Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8105, del 14-08-2017 (2017/6692)

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 69/16-EAE Orpesa i 77/16-EAE Piles.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8105

Data del DOGV
:   14-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/6692

CVE


Data del document
:   19-06-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 69/16-EAE Orpesa i 77/16-EAE Piles. [2017/6692]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 69/16-EAE Orpesa i 77/16-EAE Piles.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla especial de protecció de la torre de la Corda.  
Promotor: Ajuntament d'Orpesa.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Orpesa i CTU de Castelló.  
  
Localització: terme municipal d'Orpesa (Castelló).  
Expedient: 69-16-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de protecció de la torre de la Corda d'Orpesa, en els termes següents:  
  
En data 18 d'agost de 2016 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de protecció de la torre de la Corda d'Orpesa.  
  
1. Documentació aportada. El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica documentació relativa a la proposta de Pla especial de protecció de la torre de la Corda del municipi d'Orpesa (PEP) als efectes de donar inici al tràmit d'avaluació ambiental d'acord amb la LOTUP. La documentació presentada, en format paper i digital, consta de:  
  
· Document inicial estratègic (DIE) subscrit per l'arquitecte municipal, de data de redacció juliol de 2016. En paper i digital.  
· Annex I - Esborrany del Pla especial de protecció de la torre la Corda d'Orpesa, Castelló. Data de redacció juliol de 2016, segons portada, segons la documentació consta com a data de redacció setembre de 2013. En paper i digital.  
· Plans (12), dels quals 2 plans d'abril de 2011; i 10 plans de setembre de 2013. En paper i digital.  
· Annex II - Expedient administratiu. No consta en paper.  
· Annex III - Estudi d'integració paisatgística: No consta en paper.  
  
1- Memòria.  
2- Annexos.  
3- Cartografia.  
El 19 d'abril de 2017 l'Ajuntament remet documentació complementària que es troba en la tramitació municipal de l'expedient, en la qual consten informes ja emesos per administracions afectades, entre ells:  
· Dos informes de la Subdirecció General de domini públic maritimoterrestre de dates 21.12.2012 i 07.03.2013.  
· Dos informes de la Direcció General de Transports i Logística de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de dates 25.03.2013 i 31.01.2014.  
· Informe de la Secció Forestal de la DT de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de data 22.10.2012.  
  
2. Model territorial vigent  
2.1. Informació territorial. El municipi d'Orpesa, de 26,42 km² d'extensió, es localitza en el tram central de la línia costanera de la província de Castelló, en la comarca de la Plana Alta. Dista de la capital provincial 22 km; la seua població segons l'INE en data 2016 era de 9.245 habitants. Orpesa limita al nord-oest amb Cabanes; a l'est amb el mar Mediterrani i al sud-oest amb Benicàssim.  
2.2. Planejament vigent. La planificació vigent en el municipi l'estableix el Pla general d'ordenació urbana (PGOU), aprovat el 23 de juny de 1972, desenvolupaments posteriors del planejament van propiciar que en data de 29 de juliol de 1982 la Comissió Territorial d'Urbanisme aprovara un text refós d'aquest. El planejament no va ser objecte d'avaluació ambiental.  
La planificació vigent es troba en procés de revisió, s'ha emés document de referència del PGOU en data 20 d'abril de 2012 (expedient 58-2011-EAE).  
El Pla general vigent classifica els terrenys de l'àmbit objecte de la proposta de Pla especial com a sòl no urbanitzable protegit (terrenys compresos entre la costa i la via verda) i com a sòl urbanitzable residencial la resta de l'àmbit, integrat en dos plans parcials:  
· PP sector R-6B Tossal Natural, aprovat definitivament per la CTU el 10.12.2002; en l'àmbit d'aquest PP s'han desenvolupat parcialment les obres d'urbanització (superfície 193.252,74 m² i 168 habitatges).  
  
· PP sector R-6A La Renegà, aprovat definitivament per la CTU el 05.04.2002; en l'àmbit d'aquest PP, pel que fa a les parcel·les incloses en l'entorn de protecció del BIC, no s'hi aprecien obres d'urbanització (superfície 413.925,56 m² i 702 habitatges).  
  
3. Descripció de la proposta del Pla especial de protecció  
3.1. Àmbit i antecedents. La torre de la Corda es localitza en la costa del municipi d'Orpesa, aproximadament a 3 km al sud del nucli urbà, entre el tossal Gros a l'oest i la platja de la Renegà al sud. La torre pertany al conjunt de fortificacions de defensa del litoral construïdes a finals del segle XVI en les zones escarpades de costa per a frenar els freqüents atacs de pirates; en concret aquesta torre es va construir per a auxiliar la torre del Rei, construïda en 1413 per ordre de Ferran d'Antequera, rei de la Corona d'Aragó, en les tasques de vigilància i a fi d'augmentar el control sobre la costa. La línia de fortificacions de la costa està integrada, entre altres, per les torres de Badum a Peníscola, Ebrí a Alcalà de Xivert, la torre del Rei, la Colomera i la de Sant Julià (hui desapareguda) a Orpesa.  
De conformitat amb el que disposa la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià (LPCV), tenen consideració de bé d'interés cultural (BIC) integrants del patrimoni cultural valencià aquells béns que a l'entrada en vigor d'aquesta ja gaudiren de la mencionada qualificació a l'empara de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, tant per mitjà d'expedient individualitzat com en virtut d'allò que preceptua l'article 40.2 i les seues disposicions addicionals primera i segona, aquesta última atorga la consideració de BIC als béns a què atribueix aquest caràcter el Decret de 22 d'abril de 1949, del Ministeri d'Educació Nacional.  
  
La torre de la Corda gaudeix, per ministeri de la llei, de la consideració de BIC amb la categoria de monument i amb aquesta condició consta inscrita en el Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent del Ministeri de Cultura amb el núm. RI 51-0010754-0000.  
En l'exercici de la facultat continguda en la disposició transitòria primera de la LPCV, relativa a la complementació de les declaracions produïdes amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta, la Direcció General de Patrimoni Cultural va acordar, mitjançant una Resolució de 9 de setembre de 2008 (DOGV 5873, 18.10.2008), incoar expedient de delimitació de l'entorn de protecció i determinació de la normativa de protecció de la torre de la Corda, la resolució esmentada estableix:  
«Article 2. Usos  
Els usos permesos són tots els que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial del bé i contribuïsquen a la consecució dels dits fins. L'autorització particularitzada d'ús s'ha de regir pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.»  
«Article 4. Preservació del paisatge històric i usos incompatibles  
  
A fi de preservar el paisatge històric del monument, no s'autoritzarà edificacions per a cap ús, i queden expressament prohibits els abocaments de residus i els moviments de terres, excepte els requerits per a l'estudi i conservació.»  
L'expedient va ser objecte d'informació pública i una vegada aprovat es va publicar l'Ordre 14/2010, de 15 d'abril, de la Conselleria de Cultura i Esport (DOCV 6269, 18.05.2010) per la qual delimita l'entorn de protecció de la torre de la Corda a Orpesa i estableix la normativa de protecció d'aquest; finalment, i després de les al·legacions emeses respecte al contingut de la Resolució de 9 de setembre de 2008, estableix:  
«Article 3. Usos»  
(Idèntica redacció a la de l'article 2 anterior).  
«Article 5. Preservació del Paisatge i usos incompatibles.  
A fi de preservar el paisatge històric del monument, no s'hi autoritzaran edificacions per a cap ús en àmbit delimitat per l'antiga via fèrria i la línia costanera, i hi queden expressament prohibits els abocaments de residus.  
  
[?].»  
Tant en la Resolució de 9 de setembre de 2008, com en l'Ordre 14/2010, la descripció de la delimitació de l'entorn de protecció és idèntica:  
«Línia delimitadora: És una circumferència concèntrica a la torre a una distància del seu parament exterior de 200 m en l'àmbit terrestre. Aquesta circumferència s'interromp en la seua intersecció amb el vial existent al nord, incorporant-lo.»  
  
La delimitació gràfica, continguda en l'annex II, és fins i tot de la mateixa data: 16 de juny de 2008:  
  
L'establiment de l'entorn de protecció es realitza, tant en la Resolució de 9 de setembre de 2008 com en l'Ordre 14/2010, de 15 d'abril, per remissió a la disposició transitòria primera de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998 LPCV que estableix:  
«Dt Primera.2 b) En béns d'interés cultural situats en àmbits no urbans: l'espai comprés en una distància de 200 metres, a comptar del contorn extern del bé o dels seus hipotètics vestigis.»  
Vist que la LPCV en l'article 34.2 estableix l'obligació per als ajuntaments d'aprovar provisionalment un pla especial dels BIC, aprovació que haurà de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria de cultural; en data 19 de gener de 2011 la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic emet un informe tècnic a fi de facilitar la redacció del PEP de la torre de la Corda, indicant criteris relatius al paisatge, edificació, vegetació, dimensionament i posició d'elements, cartells, i respecte a les distàncies indica textualment:  
  
«4. A fi de preservar el paisatge històric del monument, no s'autoritzaran edificacions per cap ús a una distància inferior a cinquanta metres del monument, i queden expressament prohibits els abocaments de residus.»  
El 6 d'octubre de 2011 la mercantil Tossal Natura,l, SL, en la seua condició d'agent urbanitzador del PAI del sector R6B Tossal Natural, presenta a l'Ajuntament per a la seua tramitació, proposta de Pla especial de protecció de la torre de la Corda i el corresponent estudi d'integració paisatgística.  
Mitjançant un acord plenari de 30 d'agost de 2012, l'Ajuntament sotmet a Informació pública el Pla especial de protecció de la torre de la Corda i el seu entorn (DOCV 6872, 28.09.2012); i el Ple de l'Ajuntament, en data 23 de juliol de 2015, aprova provisionalment el PEP i el remet a la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient per a aprovació definitiva; tot això sense sotmetiment al tràmit preceptiu d'avaluació ambiental del PEP d'acord amb la Llei 21/2013, de 28 de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i la Llei 5/2014, de 25 de juliol LOTUP.  
En data 18 d'agost de 2016 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet la documentació del PEP de la torre de la Corda al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica als efectes d'iniciar l'avaluació ambiental.  
3.2. Principals problemes detectats  
1. De caràcter ambiental. En la documentació presentada no s'exposen aspectes relatius a la problemàtica ambiental que l'àmbit poguera presentar.  
2. De caràcter urbanístic. Fins ara no s'ha procedit a complir a l'obligació de l'Ajuntament d'aprovar provisionalment un pla especial de protecció o instrument urbanístic anàleg, respecte al bé d'interés cultural de la torre de la Corda, tal com es preceptua en l'article 34.2 de la Llei 4/1998, en la redacció que en fa la Llei 5/2007 que modifica l'anterior.  
L'any 2002, amb anterioritat a la delimitació de l'entorn de protecció de la torre de la Corda, es van aprovar en els seus voltants dos plans parcials Tossal Natural i La Renegà, entre les determinacions dels quals no es preveuen actuacions específiques de protecció sobre l'entorn de la torre.  
3.3. Objectius a aconseguir  
- Harmonitzar les determinacions dels plans parcials Tossal Natural i La Renegà amb les del PEP que ara es tramita, millorant l'ordenació detallada establida en ambdós plans parcials.  
- Incloure la torre en el Catàleg de Proteccions del Pla general.  
- Incloure l'àmbit protegit en la infraestructura verda del territori.  
  
3.4. Descripció d'alternatives. En el document presentat es presenten dues alternatives, denominades pel redactor com:  
«a) Una reduccionista, limitada a la transposició al present Pla de les determinacions derivades de l'Ordre 14/2010, de 15 d'abril, de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual es delimita l'entorn de protecció de la torre de la Corda i s'estableix la normativa de protecció d'aquesta.  
b) Una altra, més extensiva, el propòsit de la qual consisteix en el desenvolupament de les previsions de l'ordre i el seu complement, fent-lo, a més, sobre la base de considerar en el monument i el seu entorn de protecció distints graus d'incidència.»  
  
Descripció de l'alternativa b:  
1r No es proposa alterar el límit de l'àmbit de protecció establit per l'Ordre 14/2010.  
  
2n Dins de l'àmbit de protecció es proposa diferenciar tres zones:  
  
- Zona I. Correspon a l'àmbit estricte del monument.  
- Zona II Correspon a l'àmbit comprés entre la línia de la costa i el traçat de l'antiga via fèrria, hui via verda.  
- Zona III. Comprén la resta de l'àmbit, entre la via fèrria i el perímetre de l'entorn de protecció. Aquesta zona inclou terrenys corresponents a dos plans parcials aprovats definitivament: PP sector R-6B Tossal Natural i PP sector R-6A La Renegà.  
En la primera zona únicament es permeten les intervencions regulades en la protecció del monument, en la segona zona no es permeten noves edificacions i en la tercera zona, que afecta les parcel·les residencials de les urbanitzacions anteriorment citades, s'estableixen mesures d'integració paisatgística; aquestes mesures es refereixen, en síntesi, al tipus de materials a emprar i a la realització de pantalles vegetals.  
  
S'opta per aquesta segona alternativa, que segons s'indica en el DIE és «l'única alternativa que s'ha previst» i consisteix en «la redacció d'una normativa que introduïsca criteris de protecció dins dels àmbits de sòl urbà ja aprovats però sense edificar. [?] El resultat de la redacció i tramitació de l'instrument reflectirà dins de la normativa urbanística del pla especial una sèrie de criteris i mesures correctores amb eficàcia normativa que condicionaran les distintes edificacions i construccions que puguen realitzar-se en l'àmbit de la protecció, i més concretament en les parcel·les privades i lucratives resultants dels desenvolupaments de La Renegà i Tossal Natural.»  
3.5. Efectes previsibles sobre el medi ambient i l'ordenació del territori.  
Segons s'indica en el DIE presentat: «El pla no té impacte sobre el medi en què se situa però millora les condicions de protecció. En definitiva, el pla possibilita un impacte territorial positiu amb cap impacte sobre el medi. [?] Des del punt de vista del territori l'actuació té un impacte positiu en millorar les condicions edilícies del Tossal Natural.»  
  
  
4. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, i d'acord amb el que disposa l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació presentada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments:  
  
Data de consulta Data d'informe Administració pública consultada  
03.10.2016 € Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Subdirecció General de Medi Natural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
03.10.2016 22.12.2016 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Subdirecció General de Medi Natural. S. Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
03.10.2016 22.11.2016 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.   
Subdirecció General de Medi Natural. Servei de Vida Silvestre.  
- 17.08.2016 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei Territorial d'Urbanisme de València. STU.  
03.10.2016 30.05.2017 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General del Territori i Paisatge. PAISATGE.  
03.10.2016 20.10.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General del Territori i Paisatge. PATRICOVA.  
03.10.2016 16.11.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General del Territori i Paisatge. PATIVEL  
03.10.2016 16.12.2016 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals. Servei de Prevenció d'Incendis Forestals.  
03.10.2016 27.10.2016 Presidència de la Generalitat. Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
03.10.2016 € Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes. Servei de Costes  
03.10.2016 € Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Servei de Patrimoni Cultural.  
03.10.2016 23.12.2016 Ministeri d'Agricultura, Alimentació i   
Medi Ambient. Servei Provincial de Costes de Castelló.  
03.10.2016 26.10.2016 GECEN - Grup per a l'Estudi i Conservació dels Espais Naturals  
03.10.2016 € Ecologistes en Acció  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae on es podrà consultar el contingut integre d'aquests  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Espais naturals protegits. En data 22 de desembre de 2016 el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits informa que el pla proposat no afecta cap espai protegit de la Comunitat Valenciana.  
  
5.2. Xarxa Natura 2000. En data 22 de novembre de 2016 el Servei de Vida Silvestre informa que: «L'actuació és contigua a un lloc d'importància comunitària (LIC) pertanyent al litoral d'Orpesa, [?] es detecta la presència de les espècies prioritàries del vermètid Dendropoma petraeum i de la campaneta de roca (Leucojum valentinum).  
  
[?]Aquest Servei de Vida Silvestre considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives als espais naturals protegits ni a les seues espècies associades, pel fet que el projecte no suposa un canvi substancial sobre l'àmbit terrestre i marí.  
[?]En tot cas, durant l'execució de l'obra, aplec de materials i el trànsit d'operaris s'haurà d'evitar qualsevol afecció de la vegetació natural de l'entorn i de l'espai marítim pròxim considerat part de la Xarxa Natura.»  
Conclou l'informe indicant que: «El projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. [...] En conseqüència, i d'acord amb el que estableixen els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que el projecte no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.»  
5.3. Paisatge. De conformitat amb el que estableix l'article 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que hi incidisquen i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i valoració d'espais culturals.  
El 30 de maig de 2017 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, atenent la documentació sotmesa a avaluació ambiental i concretament en relació amb el contingut de l'estudi d'integració paisatgística elaborat, realitza les consideracions següents:  
i. [\_] Es pot considerar suficient l'entorn de protecció delimitat [?]  
  
ii. Ha de completar-se l'estudi d'integració amb una anàlisi visual centrada en les afeccions generades en l'entorn de protecció del BIC, d'acord amb la directriu 56 de l'ETCV i l'apartat f de l'annex II de la LOTUP, aportant la documentació gràfica requerida en els apartats f.1) i h) de l'annex esmentat, de manera que puga valorar-se l'afecció de totes les actuacions, edificadores, constructives i urbanitzadores, susceptibles de realització en el dit entorn.  
iii. Es completaran o modificaran, si és el cas, les mesures d'integració en funció de l'anàlisi realitzada, atenent en tot cas les observacions següents:  
- A priori no es considera acceptable la realització de cap construcció i instal·lació just en l'àmbit zonificat com a Zona II, vista la proporció d'aquest respecte al conjunt dels sòls compresos entre l'antiga via fèrria i la línia costanera no inclosos en l'entorn de protecció. Per això, s'haurà d'excloure la possibilitat de dur a terme aquestes actuacions (article 10 normes urbanístiques) o, si és el cas, justificar i concretar la necessitat i tipologia d'aquestes, fixant paràmetres relatius a aspectes rellevants com les volumetries o les condicions d'implantació concordes amb l'orografia existent i en funció de la seua ubicació respecte al BIC.  
  
- Les mesures aplicables a la zona III són insuficients per a garantir la integració de les distintes actuacions previstes en aquesta, considerant l'elevat valor paisatgístic i visual de l'àmbit del Tossal Gros, la transformació urbanística del qual no hauria sigut compatible amb la legislació en matèria de paisatge (vigent i derogada). Per això, i conforme a l'article 8 i l'apartat g de l'annex II de la LOTUP i la directriu 146 de l'ETCV i en concordança amb l'article 39 j) de la LPCV, s'hauran de fixar mesures concretes per a la regulació de les edificacions (ubicació i forma d'implantació en la parcel·la, escala, volumetries, tipologies, ocupació en planta, etc.), del tractament de les parcel·les i els seus espais lliures, de la configuració de la façana i silueta urbanes, i del tractament de vials i zones verdes.  
- En el disseny de pantalles vegetals, espais lliures i zones verdes, s'haurà d'evitar l'artificialització que generen els apantallaments lineals, procurant la combinació de distintes espècies i la seua plantació en formacions de bosquet.  
En tot cas les mesures d'integració paisatgística s'integraran en la documentació amb eficàcia normativa i normativa urbanística corresponent del pla, conforme a l'apartat j de l'annex II de la LOTUP.»  
  
5.4. Infraestructura verda. Connectors.  
Tal com estableix la Directriu 39 i 79.2 de l'ETCV i l'art. 4.4 de la LOTUP, la planificació territorial i urbanística haurà de definir la infraestructura verda amb caràcter previ a l'anàlisi i determinació de les necessitats de sòl per a futurs desenvolupaments.  
El 16 de novembre de 2016 la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge emet un informe en què s'analitza l'adaptació del PEP proposat a la versió inicial del Pla d'acció territorial d'infraestructura verda del litoral (PATIVEL); en el seu informe indica que «atesa la naturalesa de la torre de la Corda com a BIC, el PATIVEL la inclou en la infraestructura verda, en la categoria de recursos d'interés cultural.»  
  
Així mateix, en l'informe de 30 de maig de 2017, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge s'informa que:  
«De conformitat amb el que estableixen els apartats 2 j) i 3 de l'article 5 de la LOTUP, tant l'àmbit del BIC torre de la Corda com el seu entorn de protecció quedaran integrats en la infraestructura verda municipal amb l'aprovació de l'instrument de planejament que es tramita.»  
  
5.5. Sòl forestal i patrimoni arbori monumental. Segons la cartografia temàtica de la conselleria, http://cartoweb.cma.gva.es, les zones I i II delimitades pel PEP proposat tenen la consideració de terreny forestal d'acord amb el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, Decret 58/2013, de 3 de maig (PATFOR). No es localitza en l'àmbit patrimoni arbori monumental.  
En la documentació remesa per l'Ajuntament en data 19 d'abril de 2017, consta informe emés, en la tramitació municipal de l'expedient, per la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de data 22 d'octubre de 2012.  
En l'esmentat informe, respecte a forests i terreny forestal, s'indica que en l'àmbit del PEP no es localitzen forests administrades per la Conselleria de Medi Ambient, i que la totalitat d'aquest figura com a sòl forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana; així mateix es comprova que l'àmbit del pla està afectat per incendis succeïts en els anys 1993 i 2007.  
Conclou l'informe indicant que: «des del punt de vista forestal i mediambiental no es troba inconvenient a l'esmentat Pla especial de protecció de la torre de la Corda.»  
5.6. Vies pecuàries. Segons la Llei 3/1995, les vies pecuàries són béns de domini públic de les comunitats autònomes. En sòl no urbanitzable, les vies pecuàries tindran la condició de sòl no urbanitzable d'especial protecció, amb l'amplària legal que figure en la classificació.  
  
En relació amb els usos i aprofitaments de les vies pecuàries caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
Segons l'informe de 22 d'octubre de 2012, citat en l'apartat anterior, s'observa que en la zona del PEP es localitza la via pecuària núm. 8 Assagador Reialenc del Mar d'amplària legal 10 metres, i es recorda que en sòl no urbanitzable, les vies pecuàries i descansadors tindran la condició de sòl no urbanitzable d'especial protecció, amb l'amplària que figure en la classificació.  
5.7. Riscos ambientals i territorials:  
S'haurà d'identificar totes les zones de l'àmbit d'ordenació del pla que presenten risc detallant les causes i establint un règim urbanístic sobre aquests terrenys que faciliten la realització d'actuacions que minimitzen o permeten la inversió del dit procés.  
5.7.1 Risc d'inundació. PATRICOVA. El 20 d'octubre de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori informa que «analitzada la documentació relativa a l'actuació indicada, i tenint en compte les cartografies d'inundabilitat aplicables en virtut de l'article 10 de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i la del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, s'informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.»  
  
5.7.2 Risc d'erosió. D'acord amb la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, l'àmbit del PEP presenta un risc d'erosió potencial molt alta, > 100 tm/ha/any; i un risc d'erosió actual moderat, 15-40 tm/ha/any.  
5.7.3 Risc d'incendi forestal. El 27 d'octubre de 2016 la Direcció General de l'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències informa que no creu oportú realitzar cap al·legació respecte al PEP, ja que no s'hi preveuen actuacions que suposen un increment dels riscos de protecció civil.  
5.8. Domini públic marítimoterrestre. La Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar del Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient, en data 23 de desembre de 2016, informa que la delimitació del domini públic maritimoterrestre de costa del terme municipal d'Orpesa va ser aprovat per Ordre ministerial de 18 de juny de 1988; i que d'acord amb aquesta delimitació administrativa, el PEP incidiria en béns de domini públic maritimoterrestre, així com en terrenys afectats per zones de servitud de trànsit i de protecció.  
  
Es recorda que els usos del domini públic maritimoterrestre que requerisquen l'execució d'obres només podran emparar-se en l'existència de reserva, adscripció, autorització i concessió i que correspon a l'Administració de l'Estat la declaració de zones de reserva i l'atorgament d'adscripcions, concessions i autoritzacions per a l'ocupació i aprofitament del domini públic maritimoterrestre. Així mateix els usos permesos en la servitud de protecció estan subjectes a autorització de la comunitat autònoma.  
En la documentació remesa per l'ajuntament en data 19 d'abril de 2017, consten dos informes emesos, en la tramitació municipal de l'expedient, per la Subdirecció General de Domini Públic Maritimoterrestre del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, de dates 21 de desembre de 2012 i 7 de març de 2013; en el primer informe s'assenyalen una sèrie de deficiències de la documentació sotmesa a informe, i en el segon es constata que s'han esmenat les deficiències detectades i segons s'assenyala «En conseqüència, aquesta direcció general emet informe favorable el Pla especial de protecció de la torre de la Corda, sempre que siga tingut en compte allò que assenyala el punt 4 del present escrit relatiu als anuncis o publicitat exterior.»  
  
El punt 4 de l'informe indica textualment:  
«L'article 3 de la normativa indica la prohibició d'introduir anuncis o publicitat exterior en l'àmbit del pla, excepte la relativa a activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat se sol·licite i autoritze expressament. En tot cas, haurà de tindre's en compte el que disposen els articles 38 i 25 de la Llei de costes per a la zona de domini públic maritimoterrestre i de servitud de protecció.»  
Respecte a allò que s'ha sol·licitat en l'informe de 7 de març de 2013, es comprova ara que en la redacció de l'article 3 de les normes urbanístiques del PEP (documentació presentada en 2016 per a sotmetre el pla al tràmit d'avaluació ambiental estratègica) s'inclou menció expressa a l'aspecte sol·licitat en l'informe esmentat.  
5.9. Servei de Costes. En el tràmit d'avaluació ambiental estratègica del PEP se sol·licita informe el Servei de Costes de la Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, que fins ara no ha sigut rebut. No obstant això, en la documentació remesa per l'ajuntament en data 19 d'abril de 2017, consten dos informes emesos, en la tramitació municipal de l'expedient, per la Direcció General de Transports i Logística (aleshores, administració pública competent en la matèria), de dates 25 de juny de 2013 i de 31 de gener de 2014; en el primer informe s'assenyalen una sèrie de deficiències de la documentació sotmesa a informe, i en el segon es constata que s'han esmenat les deficiències detectades i segons s'assenyala: «s'emet un informe favorable el Pla especial de protecció de la torre de la Corda, a Orpesa (Castelló), promogut per Tossal Natural, SL, amb les modificacions de setembre de 2013 i atenent els aclariments d'aquest informe.»  
  
Es comprova ara que en la redacció de les normes urbanístiques del PEP (documentació presentada en 2016 per a sotmetre el pla al tràmit d'avaluació ambiental estratègica) s'inclouen els aspectes sol·licitats en l'informe de 25 de juny de 2013.  
5.10. Ordenació del Litoral. Pla d'acció territorial d'infraestructura verda del litoral (PATIVEL). El 16 de novembre de 2016 la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge emet un informe en què s'analitza l'adaptació del PEP proposat a la versió inicial del PATIVEL.  
  
L'àmbit del PEP està inclòs en el denominat àmbit estricte del PATIVEL per estar ubicat en una franja de 500 metres d'amplitud mitjana en projecció horitzontal terra dins des del límit interior de la ribera del mar.  
  
Segons s'informa: «la regulació de les zones I i II del PEP proposat és compatible amb la proposta del PATIVEL, ja que en aquestes zones no es permeten noves edificacions (art.12 de la normativa del PATIVEL). No obstant això, una part de la zona III del PEP sí que està afectada per un àmbit de sòl no urbanitzable de protecció litoral. Aquest àmbit correspon al sector del PP La Renegà. Si bé l'afectació incideix sobre una part d'una illa que està a cavall entre l'esmentat sector i el sector Tossal Natural, l'anàlisi a escala de major detall que pertoca realitzar amb el tràmit del PEP determina que la protecció ha d'estendre's a tot l'àmbit d'aquesta illa que queda inclòs en l'entorn de protecció del BIC. A més aquesta illa és la que està situada més pròxima a la torre de la Corda; i com al nord-est d'aquesta illa, a l'altre costat del vial, es qualifica una zona verda, s'aconseguiria una franja contínua de protecció del BIC al nord-oest de la via verda, tal com planteja el PATIVEL.»  
  
En conseqüència s'informa que, en matèria d'ordenació del litoral, del pla proposat es deriven efectes significatius sobre el medi ambient, aquest resulta parcialment incompatible amb la normativa sectorial, de conformitat amb la directriu 135.2 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), en relació amb la suspensió de llicències decretada mitjançant una resolució de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, de 28 d'octubre de 2016.  
  
5.11. Urbanisme. El 17 d'agost de 2016 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló informa que el PEP «per afectar una determinació de l'ordenació estructural, l'aprovació definitiva serà autonòmica. A més, en aquest cas, i per aqueix motiu, l'òrgan ambiental continua sent la Comissió d'Avaluació Ambiental, i no l'Ajuntament. Vist el contingut del Pla especial, en aquesta fase de la tramitació, aquest Servei Territorial d'Urbanisme no té objecció a efectuar.»  
  
5.12. GECEN. Grup per a l'Estudi i Conservació dels Espais Naturals. GECEN com a part interessada en el procediment de tramitació del PEP, segons l'article 4.2 de la Llei 39/2015, formula suggeriments respecte d'aquest, indica que a l'octubre de 2010 la seua associació va presentar recurs contenciós administratiu davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, respecte a l'Ordre, 14/2010, de 15 d'abril, de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual es delimita l'entorn de protecció de la torre de la Corda a Orpesa i s'estableix la normativa de protecció.  
Així mateix, reitera la necessitat de protegir els 200 metres íntegrament, alliberant-los d'actuacions urbanístiques; i entenen «d'especial interés la realització d'un estudi en profunditat, amb el màxim detall, sobre la flora de l'entorn de la torre, així com un estudi de valoració paisatgística que incloga les possibles actuacions de restauració paisatgística a l'oest de la via verda.»  
5.13. Anàlisi i valoració. Es proposa el Pla especial de protecció de bé immoble d'interés cultural, en sòl qualificat en el Pla general d'Orpesa, com a sòl no urbanitzable protegit i sòl urbanitzable residencial, aquest últim compta amb sengles plans parcials aprovats en 2002. Aquest Pla especial es redacta en compliment de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, d'acord amb les determinacions establides en l'Ordre 14/2010, de 15 d'abril, per la qual es delimita l'entorn de protecció del BIC torre de la Corda. L'entorn de protecció, d'acord amb la legislació vigent, s'estableix en un perímetre de 200 metres entorn de la torre, si bé en aquest cas es permet l'edificació dins d'aquest, en l'àmbit delimitat pel dit perímetre i la traça de l'antiga línia del ferrocarril (zona III del PEP), en els sòls inclosos en els plans parcials de La Renegà i Tossal Natural.  
  
  
6. Diagnòstic de la situació actual. El litoral comprés entre els contraforts del desert de les Palmes, des de Benicàssim fins al Morro del Gos a Orpesa, alterna penya-segats mitjans i alts. En la torre Colomera i en el tossal de la Dona hi ha més de 30 metres d'altura. La inclinació dels estrats, així com la fracturació dels materials calcaris, expliquen les variades formes dels penya-segats. La qualitat del substrat unida a particularitats com el vent, la salinitat i la variabilitat dels pendents, contribueixen a definir les condicions ambientals que caracteritzen la vegetació rupícola litoral del penya-segat, vegetació que a mesura que s'ascendeix va modificant la seua composició gradualment cap als nivells superiors, menys afectats per la influència directa del mar.  
  
En l'àmbit descrit es localitza la fortificació de defensa del segle XVI torre de la Corda, declarada BIC, la presència de la qual justifica la redacció del present pla especial de protecció. Dins del perímetre de protecció fixat per ordre de la Conselleria de Cultura i Esport, es distingeixen, des del punt de vista ambiental dues zones, delimitades aquestes pel traçat de la via verda. L'àmbit comprés entre la via i el mar, on es localitza la torre, es troba en estat natural de conservació òptim (zones I i II del PEP), comprén tots els exemplars de Leucojum valentinum inventariats en la zona. En l'àmbit comprés entre la via i el perímetre interior de protecció (zona III), el territori presenta dos estats de conservació distints: la zona nord-oest es troba totalment alterada per l'execució de les obres d'urbanització del PP Tossal Natural, que han alterat i inclús eliminat la coberta vegetal del sòl, donant inici a processos de degradació. La zona sud-oest, coincident amb el PP La Renegà, per no haver-se iniciat cap procés de transformació urbanística del sòl, inclús manté les condicions naturals de l'entorn, tal com han sigut descrites en els paràgrafs primer i segon del present apartat.  
  
Descripció de l'alternativa plantejada en el document inicial estratègic. El present informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitzar basant-se en la informació continguda en el document inicial estratègic presentat, redactat en juliol de 2016, i la documentació complementària rebuda el 29 d'abril de 2017.  
  
Descripció de la proposta de Pla especial.  
1r No es proposa alterar el límit de l'àmbit de protecció establit per l'Ordre 14/2010.  
2n Dins de l'àmbit de protecció es proposa diferenciar tres zones:   
  
- Zona I. Correspon a l'àmbit estricte del monument.  
- Zona II. Correspon a l'àmbit comprés entre la línia de la costa i el traçat de l'antiga via fèrria.  
- Zona III. Comprén la resta de l'àmbit, entre la via fèrria i el perímetre de l'entorn de protecció. Els terrenys d'aquesta zona formen part del SUD residencial inclòs en els plans parcials Tossal Natural i La Renegà.  
L'aprovació definitiva del PEP revist especial importància, així segons el DIE aportat l'Ajuntament, cenyint-se a aquest, pot atorgar directament llicències per a obres, sense l'autorització prèvia de l'òrgan autonòmic competent en matèria de cultura, que, encara que es referisquen a immobles compresos en zones de protecció, respecten el planejament aprovat.  
 Valoració de la proposta. Analitzada l'alternativa proposada atenent d'acord amb la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que la proposta de Pla especial ajusta la seua delimitació a la fixada per l'Ordre 14/2010, en la qual s'estableix l'entorn de protecció de la torre de la Corda, estableix en el dit entorn un règim d'usos d'acord amb l'ordre esmentada i s'ajusta a les determinacions establides des dels informes sectorials que s'han anat emetent. Així mateix, l'alternativa proposada no té incidència significativa en el model territorial del dit municipi, no produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i l'afecció sobre el patrimoni cultural és positiva, ja que desenvolupa el règim jurídic aplicable a un element declarat bé d'interés cultural.  
  
Únicament quedaria pendent realitzar l'ajust puntual reclassificador indicat per l'informe de 16.11.2016 de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, adaptant el règim d'usos de les normes urbanístiques del PEP al contingut de l'article 12 de la Normativa del PATIVEL, en l'àmbit al·ludit en l'informe esmentat: l'illa situada més al sud del seu àmbit d'actuació (imatge en annex). L'article 12 de la normativa del PATIVEL regula el règim dels sòls no urbanitzables de protecció litoral, en aquests sòls es prohibeix expressament la construcció d'habitatges, entre altres determinacions.  
Realitzat aquest ajust, l'alternativa es podria considerar compatible a efectes ambientals en els termes proposats, sempre que se cenyisca a l'esmentat informe de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge de data 16 de novembre de 2016.  
  
7. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
8. Proposta d'acord  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat.  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el Pla especial de protecció de la torre de la Corda d'Orpesa no té incidència significativa en el model territorial del dit municipi, no produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i l'afecció sobre el patrimoni cultural és positiva, ja que desenvolupa el règim jurídic aplicable a un element declarat bé d'interés cultural.  
  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de protecció de la torre de la Corda d'Orpesa d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per considerar que no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial; sempre que s'atenga les determinacions següents:  
Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla especial de protecció:  
1. S'haurà d'obtindre informe favorable de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
2. El PEP haurà d'arreplegar expressament l'àmbit afectat pel del Pla d'acció territorial d'infraestructura verda del Litoral (PATIVEL) en què es prohibeix la construcció d'habitatges.  
3. Haurà d'atendre les consideracions de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 30 de maig de 2017, obtindre un nou informe de l'esmentat Servei, i s'hauran d'incorporar, si és el cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del decret en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
  
ANNEX - Imatges  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla Especial de Protecció de la torre de la Corda d'Orpesa, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles. Modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació de pla.  
  
Promotor: Ajuntament de Piles.  
Autoritat Substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament.  
Localització: Piles (València).  
Núm. expedient: 077/2016-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles. Modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en què s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals vinga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals vinga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 del dit article.  
D'acord amb allò que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic.  
B.1 Documentació aportada.  
En data 13 d'octubre de 2016, l'Ajuntament de Piles va remetre al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles, modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU, motivada per la necessitat de resoldre la següent problemàtica, als efectes que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
- La modificació puntual plantejada està encaminada a aconseguir una millor regulació de les condicions de l'edificació permesa en la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit i de l'àrea no zonificada del sòl no urbanitzable a fi d'adaptar-la a les necessitats reals, així com la modificació dels usos d'aquestes a fi de preservar el dit sòl de l'edificació.  
La documentació remesa en suport paper i digital consisteix en:  
- Document inicial estratègic i esborrany de la modificació de les normes subsidiàries.  
El 8 de novembre 2016 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de Piles (77/2016-EAE).  
  
B.2 Informació territorial.  
El municipi de Piles, situada en la comarca de la Safor en la província de València, té una població de 2.801 habitants (segons l'IVE a 01.01.2013). La superfície del terme municipal és de 3,9 km². El municipi se situa a 9 msnm i a una distància de 75,0 km de València.  
  
Limita amb els termes municipals de Miramar al nord; Oliva al sud; el mar Mediterrani a l'est i Palmera i Alqueria de la Comtessa a l'oest.  
  
El terme de Piles és pràcticament pla, alterat només pel pas transversal del barranc de Palmera o Beneteixir, que voreja el nucli urbà pel nord. El litoral està format per 1,5 km de platja. El clima és mediterrani.  
  
El 78 % de la superfície del municipi està cultivat, amb 373 ha de cítrics distribuïts a parts iguals entres tarongers i mandariners.  
  
B.3 Planejament vigent.  
El planejament vigent el constitueix les normes subsidiàries homologades aprovades en la Comissió Territorial d'Urbanisme l'1 de febrer de 2000.  
La dita homologació de normes subsidiàries va ser avaluada ambientalment (Expedient 43/99-AIA) per mitjà de declaració ambiental positiva (amb condicions) de data 20 de setembre de 1999.  
  
B.4 Objecte de la proposta de la modificació.  
La modificació puntual plantejada està encaminada a aconseguir una millor regulació de les condicions de l'edificació permesa en la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit i de l'àrea no zonificada del sòl no urbanitzable, a fi d'adaptar-la a les necessitats reals, així com la modificació dels usos d'aquestes per a aconseguir preservar el dit sòl de l'edificació.  
Afecta la normativa vigent, concretament, en els articles 71 i 72 (zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit) i 74 i 75 (àrea no zonificada del sòl no urbanitzable).  
En el planejament vigent, en ambdós tipus de sòl es permet la construcció de cases de cultiu i emmagatzematge agrícola en parcel·les amb superfície igual o superior a 10.000 m². Les característiques d'aquestes construccions varien segons el tipus de sòl (edificabilitat i definició de nucli de població). També es preveu l'ús residencial com a ús permés en l'àrea no zonificada del sòl no urbanitzable, així com la construcció d'habitatges familiars. En aquest tipus de sòl es permet a més, la construcció de magatzems d'apers de cultiu amb una superfície màxima de vint-i-cinc metres quadrats (25 m²) sense establir condicionants quant a la situació de la parcel·la, ni condicions de volum, etc.  
  
D'acord amb el document inicial estratègic, en l'actualitat les dimensions permeses per als magatzems d'apers de cultiu, junt amb la falta de regulació, fa que les parcel·les rústiques estiguen plenes de magatzems «d'apers de cultiu habitable» que deixen la seua funció essencial a un costat per a convertir-se en «xalets d'estiu», on els propietaris van ampliant per parts fins a realitzar un habitatge les dimensions del qual excedeixen en gran manera els 25 m² permesos.  
És per això que es pretén reduir la dimensió a l'essencial (2,80 x 2,80 m) i, més encara, quan la necessitat d'espai per a emmagatzematge en el camp es va reduint a causa dels furts, l'abandó, etc. També es pretén definir el volum amb la seua alçària màxima (2,50 m respecte de la rasant del sòl) a fi de reduir l'impacte en l'entorn i evitar que s'hi construïsquen «elements habitables», i permetre únicament la seua construcció en les parcel·les que presenten cultiu i manteniment.  
Aquests magatzems d'apers de cultiu, amb la modificació plantejada (amb una superfície menor), passen a permetre's en la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit a fi de facilitar i fomentar el seu cultiu i manteniment. S'elimina l'ús residencial com a ús permés en l'àrea no zonificada del sòl no urbanitzable i les construccions actualment permeses en ambdós tipus de sòl (cases de cultiu i emmagatzematge agrícola).  
  
L'ús de vegetació s'elimina dels usos permesos en la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit a fi d'evitar que els propietaris de parcel·les abandonades «s'acullen» al dit ús per a no dur a terme les tasques necessàries per al seu manteniment. L'objectiu d'aquesta modificació és, com s'ha exposat anteriorment, preservar el dit sòl de l'edificació.  
  
De forma esquemàtica i respecte als usos i construccions permeses (o no) en l'àmbit és la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit i l'àrea no zonificada del sòl no urbanitzable del terme municipal de Piles tenim:  
  
 Vigent Proposat  
USOS SNUC SNUP SNUC SNUP  
Residencial SÍ NO   
Cases cultiu SÍ NO  
Vegetació SÍ NO  
Àrees de recreació SÍ SÍ   
EDIFICACIÓ   
Habitatge unifamiliar SÍ NO NO  
Habitatge associat explotació agrícola SÍ SÍ NO NO  
Magatzem agrícola SÍ SÍ NO NO  
Casetes d'apers SÍ  
(max. 25 m²) SÍ  
(max. 7,84 m²) SÍ  
(max. 7,84 m²)  
  
  
La modificació plantejada pretén impedir la generació dels disseminats reduint les dimensions de les construccions permeses per a qualsevol parcel·la, a fi que el que es realitze, no siga «habitable», així com la fixació de l'obligatorietat que les parcel·les presenten cultiu i manteniment com a requisit per a la seua construcció. A més la present modificació permet aquestes construccions en la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit a fi de fomentar i facilitar el seu cultiu i manteniment. En tot cas la seua aplicació suposarà una millora en el medi ambient respecte a l'aplicació de les normes actuals, com s'ha expressat anteriorment.  
  
B.5 Justificació de la proposta de la modificació.  
Vista tota la part expositiva i les raons per les quals es porta avant la modificació, a continuació es presenta a manera de justificació en quadre comparatiu entre els articles de la normativa de les normes subsidiàries existents i els que es proposa modificar:  
  
Normes subsidiàries vigents Normes subsidiàries proposades  
Capítol XII. Sòl no urbanitzable protegit  
Zona agrícola  
Art. 71 Condicions d'ús.  
Ús principal: el constitueix l'agrícola intensiu de tarongers i horta en l'agrícola.  
Usos permesos: agricultura extensiva, vegetació, cases de cultiu en l'agrícola.  
Usos prohibits: qualsevol altre no esmentat. Art. 71 Condicions d'ús.  
Ús principal: el constitueix l'agrícola intensiu de tarongers i horta en l'agrícola.  
Usos permesos: agricultura extensiva.  
Usos prohibits: els no citats anteriorment.  
Art. 72 Condicions d'edificació.  
1. L'edificació es permet únicament per a les cases de cultiu i emmagatzematge agrícola.  
2. L'edificabilitat no superarà el zero, zero tres metre quadrat (0,03 m²) de sostre per metre quadrat de parcel·la.  
  
3. Els retirs a llindes seran de sis metres (6,00 m) com a mínim.  
4. L'alçària màxima serà de sis metres, cinquanta centímetres (6,50 m)  
5. No constituirà nucli de població entés com a tal quan les edificacions existents complisquen les dues condicions següents:  
a) Ocupar una superfície mínima de deu mil metres quadrats (10.000 m²)  
b) Que la distància de l'edificació més pròxima siga superior a cent cinquanta metres (150 m)  
  
El concepte de nucli de població i les determinacions quant a ordenació i possibilitats d'edificació en aquesta classe de sòl s'ajustaran al que disposa la Llei del sòl no urbanitzable de la Comunitat Valenciana, Llei 4/1992, de 5 de juny, modificada parcialment per la Llei 2/1997, de 13 de juny.  
 Art. 72 Condicions d'edificació.  
Es permetrà la construcció de magatzems d'apers de cultiu en aquelles parcel·les que presenten cultiu i manteniment d'aquestes amb una superfície màxima de 2,80x2,80m (7,84 m²) i amb una alçària màxima de dos metres cinquanta centímetres (2,50 m) respecte de la rasant del sòl. Es requerirà per a la seua realització informe favorable de l'òrgan competent de la Generalitat.  
Capítol XIII. Sòl no urbanitzable  
Àrea no zonificada  
Art. 74  
Ús principal: agricultura  
Usos permesos: boscos, residencial i àrees de recreació.  
Usos prohibits: els no esmentats anteriorment.  
  
Les indústries ramaderes implantades actualment s'adequaran a la normativa vigent en matèria mediambiental i sanitària. Art. 74  
Ús principal: agricultura  
Usos permesos: boscos i àrees de recreació.  
Usos prohibits: els no esmentats anteriorment.  
Art. 75 Condicions d'edificació.  
1. L'edificació es permet per a l'habitatge familiar, cases de cultiu i emmagatzematge agrícola.  
2. L'edificabilitat no superarà els zero, quinze metres quadrats (0,15 m²) de sostre per metre quadrat de parcel·la.  
  
3. Els retirs a llindes seran de sis metres (6,00 m).  
4. L'alçària màxima serà de sis metres, cinquanta centímetres (6,50 m)  
5. No constituirà nucli de població, entés com a tal quan les edificacions existents complisquen les dues condicions següents:  
a) Ocupar una parcel·la mínima de deu mil metres quadrats (10.000 m²)  
b) Que la distància de l'edificació més pròxima siga superior a seixanta metres (60 m)  
6. En qualsevol cas es permetrà la construcció de magatzems d'apers de cultiu amb una superfície màxima de vint-i-cinc metres quadrats (25 m²).  
  
7. Si no hi ha xarxa de clavegueram, serà obligatòria la instal·lació d'una depuradora de les d'oxidació total, de capacitat suficient, per a evitar la contaminació per abocaments. Art. 75 Condicions d'edificació.  
Es permetrà la construcció de magatzems d'apers de cultiu en aquelles parcel·les que presenten cultiu i manteniment d'aquestes amb una superfície màxima de 2,80x2,80m (7,84 m²) i amb una alçària màxima de dos metres cinquanta centímetres (2,50 m) respecte de la rasant del sòl. Es requerirà per a la seua realització informe favorable de l'òrgan competent de la Generalitat.  
 Disposició addicional tercera:  
De les construccions erigides legalment.  
No quedaran en situació de fora d'ordenació aquelles edificacions construïdes amb anterioritat a la present modificació i erigides legalment en sòl no urbanitzable, d'acord amb la legislació urbanística aplicable en el moment de la seua construcció.  
  
  
  
B.6 Selecció d'alternatives proposades.  
La modificació puntual de les normes subsidiàries no realitza un estudi d'alternatives com a tal, ja que el que tracta la modificació és revertir el model vigent (Alternativa 0) que ha permés la proliferació d'edificacions tant en SNUC com en l'àrea agrícola del SNUP «emparant-se» en els usos i edificacions permeses en les normes urbanístiques vigents. Per a això limita les edificacions en les zones descrites a dimensions que no permeten «l'habitabilitat» però que sí que siguen útils per a l'ús agrícola, obligant així mateix que les parcel·les presenten cultiu i manteniment com a requisit de construcció, fomentant l'ús agrícola efectiu.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient.  
En principi, qualsevol actuació que es produeix en el territori té uns efectes en el medi ambient, que poden ser positius o negatius. Com ja indica el document inicial estratègic, en el seu conjunt, la modificació plantejada presenta més efectes positius que negatius.  
  
L'aplicació de la modificació plantejada suposarà una millora en el sòl agrícola (zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit i àrea no zonificada del sòl no urbanitzable) respecte a l'aplicació de la normativa actual, a causa de la regulació de les construccions permeses i l'eliminació d'usos i construccions fins ara previstos en les normes subsidiàries, a fi de preservar el dit sòl de l'edificació.  
  
No es preveuen efectes significatius sobre el medi ambient deguts a l'aplicació de la modificació plantejada, ni tan sols prenent en consideració el canvi climàtic. Els efectes produïts seran principalment positius amb respecte de l'aplicació de les normes actuals com ja s'ha plantejat anteriorment.  
  
D. Consultes realitzades.  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'art. 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
07/11/16 19/05/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de València.  
07/11/16 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial de València. Servei d'Agricultura.  
07/11/16 24/05/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SubDG d'Ordenació del Territori i Paisatge. S. Infr. Verd i Paisatge  
07/11/16 13/12/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SubDG Ordenació del Territori i Paisatge. S. Ord. Terr. PATRICOVA  
07/11/16 29/12/16 Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Comissaria d'Aigües.  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran en la web http://www.agroambient.gva.es/eae junt amb el pronunciament ambiental procedent.  
  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes de la present modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles nodificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.   
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per mitjà d'aquesta es pretén aconseguir una millor regulació de les condicions de l'edificació permesa en la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit i de l'àrea no zonificada del sòl no urbanitzable a fi d'adaptar-la a les necessitats reals així com la modificació dels usos d'aquestes a fi de preservar el dit sòl de l'edificació, d'acord amb el criteri municipal i la vigilància que ha advertit l'aplicació incorrecta de la determinació normativa vigent per a introduir en SNU edificacions no permeses.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
  
PATRICOVA.  
D'acord amb l'informe rebut el 13 de desembre de 2016, la modificació puntual de les normes subsidiàries plantejada, des del punt de vista de les competències del Servei d'Ordenació del Territori, no està afectada per risc d'inundació.  
  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 29 de desembre de 2016 conclou que atés el caràcter genèric de la modificació, i atés que l'aplicació concreta d'aquesta estarà sempre sotmesa a la legislació sectorial que li siga aplicable en cada cas i, en particular, a la legislació en matèria d'aigües, en l'àmbit de les competències d'aquest organisme, es conclou que l'actuació que es pretén realitzar no suposa efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Infraestructura verda i paisatge.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa el 24 de maig de 2017 que des del punt de vista de les seues competències emet informe favorable sobre la modificació de les normes subsidiàries, ja que s'estima que la modificació tindrà efectes favorables sobre el paisatge en disminuir la pressió per edificacions en la zona objecte d'aquesta.  
  
Urbanisme.  
Des de les competències del Servei Territorial d'Urbanisme d'acord amb l'informe rebut el 19 de maig de 2017, la modificació puntual de les normes subsidiàries plantejada, des del punt de vista de les competències del servei no pareix que haja de tindre efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb les directrius de l'informe.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles, modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU suposa una reducció dels efectes negatius sobre el medi ambient a causa de l'exclusió de la normativa com a ús permés dels habitatges i edificacions corresponents, i la millora del sòl agrícola ja existent, evitant les conseqüències negatives del deteriorament que poguera produir-se, evitant així un increment de la seua magnitud, per la qual cosa no afecta el model territorial ni representa efectes negatius sobre el medi natural.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles Modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
  
G. Proposta d'acord.  
Atenent el que establix l'article 51.2 b) de la LOTUP, d'acord amb allò que s'ha exposat es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles, modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i en els informes emesos respecte d'això.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles, modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU, en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles, modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 19 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8105, del 14-08-2017 (2017/6692)

RESOLUCIÓN de 19 de junio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 69/16-EAE Oropesa del Mar y 77/16-EAE Piles.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8105

Fecha DOGV
:   14-08-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/6692

CVE


Fecha del documento
:   19-06-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de junio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 69/16-EAE Oropesa del Mar y 77/16-EAE Piles. [2017/6692]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 69/16-EAE Oropesa del Mar y 77/16-EAE Piles.  
  
«Informe ambiental y terriotorial estratègico  
Trámite: evaluación ambiental del Plan especial de protección de la Torre La Cordà.  
Promotor: Ayuntamiento de Oropesa del Mar.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Oropesa del Mar y CTU de Castellón.  
Localización: término municipal de Oropesa del Mar (Castellón).  
Expediente: 69-16-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de mayo de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial de protección de la Torre La Cordà de Oropesa del Mar, en los siguientes términos:  
  
En fecha 18 de agosto de 2016 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial de protección de la Torre La Cordà de Oropesa del Mar.  
1. Documentación aportada. El Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón remite al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica documentación relativa a la propuesta de Plan especial de protección de la Torre La Cordà del municipio de Oropesa del Mar (PEP) a los efectos de dar inicio al trámite de evaluación ambiental del mismo de acuerdo con la LOTUP. La documentación presentada, en formato papel y digital, consta de:  
· Documento inicial estratégico (DIE) suscrito por el arquitecto municipal, de fecha de redacción julio de 2016. En papel y digital.  
· Anexo I - Borrador Plan Especial de Protección de la Torre La Cordà de Oropesa del Mar, Castellón. Fecha de redacción julio de 2016, según portada, según documentación consta como fecha de redacción septiembre de 2013. En papel y digital.  
· Planos (12), de los cuales 2 planos de abril de 2011; y 10 planos de septiembre de 2013. En papel y digital.  
· Anexo II - Expediente administrativo. No consta en papel.  
· Anexo III - Estudio de Integración Paisajística: No consta en papel.  
1- Memoria.  
2- Anexos.  
3- Cartografía.  
El 19 de abril de 2017 el Ayuntamiento remite documentación complementaria que obra en la tramitación municipal del expediente; en la misma constan informes ya emitidos por Administraciones afectadas, entre ellos:  
· Dos informes de la Subdirección General de Dominio Público Marítimo-Terrestre de fechas 21.12.2012 y 07.03.2013.  
· Dos informes de la Dirección General de Transportes y Logística de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente de fechas 25.03.2013 y 31.01.2014.  
· Informe de la Sección Forestal de la DT de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente de fecha 22.10.2012.  
  
2. Modelo territorial vigente  
2.1. Información territorial. El municipio de Oropesa del Mar, de 26,42 km² de extensión, se localiza en el tramo central de la línea costera de la provincia de Castellón, en la Comarca de La Plana Alta. Dista de la capital provincial 22 km; su población según el INE a fecha de 2016 era de 9.245 habitantes. Oropesa linda al noroeste con Cabanes; al este con el mar Mediterráneo y al suroeste con Benicàssim.  
2.2. Planeamiento vigente. La planificación vigente en el municipio se establece por el Plan general de ordenación urbana (PGOU), aprobado el 23 de junio de 1972, desarrollos posteriores de dicho planeamiento propiciaron que en fecha de 29 de julio de 1982 se aprobara un texto refundido del mismo por la Comisión Territorial de Urbanismo. Dicho planeamiento no fue objeto de evaluación ambiental.  
La planificación vigente se encuentra en proceso de revisión, habiéndose emitido documento de referencia del PGOU en fecha 20 de abril de 2012 (expediente 58-2011-EAE).  
El Plan General vigente clasifica los terrenos del ámbito objeto de la propuesta de Plan Especial como suelo no urbanizable protegido (terrenos comprendidos entre la costa y la vía verde) y como suelo urbanizable residencial el resto del ámbito, integrado en dos planes parciales:  
· PP Sector R-6B Tossal Natural, aprobado definitivamente por la CTU el 10.12.2002; en el ámbito de este PP se han desarrollado parcialmente las obras de urbanización (superficie 193.252,74 m² y 168 viviendas).  
· PP Sector R-6A La Renegà, aprobado definitivamente por la CTU el 05.04.2002; en el ámbito de este PP, por lo que respecta a las parcelas incluidas en el entorno de protección del BIC, no se aprecian obras de urbanización (superficie 413.925,56 m² y 702 viviendas).  
  
3. Descripción de la propuesta del Plan especial de protección  
3.1. Ámbito y antecedentes. La Torre de la Cordà se localiza en la costa del municipio de Oropesa, aproximadamente a 3 km al sur del casco urbano, entre el Tossal Gros al oeste y la playa de la Renegà al sur. La torre pertenece al conjunto de fortificaciones de defensa del litoral construidas a finales del siglo XVI en las zonas acantiladas de costa para frenar los frecuentes ataques de piratas; en concreto esta torre se construyó para auxiliar a la Torre del Rey, construida en 1413 por orden de Ferrán de Antequera, rey de la Corona de Aragón, en las tareas de vigilancia y con el fin de aumentar el control sobre la costa. La línea de fortificaciones de la costa esta integrada, entre otras, por las Torres de Badum en Peñiscola, Ebrí en Alcalà de Xivert, la Torre del Rey, la Colomera y la de San Julián (hoy desaparecida) en Oropesa.  
De conformidad con lo dispuesto en la disposición adicional primera de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano (LPCV), tienen consideración de bien de interés cultural (BIC) integrantes del patrimonio cultural valenciano aquellos bienes que a la entrada en vigor de la misma ya gozaran de la mencionada calificación al amparo de la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico Español, tanto mediante expediente individualizado como en virtud de lo preceptuado en el artículo 40.2 y en sus disposiciones adicionales primera y segunda, otorgando esta última la consideración de BIC a los bienes que atribuye este carácter el Decreto de 22 de abril de 1949, del Ministerio de Educación Nacional.  
La Torre Cordà goza, por ministerio de la ley, de la consideración de BIC con la categoría de Monumento y con esta condición consta inscrita en el Registro General de Bienes de Interés Cultural dependiente del Ministerio de Cultura con el núm. RI 51-0010754-0000.  
En el ejercicio de la facultad contenida en la disposición transitoria primera de la LPCV, relativa a la complementación de las declaraciones producidas con anterioridad a la entrada en vigor de la misma, la Dirección General de Patrimonio Cultural acordó, mediante Resolución de 9 de septiembre de 2008 (DOGV 5873, 18.10.2008), incoar expediente de delimitación del entorno de protección y determinación de la normativa de protección de la Torre Cordà, estableciendo en dicha resolución:  
«Artículo 2. Usos.  
Los usos permitidos serán todos aquellos que sean compatibles con la puesta en valor y disfrute patrimonial del bien y contribuyan a la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso se regirá según lo dispuesto por el artículo 18 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.»  
«Artículo 4. Preservación del Paisaje histórico y usos incompatibles.  
A fin de preservar el paisaje histórico del monumento, no se autorizará edificación alguna para cualquier uso, quedando expresamente prohibidos los vertidos de residuos y movimientos de tierras, salvo los requeridos para su estudio y conservación.»  
El expediente fue objeto de información pública y una vez aprobado se publicó la Orden 14/2010, de 15 de abril, de la Conselleria de Cultura y Deporte (DOCV 6269, 18.05.2010), por la que delimita el entorno de protección de la Torre Cordà en Oropesa del Mar y establece la normativa de protección del mismo; estableciendo finalmente y tras las alegaciones emitidas respecto al contenido de la Resolución de 9 de septiembre de 2008:  
«Artículo 3. Usos»  
(Idéntica redacción a la del artículo 2 anterior).  
«Artículo 5. Preservación del Paisaje y usos incompatibles.  
A fin de preservar el paisaje histórico del monumento, no se autorizará edificación alguna para cualquier uso en ámbito delimitado por la antigua vía férrea y la línea costera, quedando expresamente prohibidos los vertidos de residuos.  
[?].»  
Tanto en la Resolución de 9 de septiembre de 2008, como en la Orden 14/2010, la descripción de la delimitación del entorno de protección es idéntica:  
«Línea delimitadora: Es una circunferencia concéntrica a la torre a una distancia de su paramento exterior de 200 m, en su ámbito terrestre. Esta circunferencia se interrumpe en su intersección con el vial existente al norte, incorporándolo.»  
  
Siendo incluso la delimitación gráfica, contenida en el anexo II, de misma fecha: 16 de junio de 2008:  
  
El establecimiento del entorno de protección se realiza, tanto en la Resolución de 9 de septiembre de 2008 como en el Orden 14/2010, de 15 de abril, por remisión a la disposición transitoria primera de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998 LPCV que establece:  
«DT1ª.2 b) En Bienes de Interés situados en ámbitos no urbanos: el espacio comprendido en una distancia 200 metros, a contar desde el contorno externo del bien o de sus hipotéticos vestigios.»  
Visto que la LPCV en su artículo 34.2 establece la obligación para los ayuntamientos de aprobar provisionalmente un plan especial de los BIC, aprobación que deberá contar con informe previo de la conselleria competente en materia de cultural; en fecha 19 de enero de 2011 la Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico Artístico emite informe técnico con objeto de facilitar la redacción del PEP de la Torre Cordà, indicando criterios relativos al paisaje, edificación, vegetación, dimensionado y posición de elementos, carteles, y respecto a las distancias indica textualmente:  
«4. A fin de preservar el paisaje histórico del monumento, no se autorizará edificación alguna para cualquier uso a una distancia inferior a cincuenta metros del Monumento, quedando expresamente prohibidos los vertidos de residuos.»  
El 6 de octubre de 2011 la mercantil Tossal Natural, SL, en su condición de agente urbanizador del PAI del Sector R6B Tossal Natural, presenta al Ayuntamiento para su tramitación, propuesta de Plan Especial de Protección de la Torre de La Cordà y el correspondiente Estudio de Integración Paisajística.  
Mediante acuerdo plenario de 30 de agosto de 2012, el Ayuntamiento somete a información pública el Plan Especial de Protección de la Torre de la Cordà y su entorno (DOCV 6872, 28.09.2012); y el Pleno del Ayuntamiento, en fecha 23 de julio de 2015, aprueba provisionalmente el PEP y lo remite a la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente para aprobación definitiva; todo ello sin sometimiento al trámite preceptivo de evaluación ambiental del PEP de acuerdo con la Ley 21/2013, de 28 de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y la Ley 5/2014, de 25 de julio LOTUP.  
En fecha 18 de agosto de 2016 el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón remite la documentación del PEP de la Torre La Cordà al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica a efectos de iniciar la evaluación ambiental del mismo.  
3.2. Principales problemas detectados  
1. De carácter ambiental. En la documentación presentada no se exponen aspectos relativos a la problemática ambiental que el ámbito pudiera presentar.  
2. De carácter urbanístico. Hasta el momento no se ha procedido a dar cumplimiento a la obligación del Ayuntamiento de aprobar provisionalmente un plan especial de protección o instrumento urbanístico análogo, respecto al bien de interés cultural de la Torre de La Cordà, tal y como se preceptúa en el artículo 34.2 de la Ley 4/1998, en su redacción dada por la Ley 5/2007 que modifica la anterior.  
En el año 2002, con anterioridad a la delimitación del entorno de protección de la Torre La Cordà, se aprobaron en sus inmediaciones dos planes parciales Tossal Natural y La Renegà, entre cuyas determinaciones no se contemplan actuaciones específicas de protección sobre el entorno de la Torre.  
3.3. Objetivos a alcanzar  
- Armonizar las determinaciones de los PP Tossal Natural y La Renegà con las del PEP que ahora se tramita, mejorando la ordenación pormenorizada establecida en ambos planes parciales.  
- Incluir la Torre en el Catálogo de Protecciones del Plan General.  
- Incluir el ámbito protegido en la infraestructura verde del territorio.  
3.4. Descripción de alternativas. En el documento presentado se presentan dos alternativas, denominadas por el redactor como:  
«a) Una reduccionista, limitada a la transposición al presente Plan de las determinaciones derivadas de la Orden 14/2010, de 15 de abril, de la Conselleria de Cultura y Deporte, por la que se delimita el entorno de protección de la Torre de la Cordà y se establece la normativa de protección de la misma.  
b) Otra, más extensiva, cuyo propósito consiste en el desarrollo de las previsiones de la Orden y su complemento, haciéndolo, además, sobre la base de considerar en el monumento y su entorno de protección distintos grados de incidencia.»  
  
Descripción de la alternativa b:  
1.º No se propone alterar el límite del ámbito de protección establecido por la Orden 14/2010.  
2.º Dentro del ámbito de protección se propone diferenciar tres zonas:  
- Zona I Corresponde al ámbito estricto del monumento.  
- Zona II Corresponde al ámbito comprendido entre la línea de la costa y el trazado de la antigua vía férrea, hoy vía verde.  
- Zona III Comprende el resto del ámbito, entre la vía férrea y el perímetro del entorno de protección. Esta zona incluye terrenos correspondientes a dos planes parciales aprobados definitivamente: PP Sector R-6B Tossal Natural y PP Sector R-6A La Renegà.  
En la primera zona únicamente se permiten las intervenciones reguladas en la protección del monumento, en la segunda zona no se permiten nuevas edificaciones y en la tercera zona, que afecta a las parcelas residenciales de las urbanizaciones anteriormente citadas, se establecen medidas de integración paisajística; estas medidas se refieren, en síntesis, al tipo de materiales a emplear y a la realización de pantallas vegetales.  
Se opta por esta segunda alternativa, que según se indica en el DIE es «la única alternativa que se ha contemplado» y consiste en «la redacción de una normativa que introduzca criterios de protección dentro de los ámbitos de suelo urbano ya aprobados pero sin edificar. [?] El resultado de la redacción y tramitación del instrumento reflejará dentro de la Normativa Urbanística del Plan Especial una serie de criterios y medidas correctoras con eficacia normativa que condicionarán las distintas edificaciones y construcciones que pudieran realizarse en el ámbito de la protección, y más concretamente en las parcelas privadas y lucrativas resultantes de los desarrollos de La Renegà y Tossal Natural.»  
3.5. Efectos previsibles sobre el medio ambiente y la ordenación del territorio  
Según se indica en el DIE presentado: «El Plan no tiene impacto sobre el medio en que se sitúa pero mejora las condiciones de protección. En definitiva, el Plan posibilita un impacto territorial positivo con ningún impacto sobre el medio. [?] Desde el punto de vista del territorio la actuación tiene un impacto positivo al mejorar las condiciones edilicias del Tossal Natural.»  
  
4. Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General, como órgano ambiental, y conforme a lo dispuesto en el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación presentada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
Fecha de consulta Fecha de informe Administración pública consultada  
03.10.2016 € Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Subdirección General de Medio Natural. Servicio de Ordenación y Gestión Forestal.  
03.10.2016 22.12.2016 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Subdirección General de Medio Natural. S. Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
03.10.2016 22.11.2016 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Subdirección General de Medio Natural. Servicio de Vida Silvestre.  
- 17.08.2016 Dirección Territorial de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia. STU.  
03.10.2016 30.05.2017 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Subdirección General del Territorio y Paisaje. PAISAJE.  
03.10.2016 20.10.2016 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Subdirección General del Territorio y Paisaje. PATRICOVA.  
03.10.2016 16.11.2016 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Subdirección General del Territorio y Paisaje. PATIVEL  
03.10.2016 16.12.2016 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Dirección General de Prevención de Incendios Forestales. Servicio de Prevención de Incendios Forestales.  
03.10.2016 27.10.2016 Presidencia de la Generalitat. Agencia de Seguridad y Respuesta a la Emergencias.  
03.10.2016 € Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Subdirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas. Servicio de Costas  
03.10.2016 € Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte. Servicio de Patrimonio Cultural.  
03.10.2016 23.12.2016 Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente. Servicio Provincial de Costas de Castellón.  
03.10.2016 26.10.2016 GECEN - Grupo para el Estudio y Conservación de los Espacios Naturales  
03.10.2016 € Ecologistes en Acció  
  
  
Los informes recibidos se publican en la web www.agroambient.gva.es/eae donde se podrá consultar el contenido integro de los mismos  
  
5. Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre de la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Espacios Naturales Protegidos. En fecha 22 de diciembre de 2016 el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos informa que el plan propuesto no afecta a ningún espacio protegido de la Comunitat Valenciana.  
5.2. Red Natura 2000. En fecha 22 de noviembre de 2016 el Servicio de Vida Silvestre informa que: «La actuación es contigua a un lugar de importancia comunitaria (LIC) perteneciente al litoral de Oropesa, [?] se detecta la presencia de las especies prioritarias del vermétido Dendropoma petraeum y de la Campanilla valenciana (Leucojum valentinum).  
[?] Este Servicio de Vida Silvestre considera que la realización del proyecto no causará afecciones negativas a los espacios naturales protegidos ni a sus especies asociadas, debido a que el proyecto no supone un cambio sustancial sobre el ámbito terrestre y marino.  
[?] En todo caso, durante la ejecución de la obra, acopio de materiales y el transito de operarios se deberá evitar cualquier afección de la vegetación natural del entorno y del espacio marítimo próximo considerado parte de la Red Natura.»  
Concluye el informe indicando que: «El proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000. [...] En consecuencia, y de a cuerdo con lo establecido en los artículos 6 y 7 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, se considera que el proyecto no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.»  
5.3. Paisaje. De conformidad con lo establecido en el art. 6 de la Ley 5/2014, LOTUP, el paisaje se integrará en todas las políticas sectoriales que incidan en el mismo y, en concreto, en la planificación territorial y urbanística, actuando como criterio condicionante en la implantación de usos, actividades e infraestructuras, la gestión y conservación de espacios naturales y la conservación y puesta en valor de espacios culturales.  
El 30 de mayo de 2017 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, atendiendo a la documentación sometida a evaluación ambiental, y concretamente en relación con el contenido del estudio de integración paisajística elaborado, realiza las siguientes consideraciones:  
i. «[?] cabe considerar suficiente el entorno de protección delimitado [?]  
ii. Debe completarse el estudio de integración con un análisis visual centrado en las afecciones generadas en el entorno de protección del BIC, conforme a la directriz 56 de la ETCV y el apartado f del anexo II de la LOTUP, aportando la documentación gráfica requerida en los apartados f.1) y h) del citado anexo, de manera que pueda valorarse la afección de todas las actuaciones, edificatorias, constructivas y urbanizadoras, susceptibles de realización en dicho entorno.  
iii. Se completarán o modificarán, en su caso, las medidas de integración en función del análisis realizado, atendiendo en todo caso a las siguientes observaciones:  
- A priori no se considera aceptable la realización de construcción e instalación alguna justo en el ámbito zonificado como Zona II, vista la proporción del mismo con respecto al conjunto de los suelos comprendidos entre la antigua vía férrea y la línea costera no incluidos en el entorno de protección. Por ello, se deberá excluir la posibilidad de llevar a cabo tales actuaciones (art. 10 normas urbanísticas) o, en su caso, justificar y concretar la necesidad y tipología de las mismas, fijando parámetros relativos a aspectos relevantes como las volumetrías o las condiciones de implantación acordes a la orografía existente y en función de su ubicación con respecto al BIC.  
- Las medidas aplicables a la zona III son insuficientes para garantizar la integración de las distintas actuaciones previstas en la misma, considerando el elevado valor paisajístico y visual del ámbito del Tossal Gros, cuya transformación urbanística no hubiera sido compatible con la legislación en materia de paisaje (vigente y derogada). Por ello, y conforme al artículo 8 y el apartado g del anexo II de la LOTUP y la directriz 146 de la ETCV y en concordancia con el artículo 39 j) de la LPCV, se deberá fijar medidas concretas para la regulación de las edificaciones (ubicación y forma de implantación en la parcela, escala, volumetrías, tipologías, ocupación en planta etc.), del tratamiento de las parcelas y sus espacios libres, de la configuración de la fachada y silueta urbanas, y del tratamiento de viales y zonas verdes.  
- En el diseño de pantallas vegetales, espacios libres y zonas verdes, se deberá evitar la artificialización que generan los apantallamientos lineales, procurando la combinación de distintas especies y su plantación en formaciones de bosquete.  
En todo caso las medidas de integración paisajística se integrarán en la documentación con eficacia normativa y normativa urbanística correspondiente del plan, conforme al apartado j del anexo II de la LOTUP.»  
5.4. Infraestructura verde. Conectores.  
Tal como establece la Directriz 39 y 79.2 de la ETCV y el art. 4.4 de la LOTUP, la planificación territorial y urbanística deberá definir la Infraestructura Verde con carácter previo al análisis y determinación de las necesidades de suelo para futuros desarrollos.  
El 16 de noviembre de 2016 la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje emite informe en el que se analiza la adaptación del PEP propuesto a la Versión Inicial del Plan de Acción Territorial de Infraestructura Verde del Litoral (PATIVEL); en su informe indica que «dada la naturaleza de la Torre de la Cordà como BIC, el PATIVEL la incluye en la infraestructura verde, en la categoría de recursos de interés cultural.»  
Asimismo, en el informe de 30 de mayo de 2017, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje se informa que:  
«De conformidad con lo establecido en los apartados 2 j) y 3 del artículo 5 de la LOTUP, tanto el ámbito del BIC Torre de la Cordà como su entorno de protección quedarán integrados en la Infraestructura Verde municipal con la aprobación del instrumento de planeamiento que se tramita.»  
5.5. Suelo forestal y patrimonio arbóreo monumental. Según la cartografía temática de la Conselleria, http://cartoweb.cma.gva.es, las zonas I y II delimitadas por el PEP propuesto tienen la consideración de terreno forestal de acuerdo con el Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana, Decreto 58/2013, de 3 de mayo, (PATFOR). No se localiza en el ámbito patrimonio arbóreo monumental.  
En la documentación remitida por el Ayuntamiento en fecha 19 de abril de 2017, consta informe emitido, en la tramitación municipal del expediente, por la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente de fecha 22 de octubre de 2012.  
En el citado informe, respecto a montes y terreno forestal, se indica que en el ámbito del PEP no se localizan montes administrados por la Conselleria de Medio Ambiente, y que la totalidad del mismo figura como suelo forestal según el inventario forestal de la Comunitat Valenciana; asimismo se comprueba que el ámbito del plan está afectado por incendios acaecidos en los años 1993 y 2007.  
Concluye el informe indicando que: «desde el punto de vista forestal y medioambiental no se encuentra inconveniente a dicho Plan Especial de protección de la Torre La Cordà.»  
5.6. Vías pecuarias. Según la Ley 3/1995, las vías pecuarias son bienes de dominio público de las comunidades autónomas. En suelo no urbanizable, las vías pecuarias tendrán la condición de suelo no urbanizable de especial protección, con la anchura legal que figure en la clasificación.  
En relación con los usos y aprovechamientos de las vías pecuarias se estará a lo dispuesto en la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
Según el informe de 22 de octubre de 2012, citado en el apartado anterior, se observa que en la zona del PEP se localiza la vía pecuaria núm. 8 Colada Realenga del Mar de anchura legal 10 metros, y se recuerda que en suelo no urbanizable, las vías pecuarias y descansaderos tendrán la condición de suelo no urbanizable de especial protección, con la anchura que figure en la clasificación.  
5.7. Riesgos ambientales y territoriales:  
Se deberá identificar todas las zonas del ámbito de ordenación del plan que presenten riesgo detallando las causas y estableciendo un régimen urbanístico sobre dichos terrenos que faciliten la realización de actuaciones que minimicen o permitan la inversión de dicho proceso.  
5.7.1. Riesgo de inundación. PATRICOVA. El 20 de octubre de 2016 el Servicio de Ordenación del Territorio informa que «analizada la documentación relativa a la actuación indicada, y teniendo en cuenta las cartografías de inundabilidad aplicables en virtud del artículo 10 de la Normativa del Plan de Acción Territorial de carácter serctorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la comunidad Valenciana (PATRICOVA) y la del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables, se informa que la actuación propuesta no está afectada por riesgo de inundación.»  
5.7.2. Riesgo de erosión. Conforme a la cartografía temática de la Comunitat Valenciana, el ámbito del PEP presenta un riesgo de erosión potencial muy alta, > 100 tm/ha/año; y un riesgo de erosión actual moderado, 15-40 tm/ha/año.  
5.7.3. Riesgo de incendio forestal. El 27 de octubre de 2016 la Dirección General de la Agencia de Seguridad y Respuesta a las Emergencias informa que no estima oportuno realizar ninguna alegación respecto al PEP ya que en el mismo no se prevén actuaciones que supongan un incremento de los riesgos de protección civil.  
5.8. Domínio público marítimo terrestre. La Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el Mar del Ministerio de Agricultura y Pesca, Alimentación y Medio Ambiente, en fecha 23 de diciembre de 2016, informa que el deslinde del dominio público marítimo-terrestre de costa del término municipal de Oropesa del Mar fue aprobado por Orden Ministerial de 18 de junio de 1988; y que con arreglo a este deslinde administrativo, el PEP incidiría en bienes de dominio público marítimo-terrestre, así como en terrenos afectados por zonas de servidumbre de tránsito y de protección.  
Se recuerda que los usos del dominio público marítimo-terrestre que requieran la ejecución de obras solo podrán ampararse en la existencia de reserva, adscripción, autorización y concesión y que corresponde a la Administración del Estado la declaración de zonas de reserva y el otorgamiento de adcripciones, concesiones y autorizaciones para la ocupación y aprovechamiento del dominio público marítimo-terrestre. Asimismo los usos permitidos en la servidumbre de protección están sujetos a autorización de la comunidad autónoma.  
En la documentación remitida por el Ayuntamiento en fecha 19 de abril de 2017, constan dos informes emitidos, en la tramitación municipal del expediente, por la Subdirección General de Dominio Público Marítimo-Terrestre del Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente, de fechas 21 de diciembre de 2012 y 7 de marzo de 2013; en el primero de ellos se señalan una serie de deficiencias de la documentación sometida a informe, y en el segundo se constata que se han subsanado las deficiencias detectadas y según se señala «En consecuencia, esta Dirección General informa favorablemente el Plan Espacial de Protección de la Torre La Cordà, siempre que sea tenido en cuenta lo señalado en el punto 4 del presente escrito relativo a los anuncios o publicidad exterior.»  
El punto 4 del informe indica textualmente:  
«El artículo 3 de la Normativa indica la prohibición de introducir anuncios o publicidad exterior en el ámbito del plan, salvo la relativa a actividades culturales o eventos festivos que, de manera ocasional, reversible y por tiempo limitado se solicite y autorice expresamente. En cualquier caso, deberá tenerse en cuenta lo dispuesto en los artículos 38 y 25 de la Ley de Costas para la zona de dominio público marítimo-terrestre y de servidumbre de protección.»  
Respecto a lo solicitado en el informe de 7 de marzo de 2013, se comprueba ahora que en la redacción dada al artículo 3 de las Normas Urbanísticas del PEP, (documentación presentada en 2016 para someter el plan al tramite de evaluación ambiental estratégica) se incluye mención expresa al extremo solicitado en dicho informe.  
5.9. Servicio de Costas. En el tramite de evaluación ambiental estratégica del PEP se solicita informe al Servicio de Costas de la Subdirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, que hasta la fecha no ha sido recibido. Sin embargo, en la documentación remitida por el Ayuntamiento en fecha 19 de abril de 2017, constan dos informes emitidos, en la tramitación municipal del expediente, por la Dirección General de Transportes y Logística (a la fecha, Administración pública compente en la materia), de fechas 25 de junio de 2013 y de 31 de enero de 2014; en el primero de ellos se señalan una serie de deficiencias de la documentación sometida a informe, y en el segundo se constata que se han subsanado las deficiencias detectadas y según se señala: «se informa favorablemente el Plan Especial de Protección de la Torre La Cordà, en Oropesa del Mar (Castellón), promovido por Tossal Natural, SL, con las modificaciones de septiembre de 2013 y con atención a las aclaraciones de este informe.»  
Se comprueba ahora que en la redacción de las Normas Urbanísticas del PEP, (documentación presentada en 2016 para someter el plan al tramite de evaluación ambiental estratégica) se incluyen los extremos solicitado en el informe de 25 de junio de 2013.  
5.10. Ordenación del litoral. Plan de Acción Territorial de Infraestructura Verde del Litoral (PATIVEL). El 16 de noviembre de 2016 la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje emite informe en el que se analiza la adaptación del PEP propuesto a la Versión Inicial del PATIVEL.  
El ámbito del PEP está incluido en el denominado ámbito estricto del PATIVEL, al estar ubicado en una franja de 500 metros de amplitud media en proyección horizontal tierra adentro desde el límite interior de la ribera del mar.  
Según se informa: «la regulación de las zonas I y II del PEP propuesto es compatible con la propuesta del PATIVEL, ya que en estas zonas no se permiten nuevas edificaciones (art.12 de la Normativa del PATIVEL). Sin embargo, una parte de la zona III del PEP sí que está afectada por un ámbito de suelo no urbanizable de protección litoral. Este ámbito corresponde al Sector del PP La Renegà. Si bien la afectación incide sobre una parte de una manzana que está a caballo entre el citado sector y el Sector Tossal Natural, el análisis a escala de mayor detalle que procede realizar con el trámite del PEP determina que la protección debe extenderse a todo el ámbito de esta manzana que queda incluido en el entorno de protección del BIC. Además esta manzana es la que está situada más próxima a la Torre de la Cordà; y como al nordeste de esta manzana, al otro lado del vial, se califica una zona verde, se conseguiría una franja continua de protección del BIC al noroeste de la vía verde, tal como plantea el PATIVEL.»  
En consecuencia se informa que, en materia de ordenación del litoral, del plan propuesto se derivaran efectos significativos sobre el medio ambiente, resultando el mismo parcialmente incompatible con la normativa sectorial, de conformidad con la directriz 135.2 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), en relación con la suspensión de licencias decretada mediante resolución de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, de 28 de octubre de 2016.  
5.11. Urbanismo. El 17 de agosto de 2016 el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón informa que el PEP «al afectar a una determinación de la ordenación estructural, la aprobación definitiva va a ser autonómica. Además, en este caso, y por ese motivo, el órgano ambiental sigue siendo la Comisión de Evaluación Ambiental, y no el Ayuntamiento. Visto el contenido del Plan Especial, en esta fase de la tramitación, este Servicio Territorial de Urbanismo no tiene objeción que efectuar.»  
5.12. GECEN. Grupo para el Estudio y Conservación de los Espacios Naturales. GECEN como parte interesada en el procedimiento de tramitación del PEP, según el artículo 4.2 de la Ley 39/2015, formula sugerencias respecto al mismo, indicando que en octubre de 2010 su asociación presentó recurso contencioso-administrativo ante el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, respeto a la Orden, 14/2010, de 15 de abril, de la Conselleria de Cultura y Deporte, por la que se delimita el entorno de protección de la Torre Cordà en Oropesa del Mar y se establece la normativa de protección del mismo.  
Asimismo, reitera la necesidad de proteger los 200 metros íntegramente, liberándolos de actuaciones urbanísticas; y entienden «de especial interés la realización de un estudio en profundidad, con el máximo detalle, sobre la flora del entorno de la Torre, así como un estudio de valoración paisajística que incluya las posibles actuaciones de restauración paisajística al oeste de la vía verde.»  
5.13. Análisis y valoración. Se propone Plan Especial de Protección de Bien Inmueble de Interés Cultural, en suelo calificado en el Plan General de Oropesa, como suelo no urbanizable protegido y suelo urbanizable residencial, este último cuenta con sendos planes parciales aprobados en 2002. Dicho Plan Especial se redacta en cumplimiento de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultual Valenciano, de acuerdo con las determinaciones establecidas en la Orden 14/2010, de 15 de abril, por la que se delimita el entorno de protección del BIC Torre de La Cordà. El entorno de protección, de acuerdo con la legislación vigente, se establece en un perímetro de 200 metros entorno a la Torre, si bien en este caso se permite la edificación dentro del mismo, en el ámbito delimitado por dicho perímetro y la traza de la antigua línea del ferrocarril (zona III del PEP), en los suelos incluidos en los planes parciales de La Renegà y Tossal Natural.  
  
6. Diagnóstico de la situación actual. El litoral comprendido entre las estribaciones del Desierto de las Palmas, desde Benicàssim hasta el Morro del Gos en Oropesa, alterna acantilados medios y altos. En la Torre Colomera y en el Tossal de la Dona se alcanzan más de 30 metros de altura. La inclinación de los estratos, así como la fracturación de los materiales calcáreos, explican las variadas formas de los acantilados. La calidad del sustrato unida a particularidades como el viento, la salinidad y la variabilidad de las pendientes, contribuyen a definir las condiciones ambientales que caracterizan la vegetación rupícola litoral del acantilado, vegetación que a medida que se asciende va modificando su composición paulatinamente hacia los niveles superiores, menos afectados por la influencia directa del mar.  
En el ámbito descrito se localiza la fortificación de defensa del siglo XVI Torre La Cordà, declarada BIC, cuya presencia justifica la redacción del presente plan especial de protección. Dentro del perímetro de protección fijado por Orden de la Conselleria de Cultura y Deporte, se distinguen, desde el punto de vista ambiental dos zonas, delimitadas estas por el trazado de la vía verde. El ámbito comprendido entre la vía y el mar, donde se localiza la torre, se encuentra en estado natural de conservación óptimo (zonas I y II del PEP), abarcando todos los ejemplares de Leucojum valentinum inventariados en la zona. En el ámbito comprendido entre la vía y el perímetro interior de protección (zona III), el territorio presenta dos estados de conservación distintos: la zona noroeste se encuentra totalmente alterada por la ejecución de las obras de urbanización del PP Tossal Natural, que han alterado e incluso eliminado la cubierta vegetal del suelo, dado inicio a procesos de degradación del mismo. La zona suroeste, coincidente con el PP La Renegà, al no haberse iniciado ningún proceso de transformación urbanística del suelo, aun mantiene las condiciones naturales del entorno, tal como han sido descritas en los párrafos primero y segundo del presente apartado.  
Descripción de la alternativa planteada en el Documento Inicial Estratégico. El presente informe ambiental y territorial estratégico (IATE) se realizar en base a la información contenida en el documento inicial estratégico presentado, redactado en julio de 2016, y la documentación complementaria recibida el 29 de abril de 2017.  
  
Descripción de la propuesta de Plan Especial.  
1.º No se propone alterar el límite del ámbito de protección establecido por la Orden14/2010.  
2.º Dentro del ámbito de protección se propone diferenciar tres zonas:   
· Zona I Corresponde al ámbito estricto del monumento.  
· Zona II Corresponde al ámbito comprendido entre la línea de la costa y el trazado de la antigua vía férrea.  
· Zona III Comprende el resto del ámbito, entre la vía férrea y el perímetro del entorno de protección. Los terrenos de esta zona forman parte del SUR residencial incluido en los planes parciales Tossal Natural y La Renegà.  
La aprobación definitiva del PEP reviste especial importancia, así según el DIE aportado: «el Ayuntamiento, ciñéndose a este, puede otorgar directamente licencias para obras, sin la autorización previa del órgano autonómico competente en materia de cultura, que, aún refiriéndose a inmuebles comprendidos en zonas de protección respeten el planeamiento aprobado.»  
Valoración de la propuesta. Analizada la alternativa propuesta atendiendo a la documentación presentada y a los informes emitidos, se observa que la propuesta de Plan Especial ajusta su delimitación a la fijada por la Orden 14/2010, en la que se establece el entorno de protección de la Torre La Cordà, estableciendo en dicho entorno un régimen de usos acorde con la citada orden y ajustándose a las determinaciones establecidas desde los informes sectoriales que se han ido emitiendo. Asimismo, la alternativa propuesta no tiene incidencia significativa en el modelo territorial de dicho municipio, no produce incremento significativo en el consumo de recursos; no supone afección sobre elementos del patrimonio natural y la afección sobre el patrimonio cultural es positiva, puesto que desarrolla el régimen jurídico aplicable a un elemento declarado Bien de Interés Cultural.  
Únicamente quedaría pendiente realizar el ajuste puntual reclasificatorio indicado por el informe de 16.11.2016 de la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje, adaptando el régimen de usos de las NNUU del PEP al contenido del artículo 12 de la Normativa del PATIVEL, en el ámbito aludido en dicho informe: la manzana situada más al sur de su ámbito de actuación (imagen en anexo). El artículo 12 de la Normativa del PATIVEL regula el régimen de los suelos no urbanizables de protección litoral, en estos suelos se prohíbe expresamente la construcción de viviendas, entre otras determinaciones.  
Realizado este ajuste, la alternativa se podría considerar compatible a efectos ambientales en los términos propuestos, siempre que se ciña al citado informe de la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje de fecha 16 de noviembre de 2016.  
  
7. Consideraciones Jjrídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
8. Propuesta de acuerdo  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado.  
Según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, el Plan Especial de Protección de la Torre la Cordà de Oropesa del Mar, no tiene incidencia significativa en el modelo territorial de dicho municipio, no produce incremento significativo en el consumo de recursos; no supone afección sobre elementos del patrimonio natural y la afección sobre el patrimonio cultural es positiva, puesto que desarrolla el régimen jurídico aplicable a un elemento declarado Bien de Interés Cultural.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Especial de Protección de la Torre la Cordà de Oropesa del Mar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por considerar que no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del misma conforme a su normativa sectorial; siempre y cuando se atienda las siguientes determinaciones:  
Previa a la aprobación definitiva del Plan Especial de Protección:  
1. Se deberá obtener informe favorable de la conselleria competente en materia de patrimonio cultural.  
2. El PEP deberá recoger expresamente el ámbito afectado por el del Plan de Acción Territorial de Infraestructura Verde del Litoral (PATIVEL) en el que se prohíbe la construcción de viviendas.  
3. Deberá atender a las consideraciones del informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de fecha 30 de mayo de 2017, y obtener nuevo informe del citado Servicio debiendo incorporar, en su caso, las determinaciones que en el mismo se indiquen.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan Especial de Protección de la Torre la Cordà de Oropesa del Mar, en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica de la misma.  
  
ANEXO - Imágenes  
  
Órgano competente.  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Especial de Protección de la Torre La Cordà de Oropesa del Mar, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 6 de junio de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: Modificación puntual de las NNSS de Piles. Modificación de las condiciones de edificación y de los usos de la Zona Agrícola de SNUP y del área no zonificada del SNU.  
Trámite: evaluación ambiental estratégica de la modificación del Plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Piles.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo y Ayuntamiento.  
Localización: Piles (Valencia).  
Núm. expediente: 077/2016-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de mayo de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta del Informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual de las NNSS de Piles. Modificación de las condiciones de edificación y de los usos de la Zona Agrícola de SNUP y del área no zonificada del SNU, en los siguientes términos:  
  
A. Fundamentos por los que se somete la modificación a evaluación ambiental estratégica.  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la LOTUP se establece (art. 46), que serán objeto de esta evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten y aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o acuerdo del Consell, cumpliendo los supuestos del apartado 1 de dicho artículo.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
  
B. Documento inicial estratégico.  
B.1 Documentación aportada.  
En fecha 13 de octubre de 2016, el Ayuntamiento de Piles remitió al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la modificación puntual de las NNSS de Piles, modificación de las condiciones de edificación y de los usos de la Zona Agrícola de SNUP y del área no zonificada del SNU, motivada por la necesidad de solventar la siguiente problemática, a efectos de que se produzca un pronunciamiento por parte del órgano ambiental:  
- La modificación puntual planteada está encaminada a conseguir una mejor regulación de las condiciones de la edificación permitida en la Zona Agrícola del Suelo no Urbanizable Protegido y del Área no Zonificada del Suelo no Urbanizable con el fin de adaptarla a las necesidades reales así como la modificación de los usos de las mismas con el fin de preservar dicho suelo de la edificación.  
La documentación remitida en soporte papel y digital consiste en:  
- Documento Inicial Estratégico y Borrador de la modificación de las NNSS.  
El 8 de noviembre 2016 se comunica la apertura del expediente al Ayuntamiento de Piles (77/2016-EAE).  
  
B.2 Información territorial.  
El municipio de Piles, situada en la comarca de La Safor en la provincia de Valencia, tiene una población de 2.801 habitantes (según el IVE a 01.01.2013). La superficie del término municipal es de 3,9 km². El municipio se sitúa a 9 msnm y a una distancia de 75,0 km de Valencia.  
Limita con los términos municipales de Miramar al norte; Oliva al sur; el Mar Mediterráneo al este y Palmera y Alquería de la Comtessa al oeste.  
El término de Piles es prácticamente plano, alterado solo por el paso transversal del barranco de Palmera o Beneteixir, que bordea el casco urbano por el norte. El litoral está formado por 1,5 km de playa. El clima es mediterráneo.  
El 78 % de la superficie del municipio está cultivado, con 373 Ha de cítricos distribuidas a partes iguales entres naranjos y mandarinos.  
  
B.3 Planeamiento vigente.  
El planeamiento vigente lo constituye las Normas Subsidiarias Homologadas aprobadas en la Comisión Territorial de Urbanismo el 1 de febrero de 2000.  
Dicha homologación de Normas Subsidiarias fue evaluada ambientalmente (Expediente 43/99-AIA) mediante Declaración Ambiental Positiva (con condiciones) de fecha 20 de septiembre de 1999.  
  
B.4 Objeto de la propuesta de la modificación.  
La modificación puntual planteada está encaminada a conseguir una mejor regulación de las condiciones de la edificación permitida en la Zona Agrícola del Suelo no Urbanizable Protegido y del Área no Zonificada del Suelo no Urbanizable, con el fin de adaptarla a las necesidades reales, así como la modificación de los usos de las mismas en aras de preservar dicho suelo de la edificación.  
Afecta a la normativa vigente, concretamente, en sus artículo 71 y 72 (Zona Agrícola del Suelo no Urbanizable Protegido) y 74 y 75 (Área no Zonificada del Suelo no Urbanizable).  
En el planeamiento vigente, en ambos tipos de suelo se permite la construcción de casas de labranza y almacenamiento agrícola en parcelas con superficie igual o superior a 10.000 m². Las características de estas construcciones varían según el tipo de suelo (edificabilidad y definición de núcleo de población). También se contempla el uso residencial como uso permitido en el Área no Zonificada del Suelo no Urbanizable, así como la construcción de viviendas familiares. En este tipo de suelo se permite además, la construcción de almacenes de aperos de labranza con una superficie máxima de veinticinco metros cuadrados (25 m²) sin establecer condicionantes en cuanto a la situación de la parcela, ni condiciones de volumen, etc.  
De acuerdo con el Documento Inicial Estratégico, en la actualidad las dimensiones permitidas para los almacenes de aperos de labranza, junto con la falta de regulación, hace que las parcelas rústicas estén llenas de «almacenes de aperos de labranza habitables» que dejan su función esencial a un lado para convertirse en «chalets de verano», donde los propietarios van ampliando por partes hasta realizar una vivienda cuyas dimensiones exceden en gran medida los 25 m² permitidos.  
Es por ello que se pretende reducir la dimensión a lo esencial (2,80 x 2,80 m) y, más aún, cuando la necesidad de espacio para almacenaje en el campo se va reduciendo debido a los hurtos, el abandono, etc. También se pretende definir el volumen con su altura máxima (2,50 m respecto de la rasante del suelo) con el fin de reducir el impacto en el entorno y evitar que se construyan «elementos habitables», permitiendo únicamente su construcción en las parcelas que presenten cultivo y mantenimiento.  
Estos almacenes de aperos de labranza, con la modificación planteada (con una superficie menor), pasan a permitirse en la Zona Agrícola del Suelo no Urbanizable Protegido con el fin de facilitar y fomentar su cultivo y mantenimiento. Se elimina el uso residencial como uso permitido en el Área no Zonificada del Suelo no Urbanizable y las construcciones actualmente permitidas en ambos tipos de suelo (casas de labranza y almacenamiento agrícola).  
El uso vegetación se elimina de los usos permitidos en la Zona Agrícola del Suelo no Urbanizable Protegido con el fin de evitar que los propietarios de parcelas «abandonadas» se acojan a dicho uso para no llevar a cabo las tareas necesarias para su mantenimiento. El objetivo de dicha modificación es, como se ha expuesto anteriormente, preservar dicho suelo de la edificación.  
De forma esquemática y respecto a los usos y construcciones permitidas (o no) en el ámbito es la Zona Agrícola del Suelo no Urbanizable Protegido y el Área no Zonificada del Suelo no Urbanizable del término municipal de Piles tenemos:  
  
 Vigente Propuesto  
USOS SNUC SNUP SNUC SNUP  
Residencial SI NO   
Casas labranza SI NO  
Vegetación SI NO  
Áreas de recreo SI SI   
EDIFICACIÓN   
Vivienda unifamiliar SI NO NO  
Vivienda asoc. explotación agrícola SI SI NO NO  
Almacén agrícola SI SI NO NO  
Casetas de aperos SI  
(max. 25 m²) SI  
(max. 7,84 m²) SI  
(max. 7,84 m²)  
  
  
La modificación planteada pretende impedir la generación de los diseminados reduciendo las dimensiones de las construcciones permitidas para cualquier parcela, con el fin de que lo que se realice, no sea «habitable», así como la fijación de la obligatoriedad de que las parcelas presenten cultivo y mantenimiento como requisito para su construcción. Además la presente modificación permite estas construcciones en la Zona Agrícola del Suelo no Urbanizable Protegido con el fin de fomentar y facilitar su cultivo y mantenimiento. En todo caso su aplicación supondrá una mejora en el medio ambiente con respecto a la aplicación de las normas actuales, como se ha expresado anteriormente.  
  
B.5 Justificación de la propuesta de la modificación.  
Visto toda la parte expositiva y las razones por las cuales se lleva adelante la modificación, a continuación se presenta a modo de justificación en cuadro comparativo entre los artículos de la normativa de las NNSS existentes y los que se propone modificar:  
  
NNSS Vigentes NNSS Propuestas  
Capítulo XII. Suelo No Urbanizable Protegido  
Zona Agrícola  
Art. 71 Condiciones de uso.  
Uso principal: lo constituye el agrícola intensivo de naranjos y huerta en el agrícola.  
Usos permitidos: agricultura extensiva, vegetación, casas de labranza en el agrícola.  
Usos prohibidos: cualquier otro no citado. Art. 71 Condiciones de uso.  
Uso principal: lo constituye el agrícola intensivo de naranjos y huerta en el agrícola.  
Usos permitidos: agricultura extensiva.  
Usos prohibidos: los no citados anteriormente.  
Art. 72 Condiciones de edificación.  
1. La edificación se permite únicamente para las casas de labranza y almacenamiento agrícola.  
2. La edificabilidad no superará el cero, cero tres metro cuadrado (0,03 m²) de techo por metro cuadrado de parcela.  
3. Los retiros a lindes serán de seis metros (6,00 m) como mínimo.  
4. La altura máxima será de seis metros, cincuenta centímetros (6,50 m)  
5. No constituirá núcleo de población entendido como tal cuando las edificaciones existentes cumplan las dos siguientes condiciones:  
a) Ocupar una superficie mínima de diez mil metros cuadrados (10.000 m²)  
b) Que la distancia de la edificación más próxima sea superior a ciento cincuenta metros (150 m)  
  
El concepto de núcleo de población y las determinaciones en cuanto a ordenación y posibilidades de edificación en esta clase de suelo se ajustarán a lo dispuesto en la Ley del suelo no urbanizable de la Comunidad Valenciana, Ley 4/1992, de 5 de junio, modificada parcialmente por la Ley 2/1997, de 13 de junio. Art. 72 Condiciones de edificación.  
Se permitirá la construcción de almacenes de aperos de labranza en aquellas parcelas que presenten cultivo y mantenimiento de las mismas con una superficie máxima de 2,80x2,80m (7,84 m²) y con una altura máxima de dos metros cincuenta centímetros (2,50 m) respecto de la rasante del suelo. Se requerirá para su realización de informa favorable del órgano competente de la Generalitat.  
Capítulo XIII. Suelo No Urbanizable  
Área No Zonificada  
Art. 74  
Uso principal: agricultura  
Usos permitidos: bosques, residencial y áreas de recreo.  
Usos prohibidos: los no citados anteriormente.  
  
Las industrias ganaderas implantadas actualmente se adecuarán a la normativa vigente en materia medioambiental y sanitaria. Art. 74  
Uso principal: agricultura  
Usos permitidos: bosques y áreas de recreo.  
Usos prohibidos: los no citados anteriormente.  
Art. 75 Condiciones de edificación.  
1. La edificación se permite para la vivienda familiar, casas de labranza y almacenamiento agrícola.  
2. La edificabilidad no superará los cero, quince metros cuadrados (0,15 m²) de techo por metro cuadrado de parcela.  
3. Los retiros a lindes serán de seis metros (6,00 m).  
4. La altura máxima será de seis metros, cincuenta centímetros (6,50 m)  
5. No constituirá núcleo de población, entendido como tal cuando las edificaciones existentes cumplan las dos siguientes condiciones:  
a) Ocupar un parcela mínima de diezmil metros cuadrados (10.000 m²)  
b) Que la distancia de la edificación más próxima sea superior a sesenta metros (60 m)  
6. En cualquier caso se permitirá la construcción de almacenes de aperos de labranza con una superficie máxima de veinticinco metros cuadrados (25 m²).  
7. De no existir red de alcantarillado, será obligatoria la instalación de una depuradora de las de oxidación total, de capacidad suficiente, para evitar la contaminación por vertidos. Art. 75 Condiciones de edificación.  
Se permitirá la construcción de almacenes de aperos de labranza en aquellas parcelas que presenten cultivo y mantenimiento de las mismas con una superficie máxima de 2,80x2,80m (7,84 m²) y con una altura máxima de dos metros cincuenta centímetros (2,50 m) respecto de la rasante del suelo. Se requerirá para su realización de informa favorable del órgano competente de la Generalitat.  
 Disposición adicional tercera:  
De las construcciones erigidas legalmente.  
No quedarán en situación de fuera de ordenación aquellas edificaciones construidas con anterioridad a la presente modificación y erigidas legalmente en Suelo No Urbanizable, conforme a la legislación urbanística aplicable en el momento de su construcción.  
  
  
B.6 Selección de alternativas propuestas.  
La modificación puntual de las NNSS no realiza un estudio de alternativas como tal, ya que lo que trata dicha modificación es revertir el modelo vigente (Alternativa 0) que ha permitido la proliferación de edificaciones tanto en SNUC como en el área agrícola del SNUP «amparándose» en los usos y edificaciones permitidas en las NNUU vigentes. Para ello limita las edificaciones en las zonas descritas a dimensiones que no permitan la «habitabilidad» pero que sí sean útiles para el uso agrícola, obligando asimismo a que las parcelas presenten cultivo y mantenimiento como requisito de construcción, fomentando el uso agrícola efectivo.  
  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente.  
En principio, cualquier actuación que se produce en el territorio tiene unos efectos en el medio ambiente, que pueden ser positivos o negativos. Como ya indica el Documento Inicial Estratégico, en su conjunto, la modificación planteada presenta más efectos positivos que negativos.  
La aplicación de la modificación planteada supondrá una mejora en el suelo agrícola (Zona Agrícola del Suelo no Urbanizable Protegido y Área no Zonificada del Suelo no Urbanizable) con respecto a la aplicación de la normativa actual, debido a la regulación de las construcciones permitidas y la eliminación de usos y construcciones hasta ahora contemplados en las NNSS, con el fin de preservar dicho suelo de la edificación.  
No se prevén efectos significativos sobre el medio ambiente debidos a la aplicación de la modificación planteada, ni tan siquiera tomando en consideración el cambio climático. Dichos efectos producidos serán principalmente positivos con respecto de la aplicación de las normas actuales como ya se ha planteado anteriormente.  
  
D. Consultas realizadas.   
Por parte de la dirección general competente, como órgano ambiental, se ha sometido a consultas el documento inicial estratégico, conforme a lo dispuesto en el art. 51 de la LOTUP, a fin de definir el contenido del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (EATE), a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
07/11/16 19/05/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Servicio de Urbanismo. Dirección Territorial de Valencia.  
07/11/16 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Direcc.Territorial de Valencia. Servicio de Agricultura.  
07/11/16 24/05/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SubDG de Ordenación del Territorio y Paisaje. S. Infr. Verde y Paisaje  
07/11/16 13/12/16 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SubDG Ordenación del Territorio y Paisaje. S. Ord. Terr. PATRICOVA  
07/11/16 29/12/16 Confederación Hidrográfica del Júcar. Comisaría de Aguas.  
  
  
Nota: Los informes recibidos se publicarán en la web http://www.agroambient.gva.es/eae junto con el pronunciamiento ambiental procedente.  
  
E. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Analizado el documento inicial estratégico y los informes recibidos, se efectúa la valoración de los posibles efectos de la presente Modificación Puntual de las NNSS de Piles Modificación de las condiciones de edificación y de los usos de la Zona Agrícola de SNUP y del área no zonificada del SNU, siguiendo los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
Así, teniendo en consideración las características de la modificación, por la misma se pretende conseguir una mejor regulación de las condiciones de la edificación permitida en la Zona Agrícola del Suelo No Urbanizable Protegido y del Área no Zonificada del Suelo No Urbanizable con el fin de adaptarla a las necesidades reales así como la modificación de los usos de las mismas con el fin de preservar dicho suelo de la edificación, de acuerdo con el criterio municipal y la vigilancia que ha advertido la aplicación incorrecta de la determinación normativa vigente para introducir en SNU edificaciones no permitidas.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
  
PATRICOVA.  
De acuerdo con el informe recibido el 13 de diciembre de 2016, la modificación puntual de las NNSS planteada, desde el punto de vista de las competencias del Servicio de Ordenación del Territorio, no está afectada por riesgo de inundación.  
  
Confederación Hidrográfica del Júcar.  
El informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 29 de diciembre de 2016 concluye que dado el carácter genérico de la modificación y puesto que la aplicación concreta de la misma estará siempre sometida a la legislación sectorial que le sea aplicable en cada caso y, en particular, a la legislación en materia de aguas, en el ámbito de las competencias de este organismo, se concluye que la actuación que se pretende realizar no supone efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
Infraestructura Verde y Paisaje.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje informa el 24 de mayo de 2017 que desde el punto de vista de sus competencias informa favorablemente la modificación de las NNSS ya que se estima que la modificación tendrá efectos favorables sobre el paisaje al disminuir la presión por edificaciones en la zona objeto de la misma.  
  
Urbanismo.  
Desde las competencias del Servicio Territorial de Urbanismo de acuerdo con el informe recibido el 19 de mayo de 2017, la modificación puntual de las NNSS planteada, desde el punto de vista de las competencias del servicio no parece que vaya a tener efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con las directrices del informe.  
  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos.  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las administraciones públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio,de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) considera:  
Que la modificación puntual de las NNSS de Piles, Modificación de las condiciones de edificación y de los usos de la Zona Agrícola de SNUP y del área no zonificada del SNU supone una reducción de los efectos negativos sobre el medio ambiente debido a la exclusión de la normativa como uso permitido de las viviendas y edificaciones correspondientes, y la mejora del suelo agrícola ya existente, evitando las consecuencias negativas del deterioro que pudiera producirse evitando así un incremento de su magnitud, por lo que no afecta al modelo territorial ni representa efectos negativos sobre el medio natural.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria, se puede determinar, respecto de la Modificación Puntual de las NNSS de Piles Modificación de las condiciones de edificación y de los usos de la Zona Agrícola de SNUP y del área no zonificada del SNU que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
  
G. Propuesta de acuerdo.  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con lo expuesto se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual de las NNSS de Piles, modificación de las condiciones de edificación y de los usos de la Zona Agrícola de SNUP y del área no zonificada del SNU, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y en los informes emitidos al respecto.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación puntual de las NNSS de Piles, modificación de las condiciones de edificación y de los usos de la Zona Agrícola de SNUP y del área no zonificada del SNU, en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente.  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual de las NNSS de Piles, modificación de las condiciones de edificación y de los usos de la Zona Agrícola de SNUP y del área no zonificada del SNU, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 6 de junio de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 19 de junio de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML