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8646, del 01-10-2019 (2019/8946)

RESOLUCIÓN de 26 de agosto de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 69/17-AIA Vilanova d'Alcolea.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8646

Fecha DOGV
:   01-10-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - A) AUTORIZACIONES Y CONCESIONES

Número del documento
:   2019/8946

CVE


Fecha del documento
:   26-08-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Vilanova d'Alcolea](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de agosto de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 69/17-AIA Vilanova d'Alcolea. [2019/8946]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 69/17-AIA Vilanova d'Alcolea.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 69/17-AIA.  
Título: Explotación porcina para 2.500 cerdos de cebo.  
Promotor: Raúl Traver Casanova.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea.  
Localización: parcela 360, del polígono 11, del término municipal de Vilanova d'Alcolea (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
Se pretende la construcción de una explotación de ganado porcino, en la parcela 360 del polígono 11 de la localidad de Vilanova d'Alcolea (Castellón). La explotación contará con dos naves y con una capacidad máxima de 2.500 cerdos de cebo.  
Se requiere para ello la tramitación de licencia ambiental de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Emplazamiento  
La explotación se situará en la partida Bassa d'en Gil, a una distancia de 1.925 metros al este del casco urbano de Vilanova d'Alcolea. El suelo se encuentra calificado como «no urbanizable común».  
Accesos  
A la parcela se puede acceder desde la carretera CV-145, que comunica Vilanova d'Alcolea con Torreblanca. Aproximadamente a 0,5 km de la localidad de Vilanova d'Alcolea en dirección a Torreblanca, se toma a la izquierda el camino del Mas de Calaf, que se encuentra pavimentado y cuenta con una anchura de, aproximadamente, 5 metros. Tras unos 0,8 km por este vial, se toma a la derecha un camino denominado Camí de Torreblanca, que se encuentra pavimentado mediante gravilla y cuenta con una anchura de, aproximadamente, 4 metros. Tras recorrer un kilómetro por dicho vial, se alcanza la parcela en la que se pretende desarrollar la actividad objeto del presente proyecto.  
Descripción de la actividad y sistema productivo  
La actividad consiste en el engorde de ganado porcino, siendo la duración del ciclo de engorde de cuatro a seis meses aproximadamente. Se realizará el engorde de 2.500 cerdos por cada ciclo, siendo esta la máxima ocupación de la explotación en cuanto a ganado albergado en ella.  
Tras el periodo de engorde, una vez retirados los animales, se realiza un vacío sanitario de un mes, en el que se llevan a cabo tareas de limpieza y desinfección, y nuevamente se inicia el ciclo productivo.  
Este sistema de explotación permite realizar aproximadamente 2,5 ciclos de engorde anuales.  
La actividad será desarrollada por el titular, como granjero autónomo, de forma que el mismo se va a encargar de las diversas tareas que la actividad conlleva.  
El proceso de cría comienza con la llegada de pequeños lechones de 12 a 18 kg de peso o seis o siete semanas de vida. Se realiza el engorde de los mismos alimentándolos con pienso durante cuatro o cinco meses. La salida de la granja con destino a los mataderos se producirá cuando estos alcancen aproximadamente los 100 kg.  
Descripción de las construcciones  
- Naves 1 y 2: Se proyectan dos naves de iguales características y superficie 1.200 m², de dimensiones 80 metros de largo por 15 metros de ancho, estando cada nave dividida en dos zonas mediante un local técnico en la mitad, con lo cual, cada nave queda compartimentada en tres zonas. Cada nave tiene capacidad para albergar 1.250 cerdos, además de las 39 plazas que se reservan para lazareto.  
La estructura de estas naves será a base de pórticos prefabricados de hormigón, formados por dos pilares y dintel. La cubierta tendrá una pendiente de un 20 % y consistirá en placas tipo Agrotherm formada por fibrocemento en su parte superior, poliuretano inyectado en su capa media y una lámina de poliéster reforzado con fibra de vidrio que constituye un acabado interior lavable. Las paredes se conformarán mediante placas de hormigón armado, con un espesor de 16 cm, e incorporando en su interior un aislamiento. Tendrán acabado liso y una resistencia al fuego RF-120.  
En cada una de las paredes laterales se ubicarán ventanas de policarbonato de guillotina con tela pajarera, de una anchura de 1,60 metros y una altura de 0,90 metros. Las puertas de acceso a la nave serán de plancha de chapa galvanizada.  
El pavimento de las naves consistirá en una solera de hormigón armado. En las zonas en las que se ubican los canales de deyecciones el suelo consistirá en un enrejillado conformado mediante placas ranuradas de hormigón prefabricado para permitir el paso de las deyecciones líquidas.  
- Almacén: el almacén o local técnico se halla enclavado en el interior de las naves, en su parte central. Tendrá unas dimensiones de 3,66 x 15 m.  
Descripción de las instalaciones  
- Se dispone de los servicios urbanísticos de agua potable y de suministro eléctrico.  
- Sistema de alimentación: para almacenar el pienso, se ubican junto a las naves cuatro silos de 14.000 kg de capacidad cada uno, con soportes metálicos, totalmente estancos. El reparto de la alimentación se realizará automáticamente mediante un motor de alimentación desde los silos hasta cada una de las dos tolvas que se colocarán en cada nave.  
  
- Sistema de suministro de agua de bebida: el agua a utilizar en la explotación procederá del suministro municipal. En la explotación, se instalará un depósito de agua, tanto para uso genérico como para medicación. El agua para el consumo de los animales se distribuirá a través de una red de tuberías de polietileno, mediante líneas generales y derivaciones que lleguen a todas las cuadras. Los bebederos de los animales serán de chupete y llevarán incorporada una cazoleta para recoger el agua.  
- Sistema de ventilación: se dispondrá de líneas de ventanas en ambas fachadas laterales de los dos módulos para permitir la circulación del aire. Dichas ventanas, de tipo guillotina, se podrán abrir o cerrar mediante motorreductores, en función de las necesidades de temperatura y ventilación interiores. Sobre la cubierta se instalarán varias chimeneas para favorecer el fenómeno de ventilación natural.  
- Sistema de calefacción: no se utilizará ningún tipo de calefacción ni se almacenarán combustibles en la explotación.  
- Instalación de iluminación: la iluminación se realizará mediante luminarias de tubos fluorescentes distribuidas por todo el local.  
- Vallado perimetral: se dota a la instalación de un vallado perimetral con la finalidad de controlar la entrada de posibles vectores de enfermedades infecto-contagiosas. Este vallado perimetral se construye permitiendo que desde el exterior se puedan realizar las tareas de carga y descarga de los animales y del pienso, reduciendo en lo posible la transmisión de enfermedades por parte de los vehículos externos a la propia explotación. Consiste en un murete de hormigón de 30 cm de altura y hasta los 2 m de altura se realiza mediante valla de alambre galvanizado. El vallado engloba a las dos naves, separándolas del resto de la parcela. La superficie interior de dicho vallado perimetral será de 5235 m².  
- La explotación contará con pediluvios a la entrada de las naves, equipo móvil de pulverización para la desinfección de los vehículos, lazareto, tela o malla pajarera en las ventanas de ventilación, y vado sanitario o sistema equivalente a la entrada de la explotación.  
Descripción del sistema de almacenamiento de purines  
El suelo de cada cuadra constará de un enrejillado que permitirá el paso de las deyecciones a un foso o canal de recogida. Tanto la solera como las paredes de estos canales estarán construidos de hormigón en masa y serán completamente estancos.  
Para las dos naves que se pretende construir, se excavarán ocho canales de deyecciones (cuatro por cada nave, debajo de cada una de las hileras de cochiqueras) con unas dimensiones de 80 x 1,80 x 1,20 m, con lo que se obtendrá una capacidad de almacenamiento total de 1.382,40 m³.  
- Características constructivas de los sistemas de almacenamiento y grado de estanqueidad:  
Para asegurar la total impermeabilidad de la infraestructura, los canales de deyecciones se construirán con hormigón armado con aditivos hidrofugantes, realizándose una solera de 25 cm de espesor. Los muros verticales que formarán los canales tendrán un espesor de 30 cm. Para la construcción de la solera y los muros, se empleará hormigón HA-25, armado con acero corrugado AEH-B500 SD y mallazo electrosoldado AEH B500 T. Mediante dicho armado, se asegura la cohesión total del hormigón y se impide la aparición de fisuras en el material. Por tanto, el grado de estanqueidad respecto a posibles filtraciones será total.  
Limpieza  
Se describe en el proyecto el protocolo de limpieza/desinfección de las naves, que consiste en una primera limpieza en seco, desmontaje de las instalaciones móviles, limpieza húmeda a alta presión, secado y aplicación del desinfectante.  
Este protocolo de limpieza-desinfección se llevará a cabo cada vez que finalice cada ciclo de engorde.  
Gestión de purines  
En el proyecto inicial el sistema elegido para la gestión de los purines consistía en su utilización como abono orgánico en fincas agrícolas de la zona. Posteriormente, en la subsanación del expediente realizada por el promotor en fecha 24 de abril de 2018, se modificó el sistema de gestión, optándose por la retirada de los purines por gestor autorizado. Se constata que la empresa que suscribe con el promotor el compromiso de retirada de los purines no se encuentra inscrita en el registro SANDACH, pero finalmente, en el anexo al estudio de impacto ambiental de fecha 14 de diciembre de 2018, se presenta un nuevo plan de gestión de purines consistente en la valorización de los mismos mediante su uso como abono orgánico en fincas agrícolas. Según este plan de gestión, el volumen de purín generado en la explotación y su contenido en nitrógeno, según Real decreto 324/2000, de ordenación de las explotaciones porcinas, será:  
Purín generado: 2.500 cerdos de cebo x 2,15 m³/año y plaza= 5375 m³/año.  
Contenido en nitrógeno: 2.500 plazas x 7,25 kg/plaza y año= 18.125 kg/año.  
Se dispondrá de una superficie agrícola total, apta para aplicación de purín, de 209,7 hectáreas. Esta superficie se reparte entre campos de cereal, almendros, algarrobos, olivar y cítricos, pertenecientes a los municipios de: Villafranca del Cid, Vall d'Alba, Vilanova d'Alcolea, La Torre d'en Doménec, Les Coves de Vinromà, Alcalà de Xivert, L'Alcora, Santa Magdalena de Pulpis, Caudiel, Torreblanca, Tírig, Vilafamés, Benlloc, Albocàsser, Viver, Onda, La Vall d'Uixó, Suera y Cabanes. De estos, son municipios designados como zonas vulnerables, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell: Vilanova d'Alcolea, La Torre d'en Doménec, Les Coves de Vinromà, Alcalà de Xivert, L'Alcora, Torreblanca, Tírig, Vilafamés, Albocàsser, Onda, La Vall d'Uixó y Cabanes. Se aporta copia de las autorizaciones de los propietarios de las parcelas en las que serán aplicados los purines.  
De acuerdo con el plan de gestión presentado, se cuenta con superficie suficiente de terrenos para abonar cumpliendo con las dosis de abonado nitrogenado recomendadas según los cultivos en la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el código valenciano de buenas prácticas agrarias y para el caso de los cultivos de secano, con el criterio establecido por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental. Por lo tanto, se cumple con la normativa sectorial vigente en el momento del inicio de la tramitación del expediente. No obstante, teniendo en cuenta que el plan de gestión de purines no es un documento cerrado, el promotor procederá a modificarlo progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que esté vigente en cada momento. Además, como parte integrante del programa de vigilancia ambiental, anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV.  
Gestión de residuos zoosanitarios  
El volumen generado de este tipo de residuos, se estima en unos 18,5 kg anuales. La empresa tendrá instalado en la explotación un contenedor cerrado, hermético y homologado, en el que el granjero depositará este tipo de residuos, y cuya retirada por gestor autorizado será semestral. Se aporta copia del compromiso de contrato con empresa gestora autorizada.  
Gestión de cadáveres  
El ganadero trasladará los animales muertos a una caseta de recogida ubicada en el término municipal de Torreblanca. Se contratará la retirada y gestión de los cadáveres con la asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino, que será la encargada de, con la periodicidad necesaria, retirar los animales muertos de la caseta, y su traslado a su planta de tratamiento. Se aporta copia del compromiso de inscripción con dicha asociación.  
Otros residuos  
El manejo de la explotación será realizado por una única persona, que será la encargada del cuidado de los animales. Esta persona carece de la preparación necesaria para realizar el mantenimiento de las instalaciones y/o equipos de la granja, tales como el mantenimiento del tractor y la cuba extractora del purín, tareas de albañilería, trabajos de electricidad, de pintura, etc.  
Para la realización de las tareas de mantenimiento de las instalaciones y/o equipos de la granja se recurrirá a empresas de servicios especialistas en estos trabajos, las cuales se encargarán posteriormente de la gestión de los residuos que generan estas actividades, tales como aceites y neumáticos usados, restos de material eléctrico, etc.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 19 de mayo de 2017, la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, remite la solicitud de evaluación de impacto ambiental de la explotación porcina de cebo promovida por Raúl Traver Casanova. Se adjunta a la solicitud la siguiente documentación: copia del expediente administrativo municipal, memoria técnica para licencia ambiental, estudio de impacto ambiental, calendario de aplicación del purín y estudio de integración paisajística.  
El 4 de agosto de 2017 se realiza un requerimiento de documentación al promotor y al órgano sustantivo.  
En la misma fecha, 4 de agosto de 2017, se realiza consulta al Servei de Prevenció i Avaluació Ambiental d'Activitats de la Generalitat de Catalunya y al Ayuntamiento de Ulldecona sobre la viabilidad del abonado de las parcelas ubicadas en dicho municipio.  
El 12 de septiembre de 2017, el Ayuntamiento de Ulldecona remite informe.  
El 10 de abril de 2018 tiene entrada en el Registro General de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural documentación remitida por el Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea.  
El 16 de abril de 2018 se procede a la devolución del ejemplar de estudio de impacto ambiental remitido por el ayuntamiento por tratarse del mismo recibido en la documentación inicial y a la reiteración de la subsanación de las deficiencias señaladas en el requerimiento realizado en fecha 4 de agosto de 2017.  
El 24 de abril de 2018 el Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea remite documentación en respuesta al requerimiento realizado por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
El 17 de diciembre de 2018 el Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea remite anexo al estudio de impacto ambiental presentado por el promotor.  
El 16 de enero de 2019, el Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea vuelve a remitir el anexo al estudio de impacto ambiental presentado por el promotor.  
El 23 de enero de 2019, el promotor remite el informe emitido por la empresa concesionaria de agua potable del municipio de Vilanova d'Alcolea.  
La información pública del proyecto se llevó a cabo en dos ocasiones:  
- Según el certificado de fecha 21 de marzo de 2017 del Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea, el primer trámite de información pública se realizó mediante la publicación del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 20, de fecha 16 de febrero de 2017. La documentación permaneció expuesta al público durante un plazo de 20 días hábiles y se notificó individualmente a los vecinos inmediatos al lugar del emplazamiento de la actividad, dándoles un plazo de 10 días para presentación de alegaciones. Durante esos plazos, se presentaron en tiempo y forma dos alegaciones:  
  
Alegación núm. 1, presentada por Vicenta Pradas Saura, registro de entrada núm. 133 de 23 de febrero de 2017. Resumen del contenido de la alegación: posee una casa en estado de ruinas en su parcela, contigua al polígono 11, parcela 360, y en el caso de que quisiera reconstruirla, esta se vería afectada por la construcción de la granja, cuyos malos olores y vertidos contaminantes serían foco supuestamente de infecciones.  
  
Alegación núm. 2, presentada por Leopoldo Monfort Sierra, con registro de entrada núm. 132 de 23 de febrero de 2017. Resumen del contenido: no está conforme con la construcción de la granja por la molestia de olores, roedores e insectos, además de la pérdida de valor a la hora de vender el terreno.  
Vistas las alegaciones, la arquitecta municipal informó favorablemente la actividad en fecha 28 de marzo de 2017.  
- Para dar cumplimiento a lo establecido en el artículo 36, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el trámite de información pública se repitió, esta vez por un plazo de 30 días, mediante la publicación del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 117, de fecha 30 de septiembre de 2017, notificando individualmente a los vecinos inmediatos al lugar del emplazamiento de la actividad. Según certifica el Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea en fecha 18 de abril de 2018, durante este plazo no se presentaron en tiempo y forma alegaciones.  
  
Consideraciones ambientales  
Ubicación  
La explotación se ubicará en la parcela 360, del polígono 11, del término municipal de Vilanova d'Alcolea, en suelo no urbanizable común. El Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea, en fecha 18 de abril de 2018, emite certificado de compatibilidad urbanística favorable condicionado a la obtención del informe preceptivo de la Sección Forestal sobre la posible afección a las vías pecuarias colindantes con la parcela y al suelo forestal.  
Según el visor cartográfico de la Generalitat, la zona noreste de la parcela objeto de estudio se encuentra clasificada como terreno forestal según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). Así mismo, la parcela linda al noreste con la vía pecuaria cordel del Paso Real y al sureste con la vía pecuaria colada de los caminos de Oropesa y la Bassa d'en Gil. La Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón emite, en fecha 15 de noviembre de 2017, informe técnico, indicando que no habrá afecciones sobre las vías pecuarias indicadas y que las instalaciones afectan parcialmente a suelo clasificado como forestal en la parte noreste de la parcela. En ese mismo informe indica que la pendiente del terreno en la parte clasificada como forestal se sitúa en torno al 3,5 % y que las instalaciones no producirán afecciones a montes gestionados ni fincas patrimoniales. Dado que, según el informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente, las instalaciones proyectadas afectan parcialmente a terreno forestal, las mismas deberán retranquearse de modo que dejen de afectar a dicho suelo, sin que, por otra parte, invadan el ancho legal de las vías pecuarias colindantes. Asimismo, debido a la proximidad de las instalaciones con el terreno forestal, durante la fase de construcción se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
De acuerdo con el informe de la Dirección Territorial de Castellón, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de fecha 18 de diciembre de 2017, «la distancia desde el lugar donde el solicitante pretende construir la explotación de ganado porcino respecto a otras explotaciones de la misma especie y respecto al casco urbano es superior a 1.000 m, lo cual está de acuerdo con la normativa de distancias establecidas en el Real decreto 324/2000, sobre ordenación de explotaciones porcinas y la Ley 6/2003, de ganadería de la Comunitat Valenciana.»  
La parcela objeto de la actuación se halla destinada en su mayor parte al cultivo del olivar de secano. Los cultivos predominantes en los terrenos circundantes son olivos y almendros de secano. También se encuentran zonas más improductivas cubiertas de matorral típico mediterráneo. Consultado el visor cartográfico de la Generalitat, se aprecia que la zona donde se localiza la parcela presenta una fisiografía fuertemente ondulada. El riesgo de erosión actual es moderado (15-40 t/ha/año) y el riesgo de erosión potencial es muy alto (>100 t/ha/año). La vulnerabilidad de acuíferos es media.  
La localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. Tampoco presenta riesgo de inundación.  
En las proximidades de la explotación se encuentra el barranco del Mas de Borràs, a una distancia de la parcela de unos 175 metros, por lo que se encuentra fuera de la zona de policía definida en el reglamento del dominio público hidráulico.  
  
Principales impactos debidos a la actividad y medidas protectoras y correctoras propuestas.  
- Impactos durante la fase de construcción de la granja.  
Durante esta fase, cuya duración se estima en cuatro meses, las actuaciones que se van a llevar a cabo son las siguientes: desbroce y despeje del terreno, excavaciones, pavimentación y finalmente la construcción de las naves.  
Se estima que en esta etapa se podrían producir impactos sobre la atmósfera y sobre el agua subterránea.  
La contaminación atmosférica se producirá principalmente por el polvo en suspensión, generado por el tráfico de vehículos y por las labores de desbroce y excavación del terreno, y por los gases contaminantes procedentes de la combustión de los motores de vehículos y maquinaria. Aunque se estima que el impacto que causará esta fase de construcción será temporal y reversible, se reducirán en lo posible las emisiones de polvo desde la propia obra, realizando para ello riegos de agua periódicos, evitando acopios de tierra innecesarios y manteniendo la maquinaria a emplear en buen estado.  
Por otra parte, la contaminación acústica en esta fase se deberá principalmente al tráfico de la maquinaria. Teniendo en cuenta que la distancia al núcleo habitado más próximo (Vilanova d'Alcolea) es de 1,950 kilómetros, se estima que no se producirán molestias sobre la población.  
La contaminación de las aguas subterráneas podría producirse principalmente como consecuencia de la filtración de los aceites y combustibles procedentes del mantenimiento y uso diario de los vehículos y de la maquinaria utilizados en los trabajos de construcción. Según se indica en el estudio de impacto ambiental, el mantenimiento de los vehículos y maquinaria empleados durante la fase de construcción, de ser necesario, se realizará en el taller correspondiente.  
- Impactos durante el manejo de la explotación.  
Sobre el suelo: durante la fase de funcionamiento de la actividad, se estima que en principio, y como consecuencia de algún accidente durante el proceso productivo, el principal factor de riesgo sería un vertido incontrolado del purín. Se trata de un riesgo controlado ya que las características constructivas del depósito de almacenaje garantizan su impermeabilidad y la valorización de los purines mediante su utilización como abono orgánico en parcelas de la zona se realizará siguiendo un plan de abonado que cumplirá con la normativa sectorial vigente en cada momento.  
En la extracción, carga y transporte de los purines se deberán evitar derrames, procediendo de forma inmediata a su traslado a los campos de cultivo. Una vez ejecutada la obra, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se certifique la total estanqueidad e impermeabilidad de las fosas de deyecciones.  
Sobre la hidrología: no existen cauces a menos de 100 metros de la actuación que se pretende realizar, con lo cual la construcción de la nueva nave no se encuentra afectada por ningún tipo de servidumbre según recoge el Reglamento del dominio público hidráulico (Real decreto 849/1986). La correcta gestión del purín producido evitará la contaminación de las aguas subterráneas.  
Según el anexo al estudio de impacto ambiental de fecha 14 de diciembre de 2018, que modifica algunos puntos del estudio de impacto ambiental inicial, se prevé un consumo de agua anual de 6.103 m³, que corresponde al agua consumida por los animales, agua de limpieza de las instalaciones y consumo de agua sanitaria en wc y vestuarios. El agua que se prevé consumir provendrá del suministro facilitado por la red pública de abastecimiento de agua potable de la localidad. Se aporta informe de la empresa suministradora Facsa, de fecha 15 de enero de 2019, en el que se indica que existen recursos en cantidad suficiente para atender la demanda generada por la actividad ganadera prevista, sin poner en peligro otros usos existentes.  
Sobre la vegetación: según se indica en el estudio de impacto ambiental, para la construcción de las naves únicamente se van a arrancar los olivos necesarios, respetando la franja considerada forestal en la zona noreste de la parcela. Esto contradice lo representado en los planos, donde se observa claramente que parte de las dos naves invade la zona forestal. El matorral existente, tanto en la parcela afectada como en el entorno, constituye el hábitat propicio para el aguilucho cenizo (Circus Pygargus), especie prioritaria de acuerdo con la directiva hábitats, por lo que la zona forestal debe mantenerse inalterada. Por lo tanto, tal como se ha indicado anteriormente, las instalaciones proyectadas (naves e instalaciones auxiliares) se ubicarán en la zona cultivada, es decir, manteniendo inalterada la franja con vegetación forestal noreste de la parcela. La nueva ubicación de las naves deberá seguir respetando el ancho legal de las vías pecuarias colindantes. Por otra parte, de acuerdo con lo establecido en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.  
Sobre el paisaje: los elementos naturales que definen este paisaje, son los campos de cultivo de secano (principalmente olivar) y los humanos, que responden a la explotación agrícola de los mismos; a la que van ligadas las construcciones agrícolas tradicionales, tales como construcciones hidráulicas, almacenes agrícolas, pequeñas casetas, etc.  
La construcción que se pretende ejecutar forma parte del paisaje en el que se encuentra, así como tantas construcciones tradicionales de uso agrícola. Por lo tanto, hay que conseguir que la actuación también forme parte del paisaje y se integre en el mismo. Para ello, se utilizarán materiales, formas, volúmenes, composiciones, ritmos y colores similares a los empleados en la zona tradicionalmente. Es decir, tipología tradicional aislada, formas racionales y sencillas, cubiertas inclinadas coloreadas en masa en tonos verdes o arcilla, paredes enlucidas, etc., tal y como se puede observar en las construcciones de similar entidad que se ubican en el entorno.  
Sobre la fauna: en el caso de la fauna autóctona, la afección girará en torno a la posible transmisión de enfermedades por el flujo de vectores patógenos desde el alojamiento. No obstante y cumpliendo la legislación sobre aspectos sanitarios de las explotaciones, la existencia del vallado perimetral de la explotación que impide el discurrir de animales por la parcela, y la instalación de malla pajarera en las ventanas, hace que este riesgo disminuya.  
Contaminación acústica: las principales fuentes de ruido durante la fase de explotación serán los emitidos por los animales y por los motores de los silos y ventanas. Se adjunta estudio acústico en el que se concluye que no se transmitirán al exterior niveles sonoros o vibratorios superiores a los límites establecidos en las ordenanzas municipales y en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana de protección contra la contaminación acústica. Por otra parte, al no existir núcleos de población cercanos, se estima que el perjuicio creado sobre la población es mínimo.  
Contaminación atmosférica: durante la fase de explotación, la afección al aire vendrá determinada por las emisiones de gases contaminantes como el amoniaco, óxido nitroso y metano, derivadas del metabolismo de los animales y de la volatilización desde los canales de deyección y desde los terrenos de cultivo. Para minimizar este impacto se implantarán una serie de medidas correctoras integrales, descritas en el estudio de impacto ambiental, que afectan tanto al diseño de la propia granja como a los procedimientos de manejo. La explotación objeto de estudio está clasificada como grupo B según el Real decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el Catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación, por lo que se requiere una autorización para la explotación de la actividad por parte de la Dirección Territorial de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de Castellón.  
Los posibles perjuicios producidos por la generación de olores es una consecuencia de la actividad que no es posible anular, pero sí lograr minimizarlo haciendo compatible la propia actividad con el entorno en el que se ubica. La distancia de la explotación, alrededor de 1,925 km respecto al casco urbano de Vilanova d'Alcolea, hace que el impacto sobre la población sea mínimo. No obstante, coincidiendo con los diferentes vacíos sanitarios se deberá realizar una escrupulosa limpieza y desinfección del local y de las instalaciones, de manera que no queden restos cuya descomposición pueda originar mal olor. Asimismo, tras el abonado con purines, estos se incorporarán inmediatamente al terreno mediante una labor, al objeto de mitigar las emisiones de gases a la atmósfera y los olores.  
Sobre el patrimonio cultural y arqueológico: la Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 30 de noviembre de 2016 informa favorablemente el proyecto a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
- Programa de vigilancia ambiental  
El plan de vigilancia ambiental aportado propone la comprobación, entre otros, de los siguientes aspectos:  
Durante la fase de obras se comprobará el correcto estado de mantenimiento de la maquinaria y del cumplimiento de las inspecciones técnicas y revisiones pertinentes. Antes de la finalización de la jornada laboral se comprobará la ausencia de residuos en la parcela (cartones, envases, restos de material, etc). Durante esta fase, la aparición de restos arqueológicos, etnológicos o paleontológicos será inmediatamente notificada a la Dirección General de Patrimonio, lo que supondría, de acuerdo con lo previsto en la ley del patrimonio cultural valenciano, la suspensión de la actuación, la delimitación del perímetro de afección y la adopción de las medidas oportunas.  
Durante la fase de funcionamiento de la actividad, se comprobará la existencia de posibles fugas en las fosas de purines, así como el llenado de las mismas para evitar fugas por rebosamiento. Se realizará un correcto mantenimiento de los equipos de extracción y aplicación del purín en campo (tractor y cuba), realizando periódicamente las revisiones obligatorias y comprobando visualmente, antes de cada vaciado, que la cuba es estanca y no presenta fugas.  
Respecto a la aplicación de los purines en campo la explotación contará con un cuaderno donde se relacionará la parcela, fecha y dosis de aplicación del abonado orgánico. Anualmente se evaluará el estado vegetativo de las parcelas, para comprobar el buen estado de los cultivos, y descartar así posibles fitotoxicidades.  
Después de cada ciclo de engorde y una vez limpias y desinfectados los interiores de las naves de cebo, se procederá también mediante agua a presión a la limpieza de los elementos exteriores de las naves (ventanas, puertas, silos, etc).  
Periódicamente, al finalizar cada ciclo, se realizará una revisión de los siguientes parámetros: cantidad de agua, de energía y de pienso consumido por los animales. Con ello, se detectarán posibles averías en los equipos, que durante el manejo diario es difícil de comprobar.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto se completará con los siguientes puntos:  
- En el caso de que alguna parcela incluida en el plan de gestión de los purines cause baja se actualizará el mismo con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo.  
- El libro de registro de la explotación, donde se anotarán las parcelas y fechas de abonado, deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo I, de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina para 2.500 cerdos de cebo, a ubicar en la parcela 360, del polígono 11, del término municipal de Vilanova d'Alcolea (Castellón), promovido por Raúl Traver Casanova, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Las instalaciones proyectadas (naves e instalaciones auxiliares) se ubicarán en la zona cultivada, es decir, manteniendo inalterada la franja con vegetación forestal noreste de la parcela. La nueva ubicación de las naves deberá seguir respetando el ancho legal de las vías pecuarias colindantes.  
2. Dada la proximidad de las instalaciones al terreno forestal, durante la fase de construcción se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3. De acuerdo con lo establecido en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.  
4. Respecto a la gestión de purines:  
4.1. Una vez ejecutada la obra, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se certifique la total estanqueidad e impermeabilidad de las fosas de deyecciones.  
4.2. La aplicación de los purines se realizará siguiendo el plan de gestión de purines aportado como parte del proyecto, aunque el promotor procederá a modificarlo progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que esté vigente en cada momento y a las ordenanzas de los ayuntamientos de los municipios en los que se ubiquen las parcelas a abonar.  
4.3. La granja deberá contar con un libro de registro en el que se anotarán todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar, cultivo y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Asimismo, se contará en todo momento con las autorizaciones actualizadas de los titulares de las parcelas. En el caso de que alguna parcela cause baja será sustituida por otra u otras que cuenten con una superficie equivalente a efectos de abonado, comunicándolo al órgano sustantivo. El libro de registro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
4.4. En la extracción, carga y transporte de los purines se deberán evitar derrames, procediendo a su traslado inmediato a los campos de cultivo.  
4.5. Tras el abonado con purines, estos se incorporarán inmediatamente al terreno mediante una labor, al objeto de mitigar las emisiones de gases a la atmósfera y los olores.  
5. Coincidiendo con los diferentes vacíos sanitarios se deberá realizar una escrupulosa limpieza y desinfección del local y de las instalaciones, de manera que no queden restos cuya descomposición pueda originar mal olor.  
6. El programa de vigilancia ambiental propuesto se completará con los siguientes puntos:  
6.1. En el caso de que alguna parcela incluida en el plan de gestión de los purines cause baja se actualizará el mismo con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo.  
6.2. El libro de registro de la explotación, donde se anotarán las parcelas y fechas de abonado, deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
6.3. Anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV.  
6.4. Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
6.5. Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
7. Se solicitará de la Dirección Territorial de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de Castellón, autorización para la explotación de la actividad, en atención a su clasificación como grupo B según el Real decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el Catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación.  
8. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre, de evaluación ambiental.  
9. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 28 de junio de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 26 de agosto de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d. del director general de Calidad y Educación Ambiental, R 09.08.2019; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML