Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8272, del 12-04-2018 (2018/2626)

RESOLUCIÓ de 28 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 111/17-AIA Castelló de la Plana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8272

Data del DOGV
:   12-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/2626

CVE


Data del document
:   28-02-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 111/17-AIA Castelló de la Plana. [2018/2626]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 111/17-AIA Castelló de la Plana.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 111/2017-AIA.  
Títol: Projecte de deslimitació de serveis auxiliars, aigua de refrigeració, aigua osmotitzada i recuperació d'aigua en la refineria de Castelló.  
Promotor: BP Oil España, SAU.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (expedient 134/16 IPPC).  
Localització: Refineria de Castelló, polígon industrial el Serrallo de Castelló.  
NIMA: 1200001720.  
  
Antecedents  
BP Oil España, SAU (d'ara endavant, BP), explota al polígon industrial el Serrallo de Castelló de la Plana una refineria de petroli. L'activitat se centra en el processament de cru de petroli. La instal·lació disposa de tancs d'emmagatzematge per al manteniment de les reserves estratègiques de cru (CORES). A més, disposa d'instal·lacions de càrrega i descàrrega en la dàrsena sud del port de Castelló i d'instal·lacions d'atracada de barcos en mar obert, a 2 km de la costa, aquestes últimes inoperatives hui en dia.  
El procés de producció és continu i consisteix en la separació del cru de petroli (matèria primera) en diferents fraccions, conversió de les fraccions de menor demanda en altres de major demanda, modificació de les estructures de les gasolines i naftes per a elevar la seua capacitat carburant i tractament dels productes obtinguts per a adaptar-los a les especificacions comercials. Com a resultat del procés s'obté una àmplia gamma de destil·lats petrolífers que es destinen al mercat: gasos combustibles, diferents tipus de naftes, gasoils, fueloils i asfalt, entre altres. Les instal·lacions tenen una capacitat de 110.000 BPSD i la capacitat de tractament de cru és de l'ordre de 6.000.000 t/any.  
  
Les instal·lacions considerades disposen de la corresponent autorització administrativa prèvia atorgada pel ministeri competent en matèria d'hidrocarburs, d'acord amb l'article 39 de la Llei 34/1998). Les refineries de petroli brut estan incloses en el grup 3.a de l'annex I de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, per la qual cosa requereixen avaluació d'impacte ambiental (ordinària). El ministeri competent en medi ambient s'ha pronunciat en nombroses ocasions en relació amb l'esmentada indústria, i ha emés un informe d'impacte ambiental per a la substitució de la torre de buit (Resolució de 27.07.2016), declaració d'impacte ambiental al projecte de coquització retardada (Resolució de 30.07.2007), resolució de no sotmetiment relatiu a la instal·lació de tanc de cru (12.09.2006), combustibles d'última generació (11.01.2005), entre altres.  
La indústria està, al seu torn, sotmesa al règim d'autorització ambiental integrada (Llei 16/2002, d'1 de juliol). Disposa d'autorització ambiental integrada de l'òrgan autonòmic competent, emesa per Resolució de 16 de juny de 2006, que ha sigut actualitzada i revisada en nombroses ocasions (número de registre 035/AAI/CV).  
Aquest òrgan ambiental s'ha pronunciat en matèria d'avaluació d'impacte ambiental, amb motiu de la instal·lació i adequació de diversos equips en la refineria. Cal citar, per la relació amb aquest projecte, els expedients relatius al sistema d'osmosi (expedients 283/1997-AIA i 286/1998-AIA). Igualment, aquest òrgan ambiental ha intervingut, com a administració pública afectada pel projecte, en l'avaluació d'impacte ambiental d'actuacions autoritzades i avaluades per l'òrgan estatal competent, la més recent, la relativa al projecte de substitució de la torre de buit (6/2016-CON).  
Descripció del projecte  
Els blocs bàsics que componen les instal·lacions de BP Oil refineria de Castelló són el de destil·lació, el de conversió, el d'asfalts, el d'instal·lacions de control i correcció de la contaminació i el de processos auxiliars.  
L'objecte del projecte presentat consisteix a cobrir les noves necessitats de serveis auxiliars de la refineria, conseqüència de les modificacions realitzades i previstes en el complex, en particular:  
- Instal·lació d'un nou tren d'osmosi inversa a fi d'ampliar el subministrament d'aigua osmotitzada.  
- Increment del duty de la torre de refrigeració CT-2101 (introduïda en el projecte de substitució de la torre de buit, recentment autoritzat) per a augmentar la capacitat de refrigeració de 2.400 m³/h fins a 3.600 m³/h.  
El nou tren d'osmosi inversa se sobredimensiona fins a 130 m³/h de capacitat per a obtindre cabal suficient tant per al sistema de generació de vapor com per a l'alimentació del sistema de refrigeració.  
  
Per al funcionament correcte del tren d'osmosi, es requereix una etapa prèvia de filtratge i pretractament. S'instal·laran dos nous filtres de sílex, per a eliminar la matèria orgànica i la matèria sòlida en suspensió de grans dimensions. A l'eixida dels filtres, s'addiciona el dispersant o antincrustant per a minimitzar l'embrutiment i pèrdua de càrrega en les membranes d'osmosi inversa, i l'aigua circula per dos filtres de cartutx per a eliminar les restes de partícules de sílex. El tren d'osmosi tindrà una capacitat de 130 m³/h. L'ultrafiltratge es conduirà a un depòsit pulmó connectat al depòsit del desgasificador existent. Finalment, per mitjà de depòsits plens de resines d'intercanvi iònic es redueix la duresa calcicomagnèsica. L'efluent de rebuig de l'osmosi es dirigirà a la línia de rebuig existent, que desemboca en el tanc TK-1506.  
  
Respecte a la torre de refrigeració, es va preveure el seu funcionament amb un cabal recirculat de 2.400 m³/h. L'increment del duty (capacitat de refrigeració) de la torre s'aconsegueix augmentant el cabal recirculat fins a 3.600 m³/h, gràcies a una major capacitat de funcionament respecte a la prevista. La millora en la qualitat de l'aigua d'alimentació de les torres permet augmentar els cicles de concentració d'aquestes, i ocasiona una reducció del cabal de consum i de porga i, conseqüentment, del cabal d'abocament associat a la capacitat addicional de refrigeració. Addicionalment, aquesta millora en la qualitat de l'aigua incrementa l'operativitat dels tractaments químics de les torres i redueix significativament els problemes del circuit de l'aigua de refrigeració, ja que es redueixen la corrosió i les incrustacions.  
Complementàriament a les actuacions específicament previstes en el projecte, es preveu la realització dels canvis següents sobre el procés descrit i avaluat en anteriors tràmits d'avaluació ambiental:  
  
- Inicialment, l'abastiment d'aigua per a la instal·lació es realitzava des del pou de la Ratlla. En l'actualitat, l'abastiment queda cobert per FACSA, entitat que disposa de l'autorització necessària per a l'explotació de diversos pous en la zona i l'abastiment a tercers a través de la seua xarxa.  
- L'efluent de rebuig de les plantes d'osmosi ja instal·lades es dirigia inicialment a la capçalera de la planta de tractament d'aigües residuals (PTAR). Hui en dia, s'ha connectat l'esmentat flux amb la bassa situada a l'eixida de la PTAR (tanc TK-1506), on es mescla amb l'aigua ja tractada, abans de l'abocament a través de l'emissari submarí del qual disposa la planta.  
Tramitació administrativa  
El promotor exposa que la Direcció General del Canvi Climàtic i de Qualitat Ambiental és l'òrgan substantiu als efectes previstos en la normativa en matèria d'avaluació ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre). Això basant-se en el fet que la modificació de la instal·lació de refinació únicament està sotmesa a comunicació segons la normativa del sector d'hidrocarburs (Llei 34/1998), mentre que es requereix autorització ambiental integrada de l'òrgan autonòmic competent (Llei 16/2002, de 2 de juliol i Llei 6/2014, de 25 de juliol), per al funcionament i modificació d'aquesta.  
Iniciada la modificació de l'AAI davant de l'òrgan substantiu (ref. 134/16, IPPC) d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, en la seua tramitació es va remetre a aquest òrgan ambiental una sol·licitud d'informe en relació amb el projecte, on s'adjuntava:  
- Memòria justificativa de modificació no substancial de l'AAI.  
- Memòria justificativa de no aplicació de la normativa d'avaluació d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària presentada a sol·licitud de l'òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües.  
Iniciat expedient de consulta ambiental (referència 22/2017-CON), es va requerir per mitjà d'un informe de 6 de juny de 2017, informació complementària sobre el projecte i es va exposar la necessitat de tramitar una avaluació d'impacte ambiental per a l'emissió d'un pronunciament exprés d'aquest òrgan ambiental adequat a la realitat actual de la planta. En contestació a l'esmentat informe, el promotor va presentar davant de l'òrgan substantiu, amb data 23 de juny de 2017, un nou document, on es limitava a qüestionar el criteri aplicat i reiterava la no-necessitat de valorar ambientalment el projecte considerat. Davant de la insuficiència argumental del promotor i reiterant el criteri exposat per aquest òrgan, en reunió conjunta amb l'òrgan substantiu, es va confirmar la necessitat d'avaluació ambiental.  
Amb data 11 de setembre de 2017 es rep en aquest òrgan ambiental la preceptiva sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, en els termes establits en la Llei 21/2013, de 9 de desembre. Aquesta sol·licitud adjunta document explicatiu complementari a la informació aportada prèviament i exposa que s'entén completada la informació requerida i, en particular, el document ambiental del projecte. S'inicia, per tant, aquest expedient d'avaluació d'impacte ambiental simplificada (referència 111/2017-AIA).  
A aquest expedient s'han incorporat els informes següents:  
- L'Ajuntament de Castelló remet, amb data 7 d'abril de 2017, sengles informes. El primer indica la necessitat de corroborar, per mitjà d'auditoria acústica, les estimacions i modelitzacions incloses en l'estudi acústic. El segon emet informe favorable, des del punt de vista del compliment de l'ordenança reguladora d'abocaments líquids.  
- El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló informa, amb data 20 d'abril de 2017, que atés que el projecte adjunta l'informe d'OCA on s'assenyala que l'actuació no afecta l'anàlisi de riscos de l'informe de seguretat previ, ja que no estableix nous riscos d'accidents greus ni modifica els existents, no es requereix l'emissió d'informe per part de l'esmentat servei.  
- A través de l'òrgan substantiu s'ha rebut l'informe de data 21 de desembre de 2017, del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, en relació amb el consum d'aigua i l'abocament al mar.  
Vist l'àmbit en què es desenvolupa el projecte i les seues característiques, aquest òrgan disposa d'elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
La refineria de Castelló disposa d'autorització substantiva i avaluació d'impacte ambiental. No és objecte d'aquest informe valorar l'afecció ambiental de la planta en conjunt, sinó considerar el potencial impacte ambiental derivat dels canvis que s'hi escometen. Per tant, s'exposen únicament les accions del projecte que impliquen canvis ambientals rellevants i s'analitza l'afecció ambiental derivada.  
  
Característiques del projecte. El projecte afecta els serveis auxiliars de la refineria, sense comportar canvis sobre el procés principal de processament del cru de petroli (no s'altera la capacitat del procés ni el seu funcionament). En particular, l'actuació no altera la valoració relativa al risc d'accidents greus de la planta en el seu conjunt. La introducció d'un nou tren d'osmosi té per objecte l'augment en la quantitat i qualitat de l'aigua que s'introdueix en el sistema de refrigeració, amb el fi últim d'augmentar la capacitat de refrigeració. S'aconsegueix, així mateix, augmentar els cicles de concentració de l'aigua de refrigeració, i ocasionar una reducció del cabal de consum i de porga.  
  
Ubicació del projecte. L'actuació s'integra en les instal·lacions de BP, la qual disposa d'una planta industrial d'unes 300 ha de superfície en el polígon industrial el Serrallo (Castelló de la Plana). Atenent l'escassa ocupació que comporta el projecte i la seua localització en una parcel·la totalment alterada i que ja alberga l'activitat, així com l'escassa envergadura de les obres necessàries, la ubicació no és un factor rellevant en la valoració ambiental. No se situen en l'entorn espais naturals protegits o elements naturals d'interés, que puguen veure's afectats per l'actuació.  
Increment en el consum d'aigua i canvi en l'origen d'aquesta. En aquesta zona i d'acord amb els informes previs emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, l'aigua s'extrau d'una massa d'aigua subterrània en mal estat quantitatiu, per la qual cosa es va considerar necessari acreditar la disponibilitat del recurs. Per a això, el promotor aporta informe de l'empresa d'abastiment FACSA, que assenyala que es disposa del volum d'aigua requerit per a abastir el cabal que demanda l'actuació. El mateix informe assenyala que FACSA disposa dels drets administratius per a la captació segons l'expedient 88IC2218 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Encara que inicialment l'abastiment de la planta es realitzava únicament des del pou de la Ratlla (DIA 283/1997-AIA), en l'actualitat FACSA subministra des de diversos pous.  
Efluents líquids generats per l'actuació i canvis en la destinació del rebuig de la planta d'osmosi. Encara que a causa de la posada en marxa del nou tren d'osmosi s'incrementa el cabal de rebuig, a canvi es redueix el cabal de porga de la nova torre de refrigeració, gràcies a l'ús d'aigua de millor qualitat, i resulta l'increment global en 6,9 m³/h. S'assenyala també que l'ús d'aigua de millor qualitat en la torre de refrigeració incrementa l'operativitat dels tractaments químics i disminueix els problemes de corrosió i incrustacions. L'aigua dels pous que abasteixen la planta prové d'un aqüífer que presenta un alt contingut en nitrats, per la qual cosa el rebuig del procés d'osmosi té elevada concentració d'aquests (i de sals, en general). El rebuig dels dos trens d'osmosi existents es dirigia inicialment a capçalera de la PTAR (DIA 283/1997-AIA i DIA 286/1998-AIA); en l'actualitat, es trasllada la connexió al depòsit d'eixida de la PTAR (TK-1506). El cabal de porga de la torre de refrigeració CT-2101 es dirigeix en la seua totalitat (cabal actual i increment de cabal a causa de l'increment de capacitat) al TK-1506 (canvi amb relació a allò que s'ha indicat en el projecte de substitució de torre de buit avaluat pel ministeri). En el projecte, es justifica la connexió d'aquest efluent amb el depòsit d'eixida de la PTAR basant-se en els criteris següents:  
  
- D'acord amb el BREF sectorial, el rebuig dels trens d'osmosi, així com la porga de les torres de refrigeració (d'ara endavant, porga+rebuig), són considerats efluents no contaminats, en la mesura que no arrosseguen hidrocarburs de procés. Es caracteritzen, no obstant això, per una alta conductivitat a causa de la presència de sals, de l'ordre de 3.000 µS/cm.  
- La PTAR (DIA 571/1998-AIA) és una instal·lació existent i en funcionament adaptada per a la depuració d'aigües contaminades per hidrocarburs i degudament dimensionada per al cabal generat en planta i en altres instal·lacions pròximes (aigües contaminades d'anàlogues característiques).  
- La mescla d'aquest efluent (porga+rebuig) amb altres efluents de planta (aigües contaminades) pot produir precipitacions i obstruccions en la xarxa de canalització, per la qual cosa es considera convenient separar aquests corrents.  
- La introducció en capçalera de la PTAR de l'efluent considerat (porga+rebuig) incrementaria el volum d'aigua tractat, la qual cosa reduiria el temps de permanència de les aigües en el procés de tractament i reduiria el seu rendiment i eficàcia. A més, la PTAR no està dissenyada específicament per a l'eliminació de les sals i compostos que aquest efluent arrossega.  
- L'abocament actual de planta es realitza en el medi marí, amb una conductivitat de l'ordre de 50.000 µS/cm.  
- L'abocament en conjunt, controlat a través de mostreig realitzat en el mateix tanc TK-1506, compleix els límits establits en l'AAI.  
  
Atés que l'increment percentual de cabal que l'actuació comporta és reduït, que la càrrega contaminant d'aquest és de tipus químic (no biològic) i que es mescla, abans de l'abocament, amb una quantitat significativament major d'aigua tractada, el promotor estima que el canvi no produeix una afecció negativa significativa sobre el medi receptor. Addicionalment, s'ha realitzat un estudi fluidodinàmic tenint en compte tant el cabal resultant com la seua composició, modelitzant l'abocament al mar a través de l'emissari submarí. Es conclou que tant en la situació preoperacional com en la situació que resulta després de l'actuació, la dilució aconseguida per l'abocament en el medi receptor és molt elevada, i no s'aprecien diferències substancials entre ambdós situacions.  
  
Generació de residus. La instal·lació del nou tren d'osmosi generarà fins a 18,6 tones anuals (quan coincidisca en el mateix any natural la substitució de tots els filtres del sistema) de residus no perillosos, valor reduït en comparació amb la generació total de la planta que ascendeix a més de 12.000 tones a l'any. S'indica que el disseny del tren d'osmosi permet la llavada en continu dels filtres, raó per la qual s'augmenta la seua vida útil i es minimitza aquest residu. Els filtres utilitzats (de sílex i de cartutx) són anàlegs als utilitzats en els trens d'osmosis existents, i per tant es gestionaran de la mateixa manera. S'alternarà el canvi dels filtres de manera que no coincidisquen temporalment.  
  
Emissions a l'atmosfera. El projecte no porta associat un canvi en l'origen o quantitat de gasos contaminants emesos a l'atmosfera per la refineria. La introducció de noves bombes d'impulsió en el sistema, com a nou focus de soroll, s'ha valorat per mitjà d'estudi acústic, i s'ha conclòs que no es produeixen canvis sobre la situació actual, atesa l'envergadura de la planta en conjunt i la zona en què aquestes s'ubiquen.  
  
Vistos els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i d'acord amb allò que s'ha exposat, es pot concloure que el projecte no tindrà efectes ambientals significatius sobre el medi ambient.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de modificació de l'AAI de la refineria, atés que és una instal·lació existent i en funcionament i d'acord amb l'abast dels canvis descrits, constitueix un cas d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb les previsions de la Llei 21/2013, de 9 de desembre (article 7.2.c, en concordança amb l'epígraf 3.a de l'annex I).  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, i pel Decret 73/2017, de 2 de juny, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, es redacta el següent:  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar que el projecte denominat «Deslimitació de serveis auxiliars: aigua de refrigeració, aigua osmotitzada i recuperació d'aigua» i els canvis en l'esquema de planta (en particular, en les línies d'aigües residuals) derivats d'aquest, que promou BP Oil España, SAU, en la seua instal·lació refineria de Castelló, situada a Castelló de la Plana, no té efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte i del document ambiental, als termes i les condicions previstos en aquest informe i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte d'autorització del projecte, d'acord amb el que disposa l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquest informe d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
  
Quart  
L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys, d'acord amb el que disposa l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
  
València, 5 de febrer de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 28 de febrer de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8272, del 12-04-2018 (2018/2626)

RESOLUCIÓN de 28 de febrero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 111/17-AIA Castellón de la Plana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8272

Fecha DOGV
:   12-04-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/2626

CVE


Fecha del documento
:   28-02-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de febrero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 111/17-AIA Castellón de la Plana. [2018/2626]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 111/17-AIA Castellón de la Plana.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 111/2017-AIA.  
Título: Proyecto de deslimitación de servicios auxiliares, agua de refrigeración, agua osmotizada y recuperación de agua en la refinería de Castellón.  
Promotor: BP Oil España, SAU.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación (expediente 134/16 IPPC).  
Localización: Refinería de Castellón, polígono industrial El Serrallo de Castellón.  
NIMA: 1200001720.  
  
Antecedentes.  
BP Oil España, SAU (en adelante, BP), explota en el polígono industrial El Serrallo de Castellón de la Plana una refinería de petróleo. La actividad se centra en el procesado de crudo de petróleo. La instalación cuenta con tanques de almacenamiento para el mantenimiento de las reservas estratégicas de crudo (CORES). Además, dispone de instalaciones de carga y descarga en la dársena sur del puerto de Castellón y de instalaciones de atraque de barcos en mar abierto, a 2 km de la costa, estas últimas inoperativas hoy en día.  
El proceso de producción es continuo y consiste en la separación del crudo de petróleo (materia prima) en diferentes fracciones, conversión de las fracciones de menor demanda en otras de mayor demanda, modificación de las estructuras de las gasolinas y naftas para elevar su capacidad carburante y tratamiento de los productos obtenidos para adaptarlos a las especificaciones comerciales. Como resultado del proceso se obtiene una amplia gama de destilados petrolíferos que se destinan al mercado: gases combustibles, diferentes tipos de naftas, gasóleos, fuelóleos, asfalto, entre otros. Las instalaciones tienen una capacidad de 110.000 BPSD y la capacidad de tratamiento de crudo es del orden de 6.000.000 t/año.  
Las instalaciones consideradas disponen de la correspondiente autorización administrativa previa otorgada por el ministerio competente en materia de hidrocarburos (de acuerdo con el artículo 39 de la Ley 34/1998). Las refinerías de petróleo bruto, están incluidas en el grupo 3.a del anexo I de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, por lo que requieren evaluación de impacto ambiental (ordinaria). El ministerio competente en medio ambiente, se ha pronunciado en numerosas ocasiones en relación con la citada industria, emitiendo informe de impacto ambiental para la sustitución de la torre de vacío (resolución de 27.07.2016), declaración de impacto ambiental al proyecto de coquización retardada (resolución de 30.07.2007), resolución de no sometimiento relativo a instalación de tanque de crudo (12.09.2006), combustibles de última generación (11.01.2005), entre otras.  
La industria está a su vez sometida al régimen de autorización ambiental integrada (ley 16/2002, de 1 de julio). Cuenta con autorización ambiental integrada del órgano autonómico competente, emitida por la Resolución de 16 de junio de 2006, que ha sido actualizada y revisada en numerosas ocasiones (número de registro 035/AAI/CV).  
Este órgano ambiental, se ha pronunciado en materia de evaluación de impacto ambiental, con motivo de la instalación y adecuación de diversos equipos en la refinería. Cabe citar, por su relación con el presente proyecto, los expedientes relativos al sistema de ósmosis (expedientes 283/1997-AIA y 286/1998-AIA). Igualmente, este órgano ambiental ha intervenido como administración pública afectada por el proyecto, en la evaluación de impacto ambiental de actuaciones autorizadas y evaluadas por el órgano estatal competente, la más reciente, la relativa al proyecto de sustitución de la torre de vacío (6/2016-CON).  
Descripción del proyecto.  
Los bloques básicos que componen las instalaciones de BP OIL refinería de Castellón son el de destilación, el de conversión, el de asfaltos, el de instalaciones de control y corrección de la contaminación y el de procesos auxiliares.  
El objeto del proyecto presentado, consiste en cubrir las nuevas necesidades de servicios auxiliares de la refinería, consecuencia de las modificaciones realizadas y previstas en el complejo, en particular:  
- Instalación de un nuevo tren de ósmosis inversa con objeto de ampliar el suministro de agua osmotizada.  
- Incremento del duty de la torre de refrigeración CT-2101 (introducida en el proyecto de sustitución de la torre de vacío, recientemente autorizado) para aumentar la capacidad de refrigeración de 2.400 m³/h hasta 3.600 m³/h.  
El nuevo tren de ósmosis inversa, se sobredimensiona hasta 130 m³/h de capacidad para obtener caudal suficiente tanto para el sistema de generación de vapor como para la alimentación del sistema de refrigeración.  
Para el correcto funcionamiento del tren de ósmosis, se requiere una etapa previa de filtrado y pretratamiento. Se instalarán dos nuevos filtros de sílex, para eliminar la materia orgánica y la materia sólida en suspensión de gran tamaño. A la salida de los filtros, se adiciona el dispersante o antincrustante para minimizar el ensuciamiento y pérdida de carga en las membranas de ósmosis inversa, circulando el agua por dos filtros de cartucho para eliminar los restos de partículas de sílex. El tren de ósmosis tendrá una capacidad de 130 m³/h. El permeado se conducirá a un depósito pulmón conectado al depósito del desgasificador existente. Finalmente, mediante depósitos rellenos de resinas de intercambio iónico, se reduce la dureza cálcico-magnésica. El efluente de rechazo de la ósmosis se dirigirá a la línea de rechazo existente, que desemboca en el tanque TK-1506.  
Respecto a la torre de refrigeración, se previó su funcionamiento con un caudal recirculado de 2.400 m³/h. El incremento del duty (capacidad de refrigeración) de la torre se logra aumentando el caudal recirculado hasta 3.600 m³/h, gracias a una mayor capacidad de funcionamiento respecto a la prevista. La mejora en la calidad del agua de alimentación de las torres, permite aumentar los ciclos de concentración de las mismas, dando lugar a una reducción del caudal de consumo y de purga y consecuentemente, del caudal de vertido asociado a la capacidad adicional de refrigeración. Adicionalmente, esta mejora en la calidad del agua incrementa la operatividad de los tratamientos químicos de las torres y reduce significativamente los problemas del circuito del agua de refrigeración, ya que se reduce la corrosión y las incrustaciones.  
Complementariamente a las actuaciones específicamente contempladas en el proyecto, se prevé la realización de los siguientes cambios sobre el proceso descrito y evaluado en anteriores trámites de evaluación ambiental:  
- Inicialmente, el abastecimiento de agua para la instalación se realizaba desde el pozo de la Ralla. En la actualidad, el abastecimiento queda cubierto por FACSA, entidad que dispone de la autorización necesaria para la explotación de diversos pozos en la zona y el abastecimiento a terceros a través de su red.  
- El efluente de rechazo de las plantas de ósmosis ya instaladas, se dirigía inicialmente a cabecera de la planta de tratamiento de aguas residuales (PTAR). Hoy en día, se ha conectado el citado flujo con la balsa situada a la salida de la PTAR (tanque TK-1506), donde se mezcla con el agua ya tratada, previo a su vertido a través del emisario submarino del cual dispone la planta.  
Tramitación administrativa.  
Expone el promotor que la Dirección General del Cambio Climático y de Calidad Ambiental, es el órgano sustantivo, a los efectos previstos en la normativa en materia de evaluación ambiental (Ley 21/2013, de 9 de diciembre). Ello en base a que la modificación de la instalación de refino únicamente está sometida a comunicación según la normativa del sector de hidrocarburos (Ley 34/1998), mientras que se requiere autorización ambiental integrada del órgano autonómico competente (Ley 16/2002, de 2 de julio y Ley 6/2014, de 25 de julio), para el funcionamiento y modificación de la misma.  
Iniciada la modificación de la AAI ante el órgano sustantivo (ref. 134/16 IPPC) de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, en el seno de su tramitación se remitió a este órgano ambiental solicitud de informe en relación con el proyecto, adjuntando:  
- Memoria justificativa de modificación no sustancial de la AAI.  
- Memoria Justificativa de no aplicación de la normativa de evaluación de impacto ambiental.  
- Documentación complementaria presentada a solicitud del órgano competente en materia de calidad de aguas.  
Iniciado expediente de consulta ambiental (referencia 22/2017-CON), se requirió mediante informe de 6 de junio de 2017 información complementaria sobre el proyecto y se expuso la necesidad de tramitar una evaluación de impacto ambiental para la emisión de un pronunciamiento expreso de este órgano ambiental adecuado a la realidad actual de la planta. En contestación al citado informe, el promotor presentó ante el órgano sustantivo con fecha 23 de junio de 2017 un nuevo documento, limitándose a cuestionar el criterio aplicado y reiterando la no necesidad de valorar ambientalmente el proyecto considerado. Ante la insuficiencia argumental del promotor y reiterando el criterio expuesto por este órgano, en reunión conjunta con el órgano sustantivo, se confirmó la necesidad de evaluación ambiental.  
Con fecha 11 de septiembre de 2017, se ha recibido en este órgano ambiental la preceptiva solicitud de evaluación de impacto ambiental simplificada, en los términos establecidos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre. Dicha solicitud acompaña documento explicativo complementario a la información previamente aportada y expone que se entiende completada la información requerida y en particular, el documento ambiental del proyecto. Se inicia por tanto el presente expediente de evaluación de impacto ambiental simplificada (referencia 111/2017-AIA).  
Al presente expediente se han incorporado los siguientes informes:  
- El Ayuntamiento de Castellón, remite en fecha 7 de abril de 2017, sendos informes. El primero señala la necesidad de corroborar, mediante auditoría acústica, las estimaciones y modelizaciones incluidas en el estudio acústico. El segundo informa favorablemente, desde el punto de vista del cumplimiento de la ordenanza reguladora de vertidos líquidos.  
- El Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, informa en fecha 20 de abril de 2017, que dado que el proyecto acompaña informe de OCA señalando que la actuación no afecta al análisis de riesgos del informe de seguridad previo, ya que no establece nuevos riesgos de accidentes graves ni modifica los existentes, no se requiere la emisión de informe por parte del citado servicio.  
- A través del órgano sustantivo, se ha recibido el informe de fecha 21 de diciembre de 2017, del Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas, en relación con el consumo de agua y el vertido al mar.  
Visto el ámbito en el que se desarrolla el proyecto y las características del mismo, este órgano dispone de elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
Consideraciones ambientales  
La refinería de Castellón, cuenta con autorización sustantiva y evaluación de impacto ambiental. No es objeto del presente informe el valorar la afección ambiental de la planta en su conjunto, sino considerar el potencial impacto ambiental derivado de los cambios que se acometen en la misma. Por tanto se exponen únicamente las acciones del proyecto que implican cambios ambientales relevantes y se analiza la afección ambiental derivada.  
Características del proyecto. El proyecto afecta a los servicios auxiliares de la refinería, sin conllevar cambios sobre el proceso principal de procesado del crudo de petróleo (no se altera la capacidad del proceso ni su funcionamiento). En particular, la actuación no altera la valoración relativa al riesgo de accidentes graves de la planta en su conjunto. La introducción de un nuevo tren de ósmosis tiene por objeto el aumento en la cantidad y calidad del agua que se introduce en el sistema de refrigeración, con el fin último de aumentar la capacidad de refrigeración. Se consigue asimismo aumentar los ciclos de concentración del agua de refrigeración, dando lugar a una reducción del caudal de consumo y de purga.  
Ubicación del proyecto. La actuación se integra en las instalaciones de BP, la cual dispone de una planta industrial de unas 300 ha de superficie en el polígono industrial El Serrallo (Castellón de la Plana). Atendiendo a la escasa ocupación que conlleva el proyecto y su localización en una parcela totalmente alterada y que ya alberga la actividad, así como la escasa envergadura de las obras necesarias, la ubicación no resulta ser un factor relevante en la valoración ambiental. No se sitúan en el entorno espacios naturales protegidos o elementos naturales de interés, que puedan verse afectados por la actuación.  
Incremento en el consumo de agua y cambio en el origen de la misma. En esta zona y de acuerdo con informes previos emitidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar, el agua se extrae de una masa de agua subterránea en mal estado cuantitativo, por lo que se consideró necesario acreditar la disponibilidad del recurso. Para ello, el promotor aporta informe de la empresa de abastecimiento FACSA, que señala que se dispone del volumen de agua requerido para abastecer el caudal que demanda la actuación. El mismo informe señala que FACSA dispone de los derechos administrativos para la captación según el expediente 88IC2218 de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Aunque inicialmente el abastecimiento de la planta se realizaba únicamente desde el pozo de la Ralla (DIA 283/1997-AIA), en la actualidad FACSA suministra desde varios pozos.  
Efluentes líquidos generados por la actuación y cambios en el destino del rechazo de la planta de ósmosis. Aunque debido a la puesta en marcha del nuevo tren de ósmosis, se incrementa el caudal de rechazo, a cambio se reduce el caudal de purga de la nueva torre de refrigeración, gracias al empleo de agua de mejor calidad, resultando el incremento global en 6,9 m³/h. Se señala también que el empleo de agua de mejor calidad en la torre de refrigeración incrementa la operatividad de los tratamientos químicos y disminuye los problemas de corrosión e incrustaciones. El agua de los pozos que abastecen la planta, proviene de un acuífero que presenta un alto contenido en nitratos, por lo que el rechazo del proceso de ósmosis tiene elevada concentración de estos (y de sales, en general). El rechazo de los dos trenes de ósmosis existentes, se dirigía inicialmente a cabecera de la PTAR (DIA 283/1997-AIA y DIA 286/1998-AIA); en la actualidad, se traslada la conexión al depósito de salida de la PTAR (TK-1506). El caudal de purga de la torre de refrigeración CT-2101, se dirige en su totalidad (caudal actual e incremento de caudal debido al incremento de capacidad) al TK-1506 (cambio con relación a lo indicado en el proyecto de sustitución de torre de vacío evaluado por el ministerio). En el proyecto, se justifica la conexión de este efluente con el depósito de salida de la PTAR en base a los siguientes criterios:  
- De acuerdo con el BREF sectorial, el rechazo de los trenes de ósmosis, así como la purga de las torres de refrigeración (en adelante, purga+rechazo), son considerados efluentes no contaminados, en la medida en que no arrastran hidrocarburos de proceso. Se caracterizan, no obstante, por una alta conductividad debida a la presencia de sales, del orden de 3.000 µS/cm.  
- La PTAR (DIA 571/1998-AIA) es una instalación existente y en funcionamiento adaptada para la depuración de aguas contaminadas por hidrocarburos y debidamente dimensionada para el caudal generado en planta y en otras instalaciones cercanas (aguas contaminadas de análogas características).  
- La mezcla de este efluente (purga+rechazo) con otros efluentes de planta (aguas contaminadas) puede producir precipitaciones y obstrucciones en la red de canalización, por lo que se considera conveniente separar tales corrientes.  
- La introducción en cabecera de la PTAR del efluente considerado (purga+rechazo), incrementaría el volumen de agua tratado, reduciendo el tiempo de permanencia de las aguas en el proceso de tratamiento y reduciendo su rendimiento y eficacia. Además, la PTAR no está diseñada específicamente para la eliminación de las sales y compuestos que tal efluente arrastra.  
- El vertido actual de planta se realiza en el medio marino, con una conductividad del orden de 50.000 µS/cm.  
- El vertido en su conjunto, controlado a través de muestreo realizado en el propio tanque TK-1506, cumple con los límites establecidos en la AAI.  
Considerando que el incremento porcentual de caudal que la actuación conlleva es reducido, que la carga contaminante del mismo es de tipo químico (no biológico) y que se mezcla, previo a su vertido, con una cantidad significativamente mayor de agua tratada, el promotor estima que el cambio no produce una afección negativa significativa sobre el medio receptor. Adicionalmente, se ha realizado un estudio fluidodinámico teniendo en cuenta tanto el caudal resultante como su composición, modelizando el vertido al mar a través del emisario submarino. Se concluye que tanto en la situación preoperacional como en la situación resultante tras la actuación, la dilución alcanzada por el vertido en el medio receptor es muy elevada, sin que se aprecien diferencias sustanciales entre ambas situaciones.  
Generación de residuos. La instalación del nuevo tren de ósmosis generará hasta 18,6 toneladas anuales (cuando coincida en el mismo año natural la sustitución de todos los filtros del sistema) de residuos no peligrosos, valor reducido en comparación con la generación total de la planta que asciende a más de 12.000 toneladas al año. Se expone que el diseño del tren de ósmosis, permite el lavado en continuo de los filtros, razón por la que se aumenta su vida útil y se minimiza este residuo. Los filtros empleados (de sílex y de cartucho) son análogos a los empleados en los trenes de ósmosis existentes, gestionándose por tanto de igual modo. Se alternará el cambio de los filtros de forma que no coincidan temporalmente.  
Emisiones a la atmósfera. El proyecto no lleva asociado un cambio en el origen o cantidad de gases contaminantes emitidos a la atmósfera por la refinería. La introducción de nuevas bombas de impulsión en el sistema, como nuevo foco de ruido, se ha valorado mediante estudio acústico, concluyéndose que no se producen cambios sobre la situación actual, dada la envergadura de la planta en su conjunto y la zona en que las mismas se ubican.  
Considerados los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre y de acuerdo con lo expuesto, se puede concluir que el proyecto no tendrá efectos ambientales significativos sobre el medio ambiente.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de modificación de la AAI de la refinería, siendo una instalación existente y en funcionamiento y atendiendo al alcance de los cambios descritos, constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con las previsiones de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre (art. 7.2.c, en concordancia con el epígrafe 3.a del anexo I).  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio y por el Decreto 73/2017, de 2 de junio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, se redacta el siguiente:  
  
Informe de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar que el proyecto denominado «Deslimitación de servicios auxiliares: agua de refrigeración, agua osmotizada y recuperación de agua» y los cambios en el esquema de planta (en particular, en las líneas de aguas residuales) derivados del mismo que promueve BP OIL España, SAU, en su instalación refinería de Castellón situada en Castellón de la Plana, no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, siempre que el mismo se ajuste a las previsiones del proyecto y del documento ambiental, a los términos y condiciones contemplados en este informe y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de los que en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el presente informe de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
  
Cuarto  
El informe de impacto ambiental, perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios, si una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 47.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 5 de febrero de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 28 de febrero de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML