Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5032, del 21-06-2005 (2005/6921)

RESOLUCIÓ de 7 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5032

Data del DOGV
:   21-06-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/6921

CVE


Data del document
:   07-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alcoi](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Xert](javascript:void(0))
    * [Alfafara](javascript:void(0))
    * [Benferri](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X6921]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 326/03-AIA Benferri, 211/03-AIA Xert, 453/02-AIA Alcoi, 313/03-AIA Vall d'Alba i 303/03-AIA Alfafara, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 7 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 326/03-AIA
  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial del sector Alto del Pino
  
Promotor: Ajuntament de Benferri
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte: Des del punt de vista estrictament mediambiental, es busca la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús residencial
  
Localització: Benferri (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El sector Alto del Pino es localitza a l'oest del nucli urbà de Benferri, afronta al nord amb la rambla de l'Abanilla. Es localitza sobre sòl no urbanitzable comú i presenta una superfície de 147.789 m².
  
La reclassificació pretén implantar, en l'àrea implicada, l'ús residencial, amb habitatge unifamiliar aïllat. S'estableix una limitació de 2 plantes, amb alçària màxima de coronació de 8 metres.
  
2. Alternatives
  
No s'han estudiat alternatives per a la ubicació del sòl, la qual cosa en l'estudi, s'argumenta amb el fet que es tracta d'un projecte de modificació del planejament amb una finalitat concreta en la qual entren en joc molts factors que determinen la ubicació concreta, i en especial, en aquest cas, el tema de la propietat, de capacitat i oportunitat de desenvolupament, expectatives econòmiques. Per tot això, es diu que la valoració d'alternatives va més dirigida a l'ordenació detallada del sòl seleccionat.
  
Vol indicar-se, això no obstant, que s'entén important que sempre s'estudien tant la necessitat real d'ampliar el sòl urbanitzable en detriment del no urbanitzable, més sensible des del punt de vista ambiental, com també que, conclosa aquesta necessitat, es procedisca a la selecció del millor emplaçament possible, per al qual el criteri ambiental hauria de pesar especialment.
  
En el cas present no s'ha argumentat en l'estudi d'impacte, ni la necessitat real d'ampliació de sòl residencial ni, una vegada puga acceptar-se aquesta, la millor localització possible. No obstant això, que no s'haja realitzat en l'estudi no implica que s'hagen obviat els esmentats aspectes en la present avaluació d'impacte ambiental, la qual cosa queda recollida en posteriors apartats.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 8 d'agost de 2003, l'Ajuntament de Benferri va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent a l'homologació modificativa i pla parcial del sector Alto del Pino.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'Homologació modificativa i Pla parcial del sector Alto del Pino, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4.576 de data 20 d'agost de 2003, i s'hi han presentat tres al·legacions per particulars, però cap d'elles presentava un contingut ambiental.
  
En data 13 de febrer de 2003 es rep un informe de l'alcalde'president de l'Ajuntament de Benferri on es fa referència tant a la necessitat de reclassificació del sòl com a la identificació de la millor ubicació possible. Així, respecte al primer aspecte, es destaca que el sòl urbanitzable del Pla parcial Benfis-Park, actualment en desenvolupament, es troba consolidat en més d'un 80%. Pel que fa a la millor ubicació, es diu que s'ha atés tant a la proximitat al nucli urbà com a l'alta densitat d'habitatges aïllats disseminats existents en la superfície del sector a reclassificar.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que no hi ha afecció a llits públics, camins ramaders ni qualsevol altra ressenyable des del punt de vista ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Els valors susceptibles d'afectar-se són els que s'enumeren i descriuen, de forma breu, a continuació:
  
- Geologia
  
La zona sobre la qual s'ha de desenvolupar l'actuació està conformada per terrenys quaternaris d'origen al·luvial, compostos per llims negres, rojos i conglomerats, d'excel·lent utilització en l'agricultura, sempre d'acord amb la descripció donada per l'estudi. Del sòl es diu en l'estudi que presenta característiques que el converteixen en idoni per a l'agricultura, i que té un alt valor ambiental per aquesta qüestió.
  
- Vegetació
  
En la superfície a reclassificar no existeix pràcticament representació de la vegetació natural, sempre d'acord amb les conclusions de l'estudi, per la qual cosa aquest aspecte no serà rellevant en el conjunt del projecte.
  
- Fauna
  
La fauna, ateses les característiques de l'entorn, presenta un caràcter antropòfil molt marcat.
  
- Hidrologia
  
En l'entorn més immediat a la zona d'actuació es troba la rambla de l'Abanilla. El nivell freàtic se situa en profunditat.
  
- Usos del sòl
  
Pel que fa als usos del sòl, la zona en qüestió es troba cultivada per cítrics de regadiu.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
De la valoració realitzada per l'estudi entorn als impactes que es generaran, s'entén que s'ha de destacar l'impacte produït sobre el sòl, impacte aquest valorat com moderat, la fauna (rèptils i amfibis), valorat com moderat-crític, i els usos del territori; aquest últim s'ha estimat com a crític.
  
D'altra banda la demanda d'aigua generada comportarà un impacte valorat en l'estudi com molt important.
  
Així mateix, l'impacte sobre la hidrologia s'ha valorat com a compatible. S'entén que l'esmentada valoració no és adequada a la realitat de l'actuació, la qual cosa s'argumenta a continuació.
  
L'estudi ha caracteritzat el risc d'inundació de la zona, de manera que s'assenyala que aquest no apareix en la mateixa, si bé existeix en la pròxima rambla de l'Abanilla. Així, s'ha referit a l'actuació prevista en el PATRICOVA per a la resolució dels problemes d'inundabilitat en algunes àrees pròximes a l'esmentada rambla, i s'afegeix que: l'actuació proposada no entra en contradicció amb allò que ha establert el PATRICOVA per a aquesta rambla (Abanilla) ja que es troba prou allunyada d'aquesta.
  
D'altra banda, d'acord amb el que es recull en la pàgina 43 de l'estudi, la impermeabilització de la superfície corresponent a l'àrea que s'ha d'urbanitzar augmentarà el cabal en la rambla, encara que, es diu, sense comportar un impacte important. A més, dels plànols de drenatge aportats es desprén que els vials abocaran les aigües d'aquests a la rambla en dos punts distints.
  
Així que amb tot, si, com sembla evident pels arguments dels paràgrafs anteriors, les aigües pluvials discorreran per superfície i seran abocades a la rambla d'Abanilla, no és possible estar d'acord amb l'afirmació que s'ha transcrit de l'estudi d'impacte, és a dir, no pot acceptar-se que la impermeabilització d'una superfície de 147.789 m², de gran planitud i prèviament destinada a cultius, no tindrà implicacions significatives sobre la punta de l'hidrograma d'avinguda, per al període de retorn que es necessite, de manera que aquesta contribuïsca, també significativament, a incrementar els problemes d'inundabilitat de l'àrea immediatament aigües avall de la zona que s'ha d'urbanitzar. Es recorda que l'actuació proposada pel PATRICOVA consisteix en la reforestació d'una porció de la conca contributiva per tal d'aconseguir una disminució subtil dels cabals.
  
A tot el que s'ha dit, cal afegir que l'aportació dels cabals de drenatge de forma puntual influirà en els processos morfogenètics o, si més no, erosius del jaç del llit, i que s'afectarà l'erosió localitzada i evolutiva.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores disposades per l'estudi d'impacte ambiental, a fi d'atenuar o eliminar, si fóra possible, els impactes que es generaran a raó de l'actuació s'han referit tant a la fase de construcció de la urbanització com a l'existència mateixa d'aquesta en l'entorn decidit.
  
Així, s'han establert una sèrie de mesures correctores encaminades a minimitzar els impactes produïts per les obres, com són els regs freqüents de camins d'obra i abassegaments de materials pulverulents, tractament dels volums de sòl vegetal, tractament de la maquinària, etc.
  
D'altra banda, cal destacar altres mesures com ara:
  
- Limitació en l'ús de materials que pogueren irrompre en el paisatge
  
- El tancament perimetral de les parcel·les, d'haver-ne, serà de pedra natural de cara vista combinada amb elements vegetals.
  
- Recollida selectiva de residus urbans.
  
- Enllumenat públic de baix consum i apagat parcial, lluminàries amb hemisferi superior cobert i alçàries de bàcul inferiors a 4 metres.
  
- Traçat d'un carril bici interior.
  
- Els exemplars de port arbori que es puguen veure afectats per l'actuació seran trasplantats.
  
Finalment s'ha disposat un programa de vigilància ambiental que no pot considerar-se complet, per la qual cosa cal referir-se al contingut d'aquest en l'apartat dispositiu de la present declaració.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, l'homologació modificativa i Pla parcial del sector Alto del Pino, promogut per l'Ajuntament de Benferri, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Les instal·lacions d'obra, zones auxiliars, ubicació de possibles plantes, etc., que es necessiten per a l'execució de les obres, en cap cas poden quedar fora de l'àmbit corresponent al pla parcial.
  
- L'enllumenat públic ha de disposar ha d'usar llums de vapor de sodi, i no és admissible cap altra tipologia de llums (vapor de mercuri, halurs metàl·lics...) encara que l'espectre lluminós d'aquests garantisca millor qualitat de visió, ja que les primeres, és a dir les de vapor de sodi, es consideren suficients per a la finalitat perseguida amb la instal·lació prevista.
  
- La lletada sintètica o slurry que puga disposar-se com a capa de rodament en el carril bici a executar, si és de naturalesa bituminosa, s'ha de dur a terme en base a mescles bituminoses en fred, atés que aquestes ofereixen, d'una banda, garanties suficients de funcionament, atés el nivell de requeriment i, d'una altra, millors condicions ambientals.
  
- El programa de vigilància ha d'establir els paràmetres ambientals a controlar, els indicadors que permeten l'esmentat control i els valors llindar que han d'advertir sobre la realitat d'aquest. Igualment, s'han d'establir els mecanismes adequats a la detecció d'impactes no previstos en l'estudi. S'han de disposar dels informes per a redactar, freqüències, continguts i l'autoritat ambiental de l'actuació.
  
- Vistos els problemes d'inundabilitat de la rambla de l'Abanilla, i atés que, bé per superfície o bé mitjançant col·lectors (a la vista dels plànols) s'han d'abocar les aigües pluvials en dos punts localitzats a l'esmentada rambla, es recorda que s'ha d'obtenir l'autorització d'abocament de l'òrgan competent en la matèria.
  
Així mateix, han d'estudiar-se els processos morfogenètics que puga induir l'abocament localitzat de les aigües pluvials, a fi que, en la mesura que siga possible, es mantinguen les condicions naturals sense que s'altere la natural evolució del llit fins al perfil d'equilibri d'aquest. Si s'estima que l'afecció pot ser important, s'ha de recórrer a la disposició de mantes d'escullera no cimentada o bols d'amortiment integrats en el medi que els acull.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 211/03-AIA
  
Títol Explotació porcina d'encebament
  
Promotor Vicente Miguel Beltrán Beltrán
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Xert (Castelló)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat porcina d'encebament
  
Localització Partida Mas de Bruno, polígon 8, parcel·la 537 del terme municipal de Xert (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:
  
L'explotació estarà constituïda per una nau d'engreixament, rectangular, amb coberta a una aigua, amb capacitat per a 984 porcs d'encebament. Es construirà a més una fossa de cadàvers de 30 m³, llatzaret, edifici destinat a oficines-lavabos, com també una fossa de purins totalment impermeabilitzada.
  
L'activitat consistirà en l'engreixament de bestiar porcí des que arriba a l'explotació pesant uns 18 kg, fins que assoleix un pes aproximat de 100 kg de pes viu, moment en què es destinarà a l'escorxador. Es realitzaran 2,3 cicles/any.
  
Es considera que es generarà un volum de purins de 2.115,6 m³/any. Abans d'aplicar-los al camp com a adob orgànic, se sotmetrà a un tractament de fermentació i maduració. El purí quedarà retingut en canal de dejeccions i basses d'acumulació, es disposarà d'una capacitat total de 528,25 m³, la qual cosa comporta una capacitat d'emmagatzematge superior a tres mesos de producció de purins en l'explotació.
  
Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació. Les sitges es construiran a la vora de la tanca per tal d'evitar que els camions que transporten el pinso entren a l'explotació.
  
Com a sistema de desinfecció de vehicles a l'entrada de l'explotació, es col·locarà un grup d'hidropressió amb una solució de desinfectant i aigua.
  
Com a mesura encaminada a evitar l'accés de vectors en les naus, es col·locaran en totes les finestres i portes teles antiocells que impedisquen el pas de les aus. Per al control dels insectes, a més, s'aplicarà, entre altres mesures, les de realització de buidatge de les fosses de purins periòdicament, s'eliminaran les crostes superficials dels purins, amb mitjans biològics, com també l'aplicació de productes insecticides, especialment en èpoques caloroses.
  
L'aigua de proveïment procedeix d'un pou situat a la mateixa finca.
  
Els residus sòlids que es generen en l'explotació, seran gestionats segons la naturalesa d'aquests (a través del servei municipal de recollida de fems, destinats a l'ecoparc més pròxim, a centres autoritzats en la recollida d'olis lubrificants usats, etc.). L'explotació té contenidors i recipients específics per a l'emmagatzematge de residus.
  
En data 19 de febrer de 2004, es realitza visita de camp i es comprova que:
  
- La construcció de la nau està quasi executada.
  
- El sistema de gestió de purins, com s'està executant la nau, no coincideix amb el descrit en la documentació tècnica aportada, ja que en aquesta es justifica la construcció d'una bassa de purins i sobre el terreny l'esmentada bassa no existeix; a més, hi ha obertures en les fosses de purins per a l'extracció de purins.
  
El sistema d'eliminació de cadàvers proposat, que consisteix en la construcció d'una fossa de cadàvers, ha de ser substituït, com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, per la subscripció de contracte de retirada de cadàvers amb una empresa autoritzada a l'efecte.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental es remés per l'Ajuntament de Xert en data 25 de juny de 2003.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 66 de 29 de maig de 2003, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 3 de març de 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, relativa a:
  
- Justificació eliminació de cadàvers, conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Eliminació de residus orgànics. Han de justificar-se les parcel·les on es pretén aplicar els purins, amb la presentació de contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les parcel·les, com també la cèdula de propietat d'aquestes, a més de la proposta d'un programa d'adobament per a totes les parcel·les que es justifique que es disposen, en funció del cultiu que es desenvolupe. Ha de justificar-se la disponibilitat de superfície agrícola suficient on poder aplicar el purí com a adob orgànic, tenint en compte de no sobrepassar el contingut mínim de nitrogen per hectàrea i any (170 kg N/ha i any) exigit pel Reial decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- Construcció de bassa de purins. Segons la documentació aportada, es disposa de bassa de purins amb una capacitat de 360 m³, encara que després de la visita de camp realitzada en data 19 de febrer, es comprova que, a pesar que la granja està en un estat avançat de construcció, no s'observen senyals que es pretenga construir una bassa de purins, com es declara en la documentació presentada i es detalla en els plànols, per la qual cosa ha d'aclarir-se aquest punt, considerant que el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, exigeix a aqueixes explotacions disposar de bassa de purins amb una autonomia que permeta contenir com a mínim, els purins generats en l'explotació durant tres mesos.
  
En data 11 de març de 2004, el promotor remet l'ampliació sol·licitada, en la qual s'inclou la informació següent:
  
- Justificant de pagament de les taxes municipals corresponents al servei de la caseta municipal de recollida de cadàvers.
  
- Justificació de la disponibilitat de 68,48 ha de superfície agrària on aplicar els purins, superfície que suficient per a no sobrepassar els nivells màxims permesos d'aplicació de N per hectàrea i any.
  
- Es modifica el projecte inicial, amb la construcció de dues naus, amb una superfície construïda semblant a la inicial i amb la mateixa capacitat.
  
- Es justifica la substitució de la construcció d'una bassa de purins de 360 m³ de capacitat per uns canals de dejeccions amb més profunditat que la proposada inicialment, i es disposa finalment de dues naus amb dos canals cadascun de 45 m de llarg per 2,5 m d'ample i 1,9 m d'alt, amb autonomia superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe desfavorable de l'inspector de Sanitat, pel fet que a la documentació presentada no s'ha informat del sistema de recollida i eliminació de cadàvers amb garanties sanitàries i de protecció del medi ambient, i tampoc s'ha informat de les distàncies a altres instal·lacions.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Autorització prèvia de la COPUT. L'esmentada autorització queda condicionada al compliment dels requisits següents:
  
- La distància mínima des de la ubicació de la nova construcció a qualsevol altra explotació porcina existent, les instal·lacions de la qual disten un mínim de 100 m respecte a la carretera Nacional Vinaròs-Vitòria. A més, s'ha de dotar a la instal·lació de:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta, com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Encerclar l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
- Disposició de construccions, instal·lacions, utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.
  
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.
  
- Mesures higièniques i sanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Estris de neteja, maneig i vestuari d'ús exclusiu en l'explotació.
  
- Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
- Disseny de les instal·lacions que eviten l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins. Aquestes operacions s'han de realitzar des de fora de l'explotació.
  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les visites que es produïsquen i el número de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.
  
- Disposar de basses de fem tancades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, i que asseguren que s'impedisquen pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclouen: aire, sòl, aigua, flora, fauna i paisatge.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres, ametllers i fruiters de pinyol.
  
Els valors ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient; l'aigua, per contaminació per purins; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de purins, etc.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una identificació d'impactes mitjançant l'elaboració d'una matriu causa-efecte, en la qual es relaciona les accions impactants i els factors impactats, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han considerat una sèrie de factors inherents a l'activitat susceptibles de produir algun tipus d'impacte, tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament, entre les quals s'inclou l'emissió d'olors provinents dels residus orgànics generats, els animals i de la mateixa activitat; la generació de purins que s'acumulen en fossa de purins, que s'utilitzen en camps de cultiu com a adob orgànic i que, amb un ús inadequat d'aquests pot provocar contaminació de sòls i aigua, entre altres.
  
L'impacte produït sobre el paisatge, per introducció d'elements estranys en l'entorn, es considera lleu ja que l'explotació queda integrada harmònicament en el paisatge circumdant de la zona.
  
Per tant, els impactes més rellevants són els associats a l'emissió d'olors, com també els impactes associats a la contaminació de sòl i aigua per la inadequada gestió dels purins.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures preventives i correctores, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
- Impermeabilització i estanquitat de fosses i canal de purins.
  
- Per a disminuir la càrrega contaminant del purí, se sotmetrà a tractament de fermentació i maduració previ a l'aplicació d'aquest en camp.
  
- En tot cas, no se sobrepassarà la dosi de 170 kg de N/ha i any, en camp, procedent de les fonts d'adob utilitzat.
  
En general, les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són poc concretes i no reflecteixen amb claredat el mode de posar-les en pràctica.
  
Les mesures correctores han d'ampliar-se amb l'adopció de les indicades a continuació:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta, com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Encerclar l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.
  
- Mesures higièniques i sanitàries necessàries perquè el personal i estris de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària precisa per a poder emmagatzemar la producció del menys tres mesos, de manera que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de la granja porcina situada al terme municipal de Xert (Castelló), promoguda per Vicente M. Beltrán Beltrán, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- En l'ampliació presentada en aquesta Direcció General es comunica la variació del projecte original, s'opta per la construcció de dues naus de semblants característiques i corresponent a una superfície construïda semblant. Mediambientalment no comporta canvis en aquesta declaració d'impacte ambiental, encara que en cas de variar la superfície construïda, superfície ocupada, volum, percentatge d'ocupació, nombre de plantes, separació a límits o qualsevol altre paràmetre regulat en la normativa urbanística d'aplicació, ha de sol·licitar-se una nova autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. En tot cas, abans de l'obtenció de la llicència d'activitat, ha de presentar-se modificació del projecte davant de l'òrgan substantiu.
  
- S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també de les fosses de purins.
  
- S'ha d'utilitzar sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- S'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals; s'ha d'evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'ha de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Ha de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el 2005, any quan presumptament han d'entrar en desús les casetes municipals de recollida de cadàvers.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 453/02-AIA
  
Títol Homologació modificativa del Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi. Sector Solanes
  
Promotor Ajuntament d'Alcoi
  
Autoritat substantiva Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant
  
Localització Terme municipal d'Alcoi
  
Antecedents
  
Amb data 10 d'abril de 2001 l'Ajuntament d'Alcoi va tramitar davant del Servei d'Impacte Ambiental documentació consistent en estudi d'impacte ambiental i projecte d'homologació modificativa del denominat sector Serelles, promoguda per Luxender SL. L'àmbit superficial de la denominada homologació és de 333.302 metres quadrats en terrenys classificats d'acord al vigent Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi com a sòl urbanitzable no programat (d'ús industrial), sòl no urbanitzable de règim general i sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders.
  
L'àrea d'homologació proposada afecta l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals del Parc Natural de la Serra de Mariola, categories diferents de la zonificació prevista en l'esmentat pla, concretament en àrees urbanes, àrees forestals i àrees agrícoles, totes aquestes dins de la denominada àrea d'amortiment del parc.
  
Basant-se en l'esmentat document, l'Àrea de planificació emet un informe de 18 d'abril de 2001, el qual és remés al departament d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Alcoi en el qual es determinen aquells aspectes no acceptables del projecte i aquells altres que havien de ser objecte d'estudi i justificació.
  
Aquest primer informe conclou que les àrees qualificades d'acord al PORN com a forestals han de tenir la consideració de sòl no urbanitzable protegit per la qual cosa han de ser exclosos de qualsevol proposta d'unitat d'execució, que l'ampliació de sòl urbà a costa del sòl que el PORN classifica com a agrícola ha de partir d'una justificació detallada i explícita de la necessitat i oportunitat de la modificació, que en tot cas és imprescindible que l'ordenació que finalment es propose mantinga la consideració dels barrancs com a àrees lliures, com també la del camí ramader assagador Coll de Zapata, com a sòl no urbanitzable de protecció viària.
  
Amb posterioritat, en aquest cas, l'Ajuntament d'Alcoi, amb data 13 de novembre de 2001, remet un nou estudi d'impacte ambiental, i amplia la proposta d'homologació fins a un àmbit superficial de 810.100 metres quadrats.
  
Aquesta proposta no és contestada oficialment a l'Ajuntament d'Alcoi. No obstant això, en data 6 de juny de 2002, el Servei d'Impacte Ambiental emet un informe respecte a aquesta en la fase de concert per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, en el qual s'indica que les consideracions efectuades en l'informe de 18 d'abril de 2001 són extensives a la nova delimitació i conclou amb informe desfavorable el document d'homologació modificativa, ja que no té en compte els criteris i condicions expressats en l'informe anterior de 18 d'abril de 2001.
  
L'Ajuntament d'Alcoi, una vegada realitzat el tràmit d'informació pública (DOGV de 23 de juliol de 2002) i l'aprovació provisional de l'homologació modificativa del sector Solana, en sessió plenària de 25 d'octubre de 2002, presenta davant de la Conselleria de Territori i Habitatge, el document definitiu que és objecte d'avaluació d'impacte ambiental, amb data 29 de novembre de 2002.
  
Aquest projecte inclou diverses modificacions respecte a aquell que va ser objecte de concert previ, derivades de les al·legacions incorporades en el període d'informació pública i acceptades per l'Ajuntament i per un altre costat derivades de les successives reunions de treball realitzades entre l'equip tècnic de la Conselleria de Territori i Habitatge i l'equip tècnic de l'Ajuntament d'Alcoi.
  
Descripció del projecte
  
La documentació sobre la qual s'ha realitzat el procés d'avaluació d'impacte consta de projecte d'homologació, l'estudi d'impacte ambiental i l'informe d'al·legacions corresponents al tràmit d'informació pública, realitzat per l'Ajuntament d'Alcoi.
  
D'acord amb el document d'homologació tramitat finalment per l'Ajuntament d'Alcoi, l'objecte d'aquesta és establir o expressar determinacions que integren l'ordenació estructural definint, en aquest cas especialment el canvi de qualificació i aprofitament en l'àmbit del SNUP-5, delimitat en el PGOU d'Alcoi, com també l'ampliació d'aquest perquè tracta d'una homologació modificativa.
  
La proposta finalment plantejada inclou :
  
- Canvi de qualificació i reducció d'aprofitament en el SNUP 5, de sòl urbanitzable no programat industrial a urbanitzable residencial en 115.000 metres quadrats, per tant manté la classificació d'urbanitzable. L'índex d'edificabilitat en aquest cas passa de 0,65 m²/m² que determina el PGOU vigent a un coeficient d'edificabilitat mitjana per a l'homologació proposada de 0,494 m²/m².
  
- Canvi de classificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable residencial en 647.300 metres quadrats, als quals s'assigna coeficient d'edificabilitat mitjana per a l'homologació proposada de 0,494 m²/m².
  
- Manteniment del camí assagador del Coll de Zapata amb una amplària de 20 metres en el límit est del sector i del camí ramader del Teular del Llonganisser amb una amplària de 37,5 metres.
  
- Constitució d'una xarxa primària de 73.800 metres quadrats, dels quals 28.645 metres quadrats seran zones verdes i 44.605 metres quadrats xarxa viària.
  
L'àmbit superficial de l'actuació completa és de 762.300 hectàrees.
  
S'estableix com a prescripció ambiental que els barrancs principals de cada sector hagen de quedar lliures d'edificació, i haver d'adequar-se aquests àmbits en l'ordenació detallada com a llits-zones verdes dins dels espais dotacionals que corresponguen.
  
Entre altres característiques del projecte, s'expressen que el traçat dels carrers i posició de l'edificació s'ha de realitzar en relació amb la topografia i orientació solar, que s'han d'atendre els problemes que puguen haver-hi per contaminació lumínica en la serra Mariola, que ha d'existir arbratge en la xarxa viària, que les obres d'urbanització i jardineria han d'atendre a l'entorn on se situen i que l'edificació en alçària s'ha de situar en la part més baixa del sector.
  
Per al desenvolupament dels sectors que constitueixen l'àmbit del sector serà necessària la redacció d'un Pla parcial que inclourà l'ordenació detallada.
  
Al·legacions
  
De conformitat amb el certificat de la secretaria general de l'Ajuntament d'Alcoi, s'han formulat 12 al·legacions procedents de particulars i agrupacions, les quals han sigut informades i contestades per l'Ajuntament d'Alcoi.
  
En síntesi el contingut ambiental d'aquestes al·legacions és el següent:
  
Jose Luis Castañer Payá és propietari d'una finca sítia en la partida de Cotes Altes, i al·lega que la proposta d'homologació modificativa inclou com a canvi més substanciós proposat una requalificació de 734.000 metres quadrats de sòl no urbanitzable en sòl urbanitzable, que comprén part del sòl pertanyent a Serra Mariola, i considera que aquesta important modificació del planejament ha de ser remesa a la revisió del Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi, i que és necessari en cas d'aprovar-se que les solucions proposades per a la xarxa estructural o primària de reserves per a sòl dotacional milloren en capacitat o funcionalitat i complisquen les necessitats i objectius previstos en el PGOU actual, que el camí ramader camí assagador Coll de Zapata que travessa el sector en el terç oest d'aquest ha de protegir-se en l'ample legal i apareix en els plans de l'estudi amb una amplària de 20 metres quan legalment té 20 metres en 11.300 metres del seu traçat i 37,5 metres d'amplària en 1.800 de traçat. Així mateix no es té en compte el camí ramader assagador del Teular del Llonganisser que té una longitud de 3.900 metres una amplària legal de 37,50 metres d'amplària legal i 17 metres d'amplària necessària segons classificació per Ordre de 16 de febrer de 1993. També refereix que en l'estudi d'impacte es menciona i protegeix la font del Xorrador però no es fa referència a la bassa del Chorrador, a la bassa del barranc del Teularet, i han de protegir-se les basses, séquies i xarxes de reg. Finalment se sol·licita que s'acorde el contingut d'aquestes al·legacions a la proposta d'homologació modificativa dels sectors Solana d'Alcoi.
  
Blanca Cortes Aracil, el Sr. Antonio Gasco Vidal, el Sr. Antonio Pérez Climent, la Sra. Margarita Sierra Espinosa, el Sr. Miguel Angel Cantó Pastor, en qualitat de propietaris de finques síties a Cotes Altes, es plantegen al·legacions amb contingut bàsicament urbanístic relacionades amb la disminució de l'aprofitament que planteja l'homologació sobre l'aprofitament que el PGOU vigent atorga al sector Cotes Altes, reduint-se de 0,45 m²/m² a 0,24 m²/m² el que comporta un perjudici per als propietaris inclosos en el SUNP2 sense que s'especifiquen els criteris seguits per a semblant reducció. Al mateix temps realitzen diverses consideracions referides específicament a la situació urbanística de determinades finques registrades propietat d'aquests.
  
Julia Moltó Linares en representació de la Colla Ecologista la Carrasca-Ecologistes en Acció, exposa que l'homologació no inclou cap justificació sobre la necessitat de reclassificació de sòl no urbanitzable ni de la coherència d'aquest amb el model i estratègia territorial vigent, que aquesta falta de justificació impedeix comprovar si l'homologació respon a principis rectors de l'activitat urbanística o a interessos especulatius, que l'evolució poblacional no permet al·legar motius de creixement demogràfic per a justificar la reclassificació de nou sòl urbanitzable ja que tretze anys després de l'aprovació del PGOU en vigor, els pronòstics de creixement demogràfic d'aquest sobre els quals es va a basar la planificació urbanística, se sobredimensionaran; que Alcoi disposa de suficient sòl urbanitzable més que suficient per a l'ús i tipologia edificativa que planteja l'homologació de la Solana sense que hi haja necessitat de reclassificar sòl no urbanitzable, que és qüestionable la legalitat d'utilitzar la figura de l'homologació ja que les característiques de la proposta sobre l'estructura general i orgànica del territori són d'una magnitud que haurien de ser objecte de la revisió del PGOU i no d'instruments parcials de modificació d'aquell. També s'al·lega que les zones forestals de l'àrea d'amortiguació d'impactes del parc natural de serra Mariola no es poden classificar com a sòl urbanitzable tal com pretén l'homologació, que la reclassificació a sòl urbanitzable de les àrees agrícoles de la zona d'amortiment d'impactes de Serra Mariola com la que es planteja no és coherent amb les directrius de política urbanística del PORN de Mariola, que aquesta homologació representa una ruptura del model de ciutat compacta, densa i multifuncional seguit pel PGOU vigent, que presenta indubtables avantatges respecte a la ciutat difusa, generadora de greus impactes socials, ambientals i econòmics, que el model de creixement urbà que es proposa és ambientalment insostenible perquè té com a conseqüència l'ús obligat del cotxe, és el que més sòl malgasta i el que requereix més consum d'aigua i d'energia a més de ser més costós de mantenir per a l'erari municipal expressant de forma molt detallada els avantatges i inconvenients de l'un i l'altre model d'ús urbanístic del sòl i tipologia d'edificació concloent que la proposta és inadequada ambientalment. A més, l'al·legant considera que els vessants dels barrancs han de ser classificats com a sòl no urbanitzable de protecció i que s'ha de fer constar la impossibilitat d'edificar en una franja de 50 metres a cada costat de tots els vessants de l'àmbit, que els terrenys que pretenen destinar a zona verda de la xarxa primària són totalment adequats per a aquest ús en tractar-se de terrenys que han de classificar-se com un sòl no urbanitzable de protecció especial, i que l'emplaçament és inadequat per la situació i orografia d'aquests amb pendents entre el 20% i el 40%, i no es troben integrades en la trama urbana i per tant sense garanties d'accessibilitat, que l'homologació ignora els assagadors Teular del Llonganisser i Coll de Zapata, els quals han de ser classificats com a sòl no urbanitzable de protecció especial viària amb una franja de protecció de 37,6 i 75,22 metres respectivament, havent de constatar expressament la impossibilitat legal d'utilitzar aquests camins ramader com a vials de l'àrea urbana, que les vies d'accés de la xarxa primària i secundària difícilment poden complir les limitacions de pendent fixat pel PORN de Mariola. Finalment el representant de l'organització La Carrasca, detecta que l'estudi d'impacte ambiental dels sectors Solana, conté carències i incompliments del Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental; no relaciona les accions inherents de l'homologació susceptibles de generar impactes sobre el medi ambient, no preveu les alternatives tècnicament viables, no inclou totes les espècies de fauna presents en la zona, no cartografia els distints tipus de sòl ignora el camí ramader del Teular del Llonganisser i pot ser incomplet respecte al patrimoni cultural i ha de garantir la conservació i investigació del patrimoni cultural present en la zona, el valor històric, etnològic i científic d'aquest, com també sobre els béns del jaciment paleontològic del Puntal de la Mina i la denominada Fábrica de tacos, edifici singular d'interés per a l'arqueologia industrial, no identifica ni valora impactes com l'increment del trànsit motoritzat, ni l'increment del consum d'aigua potable i energia, l'atropellament de vertebrats, la pèrdua de permeabilitat de sòl, antropització de terrenys forestals de l'àrea d'amortiment, insuficients mesures correctores i programa de vigilància ambiental, concloent finalment que es tinguen en consideració les al·legacions formulades i que en conseqüència no s'aprove l'homologació modificativa i en tot cas sol·licita ser informat de les decisions que s'adopten respecte d'això, basant-se en la Llei 38/1995 i Directiva 90/313/CEE sobre dret d'accés a la informació en matèria de medi ambient.
  
Gregorio Coloma Escoin i Inmaculada Coloma, es plantegen al·legacions de caràcter urbanístic motivats perquè la proposta d'homologació modificativa dels sectors Solana, afecta l'ordenació del sector SUNP2, (Cotes Altes),que la proposta d'homologació no té motivació justificativa i ha d'estar justificada per criteris demogràfics el que no és possible perquè l'índex de població d'Alcoi és regressiu i perquè en el terme municipal hi ha sòl residencial encara no desenvolupat capaç de donar satisfacció a la demanda futura d'habitatges, que el model d'ordenació de la proposta canviarà tremendament l'aspecte visual d'Alcoi per a empitjorar-lo, que les zones verdes en xarxa primària són un frau de llei perquè s'han situat en les zones amb major impacte ambiental per la qual cosa haurien d'haver merescut la classificació de sòl no urbanitzable protegit, que aquestes han de complir les regles establertes en l'article 35 del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, segons el qual la posició d'aquestes serà la que preste millor servei als residents i usuaris, mentre que estan prohibides les localitzacions de difícil accés de vianants o la falta de centralitat de les quals no es compense amb altres avantatges per a aquells. Finalment s'al·lega que l'homologació modificativa implica reduir l'aprofitament edificatori del sector SUNP2, Cotes Altes, de 0,45 m²/m² previst en el PGOU vigent a 0,24 m²/m², minoració de l'aprofitament edificatori no acceptable per l'al·legant el qual finalment suplica que es modifique la proposta d'homologació de manera que no quede alterada l'ordenació actualment prevista en el PGOU d'Alcoi per al sector SUNP2, Cotes Altes.
  
Fausto Boti Valls, en qualitat de president de l'associació de veïns de la zona nord, al·lega la seua oposició a l'homologació modificativa de Solana de Serelles, per la injustificada pretensió de variar considerablement les definicions que atribueix el PGOU vigent al sector de Serelles, que canvia el sòl urbanitzable no programat industrial SUNP 5 a residencial, l'aprofitament del SUNP 2 i que canvia 72 hectàrees de sòl no urbanitzable comú a sòl residencial no té fonament justificatiu si s'atén a l'article 2.3 de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable, que la urbanització de la zona proposada i les tipologies previstes d'aquesta pot tenir la seua disponibilitat de sòl edificable en altres zones de la ciutat, que aquesta proposta desmesurada es fa en un context en què la planificació urbanística vigent s'ha mostrat clarament desfasada i sobredimensionada argumentant que la previsió demogràfica del PGOU de 1989 feia una previsió demogràfica que ha quedat lluny de la realitat demogràfica actual, concloent finalment que la modificació proposada és injustificada i arbitrària i que requereix una revisió de l'actual model urbanístic o un nou model justificat amb dades demogràfiques, econòmiques i sociològiques. Finalment, sol·licita deixar sense efecte l'homologació modificativa de la Solana de Serelles.
  
José Manuel Erum Pascual al·lega que la proposta d'homologació vulnera les disposicions del Pla d'ordenació de recursos naturals de Serra Mariola, el qual en l'article 58.3 estableix que la classificació de nou sòl urbanitzable a urbà en l'àmbit del PORN només podrà realitzar-se en les àrees agrícoles, per la qual cosa ha d'excloure's en l'homologació projectada la reclassificació dels terrenys delimitats com a forestals, que la proposta d'homologació resulta arbitrària i no té justificació; defineix també l'ordenació estructural però obvia la motivació, la fonamentació i la justificació de la proposta. Considera a més que la proposta incorre en una manifesta arbitrarietat perquè no existeix justificació per a la reclassificació de terrenys, ja que no és coherent amb les classificacions existents i contrave el model actual del PGOU, sense oferir raons sociològiques i demogràfiques, ni entendre's com s'àmplia el sòl urbanitzable en cotes més altes, incloent sòl de protecció forestal i al contrari es manté en la cota inferior més pròxima al sòl urbà una bossa de sòl no urbanitzable prevista en el vigent PGOU que no té cap sentit. Finalment, juntament amb altres consideracions de caràcter urbanístic al·lega que es pot produir una millora substancial dels vials d'accés previstos en l'actual PGOU vigent amb la protecció de l'assagador existent que procedeix de l'alt de la serra i que és adequat el canvi de sòl industrial a residencial; exposa novament que no té sentit mantenir una illa de sòl no urbanitzable que afronta amb sòl urbà i al contrari multiplicar exponencialment superfície fins i tot amb la reclassificació de sòl forestal.
  
Juan Alberto Peidró (fora de termini), al·lega sobre la il·legalitat de l'homologació, que no hi ha garanties de protecció de l'estudi del parc natural de serra Mariola, que no es respecta l'assagador del Teular del Llonganisser, que l'estudi d'impacte ambiental és inexacte en referir que l'arbratge és lax; observa l'al·legant que en l'antic camp de tir hi ha una gran densitat d'arbratge de coníferes el talat de les quals afectaria les poblacions d'aus silvestres, que l'estudi no preveu l'existència d'una bassa en la zona amb cranc de riu en les séquies que reguen les masies de la zona, que hi ha risc de contaminació de l'aqüífer del Xorrador i considera l'existència en la inexactitud de l'estudi en descriure la vegetació, no preveu l'existència de cranc de riu en una bassa i séquies de reg que gaudeixen de drets històrics de reg i l'existència de riscos de contaminació de l'aqüífer del Xorrador derivada del desenvolupament de la urbanització.
  
Luis Fernández Villaplana, actuant en qualitat de coordinador d'Esquerra Unida del País València a Alcoi, al·lega que no hi ha cap justificació per a reclassificar 72 hectàrees de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable, no es justifica la necessitat ni l'interés públic a què obeeix, que el PGOU vigent té previstes zones urbanitzables del tipus que es proposa en la Solana d'Alcoi per a cobrir la possible demanda fins i tot per desenvolupar sense recórrer a la reclassificació de sòl no urbanitzable, si realment es pretén que aquesta zona es desenvolupe en el futur hauria de ser-ho a través de la modificació del Pla general. Ha de ser justificada la raó d'abordar-la amb caràcter urgent abans de redactar-se el nou PGOU. Igualment es refereix al fet que el PGOU vigent de 1998, feia unes previsions demogràfiques que no s'han complit per la qual cosa està desfasat per excés no per defecte, que l'homologació posa en risc el model territorial de ciutat compacta, densa i multifuncional vigent en la ciutat d'Alcoi. Finalment el representant d'Esquerra Unida al·lega que l'homologació no precedeix d'un estudi de necessitat d'habitatges, que la dotació d'habitatges ha anat creixent per davant de les necessitats de la població resident, que una nova oferta d'habitatges a la Solana de Serelles posa en perill l'estratègia territorial vigent, provoca que altres barris de la ciutat comencen a quedar-se deserts, amb els problemes que açò comporta, per exemple la degradació del centre històric amb molts habitatges buits, i és necessària la tornada dels veïns al barri cosa que no es produirà si prospera l'homologació de la Solana de Serelles, perquè l'oferta d'habitatges serà molt superior a la demanda.
  
Incorporació d'informes i al·legacions al projecte per l'ajuntament d'Alcoi
  
L'Ajuntament d'Alcoi, en acord plenari de 25 d'octubre, adopta l'acord d'aprovació provisional del document d'homologació dels sectors Solana la finalitat del qual és compatibilitzar l'ordenació proposada i derivada del Parc Natural de la Serra Mariola amb una ordenació i creixement racional del municipi d'Alcoi. Es proposa una zona urbanitzable que permeta el racional creixement i expansió de la ciutat i l'adequada protecció de l'entorn natural existent.
  
Com a conseqüència l'informe emés pel director del Museu Arqueològic Municipal de 9 de juliol de 2002, s'ha de tenir en compte que hi ha a la zona amb raonable seguretat, béns d'interés arqueològic. El director del museu proposa l'especial supervisió per un equip multidisciplinari en el moment de les obres d'urbanització.
  
Com a conseqüència dels informes emesos i les diverses reunions mantingudes amb l'equip tècnic d'avaluació d'impacte de la Conselleria de Territori i Habitatge s'ha requerit l'exclusió de l'àmbit de l'homologació els terrenys classificats en el PORN de la serra Mariola com de protecció forestal, el manteniment íntegre dels barrancs com a corredors ecològics lliure d'edificació i els camins ramaders assagador Coll de Zapata i Teular del Llonganisser, els quals han de considerar-se com a xarxa estructural. També s'ha requerit, en concordança amb les al·legacions existents en el període d'informació pública, una memòria justificativa que acredite la necessitat de sòl residencial en la zona.
  
En el document finalment aprovat provisionalment per l'Ajuntament d'Alcoi, es recullen les determinacions anteriors, es redueix l'àmbit de l'homologació i s'exclou el SUNP 2 i les zones de protecció forestal de l'àmbit de l'actuació, però es manté la zonificació en tres sectors, i es pren l'autonomia i independència d'aquests excepte en la xarxa estructural imposada pel traçat de les dos camins ramaders del Coll d'en Zapata i Teular del Llonganisser, com també el manteniment d'una zona de nova reforestació que limite i minimitze els impactes de la transformació del sòl. D'aquesta manera es redueix l'àmbit superficial de l'homologació als 762.300 metres quadrats dels quals 73.800 s'estableixen com a xarxa primària exclosa de qualsevol edificació.
  
Respecte a les al·legacions formulades, l'Ajuntament d'Alcoi, bàsicament exposa que l'homologació protegeix clarament el Parc Natural de la Serra Mariola, es planteja sobre l'àrea d'amortiment agrícola sense afectar àrees de protecció forestal, paisatgística i integral, es delimita el sector amb l'eliminació de la part d'àrees d'amortiment forestal incloses en aquest, que el document d'homologació s'ajusta a la legalitat vigent i concretament a l'aprovada per al Pla d'ordenació de recursos naturals de la serra Mariola, tant tècnicament com físicament. L'Ajuntament considera que l'actuació no comporta efectes negatius sobre la flora en no aparéixer cap espècie de flora o fauna amb un grau de raresa o amenaça digna de consideració, ni comportarà contaminació de l'aqüífer ja que la permeabilitat de la zona és baixa si s'atén a la informació temàtica de la COPUT i el mapa geològic del IGME. Així mateix l'Ajuntament considera que la proposta preveu un creixement ambientalment sostenible ja que incorpora nombroses cessions en tot l'àmbit i elimina un sòl industrial amb una edificabilitat important amb un major impacte que el residencial pel qual se substitueix, que és un creixement justificat davant de l'absència d'aquest tipus de sòl en el municipi perquè en molts casos són sòls ocupats per habitatges existents i pràcticament consolidats. És evident i notòria la necessitat de crear diverses zones residencials en el municipi amb diverses variants edificatòries que permeten l'accés a un habitatge digne als ciutadans. Finalment es justifica que la delimitació de zones verdes en xarxa primària pretén crear una zona de transició entre el sòl residencial i el Parc Natural de la Serra Mariola, i s'exclou de l'àmbit de l'homologació l'àrea del SUNP 2 Cotes Altes i s'expressa que l'homologació no contradiu el model territorial vigent ja que estableix distinta tipologia d'habitatges als existents en la ciutat.
  
Quant a la justificació de l'homologació, l'Ajuntament d'Alcoi exposa raons de creixement de demanda en sòl residencial especialment segona residència i compliment d'altres unitats d'execució previstes en el Pla general de 1989, amb un total de 813 habitatges construïts i 1.100 d'imminent execució, en haver-se presentat els instruments urbanístics d'ordenació i gestió amb l'única excepció del sòl urbanitzable programat 3 residencial amb 590 habitatges previstes que vénen a integrar en l'actualitat l'única bossa no programada i executada del Pla. L'Ajuntament d'Alcoi és el major propietari del sector 3, la qual cosa en permetrà la execució controlada com a titular d'aquests terrenys.
  
Consideracions ambientals
  
L'informe d'abril de 2001 a què s'ha fet referència anteriorment emés pel Servei de Planificació de la Conselleria de Territori i Habitatge respecte a la primera proposta d'homologació tramitada, va plantejar la necessitat de modificar l'esmentada proposta en el sentit d'excloure de l'àmbit de l'homologació les àrees forestals que han de ser classificades com a sòl no urbanitzable de protecció i per tant excloses de qualsevol còmput a l'efecte d'aprofitament urbanístic.
  
Pel que fa a les àrees agrícoles l'informe que es fa referència, especifica que el Pla d'ordenació de recursos naturals, en l'article 58.3, empara la classificació de nou sòl urbanitzable o urbà sobre sòls agrícoles, si bé entén que el paper que el PORN assigna a les àrees agrícoles no és inicialment servir de reserva urbanística, sinó com assenyala l'art. 10.1, tenen una funció bàsica d'amortiment d'impactes.
  
Per a això, atesa la proximitat d'aquestes àrees agrícoles marginals al mateix nucli urbà d'Alcoi i per tant susceptible d'albergar l'expansió urbanística futura, pareix raonable exigir a aquesta modificació de l'ús agrícola per urbà, una justificació detallada.
  
Un nou informe redactat pel tècnic d'espais de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, aquesta vegada redactat a partir de la nova proposta d'homologació remesa per l'Ajuntament d'Alcoi el 10 de juliol de 2002, arriba més enllà en la consideració ambiental dels cultius agrícoles de l'entorn urbà d'Alcoi.
  
D'aquesta manera aquest tècnic exposa que les àrees agrícoles que pretenen requalificar-se a urbanes, en l'actualitat compleixen un important paper amortidor d'impactes paisatgístics, que el procés de reconversió d'àrees agrícoles de secà en zones urbanes comporta un seriós empobriment dels immediats entorns forestals, que els paisatges agraris tradicionals poden considerar-se en l'actualitat un dels paisatges més amenaçats, que l'ecosistema mediterrani és sobretot un sistema agroforestal en el qual les espècies forestals depenen dels enclavaments agrícoles per a l'alimentació d'aquestes ja que les preses bàsiques de nombroses espècies protegides mediterrànies, conill, perdiu, micromamífers i insectes viuen en l'orla de plantes herbàcies que acompanyen els cultius i que requereixen els mitjans agrícoles per a la supervivència d'aquestes. Per això, suprimir de l'entorn de Mariola aquesta orla d'àrees cultivades comporta un impacte sever per a la biodiversitat del parc i el paisatge d'aquest com a recurs natural que s'ha de protegir. Com a conseqüència de tot això s'emet informe desfavorable a l'homologació tramitada per l'Ajuntament.
  
Aquest informe ha sigut objecte de contrast en camp en el procés d'avaluació, i no s'han observat els riscos que aquest inclou respecte a la importància ecològica de determinades espècies de fauna cinegètica comuna i la capacitat d'aquesta per a alimentar la fauna protegida, com també una valoració de la funció ecològica i l'amenaça de desaparició del paisatge agrari. Com a conseqüència el procés d'avaluació ha considerat aquest informe però no incorpora en les seues determinacions la totalitat del contingut ni el caràcter concloent d'aquest.
  
En cap dels dos informes sectorials que han sigut objecte de resum es refereix l'existència d'àrees de nidificació d'espècies protegides, ni presència d'espècies de fauna o flora singular o protegida, ni existència d'ecosistemes naturals destacats pels valors intrínsecs d'aquests, diferents dels cultius o àrees forestals de l'orla del parc, ni existència de formacions geomorfològiques singulars, presència de coves, avencs, paisatges valuosos, ni enclavaments naturals d'interés públic o social.
  
Un tercer informe tècnic de la Conselleria de Territori i Habitatge, respecte a les afeccions a camins ramaders a la vista de la proposta formulada per l'Ajuntament al juliol de 2002, refereix les consideracions següents :
  
1. El projecte d'homologació afecta dos camins ramaders inclosos en el projecte de classificació de camins ramaders d'Alcoi, aprovat en 1991, concretament l'assagador del Coll de Zapata i del Teular del Llonganisser. El primer travessa la zona objecte d'homologació en direcció nord'sud, ocupa una longitud de 725 metres i una amplària de 20 metres la qual cosa comporta una superfície de 2,18 ha. El segon travessa la zona objecte d'homologació en direcció est, recorre una longitud de 2.100 metres, a excepció de 215 metres que discorren per la zona de ?sol i camp?, que es troben fora de l'àmbit d'homologació, amb la qual cosa la distància inclosa en l'àrea que s'ha d'homologar és de 1,885 metres amb una amplària mitjana de 37,5 metres, amb la qual cosa la superfície ocupada per aquesta zona és de 7,07 hectàrees. Ambdós camins ramaders s'encreuen en l'era de torre Botana i torre del Sego.
  
2. Hi ha una xicoteta part de la zona que coincideix amb una forest declarada d'utilitat pública. Aquesta part suposa únicament 2.750 metres quadrats i es troba situada en la zona més a l'oest del sector solana, i afecta els mollons 143 a 146 del forest d'utilitat pública que pertany a l'Ajuntament d'Alcoi.
  
3. L'àmbit d'homologació es troba en la seua totalitat dins del PORN de Mariola, però no afecta el parc natural en cap dels punts d'aquest, es troba per tant, dins de l'àrea d'amortiment del parc. La gran majoria de les 96,59 hectàrees que defineix el projecte d'homologació correspon a terrenys definits com àrees agrícoles o urbanes, però hi ha una superfície de 5,37 hectàrees que està definida com a àrea forestal, amb la qual cosa d'acord amb l'article 58.1 del Decret 76/2.001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el PORN de la Serra Mariola, han de classificar-se urbanísticament com sòl no urbanitzable de protecció especial.
  
A la vista del que s'ha exposat, es proposa pel que fa al camí ramader Teular del Llonganisser que l'Ajuntament sol·licite el canvi de traçat, de manera que aquest assagador transcórrega per la zona proposada com a xarxa primària de zona verda i xarxa primària d'equipament públic, complint tots els condicionants exposats en els articles 11, 12 i 13 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders; pel que fa al camí ramader Coll de Zapata, es proposa realitzar un vial que tinga, a més de la zona asfaltada, una zona de serveis que permeta el pas de bestiar i que tinga una amplària de 20 metres, pel que fa a la forest d'utilitat pública es proposa que siga exclosa de l'homologació, ja que la superfície és molt xicoteta i no afectaria en absolut aquesta. Finalment es proposa que les zones definides com RP-ZV s'amplien amb l'objectiu d'incorporar les àrees forestals.
  
D'altra banda, la documentació aportada per l'Ajuntament d'Alcoi refereix l'existència d'informe emés pel director del Museu Arqueològic Municipal de data 9 de juliol de 2002, segons el qual existeixen en la zona amb raonable seguretat, béns d'especial interés arqueològic. El director del museu ha proposat l'especial supervisió per un equip interdisciplinari que aporte l'inventari i l'estudi de béns d'especial rellevància. La formulació s'ha de fer en el moment d'execució de les obres d'urbanització.
  
El projecte d'homologació modificativa presentat per l'Ajuntament d'Alcoi no preveu un estudi particularitzat d'alternatives, en el procés d'avaluació ambiental. No obstant això, el llarg procés iniciat des de la primera homologació plantejada fins a l'actual proposta, ha permés estudiar diverses alternatives entre determinades variables ambientals que han sigut modificades respecte del projecte original que han comportat una determinada millora ambiental del projecte.
  
La vegetació en l'àmbit de l'homologació està caracteritzada en la seua majoria ocupat per cultius llenyosos de secà, oliveres, ametllers, figueres i fruiters, en alguns casos abandonats, entre els quals normalment hi ha àrees naturalitzades colonitzades a vegades per pi blanc, timó, argilaga, estepa, bruc, camamilla, coscoll, romer, ginesta, sàlvia i altres espècies. En sòls de major qualitat de sòl i nivell d'humitat apareixen alzines, juntament amb canya, esbarzer i lligabosc (en fons de barranc). Hi ha també enclavaments rocosos amb espècies rupícoles habituals dues basses d'aigua on apareix vegetació característica associada. Les espècies més destacades per tenir un àmbit de distribució més reduït són Sideritis tragoriganium, Ramnus lycioides, Teucrium polium subsp. gracillimun i Centaurea aspera subsp. Stenophylla. Totes aquestes tenen poblacions ben representades i no es coneixen problemes per a la conservació futura d'aquestes.
  
Com a conseqüència, la vegetació existent constitueix un ecosistema habitual en àmplies superfícies de l'entorn mediterrani, i no destaquen elements singulars que es puguen centrar en anàlisi ambiental en la vegetació. Les espècies més destacades per tenir un àmbit de distribució més reduït són Sideritis tragoriganium, Ramnus lycioides, Teucrium polium subsp. gracillimun i Centaurea aspera subesp. Stenophylla. Totes elles posseeixen poblacions ben representades i no es coneixen problemes per a la conservació futura d'aquestes.
  
Justificació de l'homologació
  
Per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, en línia amb el que s'ha expressat en l'informe d'abril de 2001 i sobre la base de la consideració generalment expressada per les persones i entitats que han formulat al·legacions, s'ha requerit que l'Ajuntament d'Alcoi justifique les raons que motiven plantejar una homologació modificativa de les característiques de la plantejada en una àrea d'amortiment del parc natural de la serra Mariola; en aquest respecte es van emetre sengles informes al maig i setembre de 2003.
  
El primer d'aquests atén bàsicament a justificar l'actuació per la necessitat existent de generar sòl per a atendre les necessitats reals del municipi d'Alcoi per als dos pròxims quadriennis, amb aproximadament tres sectors amb 225.000 metres quadrats de sòl brut edificable cadascun justificat pel fet que Alcoi ha aconseguit frenar el notori descens poblacional verificat en les dècades dels 70 i 80, amb un manteniment de la població de dret de 60.000 habitants i amb una lleugera tendència a un creixement precisament en sòl residencial de segona residència com el que planteja majoritàriament l'homologació.
  
Aquest primer informe també significa el compliment del conjunt d'unitats d'execució previstes en el Pla general de 1989, amb un total de 813 habitatges executats i prop d'1.100 d'imminent execució.
  
El segon d'ells argumenta al mateix temps raons d'escassetat d'àrees adequades per a ús residencial en les proximitats del nucli urbà que oferisquen al mateix temps fàcil integració en les xarxes generals d'infrastructures urbanes (sanejaments, aigües, electricitat, accessos) i un relatiu aïllament del nucli urbà i industrial d'Alcoi, i ofereix millors condicions d'habitabilitat i qualitat de vida que altres àrees del terme municipal.
  
L'aptitud d'aquest per a l'ús residencial es veu incrementada per tractar-se d'una extensió del nucli urbà, desenvolupada en un vessant amb orientació est, solejada i on els fluxos de vent en vessant permeten una major qualitat d'aire que l'existent en el nucli urbà situat en un fons de vall on l'aire presenta una major estabilitat i menor renovació, la qual cosa a vegades, ha sigut un factor que ha contribuït negativament a la solució d'alguns problemes relacionats amb la contaminació com la legionel·la.
  
Finalment a l'Ajuntament d'Alcoi exposa que tant la institució municipal com els ciutadans, tenen una important preocupació per la conservació dels espais naturals d'aquests, i constitueix l'única ciutat de la Comunitat Valenciana que posseeix en les proximitats del nucli urbà dos 2 parcs naturals. D'aquesta manera, dins del terme municipal existeixen més de 8.000 hectàrees protegides, incloses en els parcs naturals de la Font Roja i serra Mariola, la qual cosa suposa més del 60% territori del terme municipal. Això fa que el nombre d'àrees susceptibles de ser urbanitzades es reduïsca de forma important, i es considera l'àrea de Solanes adequada per a això, encara que afecte àrea d'amortiment d'impactes d'un aquests.
  
També exposa l'Ajuntament que el desenvolupament urbanístic projectat constitueix una prolongació cap al sud-est de les urbanització existent en el terme municipal de Cocentaina denominada Gormais, situada en el mateix vessant i igualment en àrea d'amortiment del Parc de Serra Mariola, en la qual, a més el desenvolupament urbanístic ha arribat a cotes superiors en altitud de vessant que les actualment plantejades en l'homologació modificativa projectada a Alcoi.
  
Afeccions legals
  
El Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi va ser aprovat el 20 de juliol de 1989 (BOE 14-9-89), per tant adaptat a la legislació en vigor en aquell moment, Llei del sòl de 1976 i els reglaments d'aquesta.
  
Amb posterioritat són aprovades la Llei 6/94, reguladora de l'activitat urbanística de la Comunitat Valenciana, i Decret 76/2002, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació de recursos naturals de la serra Mariola (DOGV núm. 3778 d'11 d'abril), el qual integra en el seu àmbit part del sector sobre el qual es projecta l'homologació avaluada, sota la zonificació àrea d'amortiment agrícola.
  
En el Pla general d'ordenació urbana, la zona d'homologació es classifica com a sòl urbanitzable de qualificació industrial SNUP 5 (Serelles) i sòl no urbanitzable comú. Existeix també una zona de protecció en el camí ramader Coll de Zapata.
  
D'aquesta manera s'observen les següents afeccions legals:
  
A espais naturals protegits: l'homologació es troba en l'àmbit de la zona d'amortiment del Parc Natural de la Serra Mariola, segons la zonificació aprovada en el Pla d'ordenació de recursos naturals aprovat per Decret 76/2.001 de 2 d'abril del Govern Valencià.
  
A xarxa Natura 2000: part de l'àrea està inclosa en l'àmbit de la zona ZEPA del conjunt de la Serra de Mariola i Carrascar de la Font Roja, declarada mitjançant un acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 9 de novembre de 2000, com també en l'àmbit del lloc d'interés comunitari, LIC, de la mateixa denominació aprovat per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001.
  
A camins ramaders: hi ha dos camins ramaders classificats al terme municipal d'Alcoi afectats per l'homologació modificativa: l'assagador del Teular del Llonganisser amb una amplària mitjana de 37,5 metres i el del Coll de Zapata de 20 metres d'amplària legal. Inicialment el projecte d'homologació manté el seu traçat d'acord al projecte de classificació. No obstant això, en cas de ser aquesta aprovada, l'ordenació detallada i posterior reparcel·lació determinaran si els camins ramaders es mantenen en la situació actual d'aquests o són objecte de modificació de traçat.
  
A domini públic hidràulic: l'extrem sud-oest del sector inclou una àrea reduïda del barranc del Cint, al qual drenen dos barrancs procedents de Cotes Altes en direcció nord-sud i un tercer barranc modificat hidrodinàmicament per actuacions agrícoles, que procedent igualment de Cotes Altes en direcció nordoest-sudest, drena en el barranc del Cint en la zona est del sector Solanes.
  
Classificació i qualificació urbanística: el sector inclou terreny classificat en el pla vigent com a sòl urbanitzable no programat d'ús industrial (11,5 hectàrees SUNP 5, sector Serelles), i la resta és sòl no urbanitzable comú de règim general i sòl no urbanitzable de protecció viària, camins ramaders.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
Des del punt de vista socioeconòmic és necessari considerar l'històric i tradicional comportament de la població d'Alcoi caracteritzat per un profund respecte a la natura i per la protecció conservació del seu entorn natural pròxim, la qual cosa ha permés declarar dos parcs naturals en el municipi, i destacar-ne l'elevat percentatge de sòl protegit de terme municipal.
  
El criteri expressat per l'Ajuntament d'Alcoi manifesta l'interés públic de l'actuació i la necessitat social de la reclassificació projectada enfront de l'escassa singularitat dels valors naturals afectats pel projecte, ha de ser valorat conseqüentment. Es considera favorable per a la societat en el conjunt d'aquesta que se'n veurà beneficiada.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte avaluat constitueix segons el que preveu l'annex 1 de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de Juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable al sol efecte ambiental la proposta tramitada per l'Ajuntament d'Alcoi relativa al projecte d'homologació modificativa del sector Solana, d'acord al projecte modificat que incorpora les modificacions conseqüència de les al·legacions acceptades i les consideracions ambientals establertes per la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Segon
  
S'estableixen les següents condicions per a l'aprovació definitiva del projecte d'homologació:
  
1. El desenvolupament dels programes d'actuació integrada ha d'incloure l'obligació dels urbanitzadors de reforestar amb espècies autòctones característiques del parc natural de la serra Mariola, aquelles àrees que hagen de mantenir-se com a àrees forestals de protecció en l'àrea d'amortiment del parc natural.
  
2. L'Ajuntament d'Alcoi ha de delimitar en l'àmbit de l'homologació els camins ramaders assagador del Coll de Zapata i Teular del Llonganisser. El desenvolupament dels projectes de reparcel·lació han d'incloure l'obligació dels urbanitzadors de delimitar i condicionar per a l'ús públic aquests camins ramaders segons els criteris que a aquests efectes establisca la Conselleria de Territori i Habitatge, en el traçat actual d'aquests o el que resultara en cas de sol·licitar-se i aprovar-se modificació de traçat.
  
3. Els barrancs existents en l'àmbit de l'homologació juntament amb els vessants han de mantenir la vegetació natural i la capacitat de drenatge d'aquests, i potenciar-se'n la funció com a corredors ecològics; l'ordenació detallada i els projectes d'urbanització han de crear espais oberts arbratges en els marges dels barrancs preferentment incorporats a xarxa primària pública com a zona verda.
  
4. L'Ajuntament d'Alcoi ha d'establir a través de l'ordenació detallada la protecció de la Font del Xorrador i al mateix temps, ha de valorar d'acord amb els serveis tècnics municipals responsables del patrimoni cultural, la possibilitat d'establir mesures de protecció i recuperació de les basses existents (Xorrador i barranc del Teularet) com també les séquies i xarxes de reg tradicionals, en funció del valor històric i etnològic d'aquestes.
  
6. L'homologació projectada exclou la superfície de la forest d'utilitat pública inclosa en l'àmbit d'aquesta.
  
7. Les xarxes de sanejament que s'establisquen han de ser separatives, i connectar-se les canalitzacions d'aigües residuals als sistemes generals de sanejament per al necessari tractament d'aquestes en la depuradora d'Alcoi.
  
8. En el desenvolupament de les noves urbanitzacions l'Ajuntament d'Alcoi ha d'exigir la col·locació de contenidors de recollida selectiva de residus en la proporció establerta pel Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
9. Si en el desenvolupament de les obres d'urbanització es troben restes arqueològiques o paleontològiques o altres restes de valor o interés per al patrimoni cultural, ha de ser posat en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, perquè aquest departament adopte, si és el cas, les mesures de protecció que siguen necessàries. No obstant això, a aquests efectes, s'estableix una reserva al pronunciament que a efectes del patrimoni considere el representant de l'esmentada Conselleria en la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 313/2003-AIA
  
Títol: Pla parcial de millora del sector VII industrial
  
Promotor: Ajuntament de la Vall d'Alba
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al sud del nucli urbà, al costat de les carreteres CV-15 i CV-159
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants
  
I. Es proposa la redelimitació del sector VII, de sòl urbanitzable industrial amb ordenació detallada. Amb aquest fi, es reclassificar sòl no urbanitzable comú i es classifica com a sòl no urbanitzable part del sòl urbanitzable vigent. Amb la nova delimitació del sector es pretén millorar l'ordenació proposada des del Pla general d'ordenació urbana, pel que fa a l'emplaçament del viari i de la zona verda, possibilitant així la implantació d'indústries de grandària mitjana i facilitant l'accés a aquestes.
  
II. L'ordenació detallada vigent recull una única illa de sòl industrial, situada als costats sud i est del sector, a la qual s'accedeix des de la carretera CV-159 a través d'un vial de doble sentit que arranca des de l'extrem oest i permet l'accés a la zona nord del sector, on es troba emplaçada la zona verda.
  
La nova ordenació proposada defineix dues zones industrials, la primera d'aquestes situada en els costats oest i nord del sector i la segona constitueix una illa aïllada en una posició intermèdia dins del sector, rodejada per viari que permet l'accés a totes les parcel·les edificables. Les zones verdes es disposen ara als costats est i sud del sector.
  
III. Segons el planejament vigent, el sector VII té una superfície de 15.903 m². Després de la redelimitació del sector, la nova superfície és de 15.588 m².
  
IV. No s'han proposat alternatives de localització del sector, ja que el present projecte es motiva per la necessitat de revisar l'ordenació d'un sector de sòl industrial ordenat pel planejament vigent.
  
Les diferents alternatives estudiades fan referència a les possibles propostes d'ordenació interior del sector, a fi d'aconseguir un major aprofitament de les parcel·les d'ús industrial, una millor accessibilitat a aquestes i una millor relació entre els usos qualificats.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit
  
En data 8 d'agost de 2003 l'Ajuntament de la Vall d'Alba va remetre, a través de la Direcció Territorial de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, documentació tècnica, estudi d'impacte ambientals i certificats sobre l'aprovació provisional i el resultat de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental relatiu al Pla parcial de millora del sector VII industrial, a més d'incoar-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4523, de 17 de juny de 2003, i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de la Vall d'Alba.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de la Vall d'Alba.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat documentació complementària a l'Ajuntament de la Vall d'Alba ni s'han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. No hi ha llits pròxims al sector VII. El més pròxim a l'àrea d'actuació és el barranc del Regall, que discorre entre el sector industrial i el nucli urbà.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental no analitza la possible afecció del projecte a elements o espais protegits per la legislació sectorial vigent. No obstant això, el sector VII no afecta camins ramaders ni espais protegits.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural.
  
En la visita de camp s'aprecia l'existència d'una sénia en l'extrem nord-oest del sector, que forma part d'un conjunt d'elements per a l'extracció, emmagatzematge i distribució d'aigua de reg. Es tracta d'un element d'elevada presència en la zona, que bé pot formar part d'un conjunt patrimonial de gran importància a escala municipal.
  
La delimitació actual del sector afecta parcialment aquest element, i se situa quasi en la seua totalitat dins de la zona verda d'aquest, per la qual cosa, en principi, en quedaria garantida la conservació. Amb la nova ordenació, la sénia queda emplaçada íntegrament en la parcel·la edificable denominada zona industrial 1. L'estudi d'impacte ambiental no analitza com afectarà la nova ordenació proposada a aquest element.
  
Consideracions ambientals
  
1. El sector objecte d'estudi se situa sobre terrenys pertanyents al període quaternari. Els materials presents en la zona consisteixen en graves, arenes i lutites, que en algunes zones es troben conglomerats per carbonat càlcic.
  
La vulnerabilitat enfront de la contaminació de les aigües subterrànies és considerada en la zona d'estudi com de grau mitjà.
  
El sector VII presenta una topografia pràcticament plana, i és dóna la major diferència de cota entre els viaris que circumden el sector i els terrenys inclosos en aquest.
  
2. Respecte de la vegetació que podem trobar en l'àrea d'estudi, aquells terrenys que no es troben ocupats per la indústria implantada en el sector es destinen en l'actualitat a l'ús agrícola, en concret al cultiu de vinya i ametllers. També s'aprecia l'existència d'alguns erms. Es tracta de terrenys transformats per a l'ús agrícola on no s'hi observen espècies vegetals de caràcter natural.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental realitza una descripció de la fauna que es pot trobar en la zona, apunta diverses espècies animals i destaca que es tracta d'un ecosistema agrícola, on les espècies faunístiques no tenen interés a causa de l'àmplia distribució d'aquestes en el territori.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental no aporta informació sobre el proveïment d'aigua potable al sector, la depuració de les aigües residuals generades en aquest, la gestió dels residus generats durant les obres d'urbanització i la gestió dels residus sòlids urbans que es generaran en la zona industrial. No obstant això, ja que el present projecte planteja una xicoteta redelimitació de l'àmbit del sector, fins i tot amb reducció de superfície respecte del sòl urbanitzable vigent, en matèria d'avaluació ambiental no s'hi observen problemes respecte d'aquests aspectes, ja que aquests van haver de ser justificats en el moment de la classificació de l'esmentat sector com a sòl urbanitzable, excepte aquells relacionats amb la realització de les obres d'urbanització.
  
5. Es realitza una descripció climàtica del terme municipal de la Vall d'Alba, amb l'aportació de dades sobre les temperatures i precipitacions que es donen en la zona.
  
6. La zona objecte d'estudi s'integra dins d'una gran superfície de territori dedicada al cultiu de secà, situada en les proximitats del nucli urbà i limitada per infrastructures viàries. Aquest fet, unit a l'existència d'una activitat industrial en l'àmbit d'actuació, fa que es tracte d'una zona altament antropitzada.
  
7. L'apartat corresponent a la descripció i valoració d'impactes se centra únicament en les modificacions introduïdes sobre l'ordenació detallada definida pel planejament vigent, i considera les esmentades modificacions com a positives, i deixa sense analitzar els impactes ambientals que es produiran durant la fase d'urbanització del sector. Conseqüentment amb allò que s'ha expressat en aquest apartat, no es proposa cap mesura correctora. El programa de vigilància ambiental es remet al compliment de la normativa del Pla parcial i del Pla general d'ordenació urbana de la Vall d'Alba.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial de millora del sector VII del sòl urbanitzable industrial del Pla general d'ordenació urbana del municipi de la Vall d'Alba (Castelló), promogut per l'Ajuntament de la Vall d'Alba, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Pel que fa a l'afecció del projecte a la sénia existent en l'extrem nord-oest del sector, cal ajustar-se als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, sobre la conveniència de preservar aquest element i l'adopció de les mesures oportunes per a la conservació d'aquesta.
  
II. S'ha d'optar per l'ocupació d'espècies vegetals autòctones en l'enjardinament de les zones verdes projectades. Amb l'aprofitament de la posició elevada de les vies circumdants respecte del sòl industrial, s'han d'introduir espècies vegetals de port elevat que permeten tamisar les vistes de la zona industrial des de les vies d'accés al municipi.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 d'abril de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 303/03-AIA
  
Títol Explotació ovina i caprina
  
Promotor Masset de la Solana, SL
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Alfafara (Alacant)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat d'oví i caprí
  
Localització Partida Creu de la Valleta, polígon 4, parcel·la 3, del terme municipal d'Alfafara (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació ovina i caprina, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:
  
L'activitat consisteix en una explotació de bestiar oví semiextensiu, destinada a la producció de llet per a la fabricació de formatge.
  
Es preveu iniciar els cicles anuals amb 1.000 ovelles per a manejar-les en dos lots de 500. El segon any s'ampliarà a 2.000 ovelles amb dos lots més de 500 ovelles.
  
Es pretén dur a terme la transformació inicial de la parcel·la formada per dues terrasses en una única esplanada central amb una superfície aproximada de 14.000 m². La resta de la superfície de la parcel·la (superfície total de la parcel·la, segons l'estudi d'impacte ambiental de 890.458 m²; segons plànol cadastral, 67.000 m²; segons informe de l'Agència Gestora Municipal de la Diputació Provincial d'Alacant, 27.798 m²), es deixarà en l'estat natural d'aquesta. El tractament de talussos es durà a terme mitjançant la configuració adequada dels talussos, amb pendent 2:1 en els terraplens, i quan no siga possible es crearan les bermes necessàries, i posterior revegetació dels talussos.
  
Es projecta construir dues naus adossades de 20 m d'amplària, en les quals es localitzarà en posició frontal, un entresolat per a oficines, despatxos i formatgeria. A la planta baixa se situarà la sala de munyiment, la sala d'espera i serveis de menjador, vestidors i lavabos.
  
La xarxa de sanejament de la granja es projecta, per un costat de recollida de les aigües pluvials, i d'una altra, les aigües residuals procedents de la sala de munyiment, lavabos i possibles lixiviats. Les aigües residuals seran tractades en una EDAR biològica homologada per a aquest tipus d'instal·lacions. Una vegada depurades, les aigües residuals es comunicaran amb la xarxa de pluvials.
  
Es construirà una fossa de lixiviats, impermeabilitzada i estanca, on es retindran els lixiviats procedents del dipòsit de fem i del sanejament de les aigües residuals, amb sobreeixidor per al buidatge d'aquesta mitjançant cisternes, lixiviats que es destinaran a abocadors autoritzats per a aquest tipus de substàncies.
  
La xarxa de sanejament es realitzarà mitjançant dos col·lectors de recollida de pluvials, que conduiran les aigües a la cuneta existent en el camí que limita amb la parcel·la (i que coincideix amb el camí ramader) i finalment al barranc de Falses.
  
Es calcula una producció de fem fresc, mesclat amb palla d'1.460 t/any. Es realitzarà la neteja de les quadres dues vegades a l'any, i el fem es destinarà a l'adob.
  
Es construirà un dipòsit de fem de 120 m², a base de solera de formigó impermeabilitzada, lleugerament inclinada, per a conduir els lixiviats que puguen generar-se a fossa de lixiviats.
  
Es tancaran perimetralment les instal·lacions.
  
El proveïment d'aigua es realitzarà a través de la xarxa municipal d'aigua potable.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa autoritzada a aquest efecte.
  
L'explotació es localitza a més de 2 km del nucli urbà d'Alfafara.
  
En data 25 de febrer de 2004, es realitza visita de camp, i es comprova que:
  
- Contràriament al que s'ha declarat en la documentació aportada, les aigües residuals no són depurades en EDAR, sinó que es canalitzen directament cap a la cuneta del camí rural que voreja l'explotació.
  
- S'ha realitzat l'aterrament d'una parcel·la, per a la qual cosa no s'ha sol·licitat la preceptiva llicència d'obres de l'Ajuntament.
  
- No hi ha femer en l'explotació.
  
- No hi ha gual sanitari en l'entrada de l'explotació.
  
- No hi ha tanca perimetral del total de l'explotació.
  
- No s'ha dut a terme un correcte tractament de talussos, per la qual cosa poden donar-se problemes erosius per lliscament o enfonsament del terreny.
  
- Els desfets de cítrics que es destinen a alimentació animal, s'acumulen sobre terra ferma, i es genera una sèrie de lixiviats que no són canalitzats correctament.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'estudi d'impacte ambiental es remet per part del promotor en data 17 de setembre de 2003. En data 9 de desembre de 2003, es completa l'expedient amb la presentació, per l'Ajuntament, del projecte d'activitat i de l'expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 121, de 28 de maig de 2003, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Autorització prèvia de la de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, obtinguda per silenci positiu.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable agrícola, segons el Pla general d'ordenació urbana.
  
La parcel·la limita a l'oest amb el camí ramader assagador del barranc de Falses, sense que aquest siga afectat per l'explotació.
  
Segons el Decret 3/02 de 8 de gener del Govern Valencià de declaració del Parc Natural de la Serra de Mariola, el municipi d'Alfafara s'inclou parcialment dins de l'àrea que conforma el parc, encara que no afecta la superfície on es pretén situar l'explotació.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
El terreny sobre el qual es localitza l'explotació, de litologia margosa, correspon a un cultiu de cereals en secà. Segons la cartografia consultada, la zona i part de la finca a explotar ha patit un incendi forestal; la superfície de la finca afectada és de caràcter agrícola, per la qual cosa es pot dur a terme l'actuació proposada. A causa de les consideracions exposades, es conclou que l'afecció al paisatge serà mínima, malgrat que en l'estudi d'impacte ambiental es proposen mesures correctores al respecte.
  
Per tant, i en base a les característiques de la zona, els valors ambientals que presenta la zona són poc destacables, i es consideren com a elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de residus orgànics o lixiviats generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i estabulació d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental es relacionen els impactes que es produiran en l'explotació, entre els quals s'inclou: sobre l'aire, per emissió d'olors; en el sòl per erosió i contaminació; en l'aigua, per contaminació de l'aigua superficial i subterrània; sobre el paisatge, per alteració d'aquest.
  
S'ha realitzat una valoració d'impactes a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, a partir de la qual s'hi han establert les mesures preventives i correctores per als impactes negatius més rellevants.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures preventives i correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
- Els lixiviats que es generen en la granja o dipòsit de fem, es dirigiran a la fossa de lixiviats, que estarà preparada per a facilitar la retirada per empresa gestora autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus. En tractar-se d'un volum de lixiviats xicotet, aquests podrien ser tractats prèvia dissolució en l'EDAR biològica.
  
- Els cadàvers generats en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
- Per a disminuir els problemes d'olors, es proposa aportar tractament de superfosfat de calç, com també dotar les naus d'obertures zenitals que en permeten l'aireig natural.
  
- Com a pantalla visual al costat del camí ramader, es plantarà una tanca vegetal, a més es plantaran frondoses autòctones d'ombra al voltant de la granja.
  
Les mesures correctores proposades es consideren suficients sempre que es desenvolupen conforme al que estableix l'estudi d'impacte ambiental, i es completen amb les establertes a continuació:
  
- Ha de realitzar-se tractament de talussos de manera que quede retingut el sòl i lliure de possibles processos erosius.
  
- Ha de disposar-se de gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació.
  
- Ha de disposar-se de femer en l'explotació, com estableix l'estudi d'impacte ambiental.
  
- El fem utilitzat com a adob orgànic en camps de cultiu ha d'utilitzar-se de manera que no sobrepasse els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- Ha de disposar-se de tanca perimetral en l'explotació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'expedient relatiu a l'explotació ovina i caprina, situada al terme municipal d'Alfafara (Alacant), promoguda per Masset de la Solana, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un sistema de desinfecció del trànsit rodat que hi accedisca.
  
- S'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme al que s'estipula en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Ha de realitzar-se tractament de talussos de manera que quede retingut el sòl i lliure de possibles processos erosius.
  
- Ha de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'estudi d'impacte ambiental.
  
- El fem utilitzat com a adob orgànic en camps de cultiu, ha d'utilitzar-se de manera que no sobrepasse els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- Ha de disposar-se de soleres impermeabilitzades amb bassa de recollida de lixiviats en l'explotació de dimensions adequades per a poder acumular productes com els utilitzats en l'alimentació animal, procedents de desfets fruitícoles.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
- Previ a la concessió de la llicència d'activitat, ha de comprovar-se per l'òrgan substantiu l'aterrament realitzat en la parcel·la 158, davant de la parcel·la ocupada per l'explotació, actuació de la qual s'ha de disposar de la corresponent llicència d'obres. Si no en té, han d'adoptar-se les mesures legals necessàries, i fer especial èmfasi en el tractament dels talussos generats, d'elevat pedent i que limiten amb el barranc.
  
- Abans de la concessió de la llicència d'activitat, i en cas d'haver ocupat el barranc amb els moviments de terra realitzats durant la fase de construcció, ha de comunicar-se a l'organisme de conca, que ha de concedir la preceptiva autorització.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5032, del 21-06-2005 (2005/6921)

RESOLUCIÓN de 7 de junio de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5032

Fecha DOGV
:   21-06-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/6921

CVE


Fecha del documento
:   07-06-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alcoy](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Xert](javascript:void(0))
    * [Alfafara](javascript:void(0))
    * [Benferri](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de junio de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X6921]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 326/03-AIA Benferri, 211/03-AIA Xert, 453/02-AIA Alcoi, 313/03-AIA Vall d'Alba, y 303/03-AIA Alfafara, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 7 de junio de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 326/03-AIA
  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector Alto del Pino?.
  
Promotor: Ayuntamiento de Benferri.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Objeto: Desde el punto de vista estrictamente medioambiental, se persigue la reclasificación de suelo no urbanizable común a suelo urbanizable de uso residencial.
  
Localización: Benferri (Alicante).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El Sector ?Alto del Pino- se localiza al oeste del núcleo urbano de Benferri, lindando al norte con la Rambla de la Abanilla. Se localiza sobre suelo no urbanizable común, contando con una superficie de 147.789 m².
  
La reclasificación pretende implantar, en el área implicada, el uso residencial, con vivienda unifamiliar aislada. Se establece una limitación de 2 plantas, con altura máxima de coronación de 8 metros.
  
2. Alternativas
  
No se han estudiado alternativas para la ubicación del suelo, lo que se argumenta, en el Estudio, diciéndose que se trata de un proyecto de modificación del planeamiento con un fin concreto en el que entran en juego muchos factores que determinan su ubicación concreta, y en especial, en este caso, el tema de la propiedad, de capacidad y oportunidad de desarrollo, expectativas económicas. Por todo ello, se sigue con que la valoración de alternativas va más dirigida a la ordenación pormenorizada del suelo seleccionado.
  
Quiere indicarse, no obstante, que se entiende importante que siempre se estudien tanto la necesidad real de ampliar el suelo urbanizable en detrimento del no urbanizable, más sensible desde el punto de vista ambiental, así como que, concluida tal necesidad, se proceda a la selección del mejor emplazamiento posible, para lo que el criterio ambiental debería pesar especialmente.
  
En el caso presente no se ha argumentado, en el Estudio de Impacto, ni la necesidad real de ampliación de suelo residencial ni, una vez pudiera aceptarse ésta, la mejor localización posible. No obstante, el que no se haya realizado en el Estudio no implica que se hayan obviado tales aspectos en la presente evaluación de impacto ambiental, lo que queda recogido en posteriores apartados.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 08 de agosto de 2003, el Ayuntamiento de Benferri remitió el Estudio de Impacto Ambiental correspondiente a la ?Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector Alto del Pino?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la ?Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector Alto del Pino?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 4576 de fecha 20 de agosto de 2003, habiéndose presentado tres alegaciones por particulares, ninguna de las cuales presentaba contenido ambiental.
  
En fecha 13 de febrero de 2003 se recibe informe del alcalde'presidente del Ayuntamiento de Benferri en el que se hace referencia tanto a la necesidad de reclasificación del suelo como a la identificación de la mejor ubicación posible. Así, respecto al primer aspecto, se destaca que el suelo urbanizable del Plan Parcial Benfis-Park, actualmente en desarrollo, se halla consolidado en más de un 80%. En cuanto a la mejor ubicación, se dice que se ha atendido tanto a la proximidad al núcleo urbano como a la alta densidad de viviendas aisladas diseminadas existente en la superficie del sector a reclasificar.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que no existe afección a cauces públicos, vías pecuarias ni cualquier otra reseñable desde el punto de vista ambiental.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Los valores susceptibles de afectarse son los que se enumeran y describen, de forma breve, a continuación:
  
- Geología
  
La zona sobre la que se desarrollará la actuación está conformada por terrenos cuaternarios de origen aluvial, compuestos por limos negros, rojos y cantos encostrados, de excelente utilización en la agricultura, siempre de acuerdo con la descripción dada por el Estudio. Del suelo se dice en el Estudio que presenta características que lo convierten en idóneo para la agricultura, gozando de un alto valor ambiental por esta cuestión.
  
- Vegetación
  
En la superficie a reclasificar no existe prácticamente representación de la vegetación natural, siempre de acuerdo con las conclusiones del Estudio, por lo que este aspecto no será relevante en el conjunto del proyecto.
  
- Fauna
  
La fauna, dadas las características del entorno, presenta un carácter antropófilo muy marcado.
  
- Hidrología
  
En el entorno más inmediato a la zona de actuación se tiene la presencia de la rambla de la Abanilla. El nivel freático se sitúa en profundidad.
  
- Usos del Suelo
  
En cuanto a los usos del suelo, la zona en cuestión se encuentra cultivada por cítricos de regadío.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
De la valoración realizada por el Estudio entorno a los impactos que se generarán, se entiende que caben ser destacados el producido sobre el suelo, impacto este valorado como moderado, la fauna (reptiles y anfibios), valorado como moderados-críticos, y los usos del territorio, habiéndose estimado este último como crítico.
  
Por otra parte la demanda de agua generada supondrá un impacto valorado en el Estudio como ?muy importante?.
  
Asimismo, el impacto sobre la hidrología se ha valorado como compatible. Se entiende que tal valoración no es adecuada a la realidad de la actuación, lo cual se argumenta seguidamente.
  
El Estudio ha caracterizado el riesgo de inundación de la zona, de forma que se señala que el mismo no aparece en la misma, si bien existe en la cercana rambla del Abanilla. Así, se ha referido a la actuación prevista en el PATRICOVA para la resolución de los problemas de inundabilidad en ciertas áreas próximas de la citada rambla, añadiéndose que ?la actuación propuesta no entra en contradicción con lo establecido por el PATRICOVA para esta rambla (Abanilla) pues se encuentra lo suficientemente alejada de la misma?.
  
Por otra parte, de acuerdo con lo que se recoge en la página 43 del Estudio, la impermeabilización de la superficie correspondiente al área a urbanizar aumentará el caudal en la rambla, aunque, se dice, sin suponer un impacto importante. Además, de los planos de drenaje aportados se desprende que los viales verterán sus aguas a la rambla en dos puntos distintos.
  
Con todo, pues, si, como parece evidente por lo expuesto en los párrafos anteriores, las aguas pluviales discurrirán por superficie y serán vertidas a la rambla de Abanilla, no es posible estar de acuerdo con la afirmación que se ha transcrito del Estudio de Impacto, es decir, no puede aceptarse que la impermeabilización de una superficie de 147.789 m², de gran planeidad y previamente destinada a cultivos, no va a tener implicaciones significativas sobre la punta del hidrograma de avenida, para el periodo de retorno que se precise, de forma que la misma contribuya, también significativamente, a incrementar los problemas de inundabilidad del área inmediatamente aguas abajo de la zona a urbanizar. Se recuerda que la actuación propuesta por el PATRICOVA consiste en la reforestación de una porción de la cuenca contributiva a fin de conseguir una sutil disminución de los caudales.
  
A todo lo dicho, cabe añadirse que la aportación de los caudales de drenaje de forma puntual influirá en los procesos morfogenéticos o, cuando menos, erosivos del lecho del cauce, afectándose la erosión localizada y evolutiva.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Las medidas correctoras dispuestas por el Estudio de Impacto Ambiental, a fin de atenuar o eliminar, si fuera posible, los impactos que se generarán a razón de la actuación se han referido tanto a la fase de construcción de la urbanización como a la existencia misma de ésta en el entorno decidido.
  
Así pues, se han establecido una serie de medidas correctoras encaminadas a minimizar los impactos producidos por las obras, como son los riegos frecuentes de caminos de obra y acopios de materiales pulverulentos, tratamiento de los volúmenes de suelo vegetal, tratamiento de la maquinaria, etc.
  
Por otra parte, cabe destacarse otras medidas tales como:
  
- limitación en el uso de materiales que pudieran irrumpir en el paisaje
  
- el cerramiento perimetral de las parcelas, de haberlo, será de piedra natural caravista combinada con elementos vegetales
  
- recogida selectiva de residuos urbanos
  
- alumbrado público de bajo consumo y apagado parcial, luminarias con hemisferio superior cubierto y alturas de báculo inferiores a 4 metros.
  
- trazado de un carril bici interior.
  
- los ejemplares de porte arbóreo que se viesen afectados por la actuación serán transplantados.
  
Finalmente se ha dispuesto un Programa de Vigilancia Ambiental que no puede considerarse completo, por lo que habrá que referirse a su contenido en el apartado dispositivo de la presente Declaración.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector ?Alto del Pino?, promovido por el Ayuntamiento de Benferri, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Las instalaciones de obra, zonas auxiliares, ubicación de posibles plantas, etc., que se necesitasen para la ejecución de las obras, en ningún caso quedarán fuera del ámbito correspondiente al Plan Parcial.
  
- El alumbrado público a disponer deberá emplear lámparas de vapor de sodio, no siendo, así pues, admisible ninguna otra tipología de lámparas (vapor de mercurio, haluros metálicos...) aún cuando el espectro luminoso de éstas garantice mejor calidad de visión, pues las primeras, esto es las de vapor de sodio, se consideran suficientes a los fines perseguidos con la instalación prevista.
  
- La lechada sintética o ?slurry- que pueda disponerse como capa de rodadura en el carril bici a ejecutar, si fuera de naturaleza bituminosa, se llevará a cabo en base a mezclas bituminosas en frío, dado que las mismas ofrecen, por una parte, garantías suficientes de funcionamiento, dado su nivel de requerimiento, y, por otra, mejores condiciones ambientales.
  
- El Programa de Vigilancia deberá establecer los parámetros ambientales a controlar, los indicadores que permitirán tal control y los valores umbral que advertirán sobre la realidad del mismo. Igualmente, se establecerán los mecanismos adecuados a la detección de impactos no previstos en el Estudio. Se dispondrán los informes a redactar, frecuencias, contenidos y la autoridad ambiental de la actuación.
  
- Vistos los problemas de inundabilidad de la Rambla de la Abanilla, y dado que, bien por superficie o bien mediante colectores (a la vista de los planos) se verterán las aguas pluviales en dos puntos localizados a la citada rambla, se recuerda que se deberá obtener la autorización de vertido del órgano competente en la materia.
  
Asimismo, deberán estudiarse los procesos morfogenéticos que pudiera inducir el vertido localizado de las aguas pluviales, a fin de que, en la medida de lo posible, se mantengan las condiciones naturales sin que se altere la natural evolución del cauce hasta su perfil de equilibrio. Si se estimase que la afección puede ser importante, habrá de recurrirse a la disposición de mantas de escollera no cementada o cuencos de amortiguamiento integrados en el medio que los acoge.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 9 de marzo de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 211/03-AIA
  
Título Explotación porcina de cebo
  
Promotor Vicente Miguel Beltrán Beltrán
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Xert (Castellón)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para iniciar la actividad porcina de cebo
  
Localización: Partida ?Mas de Bruno?, polígono 8, parcela 537 del término municipal de Xert (Castellón)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la puesta en marcha de una explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación estará constituida por una nave de engorde, rectangular, con cubierta a un agua, con capacidad para 984 cerdos de cebo. Se construirá además fosa de cadáveres de 30 m³, lazareto, edificio destinado a oficinas-aseos, así como una fosa de purines totalmente impermeabilizada.
  
La actividad consistirá en el engorde de ganado porcino desde que llegan a la explotación pesando unos 18 kg, hasta que alcanzan un peso aproximado de 100 kg de peso vivo, momento en que se destinarán a matadero. Se realizará 2,3 ciclos/año.
  
Se considera que se generará un volumen de purín de 2.115,6 m³/año. Antes de aplicarlo en campo como abono orgánico, se someterá a un tratamiento de fermentación y maduración. El purín quedará retenido en canal de deyecciones y balsas de acumulación, disponiendo de una capacidad total de 528,25 m³, lo que supone una capacidad de almacenamiento superior a tres meses de producción de purines en la explotación.
  
Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación. Los silos se construirán en el borde del vallado evitando que los camiones que transportan el pienso entren a la explotación.
  
Como sistema de desinfección de vehículos a la entrada de la explotación, se colocará un grupo hidropresión con una solución de desinfectante y agua.
  
Como medida encaminada a evitar el acceso de vectores en las naves, se colocarán en todas las ventanas y puertas telas pajareras que impidan el paso de las aves. Para el control de los insectos, además, se aplicará, entre otras medidas, las de realización de vaciado de las fosas de purines periódicamente, se eliminará las costras superficiales de los purines, mediante medios biológicos, así como la aplicación de productos insecticidas, especialmente en épocas calurosas.
  
El agua de abastecimiento procede de un pozo localizado en la misma finca.
  
Los residuos sólidos que se generen en la explotación, serán gestionados a según su naturaleza (a través del servicio municipal de recogida basuras, destinados al ecoparque más próximo, a centros autorizados en la recogida de aceites lubrificantes usados, etc.), disponiendo en la explotación de contenedores y/o recipientes específicos para el almacenamiento de residuos.
  
En fecha 19 de febrero de 2004, se realiza visita de campo, comprobando que:
  
- La construcción de la nave está casi ejecutada.
  
- El sistema de gestión de purines, tal y como se está ejecutando la nave, no coincide con el descrito en la documentación técnica aportada, ya que en esta se justifica la construcción de una balsa de purines, y sobre el terreno dicha balsa no existe, habiendo además aberturas en las fosas de purines para la extracción de purines.
  
El sistema de eliminación de cadáveres propuesto, consistente en la construcción de fosa de cadáveres, deberá ser sustituido, tal y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, por la suscripción de contrato de retirada de cadáveres con empresa autorizada a tal efecto.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por el Ayuntamiento de Xert en fecha 25 de junio de 2003.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 66 de 29 de mayo de 2003, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.
  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 3 de marzo de 2004, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, Ampliación al Estudio de Impacto Ambiental, relativo a:
  
- Justificación eliminación de cadáveres, conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que establecen las norma sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Eliminación de residuos orgánicos. Deberá justificarse las parcelas donde se aplicará los purines, con la presentación de contrato de aceptación suscrito por los propietarios de esas parcelas, así como cédula de propiedad de los mismos, además de la propuesta de un programa de abonado para todas las parcelas que se justifique disponer, en función del cultivo que se desarrolle. Deberá justificarse la disponibilidad de superficie agrícola suficiente donde poder aplicar el purín como abono orgánico, teniendo en cuenta no sobrepasar el contenido mínimo de nitrógeno por hectárea y año (170 kg N/ha y año) exigido por el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias.
  
- Construcción de balsa de purines. Según la documentación aportada, se dispondrá de balsa de purines con una capacidad de 360 m³, aunque tras visita de campo realizada en fecha 19 de febrero, se comprueba que, a pesar de que la granja está en un estado avanzado de construcción, no se observa señales de que se pretenda construir una balsa de purines, tal y como se declara en la documentación presentada y se detalla en planos, por lo que deberá aclararse este punto, considerando que el Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, exige a esas explotaciones disponer de balsa de purines con una autonomía que permita contener como mínimo, los purines generados en la explotación durante tres meses.
  
En fecha 11 de marzo de 2004, el promotor remite la Ampliación solicitada, en la que se incluye la siguiente información:
  
- Justificante de pago de las tasas municipales correspondientes al servicio de la caseta municipal de recogida de cadáveres.
  
- Justificación de la disponibilidad de 68,48 ha de superficie agraria donde aplicar purines, superficie que suficiente para no sobrepasar los niveles máximos permitidos de aplicación de N por ha y año.
  
- Se modifica el proyecto inicial, construyendo dos naves, con una superficie construida similar a la inicial y con la misma capacidad.
  
- Se justifica la sustitución de la construcción de una balsa de purines de 360 m³ de capacidad por unos canales de deyecciones con más profundidad que la propuesta inicialmente, disponiendo finalmente de dos naves con dos canales cada una de 45 m. de largo por 2,5 m. de ancho y 1,9 m. de alto, con autonomía superior a los tres meses exigidos en el Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe desfavorable del Inspector de Sanidad, debido a que en la documentación presentada no se ha informado del sistema de recogida y eliminación de cadáveres con garantías sanitarias y de protección del medio ambiente, y tampoco se ha informado de las distancias a otras instalaciones.
  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.
  
- Autorización Previa de la COPUT. Dicha autorización queda condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:
  
- La distancia mínima desde la ubicación de la nueva construcción a cualquier otra explotación porcina existente las instalaciones de la explotación disten un mínimo de 100 m. respecto a la Carretera Nacional Vinarós-Vitoria. Además, se deberá dotar a la instalación de:
  
- Sistema eficaz de desinfección (vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación en los accesos a la misma así como sistema apropiado para desinfección del resto del vehículo.
  
- Cercado de la explotación (vallado perimetral) y sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades (tela pajarea o malla metálica en ventanas y huecos).
  
- Disposición de construcciones, instalaciones, utillaje y equipo que posibilite una eficaz desinfección, desinsectación y desratización.
  
- Disponer de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias y de protección del medio ambiente.
  
- Adecuado lazareto para la observación y secuestro de los animales.
  
- Medidas higiénico-sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.
  
- Utillajes de limpieza, manejo y vestuario de uso exclusivo en la explotación.
  
- Pediluvios u otros medios de eficacia semejantes, a la entrada de locales, naves o parques.
  
- Diseño de las instalaciones que eviten la entrada en el recinto de vehículos de abastecimiento de piensos, carga y descarga de animales y retirada de purines, debiendo realizarse estas operaciones desde fuera de la explotación.
  
- Disponer de un libro de visitas donde se anoten todas las que se produzcan y el número de las matrículas de los vehículos que hayan entrado en la explotación.
  
- Disponer de balsas de estiércol cercas e impermeabilizadas, natural o artificialmente, que eviten el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna y Paisaje.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada a cultivos de secano, con predominio de olivos, almendros y frutales de hueso.
  
Los valores ambientales más destacables, susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el Suelo, por la contaminación asociada al vertido de purines o problemas de percolación por impermeabilización deficiente; el Agua, por contaminación por purines; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de purines, etc.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado una identificación de impactos mediante la elaboración de una matriz causa-efecto, en la que se relaciona las acciones impactantes y los factores impactados, tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha considerado una serie de factores inherentes a la actividad susceptibles de producir algún tipo de impacto, tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento, entre las que se incluye la emisión de olores proveniente de los residuos orgánicos generados, los animales y de la propia actividad; la generación de purines, que se acumulan en fosa de purines, pasando a utilizarse en campos de cultivo como abono orgánico y que, con un uso inadecuado del mismo puede provocar contaminación de suelos y agua, entre otros.
  
El impacto producido sobre el paisaje, por introducción de elementos extraños en el entorno, se considera leve ya que la explotación queda integrada armónicamente en el paisaje circundante de la zona.
  
Por lo tanto, los impactos más relevantes serán los asociados a la emisión de olores, así como los impactos asociados a la contaminación de suelo y agua por la inadecuada gestión de los purines.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas preventivas y correctoras, tanto para la fase de construcción como para la de funcionamiento, que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental incluyen las siguientes:
  
- Impermeabilización y estanqueidad de fosas y canal de purines.
  
- Para disminuir la carga contaminante del purín, se someterá a tratamiento de fermentación y maduración previo a su aplicación en campo.
  
- En cualquier caso, no se sobrepasará la dosis de 170 kg de N/ha y año, en campo, procedente de las fuentes de abonado utilizado.
  
En general, las medidas preventivas y correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental son poco concretas y no reflejan con claridad el modo de ponerlas en práctica.
  
Las medidas correctoras, deberán ampliarse con la adopción de las recogidas a continuación:
  
- Sistema eficaz de desinfección (vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación en los accesos a la misma así como sistema apropiado para desinfección del resto del vehículo.
  
- Cercado de la explotación (vallado perimetral) y sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades (tela pajarea o malla metálica en ventanas y huecos).
  
- Disponer de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias y de protección del medio ambiente.
  
- Medidas higiénico-sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.
  
- Disponer de balsas de estiércol cercas e impermeabilizadas, natural o artificialmente, que eviten el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, de manera que permita la gestión adecuada de los mismos.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la granja porcina situada en el término municipal de Xert (Castellón), promovida por Vicente M. Beltrán Beltrán, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- En la ampliación presentada en esta Dirección General se comunica la variación del proyecto original, optando por la construcción de dos naves de similares características y correspondiendo a una superficie construida similar. Medioambientalmente no supone cambios en esta Declaración de Impacto Ambiental, aunque en caso de variar la superficie construida, superficie ocupada, volumen, porcentaje de ocupación, número de plantas, separación a lindes o cualquier otro parámetro regulado en la normativa urbanística de aplicación, deberá solicitarse una nueva Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial. En cualquier caso, previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá presentarse modificación del proyecto ante el órgano sustantivo.
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. Deberá preverse disponer de contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto, en el 2005, año en que presuntamente entrarán en desuso las casetas municipales de recogida de cadáveres.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de marzo de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 453/02-AIA
  
Título Homologación modificativa del Plan General de Ordenación Urbana de Alcoi. Sector Solanas.
  
Promotor Ayuntamiento de Alcoi
  
Autoridad sustantiva Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.
  
Localización Término municipal de Alcoi.
  
Antecedentes
  
Con fecha 10 de abril de 2001 el Ayuntamiento de Alcoi tramitó ante el Servicio de Impacto Ambiental documentación consistente en Estudio de Impacto Ambiental y proyecto de Homologación modificativa del denominado sector Serelles, promovida por Luxender SL, siendo el ámbito superficial de la denominada homologación de 333.302 metros cuadrados en terrenos clasificados de acuerdo al vigente Plan General de Ordenación Urbana de Alcoi como Suelo Urbanizable No Programado (de uso industrial), Suelo no Urbanizable de Régimen General y Suelo No Urbanizable de Protección Vías Pecuarias.
  
El área de Homologación propuesta afecta al ámbito del Plan de Ordenación de Recursos Naturales del Parque Natural de Sierra Mariola, a categorías diferentes de la zonificación prevista en dicho Plan, concretamente Areas Urbanas, Areas Forestales y Areas Agrícolas, todas ellas dentro de la denominada Area de Amortiguación del Parque.
  
En base a dicho documento el Area de Planificación emite informe de 18 de abril de 2001, el cual es remitido al Departamento de Urbanismo del Ayuntamiento de Alcoi en el cual se determinan aquellos aspectos no aceptables del proyecto y aquellos otros que debían ser objeto de estudio y justificación.
  
Este primer informe, concluye que las áreas calificadas de acuerdo al PORN como forestales han de tener la consideración de suelo no urbanizable protegido por lo que debe ser excluidos de cualquier propuesta de unidad de ejecución, que la ampliación de suelo urbano a costa del suelo que el PORN clasifica como agrícola debe partir de una justificación detallada y explícita de la necesidad y oportunidad de la modificación, que en todo caso es imprescindible que la ordenación que finalmente se proponga mantenga la consideración de los barrancos como áreas libres, así como la de la Vía pecuaria ?Colada Coll d'en Sabata?, como Suelo No Urbanizable de protección Viaria.
  
Con posterioridad, en este caso, el Ayuntamiento de Alcoi, con fecha 13 de noviembre de 2001, remite un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, ampliando la propuesta de Homologación hasta un ámbito superficial de 810.100 metros cuadrados.
  
Esta propuesta no es contestada oficialmente al Ayuntamiento de Alcoi. Sin embargo en fecha 6 de junio de 2002, el Servicio de Impacto Ambiental emite informe respecto a la misma en la fase de concierto por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante, en el cual se indica que las consideraciones efectuadas en el informe de 18 de abril de 2001 son extensivas a la nueva delimitación concluyendo con informe desfavorable el documento de homologación modificativa, ya que no tiene en cuenta los criterios y condiciones expresados en el informe anterior de 18 de abril de 2001.
  
El Ayuntamiento de Alcoi, una vez realizado el trámite de información pública (DOGV de 23 de julio de 2002) y la aprobación provisional de la Homologación modificativa del sector Solana, en sesión plenaria de 25 de octubre de 2002, presenta ante la Conselleria de Territorio y Vivienda, el documento definitivo que es objeto de evaluación de impacto ambiental, con fecha 29 de noviembre de 2002.
  
Este proyecto incluye diversas modificaciones respecto a aquel que fue objeto de concierto previo, derivadas de las alegaciones incorporadas en el periodo de información pública y aceptadas por el Ayuntamiento y por otro lado derivadas de las sucesivas reuniones de trabajo realizadas entre el equipo técnicode la Conselleria de Territorio y Vivienda y el equipo técnico del Ayuntamiento de Alcoi.
  
Descripción del proyecto :
  
La documentación sobre la que se ha realizado el proceso de evaluación de impacto consta de Proyecto de Homologación, Estudio de impacto ambiental e Informe de alegaciones correspondientes al trámite de información pública, realizado por el Ayuntamiento de Alcoi.
  
De acuerdo con el documento de homologación tramitado finalmente por el Ayuntamiento de Alcoi, el objeto de ésta es establecer o expresar determinaciones que integran la ordenación estructural definiendo, en este caso especialmente el cambio de calificación y aprovechamiento en el ámbito del SUNP-5, delimitado en el PGOU de Alcoi, así como su ampliación por lo que trata de una homologación modificativa.
  
La propuesta finalmente planteada incluye :
  
- Cambio de calificación y reducción de aprovechamiento en el SUNP 5, de suelo urbanizable no programado industrial a urbanizable residencial en 115.000 metros cuadrados, por tanto mantiene su clasificación de urbanizable. El índice de edificabilidad en este caso pasa de 0,65 m²/m² que determina el PGOU vigente a un coeficiente de edificabilidad media para la homologación propuesta de 0,494 m²/m².
  
- Cambio de clasificación de suelo no urbanizable común a suelo urbanizable residencial en 647.300 metros cuadrados, a los cuales se asigna coeficiente de edificabilidad media para la homologación propuesta de 0,494 m²/m².
  
- Mantenimiento de la Cañada del Collado de Zapata con una anchura de 20 metros en el límite Este del sector y de la vía pecuaria del Teular del Llonganisser con una anchura de 37,5 metros.
  
- Constitución de una red primaria de 73.800 metros cuadrados, de los cuales 28.645 metros cuadrados serán zonas verdes y 44.605 metros cuadrados red viaria.
  
El ámbito superficial de la actuación completa es de 762.300 hectáreas.
  
Se establece como prescripción ambiental el que los barrancos principales de cada sector deban quedar libres de edificación, debiendo adecuarse estos ámbitos en la ordenación pormenorizada como cauces-zonas verdes dentro de los espacios dotacionales que correspondan.
  
Entre otras características del proyecto, se expresan que el trazado de las calles y posición de la edificación se realizará en relación con la topografía y orientación solar, que se atenderán los problemas que pudieran existir por contaminación lumínica en Sierra Mariola, que existirá arbolado en la red viaria, que las obras de urbanización y jardinería atenderán al entorno donde se ubican y que la edificación en altura se situará en la parte más baja del sector.
  
Para el desarrollo de los sectores que constituyen el ámbito del sector será necesaria la redacción de un Plan Parcial que incluirá la ordenación pormenorizada.
  
Alegaciones
  
De conformidad con el certificado de la Secretaria General del Ayuntamiento de Alcoi, se han formulado 12 alegaciones procedentes de particulares y agrupaciones, las cuales han sido informadas y contestadas por el Ayuntamiento de Alcoi.
  
En síntesis el contenido ambiental de estas alegaciones es el siguiente:
  
Por D. Jose Luis Castañer Payá, se alega que siendo propietario de una finca sita en la partida de Cotes Altes, alega que la propuesta de homologación modificativa incluye como cambio más sustancioso propuesto una recalificación de 734.000 metros cuadrados de suelo no urbanizable en suelo urbanizable, que comprende parte del suelo perteneciente a Sierra Mariola, considerando que esta importante modificación del planeamiento debe ser remitida a la revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Alcoi, siendo necesario en caso de aprobarse que las soluciones propuestas para la red estructural o primaria de reservas para suelo dotacional mejoren en capacidad o funcionalidad y cumplan las necesidades y objetivos previstos en el PGOU actual, que la vía pecuaria Cañada del Collado de Zapata que atraviesa el sector en su tercio Oeste debe protegerse en su ancho legal apareciendo en los planos del estudio con una anchura de 20 metros cuando legalmente tiene 20 metros en 11.300 metros de su trazado y 37,5 metros de anchura en 1.800 de trazado. Asimismo no se tiene en cuenta la Vía Pecuaria Cordel del Teular del Llonganisser que tiene una longitud de 3.900 metros una anchura legal de 37,50 metros de anchura legal y 17 metros de anchura necesaria según clasificación por Orden de 16 de febrero de 1993. También refiere que en el Estudio de Impacto se menciona y protege la Font del Chorrador pero no se hace referencia a la balsa del Chorrador a la balsa del Barranco del Teularet, debiendo protegerse las balsas, acequias y redes de riego. Finalmente se solicita que se acuerde el contenido de estas alegaciones a la propuesta de homologación modificativa de los sectores Solana de Alcoi.
  
Por Doña Blanca Cortes Aracil, Don Antonio Gasco Vidal, Don Antonio Pérez Climent, Dña Margarita Sierra Espinosa, Don Miguel Angel Cantó Pastor, en calidad de propietarios de fincas sitas en Cotes Altes, se plantean alegaciones con contenido básicamente urbanístico relacionadas con la disminución del aprovechamiento que plantea la homologación sobre el aprovechamiento que el PGOU vigente otorga al Sector Cotes Altes, reduciéndose de 0,45 m²/m² a 0,24 m²/m² lo que supone un perjuicio para los propietarios incluidos en el SUNP2 sin que se especifiquen los criterios seguidos para semejante reducción. Al mismo tiempo realizan diversas consideraciones referidas específicamente a la situación urbanística de determinadas fincas registrales propiedad de los mismos.
  
Por Julia Moltó Linares en representación de la Colla Ecologista La Carrasca-Ecologistas en Acción, se expone que la homologación no incluye ninguna justificación sobre la necesidad de reclasificación de suelo no urbanizable ni de su coherencia con el modelo y estrategia territorial vigente, que esta falta de justificación impide comprobar si la homologación responde a principios rectores de la actividad urbanística o a intereses especulativos, que la evolución poblacional no permite alegar motivos de crecimiento demográfico para justificar la reclasificacicón de nuevo suelo urbanizable ya que trece años después de la aprobación del PGOU en vigor, sus pronósticos de crecimiento demográfico sobre los cuales se va a basar la planificación urbanística, se van a sobredimensionar, que Alcoi dispone de suficiente suelo urbanizable más que suficiente para el uso y tipología edificativa qie plantea la homologación de la Solana sin que haya necesidad de reclasificar suelo no urbanizable, que es cuestionable la legalidad de utilizar la figura de la homologación ya que las características de la propuesta sobre la estructura general y orgánica del territorio son de tal magnitud que habrían de ser objeto de la revisión del PGOU y no de instrumentos parciales de modificación de aquel. Asimismo se alega que las zonas forestales del área de amortiguación de impactos del Parque Natural de Sierra Mariola no se pueden clasificar como suelo urbanizable tal y como pretende la homologación, que la reclasificación a suelo urbanizable de las áreas agrícolas de la zona de amortiguación de impactos de Sierra Mariola como la que se plantea no es coherente con las directrices de política urbanística del PORN de Mariola, que esta homologación representa una ruptura del modelo de ciudad compacta, densa y multifuncional seguido por el PGOU vigente, que presenta indudables ventajas respecto a la ciudad difusa, generadora de graves impactos sociales, ambientales y económicos, que el modelo de crecimiento urbano que se propone es ambientalmente insostenible porque tiene como consecuencia el uso obligado del coche, es el que más suelo malgasta y el que requiere más consumo de agua y de energía además de ser más costosos de mantener para el erario municipal expresando de forma muy detallada las ventajas e inconvenientes de uno y otro modelo de uso urbanístico del suelo y tipología de edificación concluyendo que la propuesta es inadecuada ambientalmente. Además el alegante considera que las laderas de los barrancos deben ser clasificadas como suelo no urbanizable de protección debiendo hacerse constar la imposibilidad de edificar en una franja de 50 metros a cada lado de todas las laderas del ámbito, que los terrenos que pretenden destinar a zona verde de la red primaria son totalmente adecuados para este uso al tratarse de terrenos que deben clasificarse como un suelo no urbanizable de protección especial siendo el emplazamiento inadecuado por su situación y orografía con pendientes entre el 20% y el 40%, no encontrándose integradas en la trama urbana y por tanto sin garantías de accesibilidad, que la homologación ignora los azagadores Teular del Llonganissero y Cañada del Coll de Sabata, las cuales deben ser clasificadas como suelo no urbanizable de protección especial viaria con una franja de protección de 37,6 y 75,22 metros respectivamente, debiéndose constatar expresamente la imposibilidad legal de utilizar estas vías pecuarias como viales del área urbana, que las vías de acceso de la red primaria y secundaria difícilmente pueden cumplir las limitaciones de pendiente fijadas por el PORN de Mariola. Por último el representante de la Organización La Carrasca, detecta que el estudio de impacto ambiental de los sectores Solana, contiene carencias e incumplimientos del Reglamente para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental, no relacionando las acciones inherentes de la homologación susceptibles de generar impactos sobre el medio ambiente, no contempla las alternativas técnicamente viables, no incluye todas las especies de fauna presentes en la zona, no cartografía los distintos tipos de suelo ignora la vía pecuaria del Teular del Llonganisser y puede ser incompleto respecto al patrimonio cultural debiendo garantizar la conservación e investigación del patrimonio cultural presente en la zona, su valor histórico, etnológico y científico así como sobre los bienes del yacimiento paleontológico del Puntal de la Mina y la denominada ?Fábrica de Tacos?, edificio singular de interés para la arqueología industrial, no identifica ni valora impactos como el incremento del tránsito motorizado, ni el incremento del consumo de agua potable y energía, el atropello de vertebrados, la pérdida de permeabilidad de suelo, antropización de terrenos forestales del área de amortiguación, insuficientes medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental, concluyendo finalmente que se tengan en consideración las alegaciones formuladas y que en consecuencia no se apruebe la homologación modificativa y en todo caso solicita ser informado de las decisiones que se adopten al respecto, en base a la Ley 38/1995 y Directiva 90/313/CEE sobre derecho de acceso a la información en materia de medio ambiente.
  
Por D. Gregorio Coloma Escoin e Inmaculada Coloma, se plantean alegaciones de carácter urbanístico motivada por que la propuesta de Homologación modificativa de los sectores Solana, afecta a la ordenación del Sector SUNP2, (Cotes Altes),que la propuesta de homologación carece de motivación justificativa debiendo estar justificada por criterios demográficos lo que no es posible porque el índice de población de Alcoy es regresivo y por que en el término municipal existe suelo residencial todavía no desarrollado capaz de dar satisfacción a la demanda futura de viviendas, que el modelo de ordenación de la propuesta cambiará tremendamente el aspecto visual de Alcoi para empeorarlo, que las zonas verdes en red primaria son un fraude de Ley pues se han ubicado en las zonas con mayor impacto medioambiental por lo que deberían haber merecido la clasificación de suelo no urbanizable protegido, debiendo estas cumplir las reglas establecidas en el art.35 del Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana, según el cual su posición será la que preste mejor servicio a los residentes y usuarios estando prohibidas las localizaciones de difícil acceso peatonal o cuya falta de centralidad no se compense con otras ventajas para aquellos. Finalmente se alega que la homologación modificativa implica reducir el aprovechamiento edificatorio del sector SUNP 2, Cotes Altes, de 0,45 m²/m² previsto en el PGOU vigente a 0,24 m²/m², minoración del aprovechamiento edificatorio no aceptable por el alegante el cual finalmente suplica que se modifique la propuesta de homologación de forma que quede inalterada la ordenación actualmente prevista en el PGOU de Alcoy para el Sector SUNP 2, Cotes Altes.
  
Por Fausto Boti Valls, en calidad de presidente de la Asociación de vecinos de la zona Norte, se alega su oposición a la homologación modificativa de Solana Serelles, por la injustificada pretensión de variar considerablemente las definiciones que atribuye el PGOU vigente a los sectores de Serelles, cambiando el suelo urbanizable no programado industrial SUNP5 a residencial, el aprovechamiento del SUNP2 y que cambia 72 hectáreas de suelo no urbanizable común a suelo residencial, carece de fundamento justificativo atendiendo al artículo 2.3 de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable, que la urbanización de la zona propuesta y sus tipologías previstas puede tener su disponibilidad de suelo edificable en otras zonas de la ciudad, que esta propuesta desmesurada se hace en un contexto en el que la planificación urbanística vigente se ha mostrado claramente desfasada y sobredimensionada argumentando que la previsión demográfica del PGOU de 1989 hacía una previsión demográfica que ha quedado lejos de la realidad demográfica actual, concluyendo por último que la modificación propuesta es injustificada y arbitraria requiriendo una revisión del actual modelo urbanístico o un nuevo modelo justificado con datos demográficos, económicos y sociológicos, solicitando finalmente dejar sin efecto la homologación modificativa de la Solana de Serelles.
  
Por Jose Manuel Erum Pascual se alega que la propuesta de homologación vulnera las disposiciones del Plan de Ordenación de Recursos Naturales de Sierra Mariola, el cual en su Art.58.3 establece que la clasificación de nuevo suelo urbanizable a urbano en el ámbito del PORN solo podrá realizarse en las áreas agrícolas, por lo cual debe excluirse en la homologación proyectada la reclasificación de los terrenos delimitados como forestales, que la propuesta de homologación resulta arbitraria y carece de toda justificación, definiendo la ordenación estructural pero obviando la motivación, la fundamentación y la justificación de la propuesta. Considera además que la propuesta incurre en una manifiesta arbitrariedad al no existir justificación para la reclasificación de terrenos que no es coherente con las clasificaciones existentes contraviniendo el modelo actual del PGOU, no ofreciéndose razones sociológicas y demográficas, no entendiéndose como se amplia el suelo urbanizable en cotas más altas, incluyendo suelo de protección forestal y por el contrario se mantiene en la cota inferior más próxima al suelo urbano una bolsa de suelo no urbanizable prevista en el vigente PGOU que resulta a todas luces carente de sentido. Finalmente, junto a otras consideraciones de carácter urbanístico alega que se puede producir una mejora sustancial de los viales de acceso contemplados en el actual POGU vigente con la protección del azagador existente que procede de lo alto de la Sierra que es adecuado el cambio de suelo industrial a residencial, exponiendo nuevamente que carece de sentido mantener una isla de suelo no urbanizable lindando con suelo urbano y por el contrario multiplicar exponencialmente superficie incluso reclasificando suelo forestal.
  
Por Juan Alberto Peidró (fuera de plazo), se alega sobre la ilegalidad de la homologación, que no existen garantías de protección del estudio del Parque Natural de Sierra Mariola, que no se respeta la Cañada del Teular del Llonganiser, que el Estudio de Impacto Ambiental es inexacto al referir que el arbolado es laxo observando el alegante que en el antiguo campo de tiro existe una gran densidad de arbolado de coníferas cuyo talado afectaría a las poblaciones de aves silvestres, que el Estudio no contempla la existencia de una balsa en la zona con cangrejo de río en sus acequias que dan riego a las masías de la zona, que existe riesgo de contaminación del acuífero del Chorrador considerando la existencia en la inexactitud del estudio al describir la vegetación, no contempla la existencia de cangrejo de río en una balsa y acequias de riego que gozan de derechos históricos de riego y la existencia de riesgos de contaminación del acuífero del Chorrador derivada del desarrollo de la urbanización.
  
Por Luis Fernández Villaplana, actuando en calidad de coordinador de Esquerra Unida del País Valenciá a Alcoi, se alega que no existe ninguna justificación para reclasificar 72 Hectáreas de Suelo no urbanizable a suelo urbanizable, no se justifica la necesidad ni el interés público a que obedece, que el PGOU vigente tiene previstas zonas urbanizables del tipo que se propone en la Solana de Alcoi para cubrir la posible demanda aun por desarrollar sin recurrir a la reclasificación de suelo no urbanizable, si realmente se pretende que esta zona se desarrolle en el futuro debería serlo a través de la modificación del Plan General, debiendo ser justificada la razón de abordarla con carácter urgente antes de redactarse el nuevo PGOU. Igualmente se refiere al hecho que el PGOU vigente de 1998, hacía unas previsiones demográficas que no se han cumplido por lo cual está desfasado por exceso no por defecto, que la homologación pone en riesgo el modelo territorial de ciudad compacta, densa y multifuncional vigente en la ciudad de Alcoi. Finalmente el representante de Esquerra Unida alega que la homologación no viene precedida de un estudio de necesidad de viviendas, que la dotación de viviendas ha ido creciendo por delante de las necesidades de la población residente, que una nueva oferta de viviendas en la Solana de Serelles, pone en peligro la estrategia territorial vigente, provocando que otros barrios de la ciudad comiencen a quedarse desiertos, con los problemas que esto comporta, por ejemplo la degradación del centro histórico con muchas viviendas vacías, siendo necesario el regreso de los vecinos al barrio lo que no se producirá si prospera la homologación de la Solana de Serelles, por que la oferta de viviendas será muy superior a la demanda.
  
Incorporación de informes y alegaciones al proyecto por el ayuntamiento de Alcoi
  
El Ayuntamiento de Alcoi en acuerdo plenario de 25 de octubre adopta el acuerdo de aprobación provisional del documento de homologación de los sectores solana cuya finalidad es compatibilizar la ordenación propuesta y derivada del Parque Natural de Sierra Mariola con una ordenación y crecimiento racional del municipio de Alcoi, proponiendo una zona urbanizable que permita el racional crecimiento y expansión de la ciudad y la adecuada protección del entorno natural existente.
  
Como consecuencia de informe emitido por el director del Museo Arqueológico Municipal de 9 de julio de 2002, se debe tener en cuenta que Existen en la zona con razonable seguridad, bienes de interés arqueológico, proponiendo el director del Museo la especial supervisión por un equipo multidisciplinar en el momento de las obras de urbanización.
  
Como consecuencia de los informes emitidos y las diversas reuniones mantenidas con el equipo técnico de evaluación de impacto de la Conselleria de Territorio y Vivienda se ha requerido la exclusión del ámbito de la homologación los terrenos clasificados en el PORN de Sierra Mariola como de protección Forestal, el mantenimiento íntegro de los barrancos como corredores ecológicos libres de edificación y las vías pecuarias ?Cañada del Collado de Zapata - y ?Cordel Teular del Llonganiser?, las cuales deben considerarse como red estructural. También se ha requerido en concordancia con las alegaciones existentes en el periodo de información pública una memoria justificativa que acredite la necesidad de suelo residencial en la zona.
  
En el documento finalmente aprobado provisionalmente por el Ayuntamiento de Alcoi, se recogen las determinaciones anteriores, reduciéndose el ámbito de la Homologación con exclusión del SUNP 2 y las zonas de protección forestal del ámbito de la actuación, manteniendo la zonificación en tres sectores, pretendiendo la autonomía e independencia de los mismos salvo en la red estructural impuesta por el trazado de las dos vías pecuarias del Col d'en Sabata y Teular del Llonganisser, así como el mantenimiento de una zona de nueva reforestación que limite y minimice los impactos de la transformación del suelo. De esta forma se reduce el ámbito superficial de la homologación a los 762.300 metros cuadrados de los cuales 73.800 se establecen como red primaria excluida de cualquier edificación.
  
Respecto a las Alegaciones formuladas, el Ayuntamiento de Alcoi, básicamente expone que la homologación protege claramente el parque natural de Sierra Mariola, planteándose sobre el área de amortiguación agrícola sin afectar a áreas de protección forestal, paisajística e integral, delimitándose el sector eliminando la parte de áreas de amortiguación forestal incluidas en él, que el documento de homologación se ajusta a la legalidad vigente y concretamente a la aprobada para el Plan de Ordenación de Recursos Naturales de Sierra Mariola, tanto técnica como físicamente. El Ayuntamiento considera que la actuación no supone efectos negativos sobre la flora al no aparecer ninguna especie de flora o fauna con un grado de rareza o amenaza digna de consideración, ni supondrá contaminación del acuífero ya que la permeabilidad de la zona es baja atendiendo a la información temática de la COPUT y el mapa geológico del IGME. Asimismo el Ayuntamiento considera que la propuesta contempla un crecimiento ambientalmente sostenible por cuanto incorpora numerosas cesiones en todo el ámbito y elimina un suelo industrial con una edificabilidad importante con un mayor impacto que el residencial por el cual se sustituye, que es un crecimiento justificado ante la ausencia de este tipo de suelo en el municipio por que en muchos casos son suelos ocupados por viviendas existentes y prácticamente consolidados, siendo evidente y notoria la necesidad de crear distintas zonas residenciales en el municipio con distintas variantes edificatorias que permitan el acceso a una vivienda digna a los ciudadanos. Finalmente se justifica que la delimitación de zonas verdes en red primaria pretenden crear una zona de transición entre el suelo residencial y el Parque Natural de Sierra Mariola, se excluye del ámbito de la homologación el área del SUNP 2 Cotes Altes y se expresa que la homologación no contradice le modelo territorial vigente ya que establece distinta tipología de vivienda a las existentes en la ciudad.
  
En cuanto a la justificación de la homologación, el Ayuntamiento de Alcoi expone razones de crecimiento de demanda en suelo residencial especialmente segunda residencia y cumplimiento de otras unidades de ejecución previstas en el Plan General de 1989, con un total de 813 viviendas construidas y 1.100 de inminente ejecución, al haberse presentado los instrumentos urbanísticos de ordenación y gestión con la única excepción del suelo urbanizable programado 3 residencial con 590 viviendas previstas que vienen a integrar en la actualidad la única bolsa no programada y ejecutada del Plan siendo el Ayuntamiento de Alcoi el mayor propietario del sector 3, lo que permitirá su ejecución controlada como titular de estos terrenos.
  
Consideraciones ambientales.
  
El informe de abril de 2001 al que se ha hecho referencia anteriormente emitido por el Servicio de Planificación de la Conselleria de Territorio y Vivienda respecto a la primera propuesta de homologación tramitada, planteó la necesidad de modificar dicha propuesta en el sentido de excluir del ámbito de la homologación las áreas forestales que deben ser clasificadas como suelo no urbanizable de protección y por tanto excluidas de cualquier cómputo a efectos de aprovechamiento urbanístico.
  
En lo referente a las áreas agrícolas el informe a que se hace referencia, especifica que el Plan de Ordenación de Recursos Naturales, en su Art. 58.3, ampara la clasificación de nuevo suelo urbanizable o urbano sobre suelos agrícolas, si bien entiende que el papel que el PORN asigna a las áreas agrícolas no es inicialmente servir de reserva urbanística, sino como señala el Art. 10.1, tienen una función básica de amortiguación de impactos.
  
Por ello, considerando la proximidad de estas áreas agrícolas marginales al propio núcleo urbano de Alcoi y por tanto susceptible de albergar la expansión urbanística futura, parece razonable exigir a esta modificación del uso agrícola por urbano, una justificación detallada.
  
Un nuevo informe redactado por el Técnico de Espacios de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, esta vez redactado a partir de la nueva propuesta de homologación remitida por el Ayuntamiento de Alcoi en 10 de julio de 2002, llega más allá en la consideración ambiental de los cultivos agrícolas del entorno urbano de Alcoi.
  
De este modo este técnico expone que las áreas agrícolas que pretenden recalificarse a urbanas, en la actualidad cumplen un importante papel amortiguador de impactos paisajísticos, que el proceso de recorversión de áreas agrícolas de secano en zonas urbanas esta suponiendo un serio emprobrecimiento de los inmediatos entornos forestales, que los paisajes agrarios tradicionales pueden considerarse en la actualidad uno de los paisajes más amenazados, que el ecosistema mediterráneo es ante todo un sistema agroforestal en el que las especies forestales dependen de los enclaves agrícolas para su alimentación ya que las presas básicas de numerosas especies protegidas mediterráneas, conejo perdiz, micromamíferos e insectos viven en la orla de plantas herbáceas que acompañan los cultivos y que requieren los medios agrícolas para su supervivencia. Por ello suprimir del entorno de Mariola esta orla de áreas cultivadas supone un impacto severo para la biodiversidad del parque y su paisaje como recurso natural a proteger. Como consecuencia de todo ello se informa desfavorablemente la homologación tramitada por el Ayuntamiento.
  
Este informe ha sido objeto de contraste en campo en el proceso de evaluación, no observándose los riesgos que el mismo incluye refiere respecto a la importancia ecológica de determinadas especies de fauna cinegética común y su capacidad para alimentar la fauna protegida, así como una valoración de la función ecológica y amenaza de desaparición del paisaje agrario. Como consecuencia el proceso de evaluación ha considerado dicho informe pero no incorpora en sus determinaciones la totalidad de su contenido ni su carácter concluyente.
  
En ninguno de los dos informes sectoriales que han sido objeto de resumen se refiere la existencia de áreas de nidificación de especies protegidas, ni presencia de especies de fauna o flora singular o protegida, ni existencia de ecosistemas naturales destacados por sus valores intrínsecos, distintos de los cultivos o áreas forestales de la orla del parque, ni existencia de formaciones geomorfológicas singulares, presencia de cuevas, simas, paisajes valiosos, ni enclaves naturales de interés público o social.
  
Un tercer informe técnico de la Conselleria de Territorio y Vivienda, respecto a las afecciones a vías pecuarias a la vista de la propuesta formulada por el ayuntamiento en julio de 2002, refiere las siguientes consideraciones :
  
1. El proyecto de homologación afecta a dos vías pecuarias incluidas en el proyecto de clasificación de vías pecuarias de Alcoi, aprobado en 1991, concretamente la Cañada del Collado de Sabata y el Cordel del Teular del Llonganisser. La primera de ellas atraviesa la zona objeto de homologación en dirección Norte'Sur, ocupando una longitud de 725 metros y una anchura de 20 metros lo cual supone una superficie de 2,18 has. La segunda de ellas atraviesa la zona objeto de homologación en dirección Este-Oeste, recorriendo una longitud de 2.100 metros, a excepción de 215 metros que discurren por la zona de ?sol i cam?, que se encuentran fuera del ámbito de homologación, con lo que la distancia incluida en el área a homologar es de 1885 metros con una anchura media de 37,5 metros, con lo que la superficie ocupada por esta zona es de 7,07 hectáreas. Ambas vías pecuarias se cruzan en la era de ?torre Botana- y ?torre del Sego?.
  
2. Hay una pequeña parte de la zona que coincide con un monte declarado de utilidad pública. Esta parte supone únicamente 2.750 metros cuadrados y se encuentra situada en la zona más al oeste del sector solana, afectando a los mojones 143 a 146 del monte de utilidad pública, perteneciente al Ayuntamiento de Alcoi.
  
3. El ámbito de homologación se encuentra en su totalidad dentro del PORN de Mariola, no afectando al parque natural en ninguno de sus puntos, se encuentra por tanto, dentro del área de amortiguación del Parque. La gran mayoría de las 96,59 hectáreas que define el proyecto de homologación corresponde a terrenos definidos como áreas agrícolas o urbanas, pero existe una superficie de 5,37 hectáreas, que está definida como área forestal, con lo que de acuerdo con el artículo 58.1 del Decreto 76/2001, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el PORN de la Sierra Mariola, deberán clasificarse urbanísticamente como Suelo no urbanizable de Protección Especial.
  
A la vista de lo expuesto, se propone en lo referente a la vía pecuaria Teular del Llonganisser, que el Ayuntamiento solicite el cambio de trazado, de forma que este cordel transcurra por la zona propuesta como red primaria zona verde y red primaria equipamiento público, cumpliendo todos los condicionantes expuestos en los artículos 11, 12 y 13 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo de vías pecuarias; en lo referente a la vía pecuaria Collado de Sabata, se propone realizar un vial que tenga, además de la zona asfaltada, una zona de servicios que permita el paso de ganados y que tenga una anchura de 20 metros, en lo referente al monte de utilidad pública se propone que sea excluido de la homologación, ya que la superficie es muy pequeña y no afectaría en absoluto a la misma. Por último se propone que las zonas definidas como RP-ZV se amplíen con el objetivo de incorporar las áreas forestales.
  
Por otro lado, la documentación aportada por el Ayuntamiento de Alcoi refiere la existencia de informe emitido por el director del Museo Arqueológico Municipal de fecha 9 de julio de 2002, según el cual existen en la zona con razonable seguridad, bienes de especial interés arqueológico, proponiendo el director del Museo al especial supervisión por un equipo interdisciplinar que aporte el inventario y estudio de bienes de especial relevancia, debiendo su formulación al momento de ejecución de las obras de urbanización.
  
El proyecto de homologación modificativa presentado por el Ayuntamiento de Alcoi no contempla un estudio particularizado de alternativas, en el proceso de evaluación ambiental. No obstante el largo proceso iniciado desde la primera homologación planteada hasta la actual propuesta, ha permitido estudiar diversas alternativas entre determinadas variables ambientales que han sido modificados respecto del proyecto original que han supuesto una cierta mejora ambiental del proyecto.
  
La vegetación en el ámbito de la homologación está caracterizada en su mayoría ocupado por cultivos leñosos de secano, olivos, almendros, higueras y frutales, en algunos casos abandonados, entre los cuales normalmente existen áreas naturalizadas colonizadas en ocasiones por pino carrasco, tomillo, aliaga, jara, brezo, santolina, coscoja, romero, genista, salvia y otras especies. En suelos de mayor calidad de suelo y nivel de humedad aparecen encinas, junto a arundo, rubus y lonicera(en fondo de barranco). Existen también enclaves rocosos con especies rupícolas habituales dos balsas de agua donde aparece vegetación característica asociada. Las especies más destacadas por tener un ámbito de distribución más reducido son Sideritis tragoriganium, Ramnus lycioides, Teucrium polium subsp gracillimun y Centaurea aspera subespecie Stenophylla. Todas ellas poseen poblaciones bien representadas no conociéndose problemas para su conservación futura.
  
Como consecuencia la vegetación existente constituye un ecosistema habitual en amplias superficies del entorno mediterráneo, no destacando elementos singulares que pudieran centrar en análisis ambiental en la vegetación. Las especies más destacadas por tener un ámbito de distribución más reducido son Sideritis tragoriganium, Ramnus lycioides, Teucrium polium subsp gracillimun y Centaurea aspera subespecie Stenophylla. Todas ellas poseen poblaciones bien representadas no conociéndose problemas para su conservación futura.
  
Justificación de la homologación
  
Por el Area de Evaluación Ambiental, en línea con lo expresado en el informe de abril de 2001 y sobre la base de la consideración generalmente expresada por las personas y entidades que han formulado alegaciones, se ha requerido del Ayuntamiento de Alcoi, justifique las razones que motivan plantear una homologación modificativa de las características de la planteada en un área de amortiguación del Parque Natural de Sierra Mariola, emitiéndose a este respecto sendos informes en mayo y septiembre de 2003.
  
El primero de ellos atiende básicamente a justificar la actuación por la necesidad existente de generar suelo para atender las necesidades reales del municipio de Alcoi para los dos próximos cuatrienios, con aproximadamente tres sectores con 225.000 metros cuadrados de suelo bruto edificable cada uno, justificado por el hecho de que Alcoi ha conseguido frenar el notorio descenso poblacional verificado en las décadas de los 70 y 80, con un mantenimiento de la población de derecho de 60.000 habitantes y con una ligera tendencia a un crecimiento precisamente en suelo residencial de segunda residencia como el que plantea mayoritariamente la Homologación.
  
Este primer informe también significa el cumplimiento del conjunto de unidades de ejecución previstas en el Plan General de 1989, con un total de 813 viviendas ejecutadas y cerca de 1.100 de inminente ejecución.
  
El segundo de ellos argumenta a su vez razones de escasez de áreas adecuadas para uso residencial en las proximidades del casco urbano que ofrezcan a la vez fácil integración en las redes generales de infraestructuras urbanas, (saneamientos, aguas, electricidad, accesos) y un relativo aislamiento del núcleo urbano e industrial de Alcoi, ofreciendo mejores condiciones de habitabilidad y calidad de vida que otras áreas del término municipal.
  
Su aptitud para el uso residencial se ve incrementada por tratarse de una extensión del núcleo urbano, desarrollada en una ladera con orientación este, soleada y donde los flujos de viento en ladera permiten una mayor calidad de aire, que la existente en el núcleo urbano ubicado en un fondo de valle donde el aire presenta una mayor estabilidad y menor renovación, lo cual en ocasiones, ha sido un factor que ha contribuido negativamente a la solución de algunos problemas relacionados con la contaminación como la legionela.
  
Finalmente al Ayuntamiento de Alcoi expone que tanto la institución municipal como los ciudadanos, tienen una importante preocupación por la conservación de sus espacios naturales, constituyendo la única ciudad de la Comunidad Valenciana que posee en las proximidades del núcleo urbano dos 2 parques naturales. De esta forma, dentro del término municipal existen más de 8.000 hectáreas protegidas, incluidas en los Parque Naturales de Font Roja y Sierra Mariola, lo que supone más del 60% territorio del término municipal. Ello hace que el número de áreas susceptibles de ser urbanizadas se reduzca de forma importante, considerándose el área de Solanas adecuada para ello, aunque afecte a área de amortiguación de impactos de uno de ellos.
  
También expone el Ayuntamiento que el desarrollo urbanístico proyectado constituye una prolongación hacia el Sureste de las urbanización existente en el término municipal de Cocentania denominada Gormais, ubicada en la misma ladera e igualmente en área de amortiguación del Parque de Sierra Mariola, en la cual, además el desarrollo urbanístico ha llegado a cotas superiores en altitud de ladera que las actualmente planteadas en la homologación modificativa proyectada en Alcoi.
  
Afecciones legales
  
El Plan General de Ordenación Urbana de Alcoi fué aprobado el 20 de julio de 1989 (B.O.E 14-9-89), por tanto adaptado a la legislación en vigor en aquel momento, Ley del Suelo de 1976 y sus Reglamentos).
  
Con posterioridad son aprobadas la Ley 6/94, Reguladora de la Actividad Urbanística de la Comunidad Valenciana y Decreto 76/2002, pro el que se aprueba el Plan de Ordenación de Recursos Naturales de Sierra Mariola (DOGV 3778 de 11 de abril), el cual integra en su ámbito parte del sector sobre el cual se proyecta la homologación evaluada, bajo la zonificación área de amortiguación agrícola.
  
En el Plan General de Ordenación Urbana, la zona de homologación se clasifica como suelo Urbanizable Calificación industrial SNUP5 (Serelles) y Suelo No Urbanizable Común. Existe también una zona de protección en la vía pecuaria ?Colada Coll d'en Sabata?.
  
De este modo se observan las siguientes afecciones legales :
  
A espacios naturales protegidos : la homologación se encuentra en el ámbito de la zona de amortiguación del Parque Natural de la Sierra Mariola, según la zonificación aprobada en el Plan de Ordenación de Recursos Naturales aprobado por Decreto 76/2001 de 2 de abril del Gobierno Valenciano.
  
A Red Natura 2000 : Parte del área está incluida en el ámbito de la zona ZEPA del conjunto de la Sierra de Mariola y Carrascal de la Font Roja, declarada mediante Acuerdo del Conselll de la Generalitat Valenciana de 9 de noviembre de 2000, así como en el ámbito del Lugar de Interés Comunitario, LIC, de igual denominación aprobado por Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001.
  
A vías pecuarias : Existen dos vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Alcoi afectadas por la homologación modificativa: el Cordel del Teular del Llonganiser con una anchura media de 37,5 metros y la Cañada del Coll d'en Sabata de 20 metros de anchura legal. Inicialmente el proyecto de homologación mantiene su trazado de acuerdo al proyecto de clasificación. No obstante en caso de ser ésta aprobada, la ordenación pormenorizada y posterior reparcelación determinarán si las vías pecuarias se mantienen en su situación actual o son objeto de modificación de trazado.
  
A Dominio Público Hidraúlico : El extremo sudoeste del Sector incluye un área reducida del Barranc del Cint, al cual drenan dos barrancos procedentes de Cotes Altes en dirección Norte Sur y un tercer barranco modificado hidrodinámicamente por actuaciones agrícolas, que procedente igualmente de Cotes Altes en dirección NW ?SE, drena en el barranc del Cint en la zona Este del sector Solanas.
  
Clasificación y calificación urbanística : El sector incluye terreno clasificado en el Plan vigente como Suelo Urbanizable no programado de uso industrial (11,5 hectáreas SUNP-5, sector Serelles), y el resto es Suelo No Urbanizable Común de régimen General y Suelo no urbanizable de protección viaria, vías pecuarias.
  
Consideraciones socioeconómicas
  
Desde el punto de vista socioeconómico es necesario considerar el histórico y tradicional comportamiento de la población de Alcoi caracterizado por un profundo respeto a la naturaleza y por la protección conservación de su entorno natural próximo, lo que ha permitido declarar dos parques naturales en el municipio, destacando su elevado porcentaje de suelo protegido de término municipal.
  
El criterio expresado por el Ayuntamiento de Alcoi, manifestando el interés público de la actuación y la necesidad social de la reclasificación proyectada frente a la escasa singularidad de los valores naturales afectados por el proyecto, debe ser valorado consecuentemente, considerándose favorable para la sociedad en su conjunto que se verá beneficiada por ello.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto evaluado constituye según lo previsto en el Anexo 1 del apartado 8g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
El Artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.
  
El Art.13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable a los efectos ambientales la propuesta tramitada por el Ayuntamiento de Alcoi relativa al proyecto de Homologación modificativa del Sector Solana, de acuerdo al proyecto modificado que incorpora las modificaciones consecuencia de las alegaciones aceptadas y las consideraciones ambientales establecidas por la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Segundo
  
Se establecen las siguientes condiciones para la aprobación definitiva del proyecto de homologación:
  
1. El desarrollo de los programas de Actuación Integrada incluirán la obligación de los urbanizadores de reforestar con especies autóctonas características del parque natural de Sierra Mariola, aquellas áreas que deban mantenerse como áreas forestales de protección en el área de amortiguación del Parque Natural.
  
2. El Ayuntamiento de Alcoi deberá delimitar en el ámbito de la homologación las vías pecuarias Cañada del Coll d'en Sabata y Teular del Llonganisser. El desarrollo de los proyectos de reparcelación incluirán la obligación de los urbanizadores de deslindar y acondicionar para el uso público estas vías pecuarias según los criterios que a estos efectos establezca la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su trazado actual o el que resultare en caso de solicitarse y aprobarse modificación de trazado.
  
3. Los barrancos existentes en el ámbito de la homologación junto con las laderas vertientes a los mismos mantendrán la vegetación natural y su capacidad de drenaje, potenciándose su función como corredores ecológicos, debiendo la ordenación pormenorizada y los proyectos de urbanización crear espacios abiertos arbolados en las márgenes de los barrancos preferentemente incorporados a red primaria pública como zona verde.
  
4. El Ayuntamiento de Alcoi establecerá a través de la ordenación pormenorizada la protección de la Font del Chorrador y su entorno, valorando de acuerdo con los servicios técnicos municipales responsables del patrimonio cultural, la posibilidad de establecer medidas de protección y recuperación de las balsas existentes (Chorrador y Barranco del Teularet) así como las acequias y redes de riego tradicionales, en función de su valor histórico y etnológico.
  
6. La Homologación proyectada excluirá la superficie del monte de utilidad pública incluida en el ámbito de la misma.
  
7. Las redes de saneamiento que se establezcan deberán ser separativas, conectándose las canalizaciones de aguas residuales a los sistemas generales de saneamiento para su necesario tratamiento en la depuradora de Alcoi.
  
8. En el desarrollo de las nuevas urbanizaciones el Ayuntamiento de Alcoi exigirá la colocación de contenedores de recogida selectiva de residuos en la proporción establecida por el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
9. Si en el desarrollo de las obras de urbanización se encontraran restos arqueológicos o paleontológicos u otros restos de valor o interés para el patrimonio cultural deberá ser puesto en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y patrimonio cultural Valenciano, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, para que este departamento adoptare en su caso las medidas de protección que fueren necesarias. No obstante a estos efectos, se establece una reserva al pronunciamiento que a efectos del patrimonio considere el representante de dicha Conselleria en la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia 23 de marzo de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 313/2003-AIA
  
Título: Plan parcial de mejora del Sector VII Industrial
  
Promotor: Ayuntamiento de Vall d'Alba
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Al sur del núcleo urbano, junto a las carreteras CV-15 y CV-159.
  
Objeto del proyecto evaluado y descripción de sus características más relevantes
  
I. Se propone la redelimitación del sector VII, de suelo urbanizable industrial con ordenación pormenorizada. Para ello, se procede a reclasificar suelo no urbanizable común y a clasificar como suelo no urbanizable parte del suelo urbanizable vigente. Con la nueva delimitación del sector se pretende mejorar la ordenación propuesta desde el Plan General de Ordenación Urbana, en lo que respecta al emplazamiento del viario y de la zona verde, posibilitando así la implantación de industrias de tamaño medio y facilitando el acceso a las mismas.
  
II. La ordenación pormenorizada vigente recoge una única manzana de suelo industrial, situada en los lados sur y este del sector, a la que se accede desde la carretera CV-159 a través de un vial de doble sentido que arranca desde el extremo oeste y permite el acceso a la zona norte del sector, donde se encuentra emplazada la zona verde.
  
La nueva ordenación propuesta define dos zonas industriales, la primera de ellas situada en los lados oeste y norte del sector y la segunda constituyendo una manzana aislada en una posición intermedia dentro del sector, rodeada por viario que permite el acceso a todas las parcelas edificables. Las zonas verdes se disponen ahora en los lados este y sur del sector.
  
III. Según el planeamiento vigente, el sector VII tiene una superficie de 15.903 m². Tras la redelimitación del sector, la nueva superficie es de 15.588 m².
  
IV. No se han propuesto alternativas de localización del sector, puesto que el presente proyecto se motiva por la necesidad de revisar la ordenación de un sector de suelo industrial ordenado por el planeamiento vigente.
  
Las diferentes alternativas estudiadas hacen referencia a las posibles propuestas de ordenación interior del sector, con el fin de conseguir un mayor aprovechamiento de las parcelas de uso industrial, una mejor accesibilidad a las mismas y una mejor relación entre los usos calificados.
  
Tramitación administrativa
  
1. Admisión a trámite
  
En fecha 8 de agosto de 2003 el Ayuntamiento de Vall d'Alba remitió, a través de la Dirección Territorial de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, documentación técnica, estudio de impacto ambiental y certificados sobre la aprobación provisional y el resultado de la información pública del estudio de impacto ambiental relativo al Plan Parcial de mejora del sector VII Industrial, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
2. Información pública
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público según anuncios publicados en el DOGV nº 4.523, de 17 de junio de 2003 y en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Vall d'Alba.
  
Durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretaría del Ayuntamiento de Vall d'Alba.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
No se ha solicitado documentación complementaria al Ayuntamiento de Vall d'Alba ni se han requerido informes sectoriales.
  
Afecciones legales
  
1. No existen cauces próximos al sector VII. El más próximo al área de actuación es el Barranco del Regall, que discurre entre el sector industrial y el núcleo urbano.
  
2. El estudio de impacto ambiental no analiza la posible afección del proyecto a elementos o espacios protegidos por la legislación sectorial vigente. No obstante, el sector VII no afecta a vías pecuarias ni a espacios protegidos.
  
3. El estudio de impacto ambiental no ha analizado la posible afección del proyecto a bienes inmuebles de interés cultural.
  
En la visita de campo se aprecia la existencia de una noria en el extremo noroeste del sector, que forma parte de un conjunto de elementos para la extracción, almacenamiento y distribución de agua de riego. Se trata de un elemento de elevada presencia en la zona, que bien puede formar parte de un conjunto patrimonial de gran importancia a escala municipal.
  
La delimitación actual del sector afecta parcialmente a dicho elemento, situándose casi en su totalidad dentro de la zona verde del mismo, por lo que, en principio, quedaría garantizada su conservación. Con la nueva ordenación, la noria queda emplazada íntegramente en la parcela edificable denominada zona industrial 1. El estudio de impacto ambiental no analiza cómo afectará la nueva ordenación propuesta a dicho elemento.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El sector objeto de estudio se sitúa sobre terrenos pertenecientes al periodo Cuaternario. Los materiales presentes en la zona consisten en gravas, arenas y lutitas, presentándose en algunas zonas encostrados por carbonato cálcico.
  
La vulnerabilidad frente a la contaminación de las aguas subterráneas es considerada en la zona de estudio como de grado medio.
  
El sector VII presenta una topografía prácticamente llana, dándose la mayor diferencia de cota entre los ejes viarios que circundan el sector y los terrenos incluidos en el mismo.
  
2. Respecto de la vegetación que podemos encontrar en el área de estudio, aquellos terrenos que no se encuentran ocupados por la industria implantada en el sector se destinan en la actualidad al uso agrícola, en concreto al cultivo de viña y almendros. También se aprecia la existencia de algunos eriales. Se trata de terrenos transformados para el uso agrícola donde no se observan especies vegetales de carácter natural.
  
3. El estudio de impacto ambiental realiza una descripción de la fauna que se puede encontrar en la zona, apuntando diversas especies animales y destacando que se trata de un ecosistema agrícola, donde las especies faunísticas carecen de interés debido a su amplia distribución en el territorio.
  
4. El estudio de impacto ambiental no aporta información acerca del abastecimiento de agua potable al sector, la depuración de las aguas residuales generadas en el mismo, la gestión de los residuos generados durante las obras de urbanización y la gestión de los residuos sólidos urbanos que se generarán en la zona industrial. No obstante, puesto que el presente proyecto plantea una pequeña redelimitación del ámbito del sector, incluso con reducción de superficie respecto del suelo urbanizable vigente, en materia de evaluación ambiental no se observan problemas respecto de dichos aspectos, ya que éstos debieron ser justificados en el momento de la clasificación del citado sector como suelo urbanizable, salvo aquellos relacionados con la realización de las obras de urbanización.
  
5. Se realiza una descripción climática del término municipal de Vall d'Alba, aportando datos sobre las temperaturas y precipitaciones que se dan en la zona.
  
6. La zona objeto de estudio se integra dentro de una gran superficie de territorio dedicada al cultivo de secano, situada en las proximidades del núcleo urbano y limitada por infraestructuras viarias. Este hecho, unido a la existencia de una actividad industrial en el ámbito de actuación, hace que se trate de una zona altamente antropizada.
  
7. El apartado correspondiente a la descripción y valoración de impactos se centra únicamente en las modificaciones introducidas sobre la ordenación pormenorizada definida por el planeamiento vigente, considerando dichas modificaciones como positivas, y dejando sin analizar los impactos ambientales que se producirán durante la fase de urbanización del sector. Consecuentemente con lo expresado en este apartado, no se propone medida correctora alguna. El Programa de Vigilancia Ambiental se remite al cumplimiento de la normativa del Plan Parcial y del Plan General de Ordenación Urbana de Vall d'Alba.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Parcial de mejora del Sector VII del suelo urbanizable industrial del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Vall d'Alba (Castellón), promovido por el Ayuntamiento de Vall d'Alba, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. En lo que respecta a la afección del proyecto a la noria existente en el extremo noroeste del sector, se estará a los criterios que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte establezca en el marco de sus funciones y competencia en la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, sobre la conveniencia de preservar dicho elemento y la adopción de las medidas oportunas para su conservación.
  
II. Se deberá optar por el empleo de especies vegetales autóctonas en el ajardinamiento de las zonas verdes proyectadas. Aprovechando la posición elevada de las vías circundantes respecto del suelo industrial, se introducirán especies vegetales de porte elevado que permitan tamizar las vistas de la zona industrial desde las vías de acceso al municipio.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 30 de abril de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 303/03-AIA
  
Título Explotación ovina y caprina
  
Promotor Masset de la Solana, SL.
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Alfafara (Alicante)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para iniciar la actividad de ovino y caprino
  
Localización: Partida ?Creu de la Valleta?, polígono 4, parcela 3, del término municipal de Alfafara (Alicante)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la puesta en marcha de una explotación ovina y caprina, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La actividad consiste en una explotación de ganado ovino semiextensivo, destinada a la producción de leche para la fabricación de queso.
  
Se prevé iniciar los ciclos anuales con 1.000 ovejas para manejar en dos lotes de 500. El segundo año se ampliará a 2000 ovejas con dos lotes más de 500 ovejas.
  
Se pretende llevar a cabo la transformación inicial de la parcela formada por dos terrazas en una única explanada central con una superficie aproximada de 14.000 m². El resto de la superficie de la parcela (superficie total de la parcela, según el Estudio de Impacto Ambiental de 890.458 m²; según plano catastral, 67.000 m²; según informe de la Agencia Gestora Municipal de la Diputación Provincial de Alicante, 27.798 m²), se dejará en su estado natural. El tratamiento de taludes, se llevará a cabo mediante la configuración adecuada de los taludes, con pendiente 2:1 en los terraplenes, y cuando no sea posible se crearán las bermas necesarias, y posterior revegetación de los taludes.
  
Se proyecta construir dos naves adosadas de 20 m de anchura, en las que se localizará, en posición frontal, un altillo para oficinas, despachos y quesería. En la planta baja se ubicará la sala de ordeño, la sala de espera y servicios de comedor, vestuario y aseos.
  
La red de saneamiento de la granja se proyecta, por un lado de recogida de las aguas pluviales, y por otra, las aguas residuales procedentes de la sala de ordeño, aseos y posibles lixiviados. Las aguas residuales serán tratadas en una EDAR biológica homologada par este tipo de instalaciones. Una vez depuradas las aguas residuales, se comunicarán con la red de pluviales.
  
Se construirá una fosa de lixiviados, impermeabilizada y estanca, donde se retendrán los lixiviados procedentes del depósito de estiércol y del saneamiento de las aguas residuales, con aliviadero para su vaciado mediante cubas, lixiviados que se destinarán a vertederos autorizados para este tipo de sustancias.
  
La red de saneamiento ser realizará mediante dos colectores de recogida de pluviales, que conducirán las aguas a la cuneta existente en el camino que limita con la parcela (y que coincide con la vía pecuaria) y finalmente al ?Barranc de Falses?.
  
Se calcula una producción de estiércol fresco, mezclado con paja de 1.460 Tm/año. Se realizará la limpieza de las cuadras dos veces al año, destinando el estiércol a abono.
  
Se construirá un depósito de estiércol de 120 m², a base de solera de hormigón impermeabilizada, ligeramente inclinada, para conducir los lixiviados que puedan generarse a fosa de lixiviados.
  
Se vallará perimetralmente las instalaciones.
  
El abastecimiento de agua se realizará a través de la red municipal de agua potable.
  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa autorizada a tal efecto.
  
La explotación se localiza a más de 2 km. del casco urbano de Alfafara.
  
En fecha 25 de febrero de 2004, se realiza visita de campo, comprobando que:
  
- Contrariamente a lo declarado en la documentación aportada, las aguas residuales no son depuradas en EDAR, sino que se canalizan directamente hacia la cuneta del camino rural que bordea la explotación.
  
- Se ha realizado el aterramiento de una parcela, para el cual no se ha solicitado la preceptiva licencia de obras del ayuntamiento.
  
- No existe estercolero en la explotación.
  
- No existe vado sanitario en la entrada de la explotación.
  
- No existe vallado perimetral del total de la explotación.
  
- No se ha llevado a cabo un correcto tratamiento de taludes, por lo que pueden darse problemas erosivos por deslizamiento o desmoronamiento del terreno.
  
- Los deshechos de cítricos que se destinan a alimentación animal, se acumulan sobre tierra firme, generándose una serie de lixiviados que no son canalizados correctamente.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El Estudio de Impacto Ambiental es remitido por el promotor en fecha 17 de septiembre de 2003. En fecha 9 de diciembre de 2003, se completa el expediente con la presentación, por el Ayuntamiento, del Proyecto de Actividad y del Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 121, de 28 de mayo de 2003, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Autorización Previa de la de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, obtenida por silencio positivo.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Agrícola, según Plan General de Ordenación Urbana.
  
La parcela limita al Oeste con la vía pecuaria ?Colada del Barranc de Falses?, sin que esta sea afectada por la explotación.
  
Según el Decreto 3/02 de 8 de enero del Gobierno Valenciano de Declaración del Parque Natural de la Sierra de Mariola, el municipio de Alfafara se incluye parcialmente dentro del área que conforma dicho Parque, aunque no afecta a la superficie donde se pretende ubicar la explotación.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Alicante ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
El terreno sobre el que se localiza la explotación, de litología margosa, corresponde a un cultivo de cereales en secano. Según la cartografía consultada, la zona, y parte de la finca a explotar ha sufrido un incendio forestal, siendo de carácter agrícola la superficie de la finca afectada, por lo que se puede llevar a cabo la actuación propuesta. Debido a las consideraciones expuestas, se concluye que la afección al paisaje será mínima, a pesar de que en el Estudio de Impacto Ambiental se propongan medidas correctoras al respecto.
  
Por lo tanto, y e base a las características de la zona, los valores ambientales que presenta la zona son poco destacables, considerando como elementos ambientales más relevantes, susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión de residuos orgánicos o lixiviados generados en la explotación y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y estabulación de animales principalmente.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se relacionan los impactos que se producirán en la explotación, entre los que se incluye: sobre el Aire, por emisión de olores; en el Suelo por erosión y contaminación; en el Agua, por contaminación del agua superficial y subterránea; sobre el Paisaje, por alteración del mismo.
  
Se ha realizado una valoración de impactos a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, a partir de la cual se ha establecido las medidas preventivas y correctoras para los impactos negativos más relevantes.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas preventivas y correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental incluyen las siguientes:
  
- Los lixiviados que se generen en la granja o depósito de estiércol, se dirigirán a la fosa de lixiviados, que estará preparada para facilitar la retirada por empresa gestora autorizada para gestionar este tipo de residuos. Al tratarse de un volumen de lixiviados pequeña, estos podrían ser tratados previa disolución en la EDAR biológica.
  
- Los cadáveres generados en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
- Para disminuir los problemas de olores, se propone aportar tratamiento de superfosfato de cal, así como dotar a las naves de aberturas zenitales que permitan la aireación natural de las mimas.
  
- Como pantalla visual junto a la vía pecuaria, se plantará seto vegetal, además se plantará frondosas autóctonas de sombra alrededor de la granja.
  
Las medidas correctoras propuestas se consideran suficientes siempre que se desarrollen conforme a lo establecido en el Estudio de Impacto Ambiental, y se completen con las establecidas a continuación:
  
- Deberá realizarse tratamiento de taludes de manera que quede retenido el suelo y libre de posibles procesos erosivos.
  
- Deberá disponerse de vado sanitario o sistema equivalente a la entrada de la explotación.
  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el Estudio de Impacto Ambiental.
  
- El estiércol utilizado como abono orgánico en campos de cultivo, deberá utilizarse de manera que no sobrepase los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias.
  
- Deberá disponerse de vallado perimetral en la explotación.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el expediente relativo a la explotación ovina y caprina, situada en el término municipal de Alfafara (Alicante), promovida por Masset de la Solana, SL.. siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales.
  
- A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Deberá realizarse tratamiento de taludes de manera que quede retenido el suelo y libre de posibles procesos erosivos.
  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el Estudio de Impacto Ambiental.
  
- El estiércol utilizado como abono orgánico en campos de cultivo, deberá utilizarse de manera que no sobrepase los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias.
  
- Deberá disponerse de soleras impermeabilizadas con poceta de recogida de lixiviados en la explotación de dimensiones adecuadas para poder acumular productos como los utilizados en la alimentación animal, procedentes de deshechos frutícolas.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
- Previo a la concesión de la licencia de actividad, deberá comprobarse por el Organo Sustantivo el aterramiento realizado en la parcela 158, enfrente de la parcela ocupada por la explotación, actuación de la que deberá disponerse de la correspondiente licencia de obras. En su defecto, deberá adoptarse las medidas legales necesarias, haciendo especial énfasis en el tratamiento de los taludes generados, de elevada pendiente y que limitan con el barranco.
  
- Previo a la concesión de la licencia de actividad, y en caso de haber ocupado el barranco con los movimientos de tierra realizados durante la fase de construcción, deberá comunicarse al Organismo de Cuenca, que deberá conceder la preceptiva autorización.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 6 de mayo de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML