Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8514, del 26-03-2019 (2019/2198)

RESOLUCIÓ de 27 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 101/16-AIA Fuenterrobles.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8514

Data del DOGV
:   26-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2198

CVE


Data del document
:   27-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 101/16-AIA Fuenterrobles. [2019/2198]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 101/16-AIA Fuenterrobles.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 101/16-AIA.  
Títol: Explotació porcina amb capacitat per a 2.184 places d'enceball.  
Promotor: Óscar Pérez Lorente.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles.  
Localització: parcel·la 21 del polígon 11, del terme municipal de Fuenterrobles (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la llicència ambiental, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a una explotació porcina d'enceball, amb capacitat per a 2.184 places, situada al terme municipal de Fuenterrobles, província de València.  
  
2. Característiques principals del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Emplaçament.  
L'explotació està situada al paratge denominat Marusa, concretament a la parcel·la 21 del polígon 11, del terme municipal de Fuenterrobles (València). Aquesta parcel·la està classificada, segons les Normes subsidiàries urbanístiques del planejament de Fuenterrobles, aprovades el 22 de juliol de 1985, com a sòl no urbanitzable amb la qualificació d'agrícola, on l'ús sol·licitat, urbanísticament, està permés.  
Descripció de les instal·lacions.  
S'executaran dues naus de característiques iguals per a l'allotjament dels animals, una nau on es localitzen els vestidors oficina, i un embassament per a l'acumulació dels purins generats a l'explotació.  
- Naus per a l'allotjament dels animals: naus amb dos aiguavessos d'estructura prefabricada de formigó armat i tancament mitjançant panells prefabricats de formigó de 20 cm de grossària, amb unes dimensions exteriors de 64,60x14,40 m, amb una coberta de ciment reforçat, aïllament a base de poliuretà projectat i acabat interior de polièster reforçat.  
Disposaran de dos passadissos centrals de 0,85 m que recorreran la nau longitudinalment. Al costat de cada passadís es disposaran dues files de corrals, de manera que es disposaran quatre files de corrals, dues situades a la part central i dues a les laterals. Les soleres dels passadissos de la nau s'executaran amb formigó HA-30/P/20/IIa+Qa, armat amb malla electrosoldada 15x15x8, sobre reompliment de còdols, estés i compactat amb un picó.  
Sota cadascuna de les naus es disposarà de 4 fosses per a la recollida dels purins generats, que tindran una profunditat de 0,60 m. La solera de les fosses es construirà amb formigó armat de 10 cm de grossària, realitzada amb formigó HA-30/P/20/IIa+Qa i armat amb malla electrosoldada 15x15x8, que se suporta sobre una capa de 10 cm de formigó de neteja HL-150/B/20, elaborat en central, sobre sola compactada de pedra calcària 40/80 de 15 cm de grossària. Segons el tècnic que subscriu el projecte, les característiques constructives de les fosses en garanteixen la impermeabilitat i eviten fuites de purí al subsòl. La capacitat total d'emmagatzematge a les fosses de les dues naus serà de 876 m³.  
  
En cadascuna de les naus, es disposarà de tres línies transversals, amb quatre eixides per línia (una per cadascuna de les fosses), que connectaran amb la canonada general que transporte el purí fins a l'embassament exterior. Cadascuna de les línies transversals s'executarà mitjançant una canonada de PVC corrugat de 250 mm de diàmetre, i connectaran amb la canonada general que arriba fins a l'embassament, executada en PVC corrugat de 400 mm de diàmetre. Cadascuna de les eixides disposa d'arqueta amb un mecanisme d'obertura i tancament que permetrà l'eixida dels purins segons el nivell de les fosses.  
  
- Nau vestidors oficina i magatzem: construcció de planta quadrada, amb unes dimensions en planta de 6,00x6,00 m. Murs de bloc de formigó amb esquerdejat per totes dues cares i pintura exterior, i coberta de teula tipus àrab sobre forjat de biguetes T-18 i revoltó ceràmic. La nau està dividida en tres dependències, separades per murs de blocs de formigó, la primera d'aquestes amb unes dimensions interiors de 3,00x1,90 m, on es localitza l'oficina. L'altra dependència amb dimensions interiors de 2,40x1,90 m, que allotjarà els vestidors i disposarà de lavabo, dutxa i vàter, amb parets alicatades amb taulells. Finalment, es disposarà d'un magatzem que ocuparà la resta de la construcció, amb unes dimensions interiors de 5,60x3,50 m.  
- Embassament de purins: es projecta un embassament amb unes dimensions interiors de 14,40 m de llarg per 14,40 m d'ample i una alçada d'1,90 m, i es deixarà una alçada de resguard de 0,30 m que evite la fuita de purins. El tancament de les parets laterals es realitzarà mitjançant una paret de bloc de formigó amb l'armat corresponent, i amb un cercle perimetral que estabilitze el conjunt, amb esquerdejat a la part en contacte amb els purins. La base d'aquest es resol mitjançant una solera de 15 cm de formigó armat amb malla electrosoldada 15x15/8. Segons el tècnic que subscriu el projecte, les característiques constructives d'aquest garantiran l'estanquitat i s'evitaran abocaments incontrolats al medi natural. La capacitat d'emmagatzematge és de 314 m³ que, sumada a la capacitat d'emmagatzematge de les fosses (876 m³), suposa una capacitat total d'emmagatzematge de 1.190 m³.  
Altres instal·lacions.  
Com a mesures higienicosanitàries, l'explotació disposa de: un tancat perimetral que envolta tota l'explotació, un clos perimetral de l'embassament, un sistema de neteja de vehicles mitjançant líquids a pressió, una malla a totes les finestres de les naus per a impedir l'entrada d'animals i insectes que puguen ser vectors de malalties i un moll de càrrega i descarrega a l'eixida de cadascun dels passadissos de les naus des de l'exterior de l'explotació.  
L'explotació disposarà de subministrament d'aigua procedent de la xarxa d'aigua potable de la població de Fuenterrobles, que serà inicialment emmagatzemada a dipòsits que garantisquen l'emmagatzematge, com a mínim, de les necessitats de dos dies, a fi de cobrir les necessitats dels animals en cas que en falle el subministrament. L'aigua, amb caràcter previ a la injecció a la xarxa de subministrament als animals, es filtrarà mitjançant un filtre d'aigua per a polifosfats, amb cartutxos filtrants de polièster i cel·lulosa. Així mateix, es disposarà d'un sistema dosificador de clor per a la injecció a l'aigua subministrada.  
L'explotació disposarà de subministrament elèctric a través d'un grup electrogen de 25 kVA, alimentat per un xicotet dipòsit amb capacitat per a 200 l de gasoil.  
La il·luminació de l'explotació és de tipus natural a través de les finestres, ja que en aquest procés productiu no es requereix d'il·luminació artificial. Les tasques de maneig i manteniment es realitzaran durant les hores diürnes.  
La ventilació serà de tipus natural o estàtica, a través de les finestres, i s'aprofitaran els gradients de temperatura o pressió per a produir corrents d'aire.  
  
Descripció de l'activitat i procés productiu.  
L'activitat que es desenvoluparà consistirà en l'engreixament de garrins, procedents d'altres explotacions porcines de transició, els quals romandran a la granja fins que arriben un pes d'aproximadament 100 kg, moment en què es traslladaran a l'escorxador per a sacrificar-los. Es realitzaran 2,2 cicles a l'any.  
El règim d'explotació d'aquest tipus d'instal·lacions implica l'associació amb una empresa integradora, que serà l'encarregada de subministrar els garrins, el pinso que consumisquen aquests i els medicaments necessaris, mentre que el titular de l'explotació disposarà de la mà d'obra necessària per al desenvolupament de l'activitat i l'allotjament dels animals.  
  
Maquinària i altres mitjans.  
La maquinària i les instal·lacions necessàries per al desenvolupament de l'activitat a l'explotació són les següents:  
- Tractor amb cisterna per a l'extracció i distribució de purins.  
- Un equip de cloració i medicació de l'aigua.  
- Un grup electrogen de 25 kVA.  
- Equip de polvorització d'aigua d'alta pressió per a la neteja de les sales.  
- Equip de polvorització per a la desinfecció de vehicles.  
Per a cadascuna de les naus:  
- 2 sitges de pinso per a alimentació.  
- 1 sistema d'alimentació amb 2 línies i motor d'1,00 CV per línia.  
  
- 2 equips d'accionament de finestres format per dos motors reductors elèctrics que les accionen mitjançant una sirga motriu d'acer inoxidable de 6 mm a les generals i mitjançant una sirga inoxidable de 2 mm als baixants de cadascuna de les finestres.  
  
Pla de gestió de les dejeccions.  
L'explotació generarà un total de 4.696 m³ de purins (2,15 m³/plaça i any), equivalents a 15.834 kg de N (7,25 kg/N per plaça i any), que s'aplicaran com a adobament en camps de cultiu de la zona, respectant sempre les èpoques recomanades i les dosis aplicables segons el codi valencià de bones pràctiques agràries, aprovat per l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
  
Les parcel·les agrícoles on s'aplicarà l'adobament amb purins estan destinades, principalment, al cultiu de vinya, cereals, fruiters i oliveres. S'aporta un pla d'adobat específic, que forma part de l'estudi d'impacte ambiental, i que s'ajusta a la normativa sectorial vigent. També s'aporta una còpia de les autoritzacions dels propietaris de les parcel·les on s'aplicaran els purins de l'explotació. No obstant això, amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, aquestes autoritzacions s'hauran de modificar i expressar, explícitament, que en cadascuna de les parcel·les compromeses no s'acceptaran purins d'explotacions diferents de l'explotació objecte d'estudi.  
  
Tramitació administrativa  
En data 3 d'agost de 2016, l'Ajuntament de Fuenterrobles va remetre l'estudi d'impacte ambiental i la memòria tècnica de llicència ambiental d'explotació porcina d'enceball situada al polígon 11, parcel·la 21, del terme municipal de Fuenterrobles.  
En data 22 d'agost de 2016, el Servei Territorial de Medi Ambient de València va remetre l'estudi d'impacte ambiental i la memòria tècnica de llicència ambiental, que, per error, va tindre entrada a través de l'ajuntament.  
En data 23 de novembre de 2016, es va realitzar un requeriment de documentació i d'informació addicional, tant al promotor com a l'òrgan substantiu, a través d'aquest últim i donant compte d'això al promotor.  
  
En data 5 de desembre de 2016, l'Ajuntament de Fuenterrobles va remetre documentació.  
L'Ajuntament de Fuenterrobles va certificar, en data 5 de setembre de 2016, que l'expedient s'havia exposat al públic durant el termini de 30 dies al tauler d'edictes i en el Butlletí Oficial de la Província de València número 146, de data 29 de juliol de 2016, i que s'hi havia notificat individualment a les persones interessades, a les quals se'ls va donar un termini de 15 dies per a consultar-lo i presentar-hi al·legacions. I que, durant aquest termini, s'ha presentat dins del termini i en la forma escaient una al·legació per part d'un particular on manifesta la seua oposició a la realització de l'activitat proposada, ja que entén que serà perjudicial per als cultius confrontants de la seua propietat.  
En data 31 de gener de 2017, l'ajuntament remet la documentació que fa referència a l'aprovació d'ajudes presentada pel promotor.  
En data 3 de març de 2017, el promotor remet un annex a l'estudi d'impacte ambiental, en resposta al requeriment realitzat per aquest servei.  
En data 16 de febrer de 2018, es reitera la petició de la documentació que no ha sigut esmenada adequadament al promotor i a l'ajuntament.  
En data 13 de març de 2018, té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació remesa per l'Ajuntament de Fuenterrobles.  
En data 12 de novembre de 2018, té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la nova documentació remesa per l'Ajuntament de Fuenterrobles.  
  
Consideracions legals  
L'explotació se situa al paratge denominat Marusa, concretament en la parcel·la 21 del polígon 11 del terme municipal de Fuenterrobles (València). Aquesta parcel·la està classificada, segons les normes subsidiàries urbanístiques del planejament de Fuenterrobles, aprovades el 22 de juliol de 1985, com a sòl no urbanitzable amb la qualificació d'agrícola, on l'ús sol·licitat està permés, urbanísticament. S'hi adjunta un certificat de compatibilitat urbanística de data 23 de juny de 2016.  
  
La distància a nucli urbà (Fuenterrobles) és d'uns 2.300 metres. La direcció territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, informa favorablement el projecte en data 12 d'abril de 2017.  
Si bé el sòl de la parcel·la on s'emplaçaran les construccions no es classifica com a forestal, en l'àmbit analitzat, a una distància al voltant dels 50 metres consta sòl delimitat com a forestal pel pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana. Atesa la proximitat de l'explotació a terreny forestal, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants.  
  
El municipi de Fuenterrobles no es troba designat com a zona vulnerable a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries en el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
La localització del projecte no afecta els espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Així mateix, segons el visor de la Generalitat, l'actuació proposada no se situa sobre cap hàbitat d'interés comunitari i, segons el BDB, no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat de l'activitat. La localització del projecte tampoc no es veu afectada per risc d'inundació.  
  
Consideracions ambientals.  
Impactes potencials com a resultat de l'activitat descrits en l'EIA i mesures protectores i correctores proposades.  
  
Emissió de sorolls i vibracions.  
Les obres, durant les fases de construcció i desmantellament, generaran sorolls i vibracions, associats tant al transport de maquinària, material i treballadors com a la realització de l'obra. Posteriorment, durant el funcionament de la instal·lació, es mantindrà un trànsit de vehicles pesants de menor intensitat que durant la fase de construcció, ja siga pel subministrament de pinso, transport dels porcs a l'escorxador i el transport dels purins de l'explotació cap a les parcel·les en què s'aplicaran com a adobament orgànic.  
S'hi aporta l'estudi acústic on es calculen els nivells sonors màxims originats a l'explotació i s'hi determinen els nivells màxims de recepció externs, de 70 db(A) en horari diürn i 60 dB(A) en horari nocturn, indicats a la taula 1 de l'annex de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica no són superats, i s'assimila l'explotació a un ús industrial, atés que no hi ha una indicació de nivells màxims per a explotacions ramaderes.  
  
A l'estudi d'impacte ambiental, per a les fases de construcció i desmantellament, es proposen les mesures correctores següents:  
- Les màquines executores s'han de dotar dels mitjans necessaris per a minimitzar els sorolls. S'ha de realitzar, així mateix, un manteniment adequat de la maquinària per a assegurar-se que es compleixen els requisits legals d'emissions de sorolls.  
- S'ha de comprovar el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant la revisió de la targeta de la inspecció tècnica de vehicles.  
Durant la fase de funcionament de l'activitat, atesa la baixa intensitat del soroll que potencialment poden generar tant la maquinària com els animals i considerant més que suficient la distància que hi ha entre l'explotació i els nuclis habitats més pròxims (2.300 metres), no s'estima necessari l'establiment de mesures correctores addicionals a l'aïllament proporcionat per les mateixes naus.  
  
Emissions contaminants a l'atmosfera.  
Durant les fases de construcció i desmantellament s'emetran tant partícules en suspensió com gasos de combustió motivats pels treballs de construcció i accions complementàries. A l'estudi d'impacte ambiental es proposen les mesures següents a fi de reduir aquest impacte:  
  
- S'ha d'evitar l'emissió de pols a l'atmosfera, derivada tant de les obres com de la circulació de vehicles pels vials de servei o el transport i manipulació de materials d'amuntegament. S'han d'aplicar per a això regs en una dosi suficient a fi de disminuir l'alliberament de partícules en suspensió, i s'han de disposar prèviament a peu d'obra els mitjans necessaris per a aquesta tasca, la periodicitat de la qual serà diària durant l'època d'estiu.  
- De manera complementària, i on no estiga contraindicat per altres factors ambientals, s'ha de compactar la superfície d'àrees de treball i camins.  
  
Olors.  
L'explotació originarà les olors pròpies d'aquest tipus d'instal·lacions. No és previsible que les olors generades arriben a Fuenterrobles, que és el nucli de població més pròxim, situat a 2,3 quilòmetres. Per a minimitzar-ne les molèsties per olors a la població com a resultat de l'aplicació dels purins com a adobament a parcel·les agrícoles, a l'estudi d'impacte ambiental s'indica que aquesta aplicació es farà a les últimes hores de la vesprada, de manera que afecte, el mínim possible, les persones i es procurarà que les parcel·les autoritzades estiguen al més allunyades possible del nucli de població, i es respectarà per a l'aplicació d'aquestes les distàncies mínimes indicades en l'ordenança del camp de l'Ajuntament de Fuenterrobles.  
  
Compactació i erosió del sòl i canvis en la fisiografia.  
Es produirà un increment de la compactació i erosió del sòl associat tant a la instal·lació de les naus i resta d'estructures com a l'eliminació de la vegetació. Com a conseqüència de la remoció de la cobertura vegetal, es perd l'efecte protector davant de l'erosió. La compactació del sòl es produeix sobre sòls de baix desenvolupament per la qual cosa se'n minimitzen les conseqüències.  
Els treballs corresponents durant la fase d'execució no afectaran significativament la fisiografia de l'entorn, ja que les noves construccions s'emplaçaran a les zones més planes i, per tant, amb menor moviment de terres. Altres treballs, com la creació de rases per a les conduccions subterrànies o les fonamentacions per a les naus, s'estimen de menor importància.  
A l'estudi d'impacte ambiental es proposen les mesures protectores i correctores següents:  
- S'han de delimitar exactament aquelles zones destinades a la instal·lació de tots els elements, apilament de materials i zones de pas i estacionament de maquinària. D'aquesta manera, s'ha de minimitzar la superfície ocupada, que afectarà només aquells terrenys estrictament necessaris i aprofitarà al màxim els camins existents.  
- S'ha d'intentar respectar els espais amb vegetació natural entre bancals, atés el seu paper beneficiós per a la conservació del sòl. S'ha d'evitar la invasió de terrenys aliens als assenyalats i prevaldre la reutilització de material procedent d'excavacions en la realització de terraplens i farciments. Si cal utilitzar materials externs per a l'obra, s'ha de comprovar que les pedreres de procedència siguen legals.  
- S'ha de garantir, mitjançant la senyalització corresponent i la col·locació de sistemes dissuasius de pas on calga, la no-utilització dels vials per vehicles de motor no autoritzats per a això.  
- Després de l'execució del projecte, s'han de retirar aquelles instal·lacions portàtils, i també descompactar i restituir les condicions mediambientalment adequades al seu ús anterior dels sòls dels terrenys afectats. Una vegada finalitzats aquests treballs, s'ha de realitzar una restauració de la cobertura vegetal, a fi de disminuir el risc d'erosió incrementat en aquelles zones en què el desenvolupament del projecte haja exigit l'eliminació de vegetació natural.  
  
- S'ha de restituir l'estat agrícola de la superfície de la parcel·la que no forma part de l'explotació ramadera.  
Alteració de la hidrologia.  
S'han de respectar els llits identificats que es troben prou allunyats per a resultar afectats. No es preveu que l'explotació projectada altere de manera significativa la hidrologia de l'àmbit analitzat. La construcció tampoc altera el règim hídric de les masses d'aigua que caracteritzen l'àmbit analitzat.  
A l'estudi d'impacte ambiental es proposen les mesures protectores i correctores següents:  
- On calga, s'han d'establir drenatges transversals i cunetes per a canalitzar els escolaments adequadament. S'han de respectar les servituds dels barrancs, i s'han d'evitar els abocaments a llit.  
- S'ha d'evitar l'acumulació de materials o equips als llits, siga de forma permanent o temporal. S'ha d'evitar, així mateix, la col·locació de qualsevol mena d'obstacles que puguen afectar la lliure circulació de les aigües, i evitar-hi, així, l'acumulació i la formació de tolles.  
  
Eliminació de vegetació.  
Es preveu l'eliminació del cultiu de vinya que hi ha actualment a la zona d'execució de l'explotació. No s'afectarà cap hàbitat d'interés.  
  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen les mesures protectores i correctores següents:  
- Durant les fases de construcció i desmantellament es prendran totes les mesures necessàries a fi d'evitar la deterioració de la vegetació. Totes les accions associades a l'execució del projecte s'han d'ajustar a les superfícies delimitades prèviament, i evitar, així, la circulació o l'afectació d'altres zones. Les instal·lacions temporals i àrees d'amuntegament de material s'han d'establir preferentment a àrees no cobertes per vegetació natural.  
- Una vegada executat el projecte de construcció, s'ha de restaurar la coberta vegetal en aquelles àrees que determine la direcció d'obra i que comprendrà aquelles zones temporalment ocupades durant l'execució de les obres i que resten lliures en acabar aquestes. La plantació de les zones afectades s'ha de fer amb la mateixa espècie existent en l'actualitat (vinya). Tots els exemplars de vegetació que originen restes vegetals d'importància s'han de tractar a fi d'incorporar-los com a adobament a les explotacions agrícoles, i, així, s'evitarà cremar-los.  
Danys sobre la fauna.  
No es considera significativa l'afectació a la fauna com a resultat dels treballs previstos d'execució de l'explotació. No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental es proposen les mesures protectores i correctores següents:  
- Les obres s'han de programar de tal manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies més vulnerables, recollides a l'inventari ambiental de l'estudi d'impacte ambiental.  
- El tancat perimetral de l'explotació no contindrà filferro espinós.  
  
- Dins de l'explotació no s'han d'aplicar herbicides ni pesticides. En cas que calga desenvolupar algun tipus de control de la vegetació, aquest s'ha de fer mitjançant mitjans mecànics.  
Rebuig social.  
No es preveu un impacte negatiu sobre la població. Si bé tota obra porta associades molèsties potencials per als habitants de la zona, aquesta es desenvolupa allunyada de nuclis importants de població. Poden aparéixer xicotetes molèsties associades a l'increment de trànsit a les carreteres pròximes a la zona d'actuació, però en qualsevol cas seran localitzades en el temps i en l'espai, i disposaran de les mesures correctores pertinents. Ocasionalment, es generaran males olors pròpies d'aquestes explotacions durant la fase en què s'apliquen els purins com a adobament orgànic. No s'ha d'oblidar tampoc el benefici econòmic potencial que pot suposar per a la població la presència permanent del personal encarregat dels treballs durant les fases de construcció i desmantellament, així com la presència dels treballadors durant la fase de funcionament.  
Alteració de l'activitat agrícola.  
Es poden produir molèsties a l'activitat agrícola en els camps pròxims a la zona de construcció de les naus, i afectar tant la productivitat d'aquests com els seus treballadors, per la qual cosa s'han d'aplicar les mesures correctores corresponents:  
- S'han de delimitar les zones de treball.  
- La planificació dels treballs ha de minimitzar els conflictes amb les activitats agrícoles, i han de facilitar, a més, als agricultors l'ús normal dels camins exteriors a les parcel·les.  
- S'han de respectar les mesures previstes per a minimitzar la generació de pols, de manera que se'n controle la deriva a les explotacions pròximes.  
No es preveuen alteracions durant la fase de funcionament.  
Contaminació de sòl i aigües.  
A l'estudi d'impacte ambiental no es contempla la possible afectació de l'activitat al sòl i a les aigües. En principi, durant la fase de construcció i desmantellament podria produir-se una contaminació del sòl i de les aigües com a conseqüència de l'abocament accidental d'olis o combustible de la maquinària utilitzada o de les aigües residuals generades a l'explotació. En l'estudi d'impacte ambiental es proposen les mesures preventives i correctores següents:  
- S'ha de delimitar el parc de maquinària i s'ha d'habilitar una zona dins d'aquest parc per a fer-hi les tasques de manteniment. Això va encaminat a impedir tant les lixiviacions com l'arrossegament de materials a causa de l'escolament, per a això s'han de condicionar el terreny i les infraestructures necessàries amb aquest objectiu.  
- Durant les obres de construcció i desmantellament s'han de recollir les aigües residuals en un tanc, que ha de ser estanc i tindre la capacitat suficient. S'abocarà periòdicament el seu contingut, amb l'autorització prèvia, a un sistema general de sanejament.  
D'altra banda, durant la fase de funcionament, es podria produir un abocament accidental dels purins, a causa d'una mala gestió. Com a mesures protectores i correctores s'estableixen les següents:  
  
- Els purins generats a l'explotació s'empraran com a adob orgànic de parcel·les de cultiu autoritzades pels seus titulars per a aquesta comesa, segons les dosis aplicables en funció del cultiu existent. En aquest sentit, s'ha presentat, com a part del projecte, un pla d'adobament específic que s'ajusta al que s'estableix en l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
  
- S'ha de realitzar un manteniment adequat de les instal·lacions, i el control d'aquestes, a fi de minimitzar les possibles pèrdues de les fosses i de l'embassament d'acumulació de purins, ja que amb el pas del temps, i si no s'hi realitza el manteniment adequat, se'n pot perdre l'estanquitat. Així mateix, cal vigilar que, durant el transport dels purins per a aplicar-los com a adob orgànic, s'evite el vessament de les cisternes transportadores. Segons el tècnic que subscriu el projecte, les característiques constructives de les fosses i de l'embassament d'emmagatzematge de purins en garanteixen la impermeabilitat i l'estanquitat, i eviten fuites de purí al subsòl.  
- S'ha de deixar un resguard mínim d'ompliment dels embassaments de purins de 30 cm com a mínim, de manera que se n'evite el vessament i, per tant, l'abocament incontrolat de purins.  
A aquestes mesures, hi cal afegir:  
- Una vegada executada l'obra, el promotor ha de presentar davant de l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent, en què se certifique la total estanquitat i impermeabilitat de les fosses de dejeccions interiors i de la bassa d'emmagatzematge de purins.  
- La granja ha de tindre amb un llibre de registre on s'han d'anotar totes les eixides de purins que s'hi produïsquen, i ha d'indicar: la data, la identificació de les parcel·les que s'adoben i el volum de purins aplicat en cadascuna d'aquestes parcel·les. Aquest llibre ha d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquesta el requerisca.  
  
Gestió de cadàvers.  
S'ha de disposar de contenidors fora de l'explotació, on es dipositaran els animals morts i que es retiraran dues vegades, com a mínim, per setmana per una empresa especialitzada i autoritzada com cal per a aquest fi, la qual se n'encarregarà de la destrucció. El promotor ha de subscriure, amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, un contracte amb un gestor de cadàvers autoritzat.  
  
Gestió de residus.  
Per a reduir l'impacte de la gestió de residus durant les fases de construcció i desmantellament, en l'estudi d'impacte ambiental es proposen les mesures següents:  
- Durant l'execució de les obres, s'ha de delimitar, i de manera separada, l'espai reservat a l'acumulació d'enderrocs i residus. En qualsevol cas, la gestió de tots aquests materials, juntament amb aquells altres derivats del manteniment de la maquinària (olis, filtres, etc.), s'ha de realitzar mitjançant un gestor autoritzat per al tractament posterior, o abocament en un abocador legal.  
- Després del desmantellament de la instal·lació, s'han de reciclar tots aquells components que siga possible, i la resta s'han de gestionar de manera adequada.  
- S'ha de delimitar el parc de maquinària i habilitar una zona dins d'aquest parc per a fer les tasques de manteniment. Això va encaminat a impedir tant les lixiviacions com l'arrossegament de materials per escolament, per a això s'ha de condicionar el terreny i les infraestructures necessàries amb aquest objectiu.  
- Durant les obres de construcció i desmantellament s'han de recollir les aigües residuals en un tanc, que ha de ser estanc i tindre la capacitat suficient. S'abocarà periòdicament el contingut d'aquest, amb l'autorització prèvia, a un sistema general de sanejament.  
- S'han d'evitar les pintures que continguen plom en la seua composició.  
Els residus zoosanitaris generats, i cal entendre com a tals els procedents dels tractaments realitzats dins dels programes de profilaxi, desinfecció, desratització i desinsectació, de l'aplicació de medicaments als animals i dels propis dels serveis veterinaris, s'han d'emmagatzemar en contenidors especials i s'han de lliurar a l'empresa gestora autoritzada legalment. El promotor ha de subscriure, amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, un contracte amb un gestor de residus autoritzat.  
  
Impacte visual de la infraestructura.  
La qualitat del paisatge caldria qualificar-la com a mitjana-baixa a causa, en gran part, de l'acció antròpica que hi ha patit. En general, es tracta d'un conjunt d'explotacions agrícoles esguitades per algun promontori amb espècies forestals.  
Ateses les característiques de l'entorn, no es preveu un impacte visual notable de la infraestructura, ja que la vegetació confrontant limita la visibilitat d'aquesta des de qualsevol punt de visió de rellevància atés el nombre d'espectadors potencials, com poden ser les carreteres més pròximes.  
S'ha d'aconseguir que les tonalitats cromàtiques de les naus siguen concordes amb les tradicionals per a aquest tipus de construccions en aquesta zona, de manera que s'integren en la mesura que siga possible en el medi paisatgístic que les envolta.  
  
Impacte sobre el patrimoni històric i cultural.  
A les poblacions pròximes hi ha edificacions d'interés, principalment esglésies i restes de fortificacions, no obstant això, totes aquestes es troben a l'interior d'aquests nuclis urbans, per la qual cosa de cap manera es veuran afectades per aquest projecte.  
Una vegada realitzada la consulta en la cartografia disponible de la Generalitat Valenciana, no apareixen cartografiats jaciments pròxims a l'explotació ni en l'entorn més pròxim a aquesta.  
En qualsevol cas, si durant el transcurs dels treballs es trobara qualsevol element d'interés susceptible de ser danyat, es donarà part a l'Àrea de Patrimoni Cultural, a fi que dictamine les possibles conseqüències i accions a dur a terme després d'aquesta troballa.  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 13 de gener de 2017, va emetre un informe favorable del projecte als efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Consum d'aigua.  
L'explotació disposa de subministrament d'aigua procedent de la xarxa d'aigua potable de la població de Fuenterrobles. La previsió anual de consum d'aigua, que s'emprarà tant per a cobrir les necessitats biològiques dels animals com les de neteja i ús sanitari dels treballadors, s'estima, en xifres mitjanes, al voltant dels 10.242 m³/any. Aquest consum excedeix del rang establit en la guia de millors tècniques disponibles del sector porcí, per la qual cosa s'hi han d'aplicar tècniques millors, tant pel que fa a la neteja de les instal·lacions com als sistemes de subministrament d'aigua als animals, de manera que el consum d'aigua romanga dins del rang establit en aquesta guia. S'aporta un certificat, de data 14 de febrer de 2017, emés per l'Alcaldia de Fuenterrobles pel qual es justifica l'origen de l'aigua de la població i s'indica que existeix cabal suficient per a proveir l'ús ramader sol·licitat sense posar en perill altres usos existents. L'ajuntament ha d'indicar la quantitat d'aigua a la qual s'haurà d'ajustar el consum de l'explotació segons el que estableixen les millores tècniques disponibles del sector porcí.  
  
Programa de vigilància ambiental.  
Segons el programa de vigilància ambiental s'han d'establir controls per a comprovar la correcta implantació de les mesures protectores i correctores proposades a l'estudi d'impacte ambiental.  
- Seguiment de les afectacions a l'atmosfera. S'han de realitzar visites periòdiques a totes les zones on es localitzen els focus emissors. Les observacions han d'anar encaminades a la comprovació de la implantació de les mesures següents:  
- Reg de superfícies susceptibles de generar pols al pas de maquinària o vehicles propis de l'obra.  
- Implantació d'indicacions sobre els límits de velocitat establits per a circular pels accessos a l'obra i el seu compliment.  
- Vigilància de les operacions de càrrega, descàrrega i transport del material. Inspecció de la correcta delimitació del parc de maquinària i zonificació d'aquest, així com de l'ús correcte d'aquest.  
- Verificació de la correcta gestió de residus mitjançant un gestor autoritzat.  
La recopilació d'informació per a la valoració de l'eficàcia de les mesures establides s'ha de fer sobre la base d'inspeccions visuals periòdiques en què s'estimarà el nivell de pols existent a l'atmosfera, així com mesuraments mitjançant sonòmetre per a valorar la possible contaminació acústica. També s'ha d'analitzar la direcció predominant del vent, ja que aquest determina les zones afectades per la generació de pols.  
Les inspeccions s'han de realitzar durant la fase de construcció una vegada per setmana o quan hi haja un major moviment de maquinària o apilament de materials. Per a establir un estat de referència que possibilite posteriors comparacions s'ha de realitzar una primera inspecció abans del començament de les obres.  
Per a controlar l'emissió d'olors s'ha de disposar d'un llibre d'explotació on s'ha de portar un seguiment i control de les parcel·les que s'apliquen els purins, i on s'anotaran les aplicacions efectuades, quantitat, freqüència. S'ha de realitzar, almenys, un control anual que permeta veure l'estat dels punts de captació de purins a fi de controlar els possibles abocaments que s'hi produeixen durant la càrrega i l'estat de les parcel·les on es fa l'aplicació dels purins; així mateix, s'ha de revisar l'estat de la maquinària utilitzada per a l'aplicació d'aquests purins (estanquitat, correcte tancament de les vàlvules).  
- Seguiment d'afectacions del sòl. La informació que cal recollir ha de contemplar els punts següents:  
- Control de les tasques de desbrossament inicial, tot assegurant que aquest es duga a terme a les zones estrictament necessàries i minimitzar, així, el fenomen de l'erosió i les afectacions al paisatge.  
- Comprovació visual de la possible aparició de fenòmens erosius com ara xaragalls o regueres, així com possibles alteracions de l'estabilitat dels terrenys, especialment en els talussos entre bancals.  
- Comprovació de l'estat de les fosses de purins, almenys una vegada a l'any.  
- Seguiment d'afectacions a la flora i fauna:  
- S'ha de comprovar que les accions associades a l'execució del projecte s'ajusten a l'espai delimitat i que respecten els períodes crítics per a les espècies d'ocells més sensibles de l'entorn pròxim.  
- S'ha d'analitzar l'estat de la vegetació circumdant a fi d'avaluar si és necessària una nova delimitació de les zones de treball.  
- Seguiment de possibles afectacions a elements patrimonials:  
- Durant la fase de construcció es realitzarà un control visual de l'entorn a fi de comunicar possibles troballes a l'Àrea de Patrimoni Cultural.  
El pla de vigilància ambiental aportat ha de completar els punts següents:  
- En el cas que alguna de les parcel·les on es fa l'adobament amb els purins generats a l'explotació siga baixa, s'ha d'actualitzar el llibre de registre amb noves parcel·les i comunicar-ho a l'òrgan substantiu. Aquest llibre ha d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
- S'ha de controlar que els consums d'aigua de l'explotació no excedisquen dels rangs establits en la guia de millores tècniques disponibles del sector porcí.  
- S'ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- S'ha de presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 1, de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc atribuïdes legalment, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament a efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació porcina d'enceball amb capacitat per a 2.184 places, localitzada al polígon 11, parcel·la 21, del terme municipal de Fuenterrobles (València), promogut per Óscar Pérez Lorente, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
  
1. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat:  
1.1. Les autoritzacions d'adobament dels propietaris de les parcel·les que accepten els purins de l'explotació s'han de modificar expressant explícitament que no acceptaran purins d'altres explotacions.  
  
1.2. El promotor ha de subscriure un contracte amb una empresa gestora autoritzada per a la retirada i gestió dels cadàvers i amb una empresa gestora de residus autoritzada per a la gestió dels residus zoosanitaris.  
1.3. L'ajuntament ha d'indicar la quantitat d'aigua a què s'ha d'ajustar el consum de l'explotació segons el que estableixen les millores tècniques disponibles del sector porcí.  
2. L'explotació ha de disposar de subministrament d'aigua procedent de la xarxa d'aigua potable de la població de Fuenterrobles. La previsió anual de consum d'aigua, que s'ha d'emprar tant per a cobrir les necessitats biològiques dels animals com les de neteja i ús sanitari dels treballadors, s'estima, en xifres mitjanes, al voltant dels 10.242 m³/any. Aquest consum excedeix del rang establit en la guia de millores tècniques disponibles del sector porcí, per això s'han d'aplicar tècniques millors, tant pel que fa a la neteja de les instal·lacions com en els sistemes de subministrament d'aigua als animals, de manera que el consum d'aigua romanga dins del rang establit en aquesta guia.  
3. Respecte de la gestió de purins:  
3.1. Una vegada executada l'obra, el promotor ha de presentar davant l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent, en què se certifique l'estanquitat i la impermeabilitat totals de les fosses de dejeccions interiors i de la bassa d'emmagatzematge de purins.  
3.2. La granja ha de tindre un llibre de registre on s'han d'anotar totes les eixides de purins que s'hi produïsquen, i ha d'indicar: data, identificació de les parcel·les que s'adoben i volum de purins aplicat en cadascuna d'aquestes parcel·les. Aquest llibre ha d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
4. Respecte de l'impacte visual de les instal·lacions s'ha d'aconseguir que les tonalitats cromàtiques de les naus siguen concordes amb les tradicionals per a aquest tipus de construccions en aquesta zona, de manera que s'integren en la mesura que siga possible en el mitjà paisatgístic que les envolta.  
5. El pla de vigilància ambiental aportat s'ha de completar amb els punts següents:  
5.1. En el cas que alguna parcel·la on es realitza l'adobament amb els purins generats en l'explotació siga baixa, s'ha d'actualitzar el llibre de registre amb les noves parcel·les i s'hi ha de comunicar a l'òrgan substantiu. Aquest llibre ha d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
5.2. S'ha de controlar que els consums d'aigua de l'explotació no excedisquen dels rangs establits en la guia de millores tècniques disponibles del sector porcí.  
5.3. S'ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
5.4. S'ha de presentar anualment, davant de l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst a l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de comunicar a l'òrgan ambiental competent, el qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit, no cal interposar-hi cap recurs, sense perjudici que s'hi puguen utilitzar els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental s'estableix en l'article 43 de la Llei 21/2013.  
  
València, 23 de novembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 27 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8514, del 26-03-2019 (2019/2198)

RESOLUCIÓN de 27 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 101/16-AIA Fuenterrobles.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8514

Fecha DOGV
:   26-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/2198

CVE


Fecha del documento
:   27-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 101/16-AIA Fuenterrobles. [2019/2198]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 101/16-AIA Fuenterrobles.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 101/16-AIA.  
Título: Explotación porcina con capacidad para 2.184 plazas de cebo.  
Promotor: Óscar Pérez Lorente.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Fuenterrobles.  
Localización: parcela 21, del polígono 11, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto es la obtención de la licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, para una explotación porcina de cebo, con capacidad para 2.184 plazas, ubicada en el término municipal de Fuenterrobles, provincia de Valencia.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Emplazamiento.  
La explotación se ubica en el paraje denominado Marusa, concretamente en la parcela 21, del polígono 11, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia). Dicha parcela, está clasificada según las normas subsidiarias urbanísticas del planeamiento de Fuenterrobles, aprobadas el 22 de julio de 1985, como suelo no urbanizable con calificación de agrícola, donde el uso solicitado, urbanísticamente está permitido.  
Descripción de las instalaciones.  
Se ejecutarán dos naves de iguales características para el alojamiento de los animales, una nave donde se localizarán los vestuarios-oficina y un embalse para acumulación de purines generados en la explotación.  
- Naves para el alojamiento de los animales: naves a dos aguas de estructura prefabricada de hormigón armado y cerramiento mediante paneles prefabricados de hormigón de 20 cm de espesor, con unas dimensiones exteriores de 64,60x14,40 m, con cubierta de cemento reforzado, aislamiento a base de poliuretano proyectado y acabado interior de poliéster reforzado.  
Dispondrán de dos pasillos centrales de 0,85 m que recorrerán la nave longitudinalmente. Al lado de cada pasillo se dispondrán dos filas de corrales, de manera que se dispone de cuatro filas de corrales, dos situadas en la parte central y dos en los laterales. Las soleras de los pasillos de la nave se ejecutarán con hormigón HA-30/P/20/IIa+Qa, armado con mallazo 15x15x8, sobre relleno de bolos, extendido y compactado con pisón.  
Bajo cada una de las naves se dispondrá de 4 fosas para la recogida de los purines generados, que tendrán una profundidad de 0,60 m. La solera de las fosas, se construirá con hormigón armado de 10 cm de espesor, realizada con hormigón HA-30/P/20/IIa+Qa y armado con mallazo 15x15x8, que apoyan sobre una capa de 10 cm de hormigón de limpieza HL-150/B/20, elaborado en central, sobre encachado compactado de piedra caliza 40/80 de 15 cm de espesor. Según el técnico que suscribe el proyecto, las características constructivas de las fosas garantizan la impermeabilidad de las mismas, evitando fugas de purín al subsuelo. La capacidad total de almacenamiento en las fosas de las dos naves será de 876 m³.  
En cada una de las naves, se dispondrá de tres líneas transversales, con cuatro salidas por línea (una por cada una de las fosas), que conectarán con la tubería general que transporte el purín hasta el embalse exterior. Cada una de las líneas transversales se ejecutará mediante tubería de PVC corrugado de 250 mm de diámetro, y conectarán con la tubería general que llega hasta el embalse, ejecutada en PVC corrugado de 400 mm de diámetro. Cada una de las salidas dispone de arqueta con mecanismo de apertura y cierre que permitirá la salida de los purines según el nivel de las fosas.  
- Nave vestuarios-oficina y almacén: Construcción de planta cuadrada, con unas dimensiones en planta de 6,00x6,00 m. Muros de bloque de hormigón con enfoscado por ambas caras y pintura exterior, y cubierta de teja tipo árabe sobre forjado de viguetas T-18 y bovedilla cerámica. La nave está dividida en tres dependencias, separadas por muros de bloques de hormigón, la primera de ellas con unas dimensiones interiores de 3,00x1,90 m, donde se localiza la oficina. La otra dependencia con dimensiones interiores de 2,40x1,90 m que alojará los vestuarios y dispondrá de aseo, ducha e inodoro, con paredes alicatadas con azulejo. Por último, se dispondrá de un almacén que ocupará el resto de la construcción, con unas dimensiones interiores de 5,60x3,50 m.  
- Embalse de purines: se proyecta un embalse con unas dimensiones interiores de 14,40 m de largo por 14,40 m de ancho y una altura de 1,90 m, dejándose una altura de resguardo de 0,30 m que evite la fuga de purines. El cerramiento de las paredes laterales se realizará mediante pared de bloque de hormigón con el armado correspondiente, y con zuncho perimetral que estabilice el conjunto, con enfoscado por la parte en contacto con los purines. La base del mismo se resuelve mediante solera de 15 cm de hormigón armado con mallazo 15x15/8. Según el técnico que suscribe el proyecto, las características constructivas del mismo garantizarán su estanqueidad evitándose vertidos incontrolados al medio natural. La capacidad de almacenamiento es de 314 m³, que sumada a la capacidad de almacenamiento de las fosas (876 m³), supone una capacidad total de almacenamiento de 1.190 m³.  
Otras instalaciones.  
Como medidas higiénico-sanitarias, se dispone en la explotación de: vallado perimetral rodeando toda la explotación, vallado perimetral del embalse, sistema de limpieza de vehículos por medio de líquidos a presión, malla en todas las ventanas de las naves para impedir la entrada de animales e insectos que puedan ser vectores de enfermedades y muelle de carga-descarga a la salida de cada uno de los pasillos de las naves desde el exterior de la explotación.  
La explotación dispondrá de suministro de agua procedente de la red de agua potable de la población de Fuenterrobles, que será inicialmente almacenada en depósitos que garanticen el almacenamiento de, al menos, las necesidades de dos días, a fin de cubrir las necesidades de los animales en caso de fallo en el suministro. El agua, con carácter previo a la inyección en la red de suministro a los animales, será filtrada por medio de filtro de agua para polifosfatos, con cartuchos filtrantes de poliéster y celulosa. Asimismo, se dispondrá de sistema dosificador de cloro para la inyección en el agua suministrada.  
La explotación dispondrá de suministro eléctrico a través de un grupo electrógeno de 25 kVA, alimentado por un pequeño depósito con capacidad para 200 l de gas-oil.  
La iluminación de la explotación es de tipo natural a través de las ventanas, ya que en este proceso productivo no se requiere de iluminación artificial, realizándose las tareas de manejo y mantenimiento durante las horas diurnas.  
La ventilación será de tipo natural o estática, a través de las ventanas, aprovechando los gradientes de temperatura o presión para producir corrientes de aire.  
  
Descripción de la actividad y proceso productivo.  
La actividad que se desarrollará consistirá en el engorde de lechones, procedentes de otras explotaciones porcinas de transición, permaneciendo en la granja hasta alcanzar un peso de aproximadamente 100 kg, momento en el que serán trasladados a matadero para su sacrificio. Se realizarán 2,2 ciclos al año.  
El régimen de explotación de este tipo de instalaciones implica la asociación con una empresa integradora, que será la encargada de suministrar los lechones, el pienso consumido por estos y los medicamentos necesarios, mientras que el titular de la explotación dispondrá la mano de obra necesaria para el desarrollo de la actividad y el alojamiento de los animales.  
  
Maquinaria y demás medios.  
La maquinaria e instalaciones necesarias para el desarrollo de la actividad en la explotación será la siguiente:  
- Tractor con cuba para la extracción y distribución de purines.  
- Un equipo de cloración y medicación del agua.  
- Un grupo electrógeno de 25 kVA.  
- Equipo de pulverización de agua a alta presión para la limpieza de las salas.  
- Equipo pulverización para desinfección de vehículos.  
Para cada una de las naves:  
- 2 silos de pienso para alimentación.  
- 1 sistema de alimentación con 2 líneas y motor de 1,00 CV por línea.  
- 2 equipos accionamiento de ventanas formado por dos motorreductores eléctricos que las accionan mediante sirga motriz de acero inoxidable de 6 mm en las generales y mediante sirga inoxidable de 2 mm en las bajantes de cada una de las ventanas.  
  
Plan de gestión de las deyecciones.  
La explotación generará un total de 4.696 m³ de purines (2,15 m³/plaza y año), equivalentes a 15.834 kg de N (7,25 kg/N por plaza y año), que se aplicarán como abonado en campos de cultivo de la zona, siempre respetando las épocas recomendadas y dosis de aplicación según el código valenciano de buenas prácticas agrarias aprobado por la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Las parcelas agrícolas en las que se aplicará el abonado con purines, están destinadas principalmente al cultivo de vid, cereales, frutales y olivos. Se aporta un plan de abonado específico, formando parte del estudio de impacto ambiental, que se ajusta a la normativa sectorial vigente. También se aporta copia de las autorizaciones de los propietarios de las parcelas en las que serán aplicados los purines de la explotación. No obstante, con carácter previo al inicio de la actividad, dichas autorizaciones deberán modificarse expresando explícitamente que en cada una de las parcelas comprometidas no se aceptarán purines de explotaciones distintas a la explotación objeto de estudio.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 3 de agosto de 2016 el Ayuntamiento de Fuenterrobles remite estudio de impacto ambiental y memoria técnica de licencia ambiental de explotación porcina de cebo a ubicar en polígono 11, parcela 21, del término municipal de Fuenterrobles.  
En fecha 22 de agosto de 2016 el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia remite estudio de impacto ambiental y memoria técnica de licencia ambiental, que ha tenido entrada a través del ayuntamiento por error.  
En fecha 23 de noviembre de 2016 se realiza un requerimiento de documentación y de información adicional, tanto al promotor como al órgano sustantivo, a través de este último y dando cuenta de ello al promotor.  
En fecha 5 de diciembre de 2016 el Ayuntamiento de Fuenterrobles remite documentación.  
Se certifica por el Ayuntamiento de Fuenterrobles, en fecha 5 de septiembre de 2016, que el expediente ha permanecido expuesto al público durante el plazo de treinta días en el tablón de edictos y en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia núm. 146 de fecha 29 de julio de 2016, y notificado individualmente a los interesados, dándoles un plazo de quince días para su consulta y presentación de alegaciones. Y que durante esos plazos se ha presentado en tiempo y forma alegación por parte de un particular manifestando su oposición a la realización de la actividad propuesta por entender que será perjudicial para los cultivos colindantes de su propiedad.  
En fecha 31 de enero de 2017 el ayuntamiento remite la documentación referente a aprobación de ayudas presentada por el promotor.  
En fecha 3 de marzo de 2017 el promotor remite un anexo al estudio de impacto ambiental, en respuesta al requerimiento realizado por este servicio.  
En fecha 16 de febrero de 2018 se reitera la petición de la documentación que no ha sido subsanada adecuadamente al promotor y al Ayuntamiento.  
En fecha 13 de marzo de 2018 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la documentación remitida por el Ayuntamiento de Fuenterrobles.  
En fecha 12 de noviembre de 2018 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental nueva documentación remitida por el Ayuntamiento de Fuenterrobles.  
  
Consideraciones legales  
La explotación se ubica en el paraje denominado «Marusa», concretamente en la parcela 21, del polígono 11, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia). Dicha parcela, está clasificada según las normas subsidiarias urbanísticas del planeamiento de Fuenterrobles, aprobadas el 22 de julio de 1985, como suelo no urbanizable con calificación de agrícola, donde el uso solicitado, urbanísticamente está permitido. Se adjunta certificado de compatibilidad urbanística de fecha 23 de junio de 2016.  
La distancia a casco urbano (Fuenterrobles) es de unos 2300 metros. La Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, informa favorablemente el proyecto, en fecha 12 de abril de 2017.  
Si bien el suelo de la parcela en la que se emplazarán las construcciones no se clasifica como forestal, en el ámbito analizado, a una distancia en torno a los 50 metros aparece suelo delimitado como forestal por el plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana. Dada la proximidad de la explotación a terreno forestal, según se indica en el estudio de impacto ambiental, se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
El municipio de Fuenterrobles no se encuentra designado como zona vulnerable a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias en el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designan municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. Asimismo, según el visor de la Generalitat, la actuación propuesta no se sitúa sobre ningún hábitat de interés comunitario, y según el BDB no consta la presencia de especies prioritarias en el entorno inmediato de la actividad. La localización del proyecto tampoco se ve afectada por riesgo de inundación.  
  
Consideraciones ambientales  
Impactos potenciales debidos a la actividad descritos en el EIA y medidas protectoras y correctoras propuestas.  
  
Emisión de ruidos y vibraciones.  
Las obras durante las fases de construcción y desmantelamiento generarán ruidos y vibraciones, asociados tanto al transporte de maquinaria, material y trabajadores, como a la propia realización de la obra. Posteriormente, durante el funcionamiento de la instalación, se mantendrá un tráfico de vehículos pesados de menor intensidad que durante la fase de construcción por el suministro de pienso, transporte de los cerdos a matadero y el transporte de los purines de la explotación hacia las parcelas en que serán aplicados como abono orgánico.  
Se aporta estudio acústico en el que se calculan los niveles sonoros máximos originados en la explotación, determinándose que los niveles máximos de recepción externos de 70 db(A) en horario diurno y 60 dB(A) en horario nocturno indicados en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica no son superados, asimilándose la explotación a un uso industrial, dado que no existe indicación de niveles máximos para explotaciones ganaderas.  
En el estudio de impacto ambiental, para las fases de construcción y desmantelamiento, se proponen las siguientes medidas correctoras:  
- Las máquinas ejecutoras deberán dotarse de los medios necesarios para minimizar los ruidos. Deberá realizarse asimismo un mantenimiento adecuado de la maquinaria para asegurarse que se cumplen los requisitos legales de emisiones de ruidos.  
- Se comprobará el correcto estado mecánico de todos los vehículos mediante revisión de la tarjeta de la inspección técnica de vehículos.  
Durante la fase de funcionamiento de la actividad, dada la baja intensidad del ruido que potencialmente puede generar tanto la maquinaria como los propios animales y considerando más que suficiente la distancia existente entre la explotación y los núcleos habitados más próximos (2.300 metros), no se estima necesario el establecimiento de medidas correctoras adicionales al aislamiento proporcionado por las propias naves.  
Emisiones contaminantes a la atmósfera.  
Durante las fases de construcción y desmantelamiento se emitirán tanto partículas en suspensión como gases de combustión motivados por los trabajos de construcción y acciones complementarias. En el estudio de impacto ambiental se proponen las siguientes medidas para reducir este impacto:  
- Deberá evitarse la emisión de polvo a la atmósfera, derivada tanto de las propias obras como de la circulación de vehículos por los viales de servicio o el transporte y manipulación de materiales de acopio. Se aplicarán para ello riegos en dosis suficiente para disminuir la liberación de partículas en suspensión, disponiendo previamente a pie de obra los medios necesarios para esta tarea, cuya periodicidad será diaria durante la época de verano.  
- De manera complementaria, y donde no esté contraindicado por otros factores ambientales, se compactará la superficie de áreas de trabajo y caminos.  
  
Olores.  
La explotación originará los olores propios de este tipo de instalaciones. No es previsible que los olores generados lleguen a Fuenterrobles, que es el núcleo de población más cercano, situado a 2,3 kilómetros. Para minimizar las molestias por olores a la población debidas a la aplicación de los purines como abono en parcelas agrícolas, en el estudio de impacto ambiental se indica que esta aplicación se realizará a últimas horas de la tarde de forma que afecte lo menos posible a las personas y se procurará que las parcelas autorizadas estén lo más alejadas del núcleo de población, respetándose para su aplicación las distancias mínimas indicadas en la ordenanza del campo del Ayuntamiento de Fuenterrobles.  
  
Compactación y erosión del suelo y cambios en la fisiografía.  
Se producirá un incremento de la compactación y erosión del suelo asociado tanto a la propia instalación de las naves y resto de estructuras, como a la eliminación de la vegetación. Como consecuencia de la remoción de la cobertura vegetal se pierde su efecto protector ante la erosión. La compactación del suelo se produce sobre suelos de bajo desarrollo por lo que se minimizan las consecuencias de esta.  
Los trabajos correspondientes durante la fase de ejecución no afectarán significativamente a la fisiografía del entorno ya que las nuevas construcciones se emplazarán en las zonas más llanas y, por tanto, con menor movimiento de tierras. Otros trabajos, como la creación de zanjas para las conducciones subterráneas, o las cimentaciones para las naves, se estiman de menor importancia.  
En el estudio de impacto ambiental se proponen las siguientes medidas protectoras y correctoras:  
- Se delimitarán exactamente aquellas zonas destinadas a la instalación de todos los elementos, acopio de materiales y zonas de paso y estacionamiento de maquinaria. De esta manera, se minimizará la superficie ocupada, afectando solo aquellos terrenos estrictamente necesarios y aprovechando al máximo los caminos existentes.  
- Se intentará respetar los espacios con vegetación natural entre bancales, por su papel beneficioso para la conservación del suelo. Deberá evitarse la invasión de terrenos ajenos a los señalados y primar la reutilización de material procedente de excavaciones en la realización de terraplenes y rellenos. Si fuera necesario utilizar materiales externos para la obra se comprobará que las canteras de procedencia sean legales.  
- Se garantizará mediante la señalización correspondiente y colocando sistemas disuasorios de paso donde sea necesario la no utilización de los viales por vehículos a motor no autorizados para ello.  
- Tras la ejecución del proyecto se deberá proceder a la retirada de aquellas instalaciones portátiles, así como a la descompactación y restitución a condiciones medioambientalmente adecuadas a su uso anterior de los suelos de los terrenos afectados. Una vez finalizados esos trabajos, se realizará una restauración de la cobertura vegetal, a fin de disminuir el riesgo de erosión incrementado en aquellas zonas en que el desarrollo del proyecto haya exigido la eliminación de vegetación natural.  
- Deberá restituirse el estado agrícola de la superficie de la parcela que no forma parte de la explotación ganadera.  
Alteración de la hidrología.  
Deberán respetarse los cauces identificados, que se encuentran lo suficientemente alejados como para verse afectados. No se prevé que la explotación proyectada altere de manera significativa la hidrología del ámbito analizado. La construcción tampoco alterará el régimen hídrico de las masas de agua que caracterizan el ámbito analizado.  
En el estudio de impacto ambiental se proponen las siguientes medidas protectoras y correctoras:  
- Donde sea necesario, se establecerán drenajes transversales y cunetas para canalizar escorrentías adecuadamente. Se respetarán las servidumbres de los barrancos, evitando los vertidos a cauce.  
- Se evitará la acumulación de materiales o equipos en los cauces, ya sea de forma permanente o temporal. Se evitará asimismo la colocación de cualquier tipo de obstáculos que puedan afectar la libre circulación de las aguas, evitando así su acumulación y la formación de charcas.  
Eliminación de vegetación.  
Se prevé la eliminación del cultivo de vid existente en la actualidad en la zona de ejecución de la explotación. No se afectará a ningún hábitat de interés.  
En el estudio de impacto ambiental se proponen las siguientes medidas protectoras y correctoras:  
- Durante las fases de construcción y desmantelamiento se tomarán todas las medidas necesarias para evitar el deterioro de la vegetación. Todas las acciones asociadas a la ejecución del proyecto se ajustarán a las superficies previamente delimitadas, evitando la circulación o afección de otras zonas. Las instalaciones temporales y áreas de acopio de material se establecerán preferentemente en áreas no cubiertas por vegetación natural.  
- Una vez ejecutado el proyecto de construcción, se restaurará la cubierta vegetal en aquellas áreas que determine la dirección de obra y que comprenderá aquellas zonas temporalmente ocupadas durante la ejecución de las obras y que queden libres al fin de las mismas. La plantación de las zonas afectadas se realizará con la misma especie existente en la actualidad (vid). Todos los ejemplares de vegetación que originen restos vegetales de importancia serán tratados para ser incorporados como abonos en las explotaciones agrícolas, evitándose así su quema.  
Daños sobre la fauna.  
No se considera significativa la afección a la fauna debida a los trabajos previstos de ejecución de la explotación. No obstante, en el estudio de impacto ambiental se proponen las siguientes medidas protectoras y correctoras:  
- Las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies más vulnerables, recogidas en el inventario ambiental del estudio de impacto ambiental.  
- El vallado perimetral de la explotación carecerá de alambre de espino.  
- Dentro de la explotación no se aplicarán herbicidas ni pesticidas. En caso de ser necesario desarrollar algún tipo de control de la vegetación, este se hará mediante medios mecánicos.  
Rechazo social.  
No se prevé un impacto negativo sobre la población. Si bien toda obra lleva asociadas molestias potenciales para los habitantes de la zona, esta se desarrolla alejada de núcleos importantes de población. Pueden aparecer pequeñas molestias asociadas al incremento de tránsito en las carreteras próximas a la zona de actuación, pero en cualquier caso serán localizadas en el tiempo y en el espacio, y se dispondrán de las pertinentes medidas correctoras. Ocasionalmente, se generarán los malos olores propios de estas explotaciones durante la fase de aplicación de los purines como abono orgánico. No se debe olvidar tampoco el potencial beneficio económico que puede suponer para la población la presencia permanente del personal encargado de los trabajos durante las fases de construcción y desmantelamiento, así como la presencia de los trabajadores durante la fase de funcionamiento.  
Alteración de la actividad agrícola.  
Se pueden producir molestias a la actividad agrícola en los campos próximos a la zona de construcción de las naves, afectando tanto a la productividad de los mismos como a sus trabajadores, por lo que se aplicarán las correspondientes medidas correctoras:  
- Se delimitarán las zonas de trabajo.  
- La planificación de los trabajos deberá minimizar los conflictos con las actividades agrícolas, facilitando además a los agricultores el uso normal de los caminos exteriores a las parcelas.  
- Deberán respetarse las medidas previstas para minimizar la generación de polvo, de modo que se controle su deriva a las explotaciones cercanas.  
No se prevén alteraciones durante la fase de funcionamiento.  
Contaminación de suelo y aguas.  
En el estudio de impacto ambiental no se contempla la posible afección de la actividad al suelo y a las aguas. En principio, durante la fase de construcción y desmantelamiento podría producirse una contaminación del suelo y de las aguas como consecuencia del vertido accidental de aceites o combustible de la maquinaria utilizada o de las aguas residuales generadas en la explotación. En el estudio de impacto ambiental se proponen las siguientes medidas preventivas y correctoras:  
- Deberá delimitarse el parque de maquinaria, y habilitarse una zona dentro de este para realizar las tareas de mantenimiento de la misma. Ello va encaminado a impedir tanto las lixiviaciones como el arrastre de materiales por escorrentía, para lo cual se acondicionarán el terreno y las infraestructuras necesarias con este objetivo.  
- Durante las obras de construcción y desmantelamiento se recogerán las aguas residuales en un tanque, que deberá ser estanco y contar con la capacidad suficiente. Se verterá periódicamente su contenido, previa autorización, a un sistema general de saneamiento.  
Por otra parte, durante la fase de funcionamiento, podría producirse un vertido accidental de los purines, debido a una mala gestión de los mismos. Como medidas protectoras y correctoras se establecen las siguientes:  
- Los purines generados en la explotación serán empleados como abono orgánico de parcelas de cultivo autorizadas por sus titulares para dicho cometido, según las dosis de aplicación en función del cultivo existente. En este sentido, se ha presentado como parte del proyecto un plan de abonado específico que se ajusta a lo establecido en la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el código valenciano de buenas prácticas agrarias.  
- Se realizará un mantenimiento adecuado de las instalaciones, y control de las mismas, a fin de minimizar las posibles pérdidas de las fosas y embalse de acumulación de purines, ya que con el paso del tiempo, y caso de no realizarse el mantenimiento adecuado se puede perder la estanqueidad de los mismos. Asimismo, se deberá vigilar que durante el transporte de los purines para su aplicación como abono orgánico, se evite el derrame de las cubas transportadoras. Según el técnico que suscribe el proyecto, las características constructivas de las fosas y del embalse de almacenamiento de purines garantizan la impermeabilidad y estanqueidad de los mismos, evitando fugas de purín al subsuelo.  
- Se dejará un resguardo mínimo de llenado de los embalses de purines de al menos 30 cm, de manera que se evite el rebosado de estos y por tanto el vertido incontrolado de purines.  
A estas medidas cabe añadir:  
- Una vez ejecutada la obra, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se certifique la total estanqueidad e impermeabilidad de las fosas de deyecciones interiores y de la balsa de almacenamiento de purines.  
- La granja deberá contar con un libro de registro en el que se anotarán todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Este libro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
  
  
Gestión de cadáveres.  
Se dispondrá de contenedores fuera de la explotación, donde se depositarán los animales muertos y serán retirados, al menos dos veces por semana, por empresa especializada y debidamente autorizada para tal fin, que se encargará de su destrucción. El promotor deberá suscribir, con carácter previo al inicio de la actividad, un contrato con un gestor de cadáveres autorizado.  
  
Gestión de residuos.  
Para reducir el impacto de la gestión de residuos durante las fases de construcción y desmantelamiento, en el estudio de impacto ambiental se proponen las siguientes medidas:  
- Durante la ejecución de las obras, deberá delimitarse el espacio reservado a la acumulación de escombros y residuos, de manera separada. En cualquier caso, la gestión de todos estos materiales, junto con aquellos derivados del mantenimiento de la maquinaria (aceites, filtros, etc), se realizará mediante gestor autorizado para su posterior tratamiento, o vertido a vertedero legal.  
- Tras el desmantelamiento de la instalación, se reciclarán todos aquellos componentes que sea posible, gestionando el resto de manera adecuada.  
- Deberá delimitarse el parque de maquinaria, y habilitarse una zona dentro de este para realizar las tareas de mantenimiento de la misma. Ello va encaminado a impedir tanto las lixiviaciones como el arrastre de materiales por escorrentía, para lo cual se acondicionarán el terreno y las infraestructuras necesarias con este objetivo.  
- Durante las obras de construcción y desmantelamiento se recogerán las aguas residuales en un tanque, que deberá ser estanco y contar con la capacidad suficiente. Se verterá periódicamente su contenido, previa autorización, a un sistema general de saneamiento.  
- Se evitarán las pinturas que presenten plomo en su composición.  
  
Los residuos zoosanitarios generados, entendiéndose como tal los procedentes de los tratamientos realizados dentro de los programas de profilaxis, desinfección, desratización y desinsectación, de la aplicación de medicamentos a los animales y de los propios de los servicios veterinarios, serán almacenados en contenedores especiales y entregados a empresa gestora legalmente autorizada. El promotor deberá suscribir, con carácter previo al inicio de la actividad, un contrato con un gestor de residuos autorizado.  
Impacto visual de la infraestructura.  
La calidad del paisaje cabría calificarla como mediana-baja debido, en gran parte, a la acción antrópica que ha sufrido el mismo. En general, se trata de un conjunto de explotaciones agrícolas salpicadas por algún promontorio con especies forestales.  
Dadas las características del entorno, no se prevé un impacto visual notable de la infraestructura, ya que la vegetación colindante limitará la visibilidad de la misma desde cualquier punto de visión de relevancia por el número de espectadores potenciales, como pueden ser las carreteras más próximas.  
Se deberá conseguir que las tonalidades cromáticas de las naves sean acordes con las tradicionales para este tipo de construcciones en esta zona, de modo que se integren en la medida de lo posible en el medio paisajístico que las rodea.  
  
Impacto sobre el patrimonio histórico y cultural.  
En las poblaciones cercanas existen edificaciones de interés, principalmente iglesias y restos de fortificaciones, sin embargo todos se encuentran en el interior de estos núcleos urbanos, por lo que en modo alguno se verán afectados por el presente proyecto.  
Realizada la consulta en la cartografía disponible de la Generalitat Valenciana, no aparecen cartografiados yacimientos próximos a la explotación ni en el entorno más próximo a esta.  
En cualquier caso, si durante el transcurso de los trabajos se encontrara cualquier elemento de interés susceptible de ser dañado, se dará parte al Área de Patrimonio Cultural, a fin de que dictamine las posibles consecuencias y acciones a llevar a cabo tras dicho hallazgo.  
La Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 13 de enero de 2017 informa favorablemente el proyecto a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Consumo de agua.  
La explotación dispondrá de suministro de agua procedente de la red de agua potable de la población de Fuenterrobles. La previsión anual de consumo de agua, que se empleará tanto para cubrir las necesidades biológicas de los animales como las de limpieza y uso sanitario de los trabajadores se estima, en cifras medias, en torno a los 10.242 m³/año. Este consumo excede del rango establecido en la guía de mejores técnicas disponibles del sector porcino, por lo que se deberán aplicar mejores técnicas, tanto en la limpieza de las instalaciones como en los sistemas de suministro de agua a los animales, de modo que el consumo de agua permanezca dentro del rango establecido en dicha guía. Se aporta certificado, de fecha 14 de febrero de 2017, emitido por la alcaldía de Fuenterrobles por el que se justifica el origen del agua de la población y se indica que existe caudal suficiente para abastecer el uso ganadero solicitado sin poner en peligro otros usos existentes. El ayuntamiento deberá indicar la cantidad de agua a la que se deberá ajustar el consumo de la explotación según lo establecido en las mejores técnicas disponibles del sector porcino.  
Programa de vigilancia ambiental.  
Según el programa de vigilancia ambiental se establecerán controles para comprobar la correcta implantación de las medidas protectoras y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental.  
- Seguimiento de las afecciones a la atmósfera. Se realizarán visitas periódicas a todas las zonas donde se localicen los focos emisores. Las observaciones irán encaminadas a la comprobación de la implantación de las siguientes medidas:  
- Riego de superficies susceptibles de generar polvo al paso de maquinaria o vehículos propios de la obra.  
- Implantación de indicaciones sobre los límites de velocidad establecidos para circular por los accesos a la obra y su cumplimiento.  
- Vigilancia de las operaciones de carga, descarga y transporte del material. Inspección de la correcta delimitación del parque de maquinaria y zonificación del mismo, así como de su correcto uso.  
- Verificación de la correcta gestión de residuos mediante gestor autorizado.  
La recopilación de información para la valoración de la eficacia de las medidas establecidas se realizará en base a inspecciones visuales periódicas en las que se estimará el nivel de polvo existente en la atmósfera, así como a mediciones mediante sonómetro para valorar la posible contaminación acústica. Se analizará también la dirección predominante del viento, puesto que determinará las zonas afectadas por la generación de polvo.  
Las inspecciones se realizarán durante la fase de construcción una vez por semana o cuando haya un mayor movimiento de maquinaria o acopio de materiales. Para establecer un estado de referencia que posibilite posteriores comparaciones se realizará una primera inspección antes del comienzo de las obras.  
Para controlar la emisión de olores se dispondrá de un libro de explotación en el que se llevará un seguimiento y control de las parcelas que se apliquen los purines, anotándose las aplicaciones efectuadas, cantidad, frecuencia. Se deberá realizar al menos un control anual que permita ver el estado de los puntos de captación de purines a fin de controlar los posibles vertidos que se producen durante la carga y el estado de las parcelas en las que se hace la aplicación de los purines, asimismo se revisará el estado de la maquinaria utilizada para la aplicación de estos purines (estanqueidad, correcto cierre de las válvulas).  
- Seguimiento de afecciones del suelo. La información a recoger deberá contemplar los siguientes puntos:  
- Control de las tareas de desbroce inicial, asegurando que este se lleve a cabo en las zonas estrictamente necesarias, minimizando así el fenómeno de la erosión y las afecciones al paisaje.  
- Comprobación visual de la posible aparición de fenómenos erosivos tales como cárcavas o regueros, así como posibles alteraciones de la estabilidad de los terrenos, especialmente en los taludes entre bancales.  
- Comprobación del estado de las fosas de purines, al menos una vez al año.  
- Seguimiento de afecciones a la flora y fauna:  
- Se comprobará que las acciones asociadas a la ejecución del proyecto se ajustan al espacio delimitado y que respetan los periodos críticos para las especies de aves más sensibles del entorno próximo.  
- Se analizará el estado de la vegetación circundante para evaluar si es necesaria una nueva delimitación de las zonas de trabajo.  
- Seguimiento de posibles afecciones a elementos patrimoniales:  
- Durante la fase de construcción se procederá a realizar un control visual del entorno a fin de comunicar posibles hallazgos al Área de Patrimonio Cultural.  
El plan de vigilancia ambiental aportado deberá completarse con los siguientes puntos:  
- En el caso de que alguna parcela en las que se va a realizar el abonado con los purines generados en la explotación cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Se controlará que los consumos de agua de la explotación no excedan de los rangos establecidos en la guía de mejores técnicas disponibles del sector porcino.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 1, de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «explotación porcina de cebo con capacidad para 2.184 plazas», localizada en el polígono 11, parcela 21, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovido por Óscar Pérez Lorente, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Con carácter previo al inicio de la actividad:  
1.1. Las autorizaciones de abonado de los propietarios de las parcelas que aceptarán los purines de la explotación deberán modificarse expresando explícitamente que no aceptarán purines de otras explotaciones.  
1.2. El promotor deberá suscribir un contrato con empresa gestora autorizada para la retirada y gestión de los cadáveres y con empresa gestora de residuos autorizada para la gestión de los residuos zoosanitarios.  
  
1.3. El ayuntamiento deberá indicar la cantidad de agua a la que se deberá ajustar el consumo de la explotación según lo establecido en las mejores técnicas disponibles del sector porcino.  
2. La explotación dispondrá de suministro de agua procedente de la red de agua potable de la población de Fuenterrobles. La previsión anual de consumo de agua, que se empleará tanto para cubrir las necesidades biológicas de los animales como las de limpieza y uso sanitario de los trabajadores se estima, en cifras medias, en torno a los 10.242 m³/año. Este consumo excede del rango establecido en la guía de mejores técnicas disponibles del sector porcino, por lo que se aplicarán mejores técnicas, tanto en la limpieza de las instalaciones como en los sistemas de suministro de agua a los animales, de modo que el consumo de agua permanezca dentro del rango establecido en dicha guía.  
3. Respecto a la gestión de purines:  
3.1. Una vez ejecutada la obra, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se certifique la total estanqueidad e impermeabilidad de las fosas de deyecciones interiores y de la balsa de almacenamiento de purines.  
3.2. La granja deberá contar con un libro de registro en el que se anotarán todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Este libro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
4. Respecto al impacto visual de las instalaciones se deberá conseguir que las tonalidades cromáticas de las naves sean acordes con las tradicionales para este tipo de construcciones en esta zona, de modo que se integren en la medida de lo posible en el medio paisajístico que las rodea.  
5. El plan de vigilancia ambiental aportado deberá completarse con los siguientes puntos:  
5.1. En el caso de que alguna parcela en las que se va a realizar el abonado con los purines generados en la explotación cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
5.2. Se controlará que los consumos de agua de la explotación no excedan de los rangos establecidos en la guía de mejores técnicas disponibles del sector porcino.  
5.3. Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
5.4. Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 23 de noviembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 27 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML