Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 10007, del 17-12-2024 (2024/12923)

RESOLUCIÓ d'11 de juliol de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental de l'ampliació d'una explotació avícola de producció per a carn situada en la parcel·la 305 del polígon 29 del terme municipal d'Utiel. Expedient: (3325260) 159/2024/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10007

Data del DOGV
:   17-12-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/12923

CVE
:   DOGV-V-2024-12923

Data del document
:   11-07-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

«Declaració d'impacte ambiental

Expedient: (3325260) 159/2024/AIA.

Títol: Ampliació d'explotació avícola amb capacitat total per a 139.840 pollastres d'engreixament.

Promotor: Rafael Guillardini Martínez.

Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental (s/ref.: 128/22 IPPC).

Localització: parcel·la 305, del polígon 29, del terme municipal d'Utiel (València).

Descripció del projecte

Es pretén l'ampliació d'una explotació avícola de producció per a carn ubicada en la parcel·la 305 del polígon 29 del terme municipal d'Utiel (València). L’explotació existent, amb capacitat per a 69.920 places, compta amb declaració d'impacte ambiental (expedient 96/2017/AIA) i amb llicència ambiental (expedient LA27/G972/2016). Està inscrita en el Registre d’explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana amb número de registre ES462490000095.

L’ampliació consistirà en la construcció de dos noves naus de característiques similars a les existents, que duplicaran la capacitat de l'explotació, que passarà a una capacitat de 139.840 places de pollastres d'engreixament. L’explotació resultant està sotmesa al règim d'autorització ambiental integrada, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d’activitats a la Comunitat Valenciana.

L’explotació està situada a l'oest de la població d'Utiel, i al nord-est de la població de Caudete de las Fuentes, a una distància aproximada de 2.700 m i 2.500 m, respectivament. La parcel·la té una superfície de 52.264 m² i el percentatge d'ocupació després de la construcció de les noves naus serà del 14,92 %.

L’activitat consistix en l'engreixament de pollets procedents d'explotacions d'incubació amb un pes de 50-60 grams, fins a arribar a un pes d’1,7-2 kg. La duració de cada cicle d'engreixament serà de 50-52 dies. Cada una de les naus operarà sota el principi de tot dins, tot fora, entenent-se com a tal el sistema de maneig que implica el buidatge complet d'animals d'una unitat de producció (nau), per a la seua posterior neteja i desinfecció, mantenint un temps d'espera abans de la introducció del següent lot d'animals. Atés que la cria dels pollastres es farà en sòl, estos disposaran d'accés permanent a llit, evitant-se el seu atapeïment en superfície i mantenint-se en condicions al llarg de tota la criança, i se’n procedirà a l’extracció per mitjans mecànics i retirada de l'explotació una vegada finalitzat cada cicle productiu.

Les dos naus que s'han d’executar tindran unes dimensions exteriors de 115,10 x 16,10 m i comptaran amb sengles locals tècnics en un dels extrems, de dimensions exteriors 6,95 x 4,10 m, que disposaran de tres dependències cadascun, una d'estes destinada a allotjar els quadres de control de cadascuna de les naus, una altra on s'allotjaran els equips de tractament d'aigua i l'altra dependència serà destinada a magatzem de l'explotació. En l'extrem oposat als locals tècnics, es disposarà de femers de 17,00 x 4,00 m, executats amb llosa de 15 cm de formigó armat, sobre pavimentació de pedra calcària de 15 cm de grossària estesa i compactada amb picó. Per les característiques constructives d'esta llosa, es garantix la seua impermeabilitat i estanquitat, que evitaran les filtracions al sòl. La llosa presentarà un pendent de l'1 % cap a la part contrària de l'entrada dels vehicles encarregats de la recollida del fem. Per a evitar l'arrossegament del fem fora de la llosa de formigó, es proposa l'execució d'un muret perimetral de blocs de formigó de 40 cm d'altura. Per a reduir les emissions gasoses els fems es cobriran amb làmina flexible.

L’explotació resultant serà tancada perimetralment, modificant-se i ampliant-se el clos existent, i es mantindrà el punt actual d'accés a l'explotació. Totes les obertures a l'exterior que hi haja en les naus d'allotjament dels animals disposaran de teles mosquiteres que eviten l'entrada d'insectes i animals. Es disposarà d'un sistema de desinfecció de vehicles mitjançant líquids a pressió i d'un sistema apropiat per a la desinfecció del calçat dels operaris i visitants a l'entrada de cada nau.

En l'exterior de l'explotació es disposa de contenidors suficients per a la recollida i l’emmagatzematge de cadàvers, de manera que els vehicles encarregats de realitzar les operacions de retirada d'animals morts ho facen des de fora del clos perimetral de l'explotació. La retirada, així com la seua destrucció, serà gestionada per una empresa especialitzada i degudament autoritzada per a tal fi, mitjançant ampliació del contracte que es té subscrit amb esta.

S’estima un consum de pinso de 136.344 kg per nau i cicle. Es disposarà de dos sitges d'emmagatzematge en cadascuna de les naus projectades, amb una capacitat de 25 m³ cadascuna d'estes.

En l'actualitat, l'aigua utilitzada per a les tasques pròpies de l'explotació s'extrau d'un sondeig localitzat en la mateixa parcel·la en què s’ubiquen les naus, autoritzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb el número d'expedient 2016IP0596, que permet l'extracció d'un volum anual de 5.600 m³, per al proveïment d'un total de 70.000 aus. La previsió anual de consum d'aigua després de l'ampliació, que s'utilitzarà tant per a cobrir les necessitats biològiques dels animals, com les de neteja, sistemes de refrigeració i ús sanitari dels treballadors s'estima, en xifres mitjanes, entorn dels 12.114 m³. S’aporta resolució de la presidència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer mitjançant la qual s'autoritza l'aprofitament d'un volum màxim anual de 12.126 m³ destinat a ús ramader, d'acord amb les característiques i condicions que s'indiquen en esta resolució.

Les aigües residuals dels vestuaris són emmagatzemades en fossa sèptica estanca, el contingut de la qual és retirat periòdicament per una empresa degudament autoritzada per a la retirada i la gestió. S’aporta compromís subscrit amb empresa encarregada de la retirada de les aigües residuals sanitàries dels vestuaris, així com sol·licitud d'abocament de les aigües retirades per al seu abocament a l’EDAR de Caudete de las Fuentes.

L’explotació disposa de subministrament elèctric a través de centre de transformació tipus pal intempèrie amb una potència de 50 kVA, que s'alimenta a partir de la línia elèctrica pròxima a l'emplaçament de l'explotació i que subministra la potència necessària tant per a l'explotació actual com la necessària per a l'ampliació prevista. A més del subministrament energètic proporcionat per la companyia subministradora, en una de les sales dels locals tècnics de les naus existents es disposa d'un grup electrogen de 100 kVA, alimentat per un xicotet dipòsit amb capacitat per a 200 l de gasoil que s'acciona en cas de fallada del subministrament d'energia elèctrica.

D’altra banda, es disposa d'un dipòsit de gas propà que servix per al subministrament dels generadors d'aire calent que s'accionaran en els moments que es requerisquen, fonamentalment durant les primeres fases del desenrotllament dels pollets i en les èpoques que les temperatures així ho aconsellen. Este dipòsit, així com les seues instal·lacions accessòries, per presentar legislació específica, estan legalitzades d'acord amb allò que s’indica en el Reial decret 919/2006, de 28 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament tècnic de distribució i utilització de combustibles gasosos i les seues instruccions tècniques complementàries ICG 01 a 11.

Cada una de les naus que s'han d’executar, així com les ja existents, estan dotades d'un sistema de ventilació natural per mitjà de les finestres abatibles. A més, es disposarà de ventilació forçada tipus túnel per mitjà de sis ventiladors amb motor de 0,75 CV situats en una de les parets longitudinals de la nau capaços d'extraure cadascun d'estos un cabal de 21.600 m³/h. Addicionalment, en la paret transversal contrària a la porta d'accés a les naus es col·locarà un ventilador de les mateixes característiques que els anteriors i huit ventiladors de con, amb motor d’1,00 CV i capaços d'extraure un cabal de 1.000 m³/h. D’altra banda, s'instal·laran dos ventiladors de con més en cadascuna de les parets laterals de la nau. Finalment, i per a garantir la refrigeració de la nau, s'instal·laran dos panells de cooling de 20 m i 15 cm de gruix en les parets laterals de les naus i en l'extrem oposat al punt on s'han instal·lat els ventiladors de con. La calefacció de cada nau serà proporcionada per la instal·lació de quatre generadors d'aire calent, dotats de cremador de propà, amb una potència tècnica nominal de 80,0 kW, capaços de generar un volum d'aire cadascun d'estos de 2.000 m³/h.

S’estima una producció de gallinassa en el conjunt de l'explotació de 1.398 t/any, que serà retirada en finalitzar cada cicle d'engreixament per una empresa gestora autoritzada i inscrita en el registre d'establiments SANDACH. S’hi adjunta compromís de retirada per un gestor autoritzat i inscrit en el registre d'establiments SANDACH.

En l'explotació no es generaran residus perillosos. S’efectuarà una recollida selectiva de la resta de residus generats en l'explotació i seran depositats en els contenidors de recollida municipal.

Tramitació administrativa

Consta com a antecedent en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, l'expedient amb referència 96/2017-AIA, relatiu a l'explotació avícola amb capacitat per a 69.920 pollastres d'engreixament, promoguda per Rafael Guillardini Martínez, en les parcel·les 303, 304 i 305, del polígon 29, del terme municipal d'Utiel (València).

Amb data 10 d'octubre de 2023, el Servici de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu) remet sol·licitud de pronunciament sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació aportada pel promotor dins del procediment substantiu d'autorització ambiental integrada per a l'ampliació d'una explotació avícola de producció de pollastres d'engreixament, ubicada en el polígon 29, parcel·la 305, del municipi d'Utiel (València), el titular de la qual és Rafael Guillardini Martínez. A este efecte, s'hi adjunta còpia de: sol·licitud d’AAI i EIA, projecte bàsic (maig 2022), resum no tècnic (maig 2022), estudi d'impacte ambiental (maig 2022), documentació complementària (informe urbanístic, fitxes CAPCA, sistema de gestió ambiental, memòria de millors tècniques disponibles, quadre resum d’MTD i declaració responsable del tècnic redactor).

Amb data 6 de novembre de 2023, es notifica a l'òrgan substantiu, amb tramesa de còpia al promotor, l'informe de suficiència i idoneïtat de la documentació presentada.

Amb data 30 de maig de 2024, l'òrgan substantiu tramet el resultat de la informació pública de l'expedient, juntament amb alguns dels informes obtinguts en el tràmit de consultes a les administracions públiques afectades: EPSAR, Servici de Protecció de l’Atmosfera i Servici de Producció i Sanitat Animal. S’inicia l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental amb referència 159/2024/AIA.

El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme pel termini de trenta dies, mitjançant la inserció del corresponent anunci en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  núm. 9.802, de data 5 de març de 2024. Segons diligència del Servici de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, de data 26 d'abril de 2024, durant eixe termini no s’hi van presentar al·legacions.

Amb data 17 de juny de 2024, l'òrgan substantiu remet l'informe rebut del Servici de Gestió de Riscos en el Territori.

Consideracions generals

L’ampliació de l'explotació es localitzarà igual que les naus ja existents en la parcel·la 305 del polígon 29, del terme municipal d'Utiel. Segons el certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Utiel en data 7 d'octubre de 2020, l'actuació és compatible amb la normativa municipal.

Segons l'informe firmat pel veterinari oficial en data 10 de març de 2021, es complixen les distàncies de seguretat sanitària a tercers, establides en l'article 54 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. La Direcció Territorial de la Conselleria d’Agricultura, Desenrotllament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, va emetre en data 8 d'octubre de 2021 informe favorable per a l'ampliació de l'explotació avícola, de conformitat amb el que s'establix en el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).

De conformitat amb el Reial decret 637/2021, de 27 de juliol, pel qual s'establixen les normes bàsiques d'ordenació de les granges avícoles, l'explotació haurà de respectar una distància mínima de 500 m respecte a les explotacions avícoles ja existents o respecte a qualsevol altre establiment o instal·lació que puga representar un risc higienicosanitari. A este efecte, s'entendran incloses les plantes de transformació de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà de categories 1 i 2, els escorxadors d'aus, els abocadors, els magatzems i plantes intermèdies de fem, purins o els magatzems de llots de depuradores, les depuradores d'aigua, i qualsevol altra instal·lació on es mantinguen animals epidemiològicament relacionats, els seus cadàvers o parts d'estos.

Segons l'informe del Servici de Gestió de Riscos en el Territori, de data 11 de juny de 2024, l'ampliació d'explotació avícola en la parcel·la 305 del polígon 29 en el terme municipal d'Utiel no està afectada per risc d'inundació i es considera compatible, sense haver-se detectat altres incidències territorials rellevants, de conformitat amb les determinacions normatives del PATRICOVA, així com la resta de normativa d'aplicació i cartografia oficial tinguda en compte en l'elaboració de l'informe.

El camí que dona accés a l'explotació es correspon amb la via pecuària Vereda de Caudete, amb ample legal de 20 m. Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, tant les construccions existents com les noves s'emplacen a una distància suficient per a no afectar l'amplària establida per a la vereda.

Respecte a l'afecció a patrimoni, s'aporta un informe favorable, emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 2 d'octubre de 2018, relatiu a la memòria patrimonial corresponent a les instal·lacions actuals, tramitades i informades en la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 96/2017/AIA. Atés que els treballs efectuats per a l'avaluació sobre el patrimoni cultural en la zona en què s'emplaça l'explotació existent incloïen l'emplaçament de les noves construccions que constituïxen l'ampliació, no serà necessari realitzar un nou estudi.

El municipi d'Utiel està designat com a zona vulnerable a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell.

Consultat el banc de dades de biodiversitat, en l'àmbit pròxim de l'explotació no consta la presència d'espècies protegides.

Segons el visor cartogràfic de la Generalitat, la localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000 ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d’espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. L’ampliació proposada tampoc afectarà cap hàbitat prioritari, vies pecuàries, ni terreny forestal.

Consideracions ambientals

L’estudi d'impacte ambiental conté la informació mínima d'acord amb l'article 35 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. En este document es realitza una descripció del projecte, amb un apartat dedicat a la gestió del fem i diversos apartats dedicats a la gestió dels residus generats per l'explotació. Cal indicar que no s'esmenta la producció i gestió dels residus ramaders especials, aspecte que sí que s’especificava en el projecte de la granja existent. En el cas que es continuen generant este tipus de residus, el seu emmagatzematge es realitzarà en contenidors especials d'ús exclusiu, estancs, tancats hermèticament, guardats a cobert i identificats per una etiqueta que informe de la perillositat del seu contingut. Estos residus hauran de ser retirats per una empresa gestora autoritzada.

L’estudi d'impacte ambiental també inclou un examen d'alternatives, una descripció general de l'entorn físic i una identificació i caracterització dels possibles impactes durant les fases de construcció, funcionament i desmantellament de la granja. Finalment, s'establixen mesures protectores i correctores i s'inclou un programa de vigilància ambiental.

Segons l'estudi d'impacte ambiental, els principals impactes produïts per l'activitat incidiran en la qualitat de l'atmosfera, a causa principalment de la pols, soroll i gasos contaminants generats per la maquinària, durant la fase de construcció i per la circulació de vehicles i pels mateixos animals, durant la fase de funcionament; en el sòl, per la compactació i erosió associada tant a la instal·lació de les naus i la resta d'estructures, com a l'eliminació de la vegetació; en l'activitat agrícola dels camps pròxims, a causa de la pols generada durant les fases de construcció i desmantellament, i sobre la població, a causa de la generació d'olors molestes. A estos impactes caldria afegir la potencial afecció a les aigües subterrànies a causa de la filtració de lixiviats, en el cas d'una mala gestió del fem.

Entre les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental estan les següents: es realitzarà un adequat manteniment de la maquinària utilitzada en les obres; s'establiran límits a la velocitat de circulació dels vehicles; s'efectuaran regs freqüents en zones de treball i camins durant les obres; es durà a terme una correcta gestió de residus, fems i cadàvers; es restituirà l'estat agrícola de la superfície no ocupada per les construccions; no s'utilitzarà filferro espinós en el clos de l'explotació; no s'aplicaran herbicides ni plaguicides dins de l'explotació, i s'executaran femers les característiques constructives dels quals minimitzaran el risc de percolació dels lixiviats del fem. A les mesures proposades cal afegir les següents: una vegada executada l'obra, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu un certificat firmat per un tècnic competent, en el qual es garantisca la total estanquitat i impermeabilitat de la solera de les naus i dels femers; els materials d'excavació, que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra, es gestionaran d'acord amb l'Orde APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, si no és possible, seran entregats a un gestor autoritzat.

El desenrotllament de l'activitat originarà unes emissions de gasos contaminants com ara l'amoníac, l’òxid nitrós i el metà, derivades del metabolisme dels animals i de la descomposició de la gallinassa durant les diferents etapes de la seua gestió. Es tracta d'emissions difuses i és impossible la seua canalització a través de conducte. Atesa la capacitat de l'explotació, l'activitat està inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. Atés que la distància al nucli de població més pròxim (Caudete de las Fuentes) és de 2,5 km, no és previsible que les olors generades per l'explotació afecten la població. No obstant això, per a mitigar en la mesura del possible l'emissió d'olors en l'explotació, coincidint amb els diferents buits sanitaris, s'haurà de realitzar una correcta neteja i desinfecció de les naus i de les instal·lacions. Així mateix, i segons indica l'informe del Servici de Protecció de l’Atmosfera de data 15 de novembre de 2023, en cas que es verifique afectació en l'entorn a causa de la generació d'olors molestes, i/o s'haja confirmat l'existència de les esmentades molèsties, l'empresa establirà, aplicarà i revisarà periòdicament un pla de gestió d'olors. En el supòsit que siguen superats els nivells d'olor, l'empresa presentarà un projecte que incloga mesures correctores addicionals per a minimitzar la generació de compostos olorosos.

Segons l'estudi d'impacte ambiental, la qualitat del paisatge no és molt alta a causa en gran part de l'acció antròpica que este ha patit. En general, es tracta d'un conjunt d'explotacions agrícoles esguitades per algun promontori amb espècies forestals. Les obres presenten amb caràcter general una visibilitat bastant restringida per a qualsevol observador, atés que se situa lluny de qualsevol nucli de població i, d'altra banda, es troben integrades en un entorn ocupat per terrenys de cultius i forestals que ajuden a atenuar la visibilitat.

L’estudi d'impacte ambiental inclou un programa de vigilància ambiental en el qual es detallen les principals activitats a desenrotllar per al control i seguiment de les mesures mitigadores en aquells impactes detectats com més importants pel seu possible efecte negatiu:

- Seguiment de les afeccions a l'atmosfera: la recopilació d'informació per a la valoració de l'eficàcia de les mesures establides es realitzarà sobre la base d'inspeccions visuals periòdiques en les quals s'estimarà el nivell de pols existent en l’atmosfera, així com mesuraments mitjançant sonòmetre per a valorar la possible contaminació acústica. S’analitzarà també la direcció predominant del vent, ja que determinarà les zones afectades per la generació de pols. Les inspeccions es realitzaran durant la fase de construcció una vegada per setmana o quan hi haja un major moviment de maquinària o apilament de materials. Per a establir un estat de referència que possibilite posteriors comparacions, es realitzarà una primera inspecció abans del començament de les obres. També s'ha de destacar les possibles molèsties generades per les olors de l'explotació, particularment durant la fase de transport dels fems fins a la planta de valorització; per això, es disposarà d'un llibre d'explotació, en el qual es portarà un seguiment i un control de les eixides de fem que es produïsquen cap al centre de valorització, i on s’anotaran les eixides efectuades, quantitat, freqüència.

- Seguiment d'afeccions sobre els sòls: es realitzarà un control de les tasques de desbrossament inicial, assegurant que es duguen a terme en les zones estrictament necessàries, minimitzant així el fenomen de l'erosió i les afeccions al paisatge. Es realitzarà una comprovació visual de la possible aparició de fenòmens erosius com ara xaragalls o regueres, així com possibles alteracions de l'estabilitat dels terrenys, especialment en els talussos entre bancals.

- Seguiment de les afeccions a la flora i la fauna: es comprovarà que les accions associades a l'execució del projecte s'ajusten a l'espai delimitat i que respecten els períodes crítics per a les espècies d'aus més sensibles de l'entorn pròxim. S’analitzarà l'estat de la vegetació circumdant, per a avaluar si és necessària una nova delimitació de les zones de treball.

- Seguiment de possibles afeccions a elements patrimonials: durant la fase de construcció, es procedirà a realitzar un control visual de l'entorn, a fi de comunicar possibles troballes a l’Àrea de Patrimoni Cultural.

Este programa de vigilància ambiental es completarà amb els punts següents:

1. Durant la fase de funcionament es realitzarà un control visual de l'estat de la solera de les naus i dels femers, a fi de detectar possibles filtracions de lixiviats procedents del fem emmagatzemat.

2. S’adoptaran i vigilaran de manera periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i el control de la legionel·losi, segons el Reial decret 487/2022, de 21 de juny, pel qual s'establixen els requisits sanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.

Consideracions jurídiques

El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 c) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb el seu annex I (grup 1, a), 1r).

L’expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot l’anterior, a proposta del Servici d’Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, fent ús de les atribucions que ostente,

RESOLC

*Primer*

Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l’obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'ampliació d'explotació avícola amb capacitat total per a 139.840 pollastres d'engreixament, en la parcel·la 305, del polígon 29, del terme municipal d'Utiel (València), promogut per Rafael Guillardini Martínez, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que s'establix en el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada (maig 2022), en l'estudi d'impacte ambiental (maig 2022) i en la resta de documentació que hi en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:

1. D’acord amb el que s'establix en el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, almenys la mitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.

2. Els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra es gestionaran d'acord amb l'Orde APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, si no és possible, seran entregats a un  gestor autoritzat.

3. Els residus ramaders especials, en cas que se’n generen, s'emmagatzemaran en contenidors especials d'ús exclusiu, estancs, tancats hermèticament, guardats a cobert i identificats per una etiqueta que informe de la perillositat del seu contingut. Finalment, seran entregats a una empresa gestora autoritzada.

4. Una vegada executada l'obra, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu un certificat firmat per un tècnic competent, en el qual es garantisca la total estanquitat i impermeabilitat de la solera de les naus i dels femers.

5. Coincidint amb els diferents buits sanitaris s'haurà de fer una correcta neteja i desinfecció de les naus i de les instal·lacions de manera que no queden restes la descomposició de les quals puga originar males olors.

6. En cas que es verifique afectació en l'entorn a causa de la generació d'olors molestes, i/o s'haja confirmat l'existència d’estes molèsties, l'empresa establirà, aplicarà i revisarà periòdicament un pla de gestió d'olors. En el supòsit que siguen superats els nivells d'olor, l'empresa presentarà un projecte que incloga mesures correctores addicionals per a minimitzar la generació de compostos olorosos.

7. El programa de vigilància ambiental es completarà amb els punts següents:

7.1. Durant la fase de funcionament es realitzarà un control visual de l'estat de la solera de les naus i dels femers, a fi de detectar possibles filtracions de lixiviats procedents del fem emmagatzemat.

7.2. S’adoptaran i vigilaran de manera periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i el control de la legionel·losi, segons el Reial decret 487/2022, de 21 de juny, pel qual s'establixen els requisits sanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.

8. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.

*Segon*

En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.

*Tercer*

D’acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, així com en la seu electrònica.

b. Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.

*Quart*

L’òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.

  

València, 11 de juliol de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 10007, del 17-12-2024 (2024/12923)

RESOLUCIÓN de 11 de julio de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental de la ampliación de una explotación avícola de producción para carne situada en la parcela 305 del polígono 29 del término municipal de Utiel. Expediente: (3325260) 159/2024/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   10007

Fecha DOGV
:   17-12-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/12923

CVE
:   DOGV-C-2024-12923

Fecha del documento
:   11-07-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

«Declaración de impacto ambiental

Expediente: (3325260) 159/2024/AIA.

Título: Ampliación de explotación avícola con capacidad total para 139.840 pollos de engorde.

Promotor: Rafael Guillardini Martínez.

Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad y Educación Ambiental (S/Ref.: 128/22 IPPC).

Localización: Parcela 305, del polígono 29, del término municipal de Utiel (Valencia.)

Descripción del proyecto

Se pretende la ampliación de una explotación avícola de producción para carne ubicada en la parcela 305 del polígono 29 del término municipal de Utiel (Valencia). La explotación existente, con capacidad para 69.920 plazas, cuenta con declaración de impacto ambiental (expediente 96/2017/AIA) y con licencia ambiental (expediente LA27/G972/2016). Se encuentra inscrita en el Registro de Explotaciones Ganaderas de la Comunitat Valenciana con número de registro ES462490000095.

La ampliación consistirá en la construcción de dos nuevas naves de características similares a las existentes, que duplicarán la capacidad de la explotación, pasándose a una capacidad de 139.840 plazas de pollos de engorde. La explotación resultante está sometida al régimen de autorización ambiental integrada, de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.

La explotación se encuentra ubicada al oeste de la población de Utiel, y al noreste de la población de Caudete de las Fuentes, a una distancia aproximada de 2.700 metros y 2.500 metros respectivamente. La parcela tiene una superficie de 52.264 m² y el porcentaje de ocupación tras la construcción de las nuevas naves será del 14,92 %.

La actividad consiste en el engorde de pollitos procedentes de explotaciones de incubación con un peso de 50 - 60 gramos, hasta alcanzar un peso de 1,7-2 kg. La duración de cada ciclo de engorde será de 50-52 días. Cada una de las naves operará bajo el principio de todo dentro, todo fuera, entendiéndose como tal el sistema de manejo que implica el vaciado completo de animales de una unidad de producción (nave), para su posterior limpieza y desinfección, manteniendo un tiempo de espera antes de la introducción del siguiente lote de animales. Dado que la cría de los pollos se hará en suelo, estos dispondrán de acceso permanente a cama, evitándose su apelmazamiento en superficie y manteniéndose en condiciones a lo largo de toda la crianza, procediéndose a su extracción por medios mecánicos y retirada de la explotación una vez finalizado cada ciclo productivo.

Las dos naves que se van a ejecutar tendrán unas dimensiones exteriores de 115,10 x 16,10 m y contarán con sendos locales técnicos en uno de los extremos, de dimensiones exteriores 6,95 x 4,10 m, que dispondrán de tres dependencias cada uno, una de ellas destinada a alojar los cuadros de control de cada una de las naves, otra donde se alojarán los equipos de tratamiento de agua y la otra dependencia será destinada a almacén de la explotación. En el extremo opuesto a los locales técnicos se dispondrá de estercoleros de 17,00 x 4,00 m, ejecutados con losa de 15 cm de hormigón armado, sobre encachado de piedra caliza de 15 cm de espesor extendido y compactado con pisón. Por las características constructivas de esta losa, se garantiza su impermeabilidad y estanqueidad, evitándose las filtraciones al suelo. La losa presentará una pendiente del 1 % hacia la parte contraria de la entrada de los vehículos encargados de la recogida del estiércol. Para evitar el arrastre del estiércol fuera de la losa de hormigón, se propone la ejecución de un murete perimetral de bloques de hormigón de 40 cm de altura. Para reducir las emisiones gaseosas los estiércoles se cubrirán con lámina flexible.

La explotación resultante será vallada perimetralmente, modificándose y ampliándose el vallado existente, manteniéndose el punto actual de acceso a la explotación. Todas las aberturas al exterior que existan en las naves de alojamiento de los animales dispondrán de telas mosquiteras que eviten la entrada de insectos y animales. Se dispondrá de un sistema de desinfección de vehículos mediante líquidos a presión y de un sistema apropiado para la desinfección del calzado de los operarios y visitantes a la entrada de cada nave.

En el exterior de la explotación, se dispone de contenedores suficientes para la recogida y almacenamiento de cadáveres de forma que los vehículos encargados de realizar las operaciones de retirada de animales muertos lo hagan desde fuera del vallado perimetral de la explotación. La retirada, así como su destrucción, será gestionada por empresa especializada y debidamente autorizada para tal fin, mediante ampliación del contrato que se tiene suscrito con la misma.

Se estima un consumo de pienso de 136.344 kg por nave y ciclo. Se dispondrá de dos silos de almacenamiento en cada una de las naves proyectadas, con una capacidad de 25 m³ cada uno de ellos.

En la actualidad, el agua utilizada para las labores propias de la explotación se extrae de un sondeo localizado en la misma parcela en la que se ubican las naves, autorizado por la Confederación Hidrográfica del Júcar, bajo el número de expediente 2016IP0596, que permite la extracción de un volumen anual de 5.600 m³, para el abastecimiento de un total de 70.000 aves. La previsión anual de consumo de agua tras la ampliación, que se empleará tanto para cubrir las necesidades biológicas de los animales, como las de limpieza, sistemas de refrigeración y uso sanitario de los trabajadores se estima, en cifras medias, en torno a los 12.114 m³. Se aporta resolución de la presidencia de la Confederación Hidrográfica del Júcar mediante la que se autoriza el aprovechamiento de un volumen máximo anual de 12.126 m³ con destino a uso ganadero, de acuerdo con las características y condiciones que se indican en dicha resolución.

Las aguas residuales de los vestuarios son almacenadas en fosa séptica estanca, cuyo contenido es retirado periódicamente por empresa debidamente autorizada para la retirada y gestión. Se aporta compromiso suscrito con empresa encargada de la retirada de las aguas residuales sanitarias de los vestuarios, así como solicitud de vertido de las aguas retiradas para su vertido a la EDAR de Caudete de las Fuentes.

La explotación dispone de suministro eléctrico a través de centro de transformación tipo poste intemperie con una potencia de 50 kVA, que se alimenta a partir de la línea eléctrica próxima al emplazamiento de la explotación y que suministra la potencia necesaria tanto para la explotación actual como la necesaria para la ampliación prevista. Además del suministro energético proporcionado por la compañía suministradora, en una de las salas de los locales técnicos de las naves existentes, se dispone de un grupo electrógeno de 100 kVA, alimentado por un pequeño depósito con capacidad para 200 l de gasoil que se acciona en caso de fallo del suministro de energía eléctrica.

Por otro lado, se dispone de un depósito de gas propano que sirve para el suministro de los generadores de aire caliente que se accionarán en los momentos que se requieran, fundamentalmente durante las primeras fases del desarrollo de los pollitos y en las épocas que las temperaturas así lo aconsejen. Este depósito, así como sus instalaciones accesorias, por presentar legislación específica, se encuentran legalizadas de acuerdo con lo indicado en el Real decreto 919/2006, de 28 de julio, por el que se aprueba el Reglamento técnico de distribución y utilización de combustibles gaseosos y sus instrucciones técnicas complementarias ICG 01 a 11.

Cada una de las naves que se van a ejecutar, así como las ya existentes, están dotadas de un sistema de ventilación natural por medio de las ventanas abatibles. Además, se dispondrá de ventilación forzada tipo túnel por medio de 6 ventiladores con motor de 0,75 CV situados en una de las paredes longitudinales de la nave capaces de extraer cada uno de ellos un caudal de 21.600 m³/h. Adicionalmente en la pared transversal contraria a la puerta de acceso a las naves se colocará un ventilador de iguales características a los anteriores y 8 ventiladores de cono, con motor de 1,00 CV y capaces de extraer un caudal de 1.000 m³/h. Por otro lado, se instalarán dos ventiladores de cono más en cada una de las paredes laterales de la nave. Por último, y para garantizar la refrigeración de la nave, se instalarán dos paneles de cooling de 20 m y 15 cm de grosor en las paredes laterales de las naves y en el extremo opuesto al punto donde se han instalado los ventiladores de cono. La calefacción de cada nave será proporcionada por la instalación de 4 generadores de aire caliente, dotados de quemador de propano, con una potencia técnica nominal de 80,0 kW, capaces de generar un volumen de aire cada uno de ellos de 2.000 m³/h.

Se estima una producción de gallinaza en el conjunto de la explotación de 1.398 t/año, que será retirada al finalizar cada ciclo de engorde por empresa gestora autorizada e inscrita en registro de establecimientos SANDACH. Se adjunta compromiso de retirada por gestor autorizado e inscrito en el registro de establecimientos SANDACH.

En la explotación no se generarán residuos peligrosos. Se efectuará una recogida selectiva del resto de residuos generados en la explotación y serán depositados en los contenedores de recogida municipal.

Tramitación administrativa

Consta como antecedente en el Servicio de evaluación de impacto ambiental, el expediente con referencia 96/2017-AIA, relativo a la explotación avícola con capacidad para 69.920 pollos de engorde, promovida por Rafael Guillardini Martínez, en las parcelas 303, 304 y 305, del polígono 29, del término municipal de Utiel (Valencia).

Con fecha 10 de octubre de 2023, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación (órgano sustantivo) remite solicitud de pronunciamiento sobre la suficiencia e idoneidad de la documentación aportada por el promotor dentro del procedimiento sustantivo de autorización ambiental integrada para la ampliación de una explotación avícola de producción de pollos de engorde, ubicada en el polígono 29, parcela 305, del municipio de Utiel (Valencia), cuyo titular es Rafael Guillardini Martínez. A tal efecto se adjunta copia de: solicitud de AAI y EIA, proyecto básico (mayo 2022), resumen no técnico (mayo 2022), estudio de impacto ambiental (mayo 2022), documentación complementaria (informe urbanístico, fichas CAPCA, sistema de gestión ambiental, memoria de mejores técnicas disponibles, cuadro resumen de MTD y declaración responsable del técnico redactor).

Con fecha 6 de noviembre de 2023, se notifica al órgano sustantivo, con remisión de copia al promotor, el informe de suficiencia e idoneidad de la documentación presentada.

Con fecha 30 de mayo de 2024, el órgano sustantivo remite el resultado de la información pública del expediente, junto con algunos de los informes recabados en el trámite de consultas a las administraciones públicas afectadas: EPSAR, Servicio de Protección de la Atmósfera y Servicio de Producción y Sanidad Animal. Se inicia el expediente de evaluación de impacto ambiental con referencia 159/2024/AIA.

El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo por término de treinta días, mediante la inserción del correspondiente anuncio en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  n.º 9.802, de fecha 5 de marzo de 2024. Según diligencia del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, de fecha 26 de abril de 2024, durante ese plazo no se presentaron alegaciones.

Con fecha 17 de junio de 2024, el órgano sustantivo remite el informe recibido del Servicio de Gestión de Riesgos en el Territorio.

Consideraciones generales

La ampliación de la explotación se localizará al igual que las naves ya existentes en la parcela 305 del polígono 29, del término municipal de Utiel. Según el certificado de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Utiel en fecha 7 de octubre de 2020, la actuación es compatible con la normativa municipal.

Según el informe firmado por el veterinario oficial en fecha 10 de marzo de 2021, se cumplen las distancias de seguridad sanitaria a terceros, establecidas en el artículo 54 de la Ley 6/2003, de ganadería de la Comunitat Valenciana. La Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, emitió en fecha 8 de octubre de 2021 informe favorable para la ampliación de la explotación avícola, de conformidad con lo establecido por el Texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).

De conformidad con el Real decreto 637/2021, de 27 de julio, por el que se establecen las normas básicas de ordenación de las granjas avícolas, la explotación deberá respetar una distancia mínima de 500 metros con respecto a las explotaciones avícolas ya existentes o con respecto a cualquier otro establecimiento o instalación que pueda representar un riesgo higiénico-sanitario. A estos efectos, se entenderán incluidas las plantas de transformación de subproductos de origen animal no destinados al consumo humano de categorías 1 y 2, los mataderos de aves, los vertederos, los almacenes y plantas intermedias de estiércol, purines o los almacenes de lodos de depuradoras, las depuradoras de agua, y cualquier otra instalación donde se mantengan animales epidemiológicamente relacionados, sus cadáveres o partes de estos.

Según el informe del Servicio de Gestión de Riesgos en el Territorio, de fecha 11 de junio de 2024, la ampliación de explotación avícola en la parcela 305 del polígono 29 en el término municipal de Utiel, no se encuentra afectada por riesgo de inundación y se considera compatible sin haberse detectado otras incidencias territoriales relevantes, de conformidad con las determinaciones normativas del PATRICOVA, así como el resto de normativa de aplicación y cartografía oficial tenida en cuenta en la elaboración del informe.

El camino que da acceso a la explotación se corresponde con la vía pecuaria Vereda de Caudete, con ancho legal de 20 metros. Según se indica en el estudio de impacto ambiental, tanto las construcciones existentes como las nuevas se emplazan a una distancia suficiente para no afectar al ancho establecido para la vereda.

Respecto a la afección a patrimonio, se aporta informe favorable, emitido por la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 2 de octubre de 2018, relativo a la memoria patrimonial correspondiente a las instalaciones actuales, tramitadas e informadas en la declaración de impacto ambiental del expediente 96/2017/AIA. Puesto que los trabajos efectuados para la evaluación sobre el patrimonio cultural en la zona en que se emplaza la explotación existente incluían el emplazamiento de las nuevas construcciones que constituyen la ampliación, no será necesario realizar un nuevo estudio.

El municipio de Utiel está designado como zona vulnerable a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell.

Consultado el Banco de datos de biodiversidad, en el ámbito próximo de la explotación no consta la presencia de especies protegidas.

Según el visor cartográfico de la Generalitat, la localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000 ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. La ampliación propuesta tampoco afectará a ningún hábitat prioritario, vías pecuarias, ni a terreno forestal.

Consideraciones ambientales

El estudio de impacto ambiental contiene la información mínima de acuerdo con el artículo 35 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental. En dicho documento se realiza una descripción del proyecto, con un apartado dedicado a la gestión del estiércol y diversos apartados dedicados a la gestión de los residuos generados por la explotación. Cabe indicar que no se menciona la producción y gestión de los residuos ganaderos especiales, aspecto que sí venía especificado en el proyecto de la granja existente. En el caso de que se sigan generando este tipo de residuos, su almacenamiento se realizará en contenedores especiales de uso exclusivo, estancos, cerrados herméticamente, guardados a cubierto e identificados por una etiqueta que informe de la peligrosidad de su contenido. Estos residuos deberán ser retirados por empresa gestora autorizada.

El estudio de impacto ambiental también incluye un examen de alternativas, una descripción general del entorno físico y una identificación y caracterización de los posibles impactos durante las fases de construcción, funcionamiento y desmantelamiento de la granja. Finalmente se establecen medidas protectoras y correctoras y se incluye un programa de vigilancia ambiental.

Según el estudio de impacto ambiental los principales impactos producidos por la actividad incidirán en la calidad de la atmósfera, debido principalmente al polvo, ruido y gases contaminantes generados por la maquinaria, durante la fase de construcción y por la circulación de vehículos y por los propios animales, durante la fase de funcionamiento; en el suelo, por la compactación y erosión asociada tanto a la instalación de las naves y resto de estructuras, como a la eliminación de la vegetación; en la actividad agrícola de los campos próximos, debido al polvo generado durante las fases de construcción y desmantelamiento; y sobre la población, debido a la generación de olores molestos. A estos impactos cabría añadir la potencial afección a las aguas subterráneas debido a la filtración de lixiviados, en el caso de una mala gestión del estiércol.

Entre las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental se encuentran las siguientes: se realizará un adecuado mantenimiento de la maquinaria utilizada en las obras, se establecerán límites a la velocidad de circulación de los vehículos, se efectuarán riegos frecuentes en zonas de trabajo y caminos durante las obras, se llevará a cabo una correcta gestión de residuos, estiércoles y cadáveres, se restituirá el estado agrícola de la superficie no ocupada por las construcciones, no se utilizará alambre de espino en el vallado de la explotación, no se aplicarán herbicidas ni plaguicidas dentro de la explotación, y se ejecutarán estercoleros cuyas características constructivas minimizarán el riesgo de percolación de los lixiviados del estiércol. A las medidas propuestas cabe añadir las siguientes: una vez ejecutada la obra, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se garantice la total estanqueidad e impermeabilidad de la solera de las naves y de los estercoleros; los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.

El desarrollo de la actividad originará unas emisiones de gases contaminantes como el amoniaco, óxido nitroso y metano, derivadas del metabolismo de los animales y de la descomposición de la gallinaza durante las diferentes etapas de su gestión. Se trata de emisiones difusas, siendo imposible su canalización a través de conducto. En atención a la capacidad de la explotación, la actividad está incluida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011. Dado que la distancia al núcleo de población más cercano (Caudete de las Fuentes) es de 2,5 km, no es previsible que los olores generados por la explotación afecten a la población. No obstante, para mitigar en lo posible la emisión de olores en la explotación, coincidiendo con los diferentes vacíos sanitarios, se deberá realizar una correcta limpieza y desinfección de las naves y de las instalaciones. Asimismo, y según lo indicado en el informe del Servicio de Protección de la Atmósfera de fecha 15 de noviembre de 2023, en caso de que se verifique afectación en el entorno debida a la generación de olores molestos, y/o se haya confirmado la existencia de tales molestias, la empresa establecerá, aplicará y revisará periódicamente un plan de gestión de olores. En el supuesto que sean superados los niveles de olor, la empresa presentará un proyecto que contemple medidas correctoras adicionales para minimizar la generación de compuestos olorosos.

Según el estudio de impacto ambiental, la calidad del paisaje no es muy alta debido en gran parte a la acción antrópica que ha sufrido el mismo. En general se trata de un conjunto de explotaciones agrícolas salpicadas por algún promontorio con especies forestales. Las obras presentan con carácter general una visibilidad bastante restringida para cualquier observador dado que se sitúa lejos de cualquier núcleo de población y, por otro lado, se encuentran integradas en un entorno ocupado por terrenos de cultivos y forestales que ayudan a atenuar la visibilidad.

El estudio de impacto ambiental incluye un programa de vigilancia ambiental en el que se detallan las principales actividades a desarrollar para el control y seguimiento de las medidas mitigadoras en aquellos impactos detectados como más importantes por su posible efecto negativo:

– Seguimiento de las afecciones a la atmósfera: La recopilación de información para la valoración de la eficacia de las medidas establecidas se realizará con base en inspecciones visuales periódicas en las que se estimará el nivel de polvo existente en la atmosfera, así como a mediciones mediante sonómetro para valorar la posible contaminación acústica. Se analizará también la dirección predominante del viento, puesto que determinará las zonas afectadas por la generación de polvo. Las inspecciones se realizarán durante la fase de construcción una vez por semana o cuando haya un mayor movimiento de maquinaria o acopio de materiales. Para establecer un estado de referencia que posibilite posteriores comparaciones se realizará una primera inspección antes del comienzo de las obras. También se debe destacar las posibles molestias generadas por los olores de la explotación, particularmente durante la fase de transporte de los estiércoles hasta la planta de valorización, por ello, se dispondrá de un libro de explotación, en el que se llevará un seguimiento y control de las salidas de estiércol que se produzcan hacia el centro de valorización, anotándose las salidas efectuadas, cantidad, frecuencia.

– Seguimiento de afecciones sobre los suelos: Se realizará un control de las tareas de desbroce inicial, asegurando que se lleven a cabo en las zonas estrictamente necesarias, minimizando así el fenómeno de la erosión y las afecciones al paisaje. Se realizará una comprobación visual de la posible aparición de fenómenos erosivos tales como cárcavas o regueros, así como posibles alteraciones de la estabilidad de los terrenos, especialmente en los taludes entre bancales.

– Seguimiento de las afecciones a la flora y la fauna: Se comprobará que las acciones asociadas a la ejecución del proyecto se ajustan al espacio delimitado y que respetan los periodos críticos para las especies de aves más sensibles del entorno próximo. Se analizará el estado de la vegetación circundante, para evaluar si es necesaria una nueva delimitación de las zonas de trabajo.

– Seguimiento de posibles afecciones a elementos patrimoniales: Durante la fase de construcción se procederá a realizar un control visual del entorno, a fin de comunicar posibles hallazgos al Área de Patrimonio Cultural.

Este programa de vigilancia ambiental se completará con los siguientes puntos:

1. Durante la fase de funcionamiento se realizará un control visual del estado de la solera de las naves y de los estercoleros, a fin de detectar posibles filtraciones de lixiviados procedentes del estiércol almacenado.

2. Se adoptarán y vigilarán de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 487/2022, de 21 de junio, por el que se establecen los requisitos sanitarios para la prevención y el control de la legionelosis.

Consideraciones jurídicas

El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 c) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con su anexo I (grupo 1, a), 1º).

El expediente ha observado los trámites previstos en la Sección 1ª, Capítulo II del Título II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.

El artículo 9.1 del Decreto 147/2023, de 5 de septiembre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia en evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.

Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Evaluación Ambiental y Paisaje, en uso de las atribuciones que ostento

RESUELVO

*Primero*

Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de explotación avícola con capacidad total para 139.840 pollos de engorde, en la parcela 305, del polígono 29, del término municipal de Utiel (Valencia), promovido por Rafael Guillardini Martínez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el proyecto básico de autorización ambiental integrada (mayo 2022), en el estudio de impacto ambiental (mayo 2022) y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:

1. De acuerdo con lo establecido en el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.

2. Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.

3. Los residuos ganaderos especiales, en caso de generarse, se almacenarán en contenedores especiales de uso exclusivo, estancos, cerrados herméticamente, guardados a cubierto e identificados por una etiqueta que informe de la peligrosidad de su contenido. Finalmente, serán entregados a empresa gestora autorizada.

4. Una vez ejecutada la obra, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se garantice la total estanqueidad e impermeabilidad de la solera de las naves y de los estercoleros.

5. Coincidiendo con los diferentes vacíos sanitarios se deberá realizar una correcta limpieza y desinfección de las naves y de las instalaciones de manera que no queden restos cuya descomposición pueda originar malos olores.

6. En caso de que se verifique afectación en el entorno debida a la generación de olores molestos, y/o se haya confirmado la existencia de tales molestias, la empresa establecerá, aplicará y revisará periódicamente un plan de gestión de olores. En el supuesto que sean superados los niveles de olor, la empresa presentará un proyecto que contemple medidas correctoras adicionales para minimizar la generación de compuestos olorosos.

7. El programa de vigilancia ambiental se completará con los siguientes puntos:

7.1. Durante la fase de funcionamiento se realizará un control visual del estado de la solera de las naves y de los estercoleros, a fin de detectar posibles filtraciones de lixiviados procedentes del estiércol almacenado.

7.2. Se adoptarán y vigilarán de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 487/2022, de 21 de junio, por el que se establecen los requisitos sanitarios para la prevención y el control de la legionelosis.

8. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.

*Segundo*

En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.

*Tercero*

Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:

a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, así como en la sede electrónica.

b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.

*Cuarto*

El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.

  

València, 11 de julio de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML