Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8164, del 07-11-2017 (2017/9397)

ORDRE 28/2017, d'11 d'octubre, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'aproven els plans de recuperació de les espècies de fauna en perill d'extinció arpella de marjal, bitó, rosseta i teuladí de canyar.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2017/10/11/28/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   8164

Data del DOGV
:   07-11-2017

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2017/9397

CVE


Data del document
:   11-10-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [protecció de la fauna](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ORDRE 28/2017, d'11 d'octubre, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'aproven els plans de recuperació de les espècies de fauna en perill d'extinció arpella de marjal, bitó, rosseta i teuladí de canyar. [2017/9397]  
PREÀMBUL  
  
El Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament del Llistat d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del Catàleg espanyol d'espècies amenaçades inclou en el seu annex únic, entre altres, les següents espècies valencianes de fauna silvestre, a les quals adscriu a la categoria d?«En perill d'extinció» del Catàleg espanyol d'espècies amenaçades: bitó (Botaurus stellaris), teuladí de canyar (Emberiza schoeniclus subsp. whiterbyi) i rosseta (Marmaronetta angustirostris). El reial decret esmentat desenvolupa les previsions per a la protecció d'espècies contingudes en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat.  
Per la seua banda, el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, en la seua versió actualitzada per l'Ordre de 6/2013, de 25 de març, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual es modifiquen els llistats valencians d'espècies protegides de fauna i flora, també inclou en el seu annex IV davall tal categoria aquestes espècies, en concordança amb la normativa nacional.  
D'altra banda, l'arpella de marjal (Circus aeruginosus), encara que no es troba inclosa en el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades, es troba inclosa en l'annex IV del Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, també en la categoria «En perill d'extinció».  
Conforme a l'article 4 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, i s'estableixen categories i normes per a la seua protecció, la inclusió d'una espècie, subespècie o població en la categoria «En perill d'extinció» comporta la posterior redacció d'un pla de recuperació. El contingut dels plans de recuperació en l'àmbit de la Comunitat Valenciana va quedar fixat pel Decret 21/2012, de 27 de gener, del Consell, que regula el procediment d'elaboració dels plans de recuperació i conservació d'espècies catalogades de fauna i flora silvestres. Segons el seu article 3, els plans constaran d'una norma d'aprovació i protecció dels exemplars i els hàbitats, a publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (art. 3.1.a), i d'un document tècnic accessible per internet (art. 3.1.b).  
El bitó es va extingir com a nidificant a la Comunitat Valenciana cap a mitjans del segle passat. Actualment hi ha cites de l'espècie únicament durant la hivernada o en pas migratori, sense evidències clares de reproducció fins a la data.  
L'arpella de marjal era nidificant habitual de les zones humides de la Comunitat Valenciana fins a la seua desaparició en els anys 80 del passat segle. L'any 2000 reapareix en el Parc Natural del Prat de Cabanes - Torreblanca, comprovant-se des de llavors la seua reproducció fins en cinc zones humides diferents més (Parc Natural de l'Albufera, LIC Marjal de la Safor, Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, ZEPA Marjal dels Moros i embassament d'Embarcadors), amb un màxim de 10 parelles l'any 2014.  
El teuladí de canyar es distribuïa com a reproductor per les zones humides de la Comunitat Valenciana fins al seu declivi en la dècada dels 80. En aquests últims anys únicament s'han registrat indicis de reproducció en el Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva (la màxima presència és de 5 mascles territorials en 2005).  
La població reproductora de rosseta es concentra en els parcs naturals del Fondo i de les Salines de Santa Pola, amb presència esporàdica en altres zones humides com el Parc Natural de l'Albufera, la ZEPA Marjal dels Moros o el LIC Marjal de la Safor. La mitjana anual de parelles nidificants a la Comunitat Valenciana ha sigut de 10 per al període 2011-2015.  
La Generalitat desenvolupa accions de conservació en zones humides amb aquestes espècies.  
D'aquesta manera, atés que en els tràmits efectuats s'ha observat el que disposa l'article 43 de la Llei 5/1983, del Consell, en la redacció realitzada per la Llei 12/2007, de 20 de març, de la Generalitat; en el Decret 24/2009, de 13 de febrer, del Consell sobre la forma, l'estructura i el procediment d'elaboració dels projectes normatius de la Generalitat i s'ha obtingut informe de l'Advocacia de la Generalitat. Igualment s'ha actuat de conformitat amb els principis de bona regulació aplicables a les normatives de les administracions públiques establits en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. En aquest sentit, la present Ordre està justificada per una raó d'interès general (la protecció de les esmentades espècies de fauna silvestre adscrites a la categoria d?«En perill d'extinció»), es basa en una identificació clara dels fins perseguits (l'aprovació d'un pla de recuperació per a cadascuna de les espècies esmentades complint el que disposa l'article 4 del Decret 32/2004), és l'instrument més adequat per a aconseguir aqueixos fins, conté la regulació imprescindible per a atendre la necessitat a cobrir i no hi ha altres mesures menys restrictives de drets o que imposen menys obligacions. Així mateix, s'adapta als principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica i transparència.  
Per tot l'anterior, a proposta de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental i en virtut de les facultats que em confereix l'article 28 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, el Decret 7/2015, de 29 de juny, del president de la Generalitat, pel qual determina les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat, així com de conformitat amb el que disposa el Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, del Consell, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana,  
  
ORDENE  
  
Article 1. Objecte  
L'objecte d'aquesta ordre és aprovar els plans de recuperació de l'arpella de marjal, bitó, rosseta i teuladí de canyar a la Comunitat Valenciana, conformats per les normes de protecció dels exemplars i els hàbitats que s'estableixen en els articles següents i pels denominats documents tècnics, accessibles en l'adreça d'internet http://www.agroambient.gva.es/web/biodiversidad/planes-de-recuperacion.  
  
  
Article 2. Àmbit d'aplicació  
L'àmbit d'aplicació dels plans de recuperació que s'aproven per mitjà d'aquesta ordre és tot el territori de la Comunitat Valenciana pel que fa a la protecció d'exemplars.  
Respecte a la protecció de l'hàbitat, d'acord amb l'article 4 del Decret 21/2012, en els annexos I al IV queden definides les respectives àrees de conservació i àrees de recuperació.  
  
Article 3. Objectius comuns i particulars dels plans de recuperació  
Són objectius dels plans de recuperació per a les espècies considerades en aquesta ordre els següents:  
1. Objectius comuns: aconseguir els valors poblacionals que justifiquen el pas de les espècies de la categoria d?«En perill d'extinció» a la categoria de «Vulnerable».  
2. Els objectius particulars per a cada espècie són:  
2.1. Per a l'arpella de marjal es considerarà suficient l'establiment, durant cinc anys consecutius d'un total de 20 parelles reproductores repartides, com a mínim, en cinc de les seues àrees de conservació o de recuperació.  
2.2. En el cas del bitó, l'objectiu és aconseguir que aquesta espècie s'establisca com a nidificant en les seues àrees de recuperació, durant almenys cinc anys consecutius.  
2.3. Respecte a la rosseta, es persegueix que la seua distribució com a nidificant incloga almenys cinc de les àrees de conservació o de recuperació de l'espècie, amb un mínim de 100 parelles reproductores en conjunt, durant cinc anys consecutius.  
2.4. Finalment, per al teuladí de canyar, es considerarà prou l'establiment, durant cinc anys consecutius, de 10 parelles repartides, com a mínim, en dues de les seues àrees de conservació o de recuperació.  
3. L'acreditació de la consecució dels objectius establerts en els plans de recuperació correspon a la direcció general competent en matèria de biodiversitat.  
  
Article 4. Mesures directes de protecció de les espècies  
1. Per a la protecció de les espècies considerades en aquesta ordre seran aplicables les prohibicions i limitacions contingudes en l'article 9 del Decret 32/2004, de 27 de febrer.  
2. La direcció general amb competències en biodiversitat, amb la col·laboració que vinga d'altres entitats en cas necessari, desenvoluparà les activitats següents:  
a) Foment de l'adquisició de terrenys amb presència regular de rosseta en les àrees de conservació i recuperació d'aquesta espècie.  
  
b) Prohibició de l'activitat cinegètica en les finques de titularitat pública localitzades en les àrees de conservació i recuperació de la rosseta.  
c) Enfortiment dels sistemes de control existents sobre l'activitat cinegètica en les àrees de conservació i recuperació de la rosseta i de l'arpella de marjal.  
d) Elaboració d'un protocol que permeta el retard de l'obertura de la veda en les finques privades dels parcs naturals del Fondo d'Elx i les Salines de Santa Pola, en cas de detectar-se concentracions significatives de rosseta en els dits espais. En aquest sentit es valorarà la compensació per pèrdua de dies hàbils de caça per mitjà d'un increment d'aquests durant el període en què aquesta activitat està permesa. Així mateix, es promourà la realització de controls periòdics de les peces abatudes en les zones humides sud-alacantines durant les tirades, per tal d'avaluar l'efecte d'aquesta activitat en les poblacions de rosseta.  
  
e) Desenvolupament d'un protocol d'actuació davant d'episodis de mortalitat massiva d'aus aquàtiques en zones humides contemplades en la present Ordre, establint-se una xarxa d'alerta per a la retirada i gestió dels cadàvers i/o exemplars malalts. En aquesta xarxa d'alerta haurà d'incloure's a societats de caçadors o altres entitats interessades en la conservació d'aquesta espècie amenaçada.  
f) Promoció de programes per a la detecció i solució de problemes que afecten puntualment les espècies incloses en aquesta ordre, entre elles:  
- la localització i correcció efectiva de les línies elèctriques de major perillositat ubicades en les àrees de conservació i recuperació de l'arpella de marjal. També s'hauran de realitzar prospeccions de busca d'exemplars de bitós i altres aus aquàtiques mortes en la contornada dels estesos elèctrics del Parc Natural de l'Albufera, per tal d'aproximar-se al vertader abast d'aquesta causa de mortalitat; i  
  
- el control de l'afecció per espècies depredadores, en particular de la rata terrosa (Rattus norvegicus), en les àrees de conservació del teuladí de canyar.  
g) Regulació de l'accés de visitants o usuaris a les zones de reproducció de les espècies considerades en aquesta ordre entre l'1 de març i el 15 de juliol.  
h) Seguiment poblacional de les espècies considerades en aquesta ordre, amb censos coordinats en les zones humides de la Comunitat Valenciana, com a mínim, durant la temporada de cria i el període d'hivernada.  
i) Accions de conservació ex-situ:  
- Respecte a la rosseta, es potenciarà el programa de cria en captivitat i reintroducció/reforçament poblacional, seguint els criteris i recomanacions establits pels diferents organismes nacionals i internacionals. El programa esmentat serà executat per la direcció general competent en biodiversitat.  
- Respecte al teuladí de canyar, si bé no s'estima oportuna la realització d'un programa de reintroducció, es considerarà necessari realitzar experiències de reproducció en captivitat i/o translocació d'exemplars per si la pràctica citada fóra necessària en el futur.  
En aquest últim cas, el programa de cria en captivitat i reintroducció serà executat per la direcció general competent en biodiversitat, o podrà ser autoritzat a altres entitats, d'acord a l'article 9 del Decret 21/2012, de 27 de gener, del Consell, sempre que la memòria tècnica i la disponibilitat pressupostària avalen la seua viabilitat, havent d'adherir-se al pla de recuperació de l'espècie i establir terminis i objectius concrets que puguen ser avaluats.  
  
Article 5. Mesures de restauració o conservació de l'hàbitat  
1. La direcció general competent en biodiversitat, amb la col·laboració dels propietaris de finques privades de caça, societats de caçadors, ONGs i d'altres entitats entre les finalitats de les quals figuren la conservació i protecció de la fauna i flora, en cas necessari, desenvoluparà les activitats següents:  
a) Foment de programes de maneig i restauració de l'hàbitat en les àrees de conservació i de recuperació de la rosseta.  
b) Dinamització d'acords amb persones i/o entitats (tant públiques com privades) que gestionen terrenys en les àrees d'aplicació d'aquesta ordre, amb especial interès en les àrees de conservació de la rosseta i en les àrees de recuperació del bitó. L'objecte dels acords esmentats serà:  
  
- El manteniment de cabals ecològics i qualitat de les aigües suficients per a la conservació d'aquestes espècies.  
- La conservació o restauració ambiental dels terrenys esmentats.  
c) Control dels nivells hídrics en les àrees de conservació de l'arpella de marjal, de la rosseta, del teuladí de canyar i en les àrees de recuperació del bitó. Es mantindran els nivells d'aigua adequats per a aquestes espècies durant el període reproductor, des de l'1 de març fins al 15 de juliol. En les àrees de conservació de la rosseta s'establirà un protocol d'alerta de disminució de nivells mínims d'aigua per mitjà de la creació d'un sistema de vigilància dels nivells hídrics, que permeta un marge de maniobrabilitat en cas d'emergència durant els mesos de cria de l'espècie. Per la seua banda en l'embassament de Cofrents, inclòs com àrea de conservació en el plà de recuperació de l'arpella de marjal, aquesta limitació haurà de tenir en compte les necessitats per garantir el subministrament i la seguretat del sistema elèctric.  
Així mateix, s'haurà de tenir en compte el previst en la normativa en matèria d'aigües en relació amb la protecció urbanística del domini públic hidràulic, llits, zones de servitud i policia, necessitat d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en casos d'activitats compreses en l'article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic, prohibició d'abocaments i usos privatius.  
d) Seguiment de la qualitat hídrica en les àrees de conservació i de recuperació de la rosseta. Es realitzaran controls periòdics de qualitat ambiental de l'aigua amb la finalitat de previndre i actuar davant de possibles epizoòties.  
e) Es promourà que els organismes de conca, en el marc de les seues competències, incloguen en els plans de conca les dotacions hídriques necessàries -quant a qualitat i quantitat- per a les zones humides de les àrees d'aplicació d'aquesta ordre.  
f) Control de les transformacions o eliminació de la massa de canyís en l'àmbit de les àrees de conservació i recuperació de l'arpella de marjal, del teuladí de canyar, i en les àrees de recuperació del bitó. Les activitats de maneig o restauració de la vegetació palustre tindran en compte els llocs on habitualment instal·len els seus nius les arpelles de marjal. No es realitzaran aquestes labors en els llocs adés esmentats, i es proposarà una àrea mínima, també sense actuar, en cada cas, assegurant així una correcta protecció de les zones de nidificació.  
g) Es podrà promoure la realització de cremes controlades de vegetació que no afecten grans extensions, amb l'objectiu de generar l'hàbitat per al teuladí de canyar, així com un augment del perímetre de pegats mixtos de canyís, juncs i bova. Per a la millora de l'hàbitat de l'espècie s'haurien d'estudiar els distints tipus de maneig del canyís, tallada, crema, pasturatge, etc.  
h) Les accions d'eliminació de la vegetació palustre (desbrossaments, cremes, etc.) en les àrees de recuperació del bitó, i en les àrees de conservació i de recuperació de l'arpella de marjal i teuladí de canyar hauran de ser prèviament autoritzades i estaran estrictament prohibides entre el 15 de març i el 15 de juliol. En aquest sentit es promourà l'establiment d'acords amb els propietaris perquè aquestes activitats s'exercisquen d'una manera sostenible amb la conservació d'aquestes espècies.  
2. Les actuacions que puguen ocasionar modificacions en els nivells hídrics en les àrees d'aplicació d'aquesta ordre requeriran autorització prèvia atorgada per la direcció general competent en biodiversitat, condicionada que no suposen una disminució de l'hàbitat adequat per a les espècies previstes en aquesta ordre en la seua època de reproducció (1 març - 15 juliol).  
  
Article 6. Mesures de compatibilització de l'explotació dels recursos naturals amb la conservació de les espècies  
1. La direcció general competent en biodiversitat junt amb la Federació de Caça de la Comunitat Valenciana i els diferents vedats de caça d'aus aquàtiques, vetlaran pel compliment de la normativa cinegètica establida per a les zones humides contemplades en aquesta ordre.  
  
2. Alhora, la direcció general competent en biodiversitat junt amb les societats d'agricultors i regants, vigilaran que les pràctiques agrícoles no interferisquen en la conservació de l'hàbitat de les espècies considerades en aquesta ordre, en la mesura d'evitar modificacions dels nivells hídrics no justificades en les àrees d'aplicació d'aquesta ordre.  
  
  
Article 7. Desenvolupament de programes d'investigació, educatius i de participació  
1. La direcció general competent en biodiversitat impulsarà la realització de treballs d'investigació destinats a millorar els coneixements necessaris per a gestionar les espècies i desenvolupar les mesures dels articles 4 i 5, especialment en els camps de:  
a) Paràmetres ecològics que proporcionen informació per a avaluar l'estat de conservació de les espècies. En concret:  
- Estudis sobre ecologia del bitó a la Comunitat Valenciana, incloent-hi moviments, zones d'alimentació, fidelitat als territoris, recanvis poblacionals i mortalitat.  
- Productivitat, moviments, fidelitat als territoris, recanvis poblacionals i mortalitat de teuladí de canyar en les seues àrees de conservació i recuperació.  
- Estudis de la migració de la rosseta per mitjà del seu radioseguiment per satèl·lit.  
- Genètica i viabilitat de les poblacions.  
- Estudis d'ecologia tròfica que aporten informació sobre la presa principal de l'arpella de marjal i la seua relació amb l'ocupació de les zones de reproducció i la productivitat.  
- Estudis sobre les zones de major ús per part de les arpelles de marjal, dins de les seues àrees de conservació i recuperació, que faciliten la reducció de les afeccions i la taxa de mortalitat.  
b) Diagnòstic de les causes del declivi del teuladí de canyar a la Comunitat Valenciana.  
c) Efecte de les actuacions de maneig de la vegetació. Valoració de l'efecte de les actuacions de gestió i maneig de la vegetació de cara a la seua ocupació per part del bitó i el teuladí de canyar  
d) Avaluació de l'èxit dels programes de reintroducció de rosseta a partir d'exemplars procedents de reproducció en captivitat i, si és el cas, de teuladí de canyar.  
e) Ecotoxicologia i programes de descontaminació en les àrees de conservació i de recuperació.  
f) Mortalitat associada a línies elèctriques en zones humides.  
2. La direcció general competent en biodiversitat potenciarà accions de difusió, formació, informació i conscienciació pública en almenys les matèries següents:  
a) Formació d'agents mediambientals o altres efectius encarregats de la vigilància de les poblacions, a fi d'identificar adequadament aquestes espècies i les possibles amenaces.  
b) Campanyes de sensibilització entre propietaris de finques privades en les àrees d'aplicació dels plans de recuperació orientades cap a un aprofitament més sostenible dels recursos naturals.  
c) Accions de conscienciació entre el col·lectiu de caçadors d'aus aquàtiques sobre la necessitat de compliment de la prohibició de l'ús de munició de plom en zones humides. Es promouran a més campanyes d'informació i conscienciació dirigides al sector cinegètic, per a evitar mortaldat accidental en les àrees d'aplicació d'aquesta ordre.  
d) Desenvolupament de programes d'educació ambiental i conscienciació ciutadana per a la conservació de les espècies previstes en la present Ordre, i establiment de formes de col·laboració amb centres educatius o agents socials interessats en la seua difusió.  
e) Incorporació de persones o entitats, que podran rebre el nomenament de col·laboradors en la conservació en conservació (art. 25, Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, i art. 9, Decret 21/2012, de 27 de gener, del Consell), per a realitzar activitats previstes en aquesta ordre.  
  
  
Article 8. Mesures de cooperació  
Es promouran formes de col·laboració i cooperació tècnica amb les comunitats autònomes que alberguen presència regular de les espècies considerades en aquesta ordre. En el cas de la rosseta, es desenvoluparan les actuacions pertinents en el marc de l'Estratègia Nacional per a la conservació de l'espècie, coordinada pel ministeri competent en matèria de medi ambient, aprovada per la Conferència Sectorial de medi ambient el 7 d'octubre de 2013.  
  
Així mateix, es promourà la col·laboració amb les diferents confederacions hidrogràfiques pel que fa a actuacions de gestió i restauració de zones humides. En les àrees de conservació i recuperació de la rosseta es promourà que els organismes de conca, en el marc de les seues competències, incloguen en els plans de conca les dotacions hídriques necessàries -quant a qualitat i quantitat- per a aquestes zones humides, amb l'objecte de pal·liar efectes negatius en situacions de sequera.  
  
Article 9. Vigència i revisió dels plans  
1. Els plans previstos en aquesta norma tenen vigència indefinida, fins que no s'aconseguisquen els objectius fixats en l'article 3.  
2. El document tècnic accessible per internet s'actualitzarà regularment. Els resultats se sotmetran a avaluació anual pel servei competent en plans i programes de recuperació d'espècies a través dels indicadors establits en el document tècnic.  
  
Article 10. Infraccions i sancions  
El règim d'infraccions i sancions relatiu a l'incompliment de les prohibicions establides en la present norma serà l'establit en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, el Decret 32/2004, de 27 de febrer, i les normes reglamentàries que els despleguen.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera  
Una vegada aconseguits els objectius establits en l'article 3, es farà el canvi de categoria de protecció de les espècies en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, pel procediment previst en l'article 8 del Decret 70/2009, de 22 de maig, i es proposarà al ministeri competent en matèria de medi ambient el canvi de categoria de protecció en el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades.  
  
  
Segona  
L'aplicació i desplegament d'aquesta ordre no tindrà cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignats a la Generalitat i, en tot cas, haurà de ser atés amb els mitjans personals i materials d'aquesta.  
  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació per al desplegament  
S'autoritza la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de biodiversitat per a dictar les disposicions necessàries per al desplegament i execució del que preveu aquesta ordre.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 11 d'octubre de 2017  
  
La consellera d'Agricultura, Medi Ambient,   
Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8164, del 07-11-2017 (2017/9397)

ORDEN 28/2017, de 11 de octubre, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se aprueban los planes de recuperación de las especies de fauna en peligro de extinción aguilucho lagunero, avetoro, cerceta pardilla y escribano palustre.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2017/10/11/28/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   8164

Fecha DOGV
:   07-11-2017

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2017/9397

CVE


Fecha del documento
:   11-10-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [protección de la fauna](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ORDEN 28/2017, de 11 de octubre, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se aprueban los planes de recuperación de las especies de fauna en peligro de extinción aguilucho lagunero, avetoro, cerceta pardilla y escribano palustre. [2017/9397]  
PREÁMBULO  
  
El Real decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del Listado de especies silvestres en régimen de protección especial y del Catálogo español de especies amenazadas incluye en su anexo único, entre otras, las siguientes especies valencianas de fauna silvestre, adscribiéndolas a la categoría de «En peligro de extinción» del Catálogo español de especies amenazadas: avetoro (Botaurus stellaris), escribano palustre (Emberiza schoeniclus subsp. whiterbyi) y cerceta pardilla (Marmaronetta angustirostris). Dicho real decreto desarrolla las previsiones para la protección de especies contenidas en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y de la biodiversidad.  
Por su parte el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas, en su versión actualizada por la Orden de 6/2013, de 25 de marzo, de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, por la que se modifican los listados valencianos de especies protegidas de fauna y flora, también incluye en su anexo IV bajo tal categoría a estas especies, en concordancia con la normativa nacional.  
Por otro lado, el aguilucho lagunero (Circus aeruginosus), aunque no se encuentra incluido en el Catálogo español de especies amenazadas se encuentra incluido en el anexo IV del Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas, también en la categoría de «En peligro de extinción».  
Conforme al artículo 4 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazada, y se establecen categorías y normas para su protección, la inclusión de una especie, subespecie o población en la categoría «En peligro de extinción» conlleva la posterior redacción de un Plan de recuperación. El contenido de los planes de recuperación en el ámbito de la Comunitat Valenciana quedó fijado por el Decreto 21/2012, de 27 de enero, del Consell, que regula el procedimiento de elaboración de los planes de recuperación y conservación de especies catalogadas de fauna y flora silvestres. Según su artículo 3, los planes constarán de una norma de aprobación y protección de los ejemplares y los hábitats, a publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (art. 3.1.a), y de un documento técnico accesible por internet (art. 3.1.b).  
El avetoro se extinguió como nidificante en la Comunitat Valenciana hacia mediados del pasado siglo. Actualmente existen citas de la especie únicamente durante la invernada o en paso migratorio, sin evidencias claras de reproducción hasta la fecha.  
El aguilucho lagunero era nidificante habitual de las zonas húmedas de la Comunitat Valenciana hasta su desaparición en los años 80 del pasado siglo. En el año 2000 reaparece en el Parque Natural del Prat de Cabanes - Torreblanca, comprobándose desde entonces su reproducción hasta en cinco humedales diferentes más (Parque Natural de L'Albufera, LIC Marjal de la Safor, Parque Natural del Marjal de Pego-Oliva, ZEPA Marjal dels Moros y embalse de Embarcaderos), con un máximo de 10 parejas en el año 2014.  
El escribano palustre se distribuía como reproductor por las zonas húmedas de la Comunitat Valenciana hasta su declive en la década de los 80. En estos últimos años únicamente se han registrado indicios de reproducción en el Parque Natural del Marjal de Pego-Oliva (la máxima presencia es de 5 machos territoriales en 2005).  
La población reproductora de cerceta pardilla se concentra en los parques naturales de El Fondo y de Les Salines de Santa Pola, con presencia esporádica en otros humedales como el Parque Natural de L'Albufera, la ZEPA Marjal dels Moros o el LIC Marjal de la Safor. La media anual de parejas nidificantes en la Comunitat Valenciana ha sido de 10 para el periodo 2011-2015.  
La Generalitat viene desarrollando acciones de conservación en zonas húmedas con estas especies.  
De este modo, considerando que en los trámites efectuados se ha observado lo dispuesto en el artículo 43 de la Ley 5/1983, del Consell, en la redacción dada por la Ley 12/2007, de 20 de marzo, de la Generalitat; en el Decreto 24/2009, de 13 de febrero, del Consell, sobre la forma, la estructura y el procedimiento de elaboración de los proyectos normativos de la Generalitat y se ha obtenido informe de la Abogacía de la Generalitat. Igualmente se ha actuado de conformidad con los principios de buena regulación aplicables a las normas de las Administraciones Públicas establecidos en la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas. En ese sentido la presente orden está justificada por una razón de interés general (la protección de las citadas especies de fauna silvestre adscritas a la categoría de en peligro de extinción), se basa en una identificación clara de los fines perseguidos (la aprobación de un plan de recuperación para cada una de las especies citadas dando cumplimiento a lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 32/2004), es el instrumento más adecuado para conseguir esos fines, contiene la regulación imprescindible para atender la necesidad a cubrir y no existen otras medidas menos restrictivas de derechos o que impongan menos obligaciones. Asimismo, se adapta a los principios de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica y transparencia.  
Por todo lo anterior, a propuesta de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental y en virtud de las facultades que me confiere el artículo 28 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, el Decreto 7/2015, de 29 de junio, del president de la Generalitat, por el que determina las consellerias en que se organiza la administración de la Generalitat, así como de conformidad con lo dispuesto en Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, del Consell, conforme el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana,  
  
ORDENO  
  
Artículo 1. Objeto  
El objeto de la presente orden es aprobar los planes de recuperación del aguilucho lagunero, avetoro, cerceta pardilla y escribano palustre en la Comunitat Valenciana, conformados por las normas de protección de los ejemplares y los hábitats que se establecen en los artículos siguientes y por los denominados documentos técnicos, accesibles en la dirección de internet http://www.agroambient.gva.es/web/biodiversidad/planes-de-recuperacion.  
  
Artículo 2. Ámbito de aplicación  
El ámbito de aplicación de los planes de recuperación que se aprueban mediante esta orden es todo el territorio de la Comunitat Valenciana, en lo que se refiere a la protección de ejemplares.  
Respecto a la protección del hábitat, y de conformidad con el artículo 4 del Decreto 21/2012, en los anexos I al IV quedan definidas las respectivas áreas de conservación y áreas de recuperación.  
  
Artículo 3. Objetivos comunes y particulares de los planes de recuperación  
Son objetivos de los planes de recuperación para las especies consideradas en esta orden los siguientes:  
1. Objetivos comunes: alcanzar los valores poblacionales que justifiquen el paso de las especies de la categoría de «En peligro de extinción» a la categoría de «Vulnerable».  
2. Los objetivos particulares para cada especie son:  
2.1. Para el aguilucho lagunero se considerará suficiente el establecimiento, durante cinco años consecutivos, de un total de 20 parejas reproductoras repartidas, como mínimo, en cinco de sus áreas de conservación o de recuperación.  
2.2. En el caso del avetoro, el objetivo es conseguir que esta especie se establezca como nidificante en sus áreas de recuperación, durante al menos cinco años consecutivos.  
2.3. Respecto a la cerceta pardilla, se persigue que su distribución como nidificante incluya al menos cinco de las áreas de conservación o de recuperación de la especie, con un mínimo de 100 parejas reproductoras en conjunto, durante cinco años consecutivos.  
2.4. Por último, para el escribano palustre, se considerará suficiente el establecimiento, durante cinco años consecutivos, de 10 parejas repartidas, como mínimo, en dos de sus áreas de conservación o de recuperación.  
3. La acreditación de la consecución de los objetivos establecidos en los planes de recuperación corresponde a la dirección general competente en materia de biodiversidad.  
  
Artículo 4. Medidas directas de protección de las especies  
1. Para la protección de las especies consideradas en esta orden serán de aplicación las prohibiciones y limitaciones contenidas en el artículo 9 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero.  
2. La dirección general competente en materia de biodiversidad, con la colaboración que proceda de otras entidades en caso necesario, desarrollará las siguientes actividades:  
a) Fomento de la adquisición de terrenos con presencia regular de cerceta pardilla en las áreas de conservación y recuperación de esta especie.  
b) Prohibición de la actividad cinegética en las fincas de titularidad pública localizadas en las áreas de conservación y recuperación de la cerceta pardilla.  
c) Fortalecimiento de los sistemas de control existentes sobre la actividad cinegética en las áreas de conservación y recuperación de la cerceta pardilla y del aguilucho lagunero.  
d) Elaboración de un protocolo que permita el retraso de la apertura de la veda en las fincas privadas de los parques naturales de El Fondo d'Elx y Les Salines de Santa Pola, en caso de detectarse concentraciones significativas de cerceta pardilla en dichos espacios. En este sentido se valorará la compensación por pérdida de días hábiles de caza, mediante un incremento de los mismos durante el periodo en que esta actividad está permitida. Asimismo, se promoverá la realización de controles periódicos de las piezas abatidas en los humedales sudalicantinos durante las tiradas, con tal de evaluar el efecto de esta actividad en las poblaciones de cerceta pardilla.  
e) Desarrollo de un protocolo de actuación ante episodios de mortalidad masiva de aves acuáticas en las zonas contempladas en la presente orden, estableciéndose una red de alerta para la retirada y gestión de los cadáveres y/o ejemplares enfermos. En dicha red de alerta deberá incluirse a sociedades de cazadores u otras entidades interesadas en la conservación de esta especie amenazada.  
f) Promoción de programas para la detección y solución de problemas que afecten puntualmente a las especies incluidas en esta orden, entre ellas:  
- la localización y corrección efectiva de las líneas eléctricas de mayor peligrosidad ubicadas en las áreas de conservación y recuperación del aguilucho lagunero. También se deberán realizar prospecciones de búsqueda de ejemplares de avetoros y otras aves acuáticas muertas en los alrededores de los tendidos eléctricos del Parque Natural de L'Albufera, con tal de aproximarse al verdadero alcance de esta causa de mortalidad, y  
- el control de la afección por especies depredadoras, en particular de la rata parda (Rattus norvegicus), en las áreas de conservación del escribano palustre.  
g) Regulación del acceso de visitantes o usuarios a las zonas de reproducción de las especies consideradas en esta orden entre el 1 de marzo y el 15 de julio.  
h) Seguimiento poblacional de las especies consideradas en esta orden, con censos coordinados en las zonas húmedas de la Comunitat Valenciana, como mínimo, durante la temporada de cría y el periodo de invernada.  
i) Acciones de conservación ex - situ:  
- Respecto a la cerceta pardilla, se potenciará el programa de cría en cautividad y reintroducción/reforzamiento poblacional, siguiendo los criterios y recomendaciones establecidos por los diferentes organismos nacionales e internacionales. Dicho programa será ejecutado por la dirección general competente en materia de biodiversidad.  
- Respecto al escribano palustre, si bien no se estima oportuna la realización de un programa de reintroducción, se considerará necesario realizar experiencias de reproducción en cautividad y/o traslocación de ejemplares por si dicha práctica fuera necesaria en el futuro.  
En este último caso, el programa de cría en cautividad y reintroducción será ejecutado por dirección general competente en materia de biodiversidad, o podrá ser autorizado a otras entidades, de acuerdo al artículo 9 del Decreto 21/2012, de 27 de enero, del Consell, siempre y cuando la memoria técnica y la disponibilidad presupuestaria avalen su viabilidad, debiendo adherirse al plan de recuperación de la especie y establecer plazos y objetivos concretos que puedan ser evaluados.  
  
Artículo 5. Medidas de restauración o conservación del hábitat  
1. La dirección general competente en materia de biodiversidad, con la cooperación de los propietarios de fincas privadas de caza, sociedades de cazadores, ONGs y de aquellas entidades entre cuyos fines figuren la conservación y protección de la fauna y la flora, en caso necesario, desarrollará las siguientes actividades:  
a) Fomento de programas de manejo y restauración del hábitat en las áreas de conservación y de recuperación de la cerceta pardilla.  
b) Dinamización de acuerdos con personas y/o entidades (tanto públicas como privadas) que gestionen terrenos en las áreas de aplicación de esta orden, con especial interés en las áreas de conservación de la cerceta pardilla y en las áreas de recuperación del avetoro. El objeto de dichos acuerdos será:  
- El mantenimiento de caudales ecológicos y calidad de las aguas suficientes para la conservación de estas especies.  
- La conservación o restauración ambiental de dichos terrenos.  
c) Control de los niveles hídricos en las áreas de conservación del aguilucho lagunero, de la cerceta pardilla, del escribano palustre y en las áreas de recuperación del avetoro. Se mantendrán los niveles de agua adecuados para estas especies durante el periodo reproductor, desde 1 de marzo hasta el 15 de julio. En las áreas de conservación de la cerceta pardilla se establecerá un protocolo de alerta de disminución de niveles mínimos de agua mediante la creación de un sistema de vigilancia de los niveles hídricos que permita un margen de maniobrabilidad en caso de emergencia durante los meses de cría de la especie. Por su parte en el embalse de Cofrentes, incluido como área de conservación en el plan de recuperación del aguilucho lagunero, esta limitación tendrá en cuenta las necesidades para garantizar el suministro y la seguridad del sistema eléctrico.  
Del mismo modo, se deberá tener en cuenta lo previsto en la normativa en materia de aguas en relación con la protección urbanística del dominio público hidráulico, cauces, zonas de servidumbre y policía, necesidad de autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar en caso de actividades comprendidas en el art. 9 del Reglamento del dominio público hidráulico, prohibición de vertidos y usos privativos.  
d) Seguimiento de la calidad hídrica en las áreas de conservación y de recuperación de la cerceta pardilla. Se realizarán controles periódicos de calidad ambiental del agua con la finalidad de prevenir y actuar ante posibles epizootias.  
e) Se promoverá que los organismos de cuenca, en el marco de sus competencias, incluyan en los planes de cuenca las dotaciones hídricas necesarias -en cuanto a calidad y cantidad- para los humedales de las áreas de aplicación de esta orden.  
f) Control de las transformación o eliminación de la masa de carrizo en el ámbito de las áreas de conservación y recuperación del aguilucho lagunero, del escribano palustre, y en las áreas de recuperación del avetoro. Las actividades de manejo o restauración de la vegetación palustre tendrán en cuenta los lugares donde habitualmente instalan sus nidos los aguiluchos laguneros. No se realizarán estas labores en dichos lugares y se propondrá un área mínima, también sin actuar, en cada caso, asegurando así una correcta protección de las zonas de nidificación.  
g) Se podrá promover la realización de quemas controladas de vegetación que no afecten a grandes extensiones, con el objetivo de generar el hábitat para el escribano palustre, así como un aumento del perímetro de parches mixtos de carrizo, juncos y enea. Para la mejora del hábitat de la especie se deberían estudiar los distintos tipos de manejo del carrizo, corta, quema, pastoreo, etc.  
h) Las acciones de eliminación de la vegetación palustre (desbroces, quemas, etc.) en las áreas de recuperación del avetoro, y en las áreas de conservación y de recuperación del aguilucho lagunero y escribano palustre deberán ser previamente autorizadas y estarán estrictamente prohibidas entre el 15 de marzo y el 15 de julio. En este sentido se promoverá el establecimiento de acuerdos con los propietarios para que estas actividades se desarrollen de una manera sostenible con la conservación de estas especies.  
2. Las actuaciones que puedan ocasionar modificaciones en los niveles hídricos en las áreas de aplicación de esta orden requerirán autorización previa otorgada por la dirección general competente en materia de biodiversidad, condicionada a que no supongan una disminución del hábitat adecuado para las especies contempladas en esta orden en su época de reproducción (1 marzo - 15 julio).  
  
Artículo 6. Medidas de compatibilización de la explotación de los recursos naturales con la conservación de las especies  
1. La dirección general competente en materia de biodiversidad junto con la Federación de Caza de la Comunitat Valenciana y los diferentes cotos de caza de aves acuáticas, velarán por el cumplimiento de la normativa cinegética establecida para las zonas húmedas contempladas en esta orden.  
2. Asimismo, la dirección general competente en materia de biodiversidad junto con las sociedades de agricultores y regantes vigilarán que las prácticas agrícolas no interfieran en la conservación del hábitat de las especies consideradas en esta orden, en la medida de evitar modificaciones de los niveles hídricos no justificadas en las áreas de aplicación de esta orden.  
  
Artículo 7. Desarrollo de programas de investigación, educativos y de participación  
1. La dirección general competente en materia de biodiversidad impulsará la realización de trabajos de investigación destinados a mejorar los conocimientos necesarios para gestionar las especies y desarrollar las medidas de los artículos 4 y 5, especialmente en los campos de:  
a) Parámetros ecológicos que proporcionen información para evaluar el estado de conservación de las especies. En concreto:  
- Estudios sobre ecología del avetoro en la Comunitat Valenciana, incluyendo movimientos, zonas de alimentación, fidelidad a los territorios, recambios poblacionales y mortalidad.  
- Productividad, movimientos, fidelidad a los territorios, recambios poblacionales y mortalidad de escribano palustre en sus áreas de conservación y recuperación.  
- Estudios de la migración de la cerceta pardilla mediante su radioseguimiento por satélite.  
- Genética y viabilidad de las poblaciones.  
- Estudios de ecología trófica que aporten información sobre la presa principal del aguilucho lagunero y su relación con la ocupación de las zonas de reproducción y la productividad.   
- Estudios sobre las zonas de mayor uso por parte de los aguiluchos laguneros, dentro de sus áreas de conservación y recuperación, que faciliten la reducción de las afecciones y la tasa de mortalidad.  
b) Diagnóstico de las causas del declive del escribano palustre en la Comunitat Valenciana.  
c) Efecto de las actuaciones de manejo de la vegetación. Valoración del efecto de las actuaciones de gestión y manejo de la vegetación de cara a su ocupación por parte del avetoro y el escribano palustre.  
d) Evaluación del éxito de los programas de reintroducción de cerceta pardilla a partir de ejemplares procedentes de reproducción en cautividad y, en su caso, de escribano palustre.  
e) Ecotoxicología y programas de descontaminación en las áreas de conservación y de recuperación.  
f) Mortalidad asociada a líneas eléctricas en zonas húmedas.  
2. La dirección general competente en materia de biodiversidad potenciará acciones de difusión, formación, información y concienciación pública en al menos las siguientes materias:  
a) Formación de agentes medioambientales u otros efectivos encargados de la vigilancia de las poblaciones, a fin de identificar adecuadamente estas especies y las posibles amenazas.  
b) Campañas de sensibilización entre propietarios de fincas privadas en las áreas de aplicación de los planes de recuperación orientadas hacia un aprovechamiento más sostenible de los recursos naturales.  
c) Acciones de concienciación entre el colectivo de cazadores de aves acuáticas sobre la necesidad de cumplimiento de la prohibición del uso de munición de plomo en zonas húmedas. Se promoverán además campañas de información y concienciación dirigidas al sector cinegético, para evitar mortandad accidental en las áreas de aplicación de esta orden.  
d) Desarrollo de programas de educación ambiental y concienciación ciudadana para la conservación de las especies contempladas en la presente orden, y establecimiento de formas de colaboración con centros educativos o agentes sociales interesados en su difusión.  
e) Incorporación de personas o entidades, que podrán recibir el nombramiento de colaboradores en la conservación en conservación (art. 25, Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación y art. 9, Decreto 21/2012, de 27 de enero, del Consell), para realizar actividades previstas en esta orden.  
  
Artículo 8. Medidas de cooperación  
Se promoverán formas de colaboración y cooperación técnica con las comunidades autónomas que alberguen presencia regular de las especies consideradas en esta orden. En el caso de la cerceta pardilla, se desarrollarán las actuaciones pertinentes en el marco de la Estrategia Nacional para la conservación de la especie, coordinada por el ministerio competente en materia de medio ambiente, aprobada por Comisión Estatal y por la Conferencia Sectorial de Medio Ambiente el 7 de octubre de 2013.  
Asimismo, se promoverá la colaboración con las diferentes confederaciones hidrográficas en lo referente a actuaciones de gestión y restauración de zonas húmedas. En las áreas de conservación y recuperación de la cerceta pardilla se promoverá que los organismos de cuenca, en el marco de sus competencias, incluyan en los planes de cuenca las dotaciones hídricas necesarias -en cuanto a calidad y cantidad- para estos humedales, con el objeto de paliar efectos negativos en situaciones de sequía.  
  
Artículo 9. Vigencia y revisión de los planes  
1. Los planes previstos en esta norma tienen vigencia indefinida, en tanto no se alcancen los objetivos fijados en el artículo 3.  
2. El documento técnico accesible por internet se actualizará regularmente. Los resultados se someterán a evaluación anual por el servicio competente en planes y programas de recuperación de especies a través de los indicadores establecidos en el documento técnico.  
  
Artículo 10. Infracciones y sanciones  
El régimen de infracciones y sanciones relativo al incumplimiento de las prohibiciones establecidas en la presente norma será el establecido en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, y las normas reglamentarias que los desarrollen.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera  
Una vez alcanzados los objetivos establecidos en el artículo 3 se procederá al cambio de categoría de protección de las especies en el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas por el procedimiento previsto en el artículo 8 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo y se propondrá al ministerio competente en materia de medio ambiente el cambio de categoría de protección en el Catálogo español de especies amenazadas.  
  
Segunda. De la incidencia presupuestaria  
La aplicación y desarrollo de esta orden no tendrá ninguna incidencia en la dotación de los capítulos de gasto asignados a la Generalitat y, en todo caso, deberá ser atendida con los medios personales y materiales de la misma.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Habilitación para desarrollo  
Se autoriza a la persona titular de la dirección general con competencias en materia de biodiversidad para dictar las disposiciones necesarias para el desarrollo y ejecución de lo previsto en esta orden.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
Esta orden entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 11 de octubre de 2017  
  
La consellera de Agricultura, Medio Ambiente,   
Cambio Climático y Desarrollo Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI