Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7821, del 05-07-2016 (2016/4330)

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/15-EAE Aspe, 95/15-EAE Comunitat Valenciana i 99/15-EAE Náquera.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7821

Data del DOGV
:   05-07-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/4330

CVE


Data del document
:   16-05-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/15-EAE Aspe, 95/15-EAE Comunitat Valenciana i 99/15-EAE Náquera. [2016/4330]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/15-EAE Aspe, 95/15-EAE Comunitat Valenciana i 99/15-EAE Náquera.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del pla.  
  
Promotor: Ajuntament d'Aspe.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament d'Aspe.  
Localització: Aspe (Alacant)  
Núm. expedient: 059/2015-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 9 de febrer de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 25 del pla general d'ordenació urbana (PGOU) d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en què s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual siga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 de l'article esmentat.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 11 de març de 2015, va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la modificació puntual núm. 25 del Pla General d'Ordenació Urbana d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5, remesa pel Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures Territori i Medi Ambient, als efectes que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental.  
La documentació remesa en suport digital i suport paper consisteix en:  
- Certificat del Ple de l'Ajuntament d'Aspe de la sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
- Proposta de modificació núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5.  
- Document d'inici d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la proposta de modificació núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5.  
El 27 de març de 2015 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament d'Aspe (059/2015-EAE) i, per a continuar el procediment, se li requereix que complete la documentació enviada amb la següent:  
  
- Justificació de la proposta indicant gràficament i textualment la situació actual del municipi d'Aspe en relació amb els sòls urbanitzables industrials existents així com el seu grau de desenvolupament.  
- Pla de planejament vigent per a l'àmbit de la modificació proposada, distingint i quantificant la superfície corresponent a sòl industrial i la de sòl no urbanitzable.  
- Dades sobre la demanda hídrica anual prevista per a l'àmbit de la modificació proposada (182.400 m²), incloent-hi per tant la demanda en el sòl urbà classificat com a tal actualment i la previsió de demanda per a l'industrial derivat de la proposta de reclassificació del sòl no urbanitzable.  
Es rep escrit de l'Ajuntament d'Aspe el 24 de juliol de 2015 en què remet la documentació anteriorment sol·licitada el 27 de març de 2015. (No s'hi inclou el tercer punt, referent a les dades de demanda hídrica del sector).  
L'11 d'agost de 2015 té entrada l'escrit de l'Ajuntament d'Aspe amb l'esmena requerida, que aporta les dades de demanda hídrica per a l'àmbit de planejament proposat, amb què es demana l'informe corresponent a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
B.2. Informació territorial  
El municipi d'Aspe, situat en la comarca del Vinalopó Mitjà a la província d'Alacant, té una població de 20.341 habitants (segons l'IVE a 01.01.2013). La superfície del terme municipal és de 70,9 km2. Se situa a una altitud de 234 msnm a la vora del riu Tarafa, principal afluent del Vinalopó, i a una distància de 24 km d'Alacant.  
Limita amb els termes municipals del Fondó de les Neus a l'oest, Novelda i la Romana al nord, Monforte del Cid a l'est i Crevillent i Elx al sud.  
  
B.3. Planejament vigent  
- Antecedents  
El planejament urbanístic d'Aspe, en vigor, es defineix a través del pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 24 de maig de 1995 (publicat el 28 de juny de 1995 en el BOP d'Alacant). Aquest pla general va ser avaluat ambientalment i va obtindre declaració ambiental positiva, amb condicions (Exp. 322/1994-AIA).  
Després de la seua aprovació s'han tramitat diversos expedients de modificació puntual, resolts i aprovats de forma definitiva per l'òrgan competent i arreplegats en la proposta de modificació presentada.  
  
El 18 de desembre de 2003 el Ple de l'Ajuntament d'Aspe va acordar aprovar de forma provisional el «pla parcial de millora modificatiu de la UE 7-5», aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant el 30 de juliol de 2008 (amb avaluació ambiental positiva condicionada, Exp. 33/2006-AIA), supeditant-lo al compliment de les observacions contingudes en les consideracions tecnicojurídiques.  
  
Aquest acord es declara complit d'acord amb la Resolució del director general d'Urbanisme i per tant s'aprova definitivament l'expedient de pla parcial de millora de la unitat d'execució 7.5 d'Aspe, publicat en el BOP d'Alacant el 16 de març de 2009.  
  
El 27 de febrer de 2009 l'Administració General de l'Estat interposa recurs contenciós administratiu contra l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme i la Resolució del director general d'Urbanisme, en constar informe desfavorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 24 de juliol de 2008, en no quedar acreditada la disponibilitat de recursos hídrics.  
El Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana d'acord amb la Sentència núm. 1576 desestima el recurs interposat per la Delegació del Govern de la Comunitat Valenciana contra l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant de data 30 de juliol de 2008 i contra la resolució de la Direcció General d'Ordenació del Territori d'aprovació definitiva del Pla de Millora de la UE 7.5 del PGOU d'Aspe.  
En data 27 de gener de 2011, l'Advocacia de l'Estat, en nom i representació de la Delegació del Govern, presenta recurs de cassació contra la sentència anterior.  
La Sentència del Tribunal Suprem (Sala Contenciosa Administrativa, Secció Cinquena) de data 19 de desembre de 2013, anul·la la sentència de data 3 de desembre de 2010, dictada per la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJCV, i s'estima el recurs interposat per l'advocat de l'Estat, i es declaren nuls per ser contraris a dret: l'Acord del 30 de juliol de 2008, de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant i la Resolució de la Direcció General d'Ordenació del Territori d'aprovació definitiva del pla esmentat, de 26 de desembre de 2008.  
  
Després, el 6 de març de 2014 el cap de Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial de la Conselleria d'Infraestructura, Territori i Medi Ambient, emet resolució per la qual es disposa que l'Ajuntament complisca, en els seus propis termes, la sentència del 19 de desembre de 2013 del Tribunal Suprem.  
El mateix servei emet l'1 de desembre de 2014 informe en què es conclou que atés que la sentència del Tribunal Suprem no especifica l'abast dels efectes de l'anul·lació, ha d'entendre's que aquests són de nul·litat radical, per la qual cosa s'ha de tornar a tramitar ab initio el pla parcial modificatiu de la unitat d'execució 7.5.  
El 17 de desembre de 2014 el Ple de l'Ajuntament d'Aspe va adoptar l'Acord pel qual es manté la suspensió total i temporal del programa d'actuació integrada per al desenvolupament del sòl urbanitzable industrial de la UE 7.5 del Pla General d'Aspe, així com de les obres d'urbanització corresponents a l'àmbit del sector, de conformitat amb la sentència del Tribunal Suprem, fins que es torne a tramitar i aprovar de nou l'alternativa tècnica de l'urbanitzador i es requereix l'agent urbanitzador perquè en el termini màxim de dos mesos aporte el document d'inici de l'avaluació ambiental estratègica adaptada al nou procediment de la LOTUP.  
- Estat actual del planejament (sòl industrial).  
L'estat de tramitació dels desenvolupaments previstos del sòl industrial en el PGOU d'Aspe és el següent:  
  
Sòl urbà  
Zona 16 Av. d'Orihuela (ED): executat.  
  
Sòl urbanitzable detallat (unitats d'execució)  
UE 7 Av. de Navarra (dividida al seu torn en cinc UE)  
UE 7.1: executada.  
UE 7.2: executada.  
UE 7.3: suspeses les obres d'urbanització. Pendent reiniciar.  
UE 7.4: executada  
UE 7.5: adjudicat PAI, pendent aprovació.  
UE 8 Av. d'Elx: sense desenvolupar. Canvi d'ús a residencial previst en concert previ de 2005.  
UE 9 Av. 3 d'Agost: sense desenvolupar. Canvi d'ús previst en concert previ de 2005.  
UE 10 Nía: executat.  
Sòl urbanitzable sense ordenació detallada (sectors)  
S7 Carretera Alacant: adjudicat. Pendent aprovació projecte urbanització.  
S8 Ampliació Tres Hermanas: executat.  
  
En l'actualitat no s'han iniciat treballs de revisió d'un nou pla general, per la qual cosa fins que es dispose d'un nou planejament municipal es considera necessari continuar escometent modificacions puntuals dirigides a adaptar el desenvolupament inicialment previst en el vigent PGOU a la realitat dels problemes existents per a fer viable el desenvolupament esmentat, i caldrà adaptar, de vegades, realitats i problemes verificats no previstos pel planejament aprovat en 1995.  
  
  
Aquest és el cas de la present modificació que es proposa l'objectiu de la qual ja va ser afrontat al seu moment mitjançant la tramitació d'un pla parcial modificatiu que consistia a completar amb una ampliació de vora urbana la superfície de la unitat d'execució 7.5 industrial, amb ordenació detallada del Pla General d'Aspe (de 87.683 m²), mitjançant la reclassificació de terrenys de sòl no urbanitzable comú, inferiors a 100.000 m² i amb ampliació d'una sola illa, modificació que ja va ser aprovada però, finalment, com a continuació s'exposarà, anul·lat pel Tribunal Suprem l'acord d'aprovació de la Comissió Territorial d'Urbanisme, en haver sigut aprovat prescindint de l'informe de suficiència de recursos hídrics.  
  
B.4. Descripció de la proposta de la modificació  
- Problemàtica sobre la qual s'actua  
El resultat dels esdeveniments exposats i la problemàtica en què queda sumit el desenvolupament previst de l'àmbit d'actuació de la UE 7.5, ens col·loca en la situació de partida de fa 10 anys, és a dir, ens trobem davant d'un àmbit altament consolidat amb indústries actives des de fa anys, algunes d'elles amb antigues llicències; amb un programa d'actuació integrada suspés; un projecte d'urbanització aprovat i executat parcialment; amb unes obres d'urbanització licitades davant de notari i adjudicades a una UTE d'empreses; amb un conveni amb Iberdrola subscrit per l'agent urbanitzador per a dotar d'energia elèctrica tant aquest àmbit com uns altres dos que depenen de la infraestructura que aquesta unitat d'execució portarà; amb un projecte de reparcel·lació aprovat i inscrit en el Registre de la Propietat, amb efectes enfront de tercers adquirents de bona fe i amb diverses llicències d'obres per a noves indústries amb informe favorable d'acord amb l'ordenació detallada que va quedar aprovada i que ara es troben també suspeses.  
  
  
  
Hem de considerar que la unitat d'execució 7.5 d'ús dominant industrial, apareix ja arreplegada en el PGOU d'Aspe amb ordenació detallada, aprovat el 24 de maig de 1995, per tractar-se d'un àmbit altament consolidat per un gran nombre d'edificacions existents, algunes de dimensions considerables (2.000 i 3.000 m²).  
El pla parcial que va ser aprovat definitivament el 26 de desembre de 2008 per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge portava implícita la modificació del Pla General d'Aspe, en ampliar l'àrea d'actuació prevista per aquest per a la unitat d'execució 7.5, mantenint la seua classificació com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada d'ús característic industrial, garantint la connexió viària i infraestructures, així com els estàndards dotacionals, davant de la necessitat d'acomodar la trama urbana ja existent a la urbanitzable d'aquest àmbit, amb la creació de dos noves rotondes exigides per la COPUT, així com la creació de zones verdes i aparcaments, i es va ordenar i classificar la vora urbana nord i est de l'àmbit d'origen, ampliant la seua superfície de 87.683 m² a 182.400 m², amb la finalitat d'aconseguir els estàndards de cessions necessaris, atés l'alt grau de rebliment existent.  
  
  
- Memòria justificativa  
Segons les determinacions contingudes en el vigent PGOU d'Aspe, la unitat d'execució 7.5, classificada com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada i qualificada d'ús industrial, compta amb una superfície de 87.683 m², i es pretén ampliar-la mitjançant la reclassificació d'una franja de terreny de 94.717 m², de sòl no urbanitzable comú situada al nord i a l'est de la unitat d'execució 7.5. Amb la modificació proposada, l'àmbit d'actuació de la unitat d'execució 7.5 passa a tindre una superfície de 182.400 m², respecta en tota la resta les determinacions d'ordenació estructural contingudes en el PGOU d'Aspe i adapta les seues previsions, quant a l'ordenació detallada, a la nova superfície de la unitat d'execució.  
La justificació territorial i urbanística de la present proposta de modificació del PGOU es fonamenta en la necessitat incorporar al planejament els terrenys limítrofs a l'esmentada unitat d'execució que, amb el pas del temps, han anat configurant-se físicament com a part integrant d'aquesta, si bé, sense la necessària regulació urbanística que es requereix, a pesar que existien ja des de l'inici del pla general de 1995, edificacions i usos que van haver de donar lloc a la corresponent reclassificació de sòl.  
  
L'abast de la modificació del pla general que es pretén es limita a adoptar, dins de les tres alternatives analitzades, idèntica solució a la ja adoptada en la proposta inicial continguda en el pla parcial de millora aprovat en 2008 que va ser objecte de declaració d'impacte ambiental favorable en no considerar-se efectes significatius sobre el medi ambient. En aquest sentit, com a conseqüència de la situació legal de la unitat d'execució 7.5 del PGOU d'Aspe, tan sols es poden plantejar dues alternatives:  
  
- Alternativa 0  
És a dir, el manteniment de la situació actual, la qual cosa comportaria deixar fora d'ordenació la urbanització i els vials executats en la UE 7.5, amb el consegüent perjudici dels propietaris dels terrenys i de les indústries ja instal·lades amb anterioritat.  
  
- Alternativa 1  
Suposaria l'homologació de l'àmbit de la UE 7.5, realitzant una nova tramitació de la superfície detallada en aquest document, ja que la urbanització s'ha realitzat en la major part de la unitat, i hi ha diverses instal·lacions industrials al seu interior. Aquesta alternativa no produeix més impactes ambientals dels que ja existeixen, ja que no es proposen noves ampliacions. En l'apartat corresponent s'analitzen els potencials impactes d'aquesta alternativa 1, seleccionada com la més viable per aquest equip redactor.  
  
B.5. Selecció d'alternatives proposades  
En qualsevol anàlisi d'alternatives s'han de distingir les alternatives de localització de les alternatives d'ubicació i de projecte. Així i tot, per al present projecte cal tindre en compte en gran manera la infraestructura, edificació i urbanització consolidada existent, així com la en altre temps modificació puntual del PGOU d'Aspe per al pla parcial de la qual aprovat definitivament el 26 de desembre de 2008 per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge ja considerava ampliar l'àrea d'actuació prevista per aquest per a la unitat d'execució 7.5, mantenint la seua classificació com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada d'ús característic industrial.  
Per consegüent, si l'alternativa 0 pot suposar la nul·la modificació del PGOU en allò que s'ha previst per a la UE 7.5; l'alternativa 1, suposa la modificació puntual amb els termes d'aprovació que va suposar l'aprovació del pla parcial en 26 de desembre de 2008 per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge més l'informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer del data 29 de maig de 2014.  
L'alternativa 0 preveu mantindre el sòl original d'ús dominant industrial del PGOU d'acord amb un àmbit de 87.683 m², limítrof amb la resta de la malla urbana, també industrial, que continua al sud del sector amb la resta de la ciutat. Tot això d'acord amb l'ordenació detallada del Pla General d'Ordenació Urbana d'Aspe, aprovat el 24 de maig 1995, en tractar-se d'un àmbit altament consolidat per un gran nombre d'edificacions existents, algunes de dimensions considerables (2.000 i 3.000 m²).  
L'alternativa 1 preveu l'ampliació de la superfície de 87.683 m² a 182.400 m² amb el que es rematen les vores est i nord amb la reiterada intenció de garantir les condicions de connexió i integració amb la resta del nucli urbà ja consolidat, ara a més, de forma coherent amb les rotondes ja executades i sent l'interés general municipal culminar la trama urbana industrial al nord d'Aspe, de forma homogènia. En definitiva, aquesta alternativa suposa una proposta en els mateixos termes de l'alternativa tècnica prevista en el pla parcial de millora aprovat en 2008.  
Aquesta alternativa 1 s'estableix en coherència amb l'actual pla general, s'instauren les determinacions pròpies de planejament general sense ordenació detallada, però respectant i assumint els paràmetres urbanístics així com els objectius i les condicions d'execució que el pla general preveu per a aquesta unitat d'execució, en tant que l'única determinació que pateix variació és la de la superfície de la unitat. En aquesta alternativa es garanteix la connexió viària i les infraestructures, així com els estàndards dotacionals, davant de la necessitat d'acomodar la trama urbana ja existent a la urbanitzable d'aquest àmbit, amb la creació de dos noves rotondes exigides al seu moment per la COPUT, així com la creació de zones verdes i aparcaments.  
  
Com a conseqüència de la situació legal de la unitat d'execució 7.5 del PGOU d'Aspe, tant l'alternativa 0 com l'alternativa 1 presenten un alt grau d'urbanització i edificació consolidada que determina el seu menor impacte ambiental final previst en la valoració de les alternatives. Els impactes i els efectes significatius en el medi ambient per a l'alternativa 0 i per a l'alternativa 1 són en part els ja assumits i aprovats en la declaració d'impacte ambiental favorable del PGOU d'Aspe de l'any 1995 i en la declaració d'impacte ambiental favorable ja adoptada en la proposta inicial continguda en el pla parcial de millora aprovat en 2008 respectivament.  
Així i tot, la incorporació de la present modificació de la unitat d'execució 7.5 en l'actualitat (alternativa 1) incorporarà els criteris territorials i de desenvolupament sostenible de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant ETCV). Entre ells destaquen els criteris paisatgístics per a la implantació de noves actuacions en el territori: l'actuació atén les consideracions sobre integració paisatgística i integració visual definides en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana. Per a aquesta actuació es defineix adequadament la vora urbana i s'integra paisatgísticament i visualment, entre altres accions. També es destaca la consideració de l'ETCV en la present modificació puntual que es proposa per a l'alternativa 1 a través d'un creixement de sòl per a activitats econòmiques amb el manteniment de la integritat de la infraestructura verda del territori, a fi d'orientar al municipi cap a la consecució d'unes pautes d'ocupació racional i sostenible del sòl per a aquests usos.  
D'altra banda, l'Àrea Funcional del Vinalopó, com a document de treball i posteriorment com a part integrant de la documentació de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana indica una sèrie de línies d'actuacions generals per a aquest territori. La modificació del PGOU per a l'homologació de l'àmbit de la UE 7.5 no és incompatible amb cap d'elles, al contrari, la seua consolidació ajudaria a complir les següents línies d'actuació proposades: implantar nous usos econòmics en el territori, millorar la qualitat de l'espai urbà i proposar activitats econòmiques innovadores basades en els sectors industrials.  
Per aquestes condicions de millora de la qualitat de l'espai urbà (millora de vora urbana), d'integració paisatgística, d'implantació de nous usos econòmics en el territori, i proposta d'activitats econòmiques innovadores basades en els sectors industrials; a més de la seua incardinació en els principis de directors de l'ocupació racional i sostenible del sòl per a activitats econòmiques tenint en compte infraestructura verda es considera més adequada l'alternativa 1 com a solució adoptada d'entre les alternatives analitzades.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atenent els aspectes inclosos en el document inicial estratègic i consultat el sistema d'informació geogràfica d'aquesta conselleria s'aprecien els següents aspectes ambientals que podrien veure's afectats per la modificació:  
- Impactes sobre el medi físic  
La modificació del PGOU correspon a l'ampliació de la unitat d'execució 7.5, classificada com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada i qualificada d'ús industrial i que compta amb una superfície de 87.683 m². Es pretén la seua ampliació mitjançant la reclassificació d'una franja de terreny de 94.717 m², de sòl no urbanitzable comú i situada al nord i a l'est de la unitat d'execució 7.5. Amb la modificació proposada, l'àmbit d'actuació de la unitat d'execució 7.5 passa a tindre una superfície de 182.400 m².  
En la seua condició vigent de sòl no urbanitzable, cartografia SIOSE determina tant un ús coincident amb l'urbà actual com a industrial, junt amb zona de mosaic de cultius i pastiu. La fisiografia presenta un terreny ondulat tant en l'àmbit industrial actual com en el sòl no urbanitzable adjacent. La litologia de la parcel·la està formada fonamentalment per cudols, graves, arenes i argiles.  
- Impactes sobre el medi biòtic.  
L'actuació proposada a priori no afecta cap vegetació natural, ni espècies protegides de flora o fauna. Així mateix tampoc es localitza en l'àmbit cap tipus de sòl forestal ni forest pública.  
No hi ha cap afecció en l'àmbit de la modificació a la Xarxa Natura 2000.  
- Afeccions territorials  
En l'àrea afectada per la modificació no afecta cap via pecuària, però sí que ha de tindre's en compte la seua connexió i afecció al trànsit en la carretera N-325, per la qual cosa hauran de considerar-se les determinacions respecte d'això tant quant a trànsit com a mobilitat per part de l'organisme competent.  
- Exposició a riscos ambientals  
Els terrenys afectats per la modificació no estan exposats a risc de lliscament, subsidència o col·lapse. Tampoc estan subjectes a risc sísmic o d'incendis forestals. L'erosió actual és molt baixa en la major part de l'àmbit (0-7 tm/ha/any), mentres que l'erosió potencial és baixa (7-15 tm/ha/any). La vulnerabilitat a aqüífers és baixa en tot l'àmbit de la modificació.  
- Impactes sobre el patrimoni  
No hi ha cap afectació, tan sols de manera indirecta, sobre elements del patrimoni cultural o zones amb algun valor panteològic.  
  
D. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'art.51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
 11.03.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial d'Alacant.  
26.03.2015 15.07.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat. Servei de Planificació  
26.03.2015 16.09.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. Infraestructura Verda i Paisatge  
26.03.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General de Qualitat Ambiental. Servei de Protecció i Control de Contaminació  
  
26.03.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General de Qualitat Ambiental. Servei de Gestió de Residus  
27.03.2015 26.05.2015 Entitat de Sanejament de la Comunitat Valenciana. EPSAR  
27.03.2015 Ajuntament de Novelda  
27.03.2015 10.06.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport  
Direcció General de Patrimoni. S.T. Unitat d'Inspecció de Patrimoni.  
27.03.2015 22.05.2015 Ministeri de Foment. Demarcació de Carreteres d'Alacant.  
27.03.2015 28.04.2015 Conselleria de Governació i Justícia.  
Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències  
27.03.2015 19.05.2015 Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació  
Direcció General d'Indústria.  
27.03.2015 Consorci per a l'execució de previsions del Pla Zonal de Residus Zona 10 (antic Pla Zonal XVIII). Àrea de Gestió A5.  
27.03.2015 28.08.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient  
Subdirecció General del Medi Natural. Servei Ordenació i Gestió Forestal.  
27.03.2015 29.05.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Servei de Medi Ambient. Direcció Territorial d'Alacant.  
03.09.2015 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
05.11.2015 20.11.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. PATRICOVA  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la pàgina web http://www.cma.gva.es/ junt amb el document d'abast.  
  
  
Durant la fase de consultes de l'EATE i de la versió inicial de la modificació del pla especificada en l'article 53 de la LOTUP, haurà de fer-se consulta a les administracions públiques afectades mencionades, a les empreses subministradores d'aigua, energia elèctrica, gas, telefonia i telecomunicacions.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes de la present modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per aquesta es pretén ampliar un sòl urbanitzable industrial en la unitat d'execució 7.5, mitjançant la reclassificació d'una franja de sòl no urbanitzable comú de 94.717 m², passant aquesta unitat d'execució a tindre una superfície total de 182.400 m².  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
Urbanisme:  
L'11 de març, junt amb la sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental, es rep l'informe del Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
En relació amb el contingut de la modificació s'estima necessari tindre en compte les consideracions següents:  
  
- Determinacions de caràcter urbanístic  
· Haurà d'adequar-se el càlcul dels paràmetres d'edificabilitat bruta a les definicions establides en l'annex IV de la LOTUP.  
· Haurà de justificar-se el càlcul de l'índex d'edificabilitat bruta, atés que apareixen dades contradictòries en les fitxes de planejament i gestió proposades.  
  
Planificació de carreteres (autonòmic):  
L'informe rebut el 15 de juliol de 2015 des del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat és de caràcter desfavorable, per la qual cosa considera les qüestions següents:  
- L'actuació en el sector UE 7.5, l'ús dominant del qual és l'industrial, està en l'entorn de la N-325, per la qual cosa serà preceptiu l'informe del Ministeri de Foment, ja que encara que està prevista la seua transferència, aquesta carretera no depén encara de la Generalitat Valenciana.  
- En virtut de la Llei 6/2011, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, l'informe conclou que exigeix de l'ajuntament la redacció d'un pla municipal de mobilitat. En aquest sentit es considera:  
· És necessari un estudi de trànsit complet (capacitat, hora punta, nivell de servei, etc.) plantejant una alternativa de construcció d'una nova glorieta en el nord del sector.  
· Plantejar, si cal, algun servei de transport públic el finançament del qual estiga garantit.  
· Estudiar la connexió de vianants-ciclista en els plans d'ordenació.  
  
Sanejament (EPSAR):  
D'acord amb l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) rebut el 25 de maig de 2015 es realitzen, entre altres,les observacions següents:  
- Les aigües residuals generades en el municipi d'Aspe són tractades pel sistema de sanejament i depuració d'Aspe, de titularitat municipal i gestió de l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
- El sistema públic de sanejament i depuració d'Aspe està dissenyat per a tractar 2.500 m³/dia. En l'actualitat l'influent és de 1.950 m³/dia.  
  
- El desenvolupament complet de la figura de planejament de referència generarà, una vegada desenvolupat en la seua totalitat, un cabal d'aigua residual de 609,83 m³/dia, la qual cosa suposarà un increment de 391,99 m³/dia respecte al cabal actual generat pel municipi.  
  
Conclou que la figura de planejament referida no presenta a priori zones d'afecció a les infraestructures de sanejament i depuració de la Generalitat Valenciana ja existents.  
No obstant això, es tindran en compte tots els condicionants del present informe en posteriors etapes d'avaluació.  
  
Patrimoni:  
L'informe rebut el 10 de juny de 2015 de la Direcció General de Cultura assenyala que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions per la qual cosa s'emet informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Carreteres (Ministeri de Foment):  
La Unitat de Carreteres remet informe el 22 de maig de 2015 on constata que l'actuació és limítrof amb la N-325 en el seu marge esquerre entre els punts quilomètrics 5,200 a 5,558.  
Examinada la documentació, es considera que és insuficient per a l'emissió del corresponent informe, per la qual cosa se sol·licita per a poder emetre'l que es detallen els aspectes següents d'acord es detalla en l'informe emés:  
- Reordenació d'accessos:  
· El nou sector es comunicarà amb la N-325 a través de la glorieta ubicada en el PK 5+510, encara que s'haurà de definir si es connecta també amb la glorieta ubicada en el PK 4+600.  
· Per tant es clausuraran tots els altres accessos existents actualment existents en el marge esquerre de la N-325 en la futura ordenació viària.  
- Estudi de trànsit i capacitat.  
· Haurà d'analitzar la incidència del desenvolupament de la unitat d'execució 7.5 en el nivell de servei de la glorieta en el PK 5,210 de la N-325, i fins i tot seria interessant estendre'l a la glorieta en el PK 4+600.  
· L'estudi desenvoluparà d'acord amb les directrius de l'informe:  
- Anàlisi del trànsit actual i futur en la glorieta sense considerar en nou desenvolupament urbà.  
- Estudi del trànsit generat pel nou planejament de la glorieta.  
  
- Anàlisi comparativa de trànsit, capacitat i nivell de servei de la glorieta en diferents escenaris.  
- Propostes de millora en el cas que de l'estudi es deduïsca una reducció del nivell de servei com a conseqüència de l'actuació.  
- Estudi d'hidrologia i drenatge.  
- Zones d'ús i defensa de la carretera N-325.  
- Estudi d'impacte acústic.  
  
Emergències:  
La Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències emet un informe, rebut el 28 d'abril de 2015, en el que s'assenyalen entre altres les següents qüestions a tindre en compte el planejament:  
  
- El municipi d'Aspe té una acceleració sísmica de 0,13 g d'acord amb la Norma de Construcció Sismoresistent (NCSR-2002).  
- Així mateix, segons estableix el pla especial enfront del risc sísmic de la Comunitat Valenciana, el municipi d'Aspe té una intensitat sísmica de 8.0 (EMS) per a un període de retorn de 500 anys, per la qual cosa l'Ajuntament d'Aspe haurà d'elaborar el seu pla d'acció municipal enfront del risc sísmic.  
  
Contaminació acústica:  
L'informe sobre el compliment de la normativa en matèria de qualitat acústica rebut el 29 de maig del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, resol entre altres qüestions, que el municipi d'Aspe en tindre una població superior als 20.000 habitants ha de comptar amb Pla Acústic Municipal aprovat, d'acord amb el Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
No obstant això, d'acord amb la disposició transitòria quarta del decret esmentat, els municipis sense PAM aprovat hauran d'incorporar un estudi acústic amb entitat pròpia amb el contingut mínim indicat en l'apartat b de l'annex IV d'aquest.  
  
Infraestructura verda i paisatge:  
D'acord amb l'informe rebut el 16 de setembre de 2015 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, l'actuació s'ubica en l'àmbit de paisatge de rellevància regional «PRR 30, Vinyes d'Alacant (Novelda, el Pinós)», identificat en la Directriu 53 de l'ETCV, i per tant analitzada la documentació s'informa, entre altres que cal tindre en compte, sobre les qüestions següents:  
- La valoració de la incidència en el paisatge del pla respecte a la situació inicial d'aquest resulta impossible en trobar-se actuacions d'edificació i urbanització que han transformat el paisatge.  
· Es desconeix l'abast de l'anàlisi de l'afecció sobre el paisatge inclòs en la DIA corresponent al pla i el grau d'implementació de les mesures que podrien haver-se pres.  
- En tot cas, atés que el nou pla ha de tramitar-se d'acord amb la legislació vigent, en matèria de paisatge resulta necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge, en aquest cas estudi d'integració paisatgística, a fi de:  
· Delimitar la infraestructura verda urbana.  
· Valorar l'adequació de les condicions d'ús, parcel·lació i edificació al paisatge de l'entorn.  
· Adoptar una adequada configuració de les vores urbanes.  
- Aquest estudi d'integració paisatgística haurà de ser incorporat a la documentació de la proposta de modificació del pla abans del període de participació ciutadana i consultes, i sotmetre'l a exposició pública junt amb tota la documentació justificativa, contràriament al que s'exposa en l'apartat 3) de la documentació justificativa de la proposta de pla presentada.  
  
Recursos hídrics i DPH:  
L'informe rebut el 1 d'octubre de 2015 per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, certifica:  
- En l'entorn de l'actuació no es localitza cap llit, per això aquesta no suposa afecció al domini públic hidràulic.  
- Així mateix, l'àmbit està fora de la zona de policia de llit públic, per la qual cosa es presumeix que aquesta no suposarà incidència en el règim de corrents.  
- El volum d'increment de demanda previst és de 44.621 m³, per això s'emet informe favorable per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer des del punt de vista de la disponibilitat de recursos hídrics.  
  
  
Risc d'inundació (PATRICOVA):  
Segons l'informe rebut el 16 de setembre de 2015 del Servei d'Ordenació del Territori de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions territorials Estratègiques, relatiu al risc d'inundabilitat d'acord amb el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'art. 51 de la LOTUP.  
En el cas de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5, per tractar-se d'una modificació menor de pla.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol,d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge (LOTUP) considera:  
Que de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5 suposa un creixement de sòl industrial d'acord amb el sòl urbà industrial ja executat, que no suposa una incidència significativa en el model territorial; tampoc representa cap vulnerabilitat enfront de característiques naturals, i en definitiva, el pla tal com es presenta és pertinent quant a la integració de consideracions mediambientals, a fi de promoure el desenvolupament sostenible en el seu àmbit.  
Que de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5 no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades i cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5 que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
  
  
G. Proposta d'acord  
Atenent el que establix l'article 51.2.b de la LOTUP, i ja que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territorial i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació.  
D'acord amb allò que s'ha exposat es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5 d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i en els informes emesos respecte d'això, i es complisquen les següents determinacions per a la seua aprovació definitiva:  
  
1) S'haurà d'elaborar un Pla Municipal de Mobilitat, d'acord amb l'art. 12 de la Llei 9/2011, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, i s'haurà d'obtindre informe favorable del Servei de Planificació, i incorporar, si és el cas, les directrius que s'hi especifiquen.  
  
2) Així mateix es redactarà un estudi acústic, d'acord amb les directrius del servei competent i amb el seu informe favorable.  
3) Igualment s'haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística, que haurà d'obtindre informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i incorporar, si és el cas, les directrius que s'hi especifiquen.  
4) S'elaborarà, d'acord amb l'informe del Ministeri de Foment, un estudi de trànsit i capacitat, que haurà d'obtindre informe favorable de l'organisme competent, i incorporar, si és el cas. les directrius que s'hi especifiquen.  
5) Pel que fa a determinacions de caràcter urbanístic:  
- S'adequarà el càlcul dels paràmetres d'edificabilitat bruta a les definicions de l'annex IV de la LOTUP.  
- Es justificarà el càlcul de l'índex d'edificabilitat bruta.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5 en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 25 del PGOU d'Aspe per a l'homologació de l'àmbit de la unitat d'execució UE 7.5, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 9 de febrer de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 95/2015-EAE.  
Títol: normes de gestió espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/14, de 14 de novembre, del Consell.  
Promotor: Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Localització: Comunitat Valenciana.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 9 de febrer de 2016, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de les normes de gestió espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, en els termes següents:  
  
  
A) Documentació aportada  
En data 30 d'abril de 2015 tingué entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial (actualment Subdirecció General d'Avaluació Ambiental), l'escrit del Servei de Vida Silvestre en què remet la sol·licitud per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del document per a l'actualització del contingut dels instruments d'ordenació i gestió (PORN i/o PRUG) dels espais naturals protegits afectats pel Decret 192/2014, per a la seua adaptació com a norma de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 equivalents.  
  
A la mencionada sol·licitud s'acompanyen els següents documents, en format paper:  
1. Document inicial estratègic.  
2. Esborrany de l'Ordre de ?/... de 2015, per la qual s'actualitza el contingut dels instruments d'ordenació i gestió (PORN i/o PRUG) dels espais naturals protegits afectats pel Decret 192/2014, per a la seua adaptació com a norma de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 equivalents.  
La documentació aportada és conforme amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Els espais Xarxa Natura 2000  
B.1. La regulació dels espais XN 2000. Normes de gestió.  
La regulació de la Xarxa Natura 2000 es troba continguda en la coneguda com a Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres), sense oblidar que encara hi ha aspectes que es troben regulats en la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres (versió codificada).  
Aquestes normes legals estan incorporades actualment al dret estatal per mitjà de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i la Biodiversitat ?que té el caràcter de legislació estatal bàsica- i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
D'acord amb el que estableix la legislació comunitària, estatal i autonòmica (art. 4.4 de la Directiva 92/43/CE; art.42.3 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre; i disposició addicional setena de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, després de la seua modificació per la Llei 16/2010, de 27 de desembre) la declaració com a zones d'especial conservació dels llocs d'importància comunitària, així com l'aprovació de les seues corresponents mesures de conservació, haurà de realitzar-se abans d'agost de 2012.  
A la Comunitat Valenciana, i d'acord amb allò que indica la Llei 11/1994, de 27 de desembre, aquestes mesures de conservació es contindran en les denominades «normes de gestió».  
A la Comunitat Valenciana els àmbits territorials de zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) van ser declarats i aprovats per Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la Xarxa de Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. (DOCV 6031, 09.06.2009), i Acord de 27 de novembre de 2009, del Consell, de correcció d'errades en els annexos I i II del mencionat Acord de 5 de juny, del Consell (DOCV 6155, 30.11.2009).  
  
La delimitació dels llocs d'importància comunitària (LIC) va ser aprovada pel Govern Valencià, el 10 de juliol de 2001, i va ser remesa al Ministeri de Medi Ambient als efectes de la seua proposta a la Comissió Europea per a la constitució de la Xarxa Ecològica Europea Natura 2000, creada per la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992. La inclusió d'aquests espais en la Xarxa Natura 2000 es va veure confirmada posteriorment amb la Decisió de la Comissió Europea de 19 de juliol de 2006, per la qual es va adoptar la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània.  
  
B.2. El cas específic dels ZEC coincidents amb espais naturals protegits.  
El Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, va declarar com a zones especials de conservació (ZEC) 10 llocs d'importància comunitària coincidents amb espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, a partir de la consideració que els instruments de planificació ambiental (PORN i PRUG) dels espais esmentats inclouen, amb caràcter general, les mesures de gestió necessàries per al manteniment, o el restabliment, en un estat de conservació favorable dels hàbitats naturals i els hàbitats de les espècies d'interés comunitari en l'àmbit d'aquestes zones especials de conservació. Així mateix, en relació amb les zones d'especial protecció per a les aus, l'esmentat decret unifica els instruments de gestió i la delimitació geogràfica d'ambdós figures de protecció.  
Els deu llocs d'importància comunitària, declarats zones ZEC pel Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, ja estaven inclosos en la llista d'espais XN 2000 aprovada per la Decisió de la Comissió Europea, de 19 de juliol de 2006.  
El mateix Decret 192/2014 reconeix que determinats apartats dels plans d'ordenació dels recursos naturals i/o plans rectors d'ús i gestió afectats per aquesta norma requereixen ser actualitzats, ampliats o completats, d'acord amb el que s'indica en l'apartat 2 de l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, que estableix el contingut mínim de les normes de gestió, prenent com a base l'existència d'informació actualitzada sobre hàbitats i espècies. Aquesta adequació va dirigida a complir de forma més adequada els objectius de protecció dels hàbitats i espècies. En concret, i per a cada un dels espais afectats pel Decret 192/2014, s'exigeix la confecció i aprovació, almenys, de les actualitzacions següents:  
- Inventari actualitzat de tipus d'hàbitats naturals i hàbitat d'espècies que van motivar la declaració.  
- Objectius de conservació, valoració de l'estat de conservació actual d'hàbitats i espècies i definició de l'estat de conservació favorable per a cada un d'ells.  
- Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies presents en aquestes àrees.  
D'altra banda, l'apartat 3 de la disposició final primera del mencionat Decret 192/2014 indica que «l'actualització dels plans d'ordenació dels recursos naturals i/o plans rectors d'ús i gestió a què es refereix l'apartat 1 d'aquest article es durà a terme a la màxima brevetat possible i, en tot cas, abans que transcórrega un any des de l'entrada en vigor de la present norma. L'elaboració, tramitació i aprovació de les disposicions que s'indiquen en els apartats 1 i 2 de la present disposició final es durà a terme seguint el que s'indica en l'article 29.Ter, apartats 4 i 5 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, respecte als tràmits d'informació pública i d'audiència a les corporacions locals, entitats i associacions que exercisquen la representació dels interessos afectats i al dictamen previ del Consell Assessor i de Participació de Medi Ambient de la Comunitat Valenciana. Així mateix,aquestes disposicions se sotmetran al dictamen previ del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana».  
  
Amb l'adaptació i homologació de la normativa dels PORN i PRUG com a normes de gestió dels espais XN 2000 coincidents s'atén el precepte establit en l'article segon de la Llei 11/2012, de 19 de desembre, de mesures urgents en matèria de medi ambient, que modifica l'article 28.2 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat per a establir que «si se solapen en un mateix lloc distintes figures d'espais protegits, les normes reguladores d'aquests, així com els mecanismes de planificació hauran de ser coordinats per a unificar-se en un únic document integrat, a fi de que els diferents règims aplicables en funció de cada categoria conformen un tot coherent».  
  
  
B.3. L'avaluació ambiental i territorial estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en què s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació de les quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial ordinària si, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereix l'article 51 de la LOTUP, es resol l'existència d'efectes significatius en el medi ambient.  
  
C) Objecte i justificació de l'esborrany de l'ordre de la conselleria en matèria de medi ambient  
L'esborrany de l'ordre que s'avalua, junt amb el seu DIE, té com a objecte complementar els continguts dels PORN i/o PRUG dels espais protegits arreplegats en el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, per a adaptar-los al que estableix l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, pel que fa als apartats que han de contindre les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana. Conseqüentment, aquestes normes de gestió hauran de recollir també les mesures necessàries per a evitar el deteriorament dels hàbitats i les alteracions de les espècies que van motivar la inclusió en la Xarxa Natura 2000 d'aquests espais.  
D'aquesta manera, tenint en compte la coincidència territorial entre els espais naturals protegits als quals es refereix el Decret 192/14, i els espais de la Xarxa Natura 2000 equivalents, així com els paral·lelismes i les coincidències entre els continguts legalment establits per a l'una i l'altra categoria d'instruments (PORN, PRUG i normes de gestió), es pretén unificar en un únic document les normes reguladores per a cada una de les figures concernides.  
Es justifica, per tant, la necessitat redactar una nova ordre de la Conselleria, competent en matèria de medi ambient, per a complir a allò que s'ha establit en:  
- El Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació 10 llocs d'importància comunitària coincidents amb espais naturals protegits i s'aproven les normes de gestió per als llocs esmentats i per a 10 zones d'especial protecció per a les aus.  
- La Llei 11/2012, de 19 de desembre, de mesures urgents en matèria de medi ambient (derivada del Reial Decret Llei 17/2012, de 4 de maig, del mateix nom).  
- La normativa estatal i autonòmica en matèria d'espais naturals: Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i la Biodiversitat i Llei 11/1994, de 27 de desembre d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Per a aconseguir aquest objectiu, l'esborrany de l'ordre inclou, per a cada un dels espais protegits afectats pel Decret 192/2014, un document d'adequació o complementari, amb la consideració de norma de gestió de l'espai de la Xarxa Natura 2000 corresponent que queda afectat, i per al qual estableix dos tipus de determinacions:  
  
1. Quan hi haja una coincidència completa entre els apartats del PRUG i/o del PORN i el seu equivalent en els continguts requerits per a la norma de gestió, tal com estan arreplegats en l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, s'indicarà de forma explícita aquesta equivalència.  
2. Quan no existisca aquesta equivalència o quan es considere que, per qualsevol causa, ha de procedir-se a completar o complementar l'apartat o apartats del PRUG i/o PORN, per a garantir la seua adaptació a l'article 47.Ter, s'inclouran els continguts necessaris en l'annex corresponent (document d'adequació) a l'espai protegit concernit.  
  
A efectes pràctics, els documents complementaris constituiran annexos als PORN i/o PRUG que corresponga en cada cas, de manera que completen l'adaptació dels instruments esmentats als continguts previstos en l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, pel que fa als apartats que han de contindre les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 en la Comunitat Valenciana.  
  
Els documents complementaris respectius contenen, al seu torn, els objectius de conservació i gestió referents als hàbitats d'interés comunitari i a les espècies presents en l'espai.  
  
D) Estructura de l'esborrany de l'ordre de la conselleria en matèria de medi ambient  
L'esborrany de l'ordre de la conselleria en matèria de medi ambient que es proposa queda estructurada en un únic article i dues disposicions addicionals.  
L'article proposa aprovar els 10 annexos que s'adjunten a l'ordre, els quals constitueixen l'actualització dels plans rectors d'ús i gestió (PRUG) i/o plans d'ordenació dels recursos naturals (PORN) als quals es refereixen en cada cas, als efectes de la seua consideració com a normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 a què afecten.  
  
Els annexos mencionats constitueixen els documents complementaris que complementen les disposicions que s'indiquen en cada cas i resulten els següents:  
Annex I. ZEC ES0000058 i ZEPA ES0000484-El Fondó d'Elx-Crevillent: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat mitjançant el Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fons, aprovat mitjançant el Decret 232/1994, de 8 de novembre.  
Annex II. ZEC ES0000059 i ZEPA ES0000484-Llacunes de la Mata i Torrevieja: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat mitjançant el Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, aprovat mitjançant el Decret 36/2010, de 19 de febrer.  
  
Annex III. ZEC ES0000120 i ZEPA ES0000486-Salines de Santa Pola: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat mitjançant el Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Salines de Santa Pola, aprovat mitjançant el Decret 41/2010, de 5 de març.  
Annex IV. ZEC ES0000213 i ZEPA ES0000474-Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra de Mariola, aprovat mitjançant el Decret 76/2001, de 2 d'abril; Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra de Mariola, aprovat mitjançant el Decret 79/2007; i Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i revisió del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, aprovats mitjançant el Decret 121/2004, de 16 de juliol.  
  
Annex V. ZEC i ZEPA ES0000211-Desembocadura del riu Millars: document complementari al Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, aprovat mitjançant el Decret 169/2012, de 9 de novembre.  
Annex VI. ZEC ES0000147 i ZEPA ES0000487- Marjal de Pego-Oliva: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, aprovat mitjançant el Decret 280/2004, de 17 de desembre.  
Annex VII. ZEC ES5233010 i ZEPA ES0000472-Gorges del Cabriol: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Gorges del Cabriol, aprovat mitjançant el Decret 24/2005, de 4 de febrer, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, aprovat mitjançant el Decret 45/2011, de 29 d'abril.  
  
Annex VIII. ZEC ES5232002 i ZEPA ES0000469-Serra Calderona: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 46/2006, de 31 de març.  
  
Annex IX. ZEC ES5222001-Serra d'Espadà i ZEPA ES0000468-Serra d'Espadà: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, aprovat mitjançant el Decret 218/1997, de 30 de juliol, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà, aprovat mitjançant el Decret 59/2005, d'11 de març.  
Annex X. ZEC ES5221002 i ZEPA ES0000446-Desert de les Palmes: document complementari al Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Desert de les Palmes, aprovat mitjançant el Decret 95/1995, de 16 de maig.  
  
E) Anàlisi d'alternatives  
Tal com arreplega el DIE, l'abast del pla proposat es limita a l'adaptació dels continguts del PORN i/o PRUG afectats a fi de facilitar la seua consideració com a normes de gestió dels espais XN 2000 a què es refereix.  
El DIE fa referència a dues alternatives: l'alternativa 0 i l'alternativa 1.  
Respecte a l'alternativa 0 (o no actuació) el DIE considera que no és una alternativa viable per les raons següents:   
1. Suposaria una infracció al que disposa la Directiva 92/43/CEE quant a la necessitat d'acompanyar la declaració com a zona d'especial conservació (ZEC) dels llocs d'importància comunitària (LIC) de les mesures de conservació necessàries per a respondre a les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió d'aquests llocs en la Xarxa Natura 2000.  
2. Suposaria una infracció al que disposa la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE) que exigeix que en les ZEPAS s'establisquen les mesures de conservació dels hàbitats de les espècies que han motivat la seua declaració a fi de procurar la seua supervivència i la seua reproducció.  
3. La no-actuació suposaria una infracció dels terminis establits en la Llei estatal 42/2007, de Patrimoni Natural i Biodiversitat, i en la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, en relació amb els terminis per a declarar les ZEC, junt amb l'aprovació del corresponent pla o instrument de gestió.  
4. Addicionalment, la falta d'actuació jurídica implicaria l'existència d'obstacles a l'hora d'obtindre un adequat finançament de les actuacions relacionades amb la gestió d'aquests espais derivada dels fons comunitaris.  
Respecte a l'alternativa 1 (alternativa triada), que es proposa en la documentació aportada, el DIE considera que aquella s'estableix davall el criteri de generar una major simplificació normativa i administrativa i una major coherència de l'ordenament jurídic, ja que l'alternativa triada presenta l'avantatge de basar-se en instruments actualment vigents i que, amb caràcter general, han demostrat la seua utilitat i eficàcia per a garantir el compliment d'uns objectius de conservació que, en gran manera, són coincidents amb els que estableix la normativa reguladora de la Xarxa Natura 2000. D'altra banda, la proposta triada desenvolupa una disposició legal (el Decret 192/2014) que exigeix la seua tramitació i aprovació i estableix el marc dels continguts mínims que han de formar part del pla.  
Així, doncs, considera que l'alternativa 1 (triada), promou l'actuació jurídica que comportarà clars efectes positius:  
1. Contribuirà a l'objectiu de mantindre o portar a un estat de conservació favorable els hàbitats i espècies que van motivar la inclusió d'aquests espais en la Xarxa natura 2000 (hàbitats i espècies que són considerats «patrimoni comú» de tots els ciutadans europeus).  
2. També tindrà efectes positius sobre la població, atés que garantirà la seguretat jurídica a l'hora de desenvolupar les actuacions públiques i privades en el marc de la Xarxa Natura 2000.  
3. Possibilitarà l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.  
  
F) Descripció de les propostes de normes de gestió  
F.1. Estructura de les propostes de normes de gestió. Contingut.  
Com s'ha exposat anteriorment, la proposta de l'ordre de la conselleria en matèria de medi ambient té com a objecte l'adaptació dels continguts dels PORN i/o PRUG concernits en el Decret 192/2014 per a adaptar-los al que estableix l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, pel que fa als apartats que han de contindre les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana.  
  
El contingut mínim de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 està fixat en la Llei 11/1994 (article 47. Ter.1. Complementàriament a això, la Conferència Sectorial de Medi Ambient, amb la participació de les comunitats autònomes, va aprovar les Directrius de Conservació de la Xarxa Natura 2000 a Espanya, les quals es van publicar en el Boletín Oficial del Estado de 10 d'octubre de 2011 mitjançant la Resolució de 21 de setembre de 2011, de la Secretaria d'Estat de Canvi Climàtic, per la qual es publiquen els acords de la Conferència Sectorial de Medi Ambient en matèria de patrimoni natural i biodiversitat.  
  
D'acord amb allò que s'ha indicat, per a cada un dels espais afectats pel present procediment s'ha confeccionat un document d'adequació o complementari, amb la consideració de norma de gestió de l'espai de la Xarxa Natura 2000 que s'indica, que comprén els apartats següents:  
  
- Àmbit de la norma de gestió.  
- Inventari de tipus d'hàbitats naturals i hàbitats d'espècies presents en els espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo.  
- Objectius de conservació i gestió.  
- Zonificació.  
- Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions.  
- Criteris orientadors i mesures de gestió activa.  
- Programa d'actuacions.  
- Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies.  
F.2. Objectius de les normes de gestió  
Cada un dels documents complementaris, com a norma de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 a què afecta, té com a objectiu genèric l'establiment de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i espècies que motiven la inclusió dels espais en la Xarxa Natura 2000, a fi de mantindre o portar-los a un estat de conservació favorable, contribuint a donar solució al problema de pèrdua de biodiversitat i complint així la normativa comunitària (directives 92/43/CEE i 149/2009/CE), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre) i autonòmica (Llei 11/1994, de 27 de desembre).  
F.3. Àmbit territorial de les normes de gestió  
Resumim, a continuació, quin és l'àmbit territorial que la proposta d'ordre de la conselleria en matèria de medi ambient descriu per a cada un dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014:  
  
  
Àrea de connectivitat. Advertim que als efectes previstos en l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'estableix com a àrea de connectivitat ecològica dels espais ZEC ES0000058 i ZEPA ES0000484 € El Fondó d'Elx-Crevillent i ZEC ES0000120 i ZEPA ES0000486 € Salines de Santa Pola, la zona denominada Canyissers, la delimitació de la qual es descriu de forma cartogràfica en l'annex V del Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell.  
F.4. Inventari de tipus d'hàbitats naturals i hàbitats d'espècies presents en els espais. Descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo.  
Atenent a allò que requereix la disposició addicional primera del Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, els documents complementaris inclouen en l'apartat 2 l'inventari de tipus d'hàbitats naturals i hàbitats d'espècies presents en els espais, la descripció del seu estat de conservació i els criteris utilitzats per a interpretar-lo.  
  
Per a identificar els hàbitats i espècies present en l'espai, així com per a avaluar el seu estat de conservació, s'ha partit de la informació proporcionada pel Formulari Normalitzat de Dades (FND), contrastant-la amb la informació més actualitzada continguda i/o proporcionada pel Banc de Dades de Biodiversitat, informes tècnics i programes de seguiment del Servei de Vida Silvestre. Es presenta, per tant, en el document complementari, un inventari d'hàbitats i espècies actualitzat que ocasionarà canvis en la informació continguda en el FND, bé per baixa o addició d'hàbitats o espècies, bé per actualització de la informació ecològica.  
Així, en relació amb els inventaris d'hàbitats i espècies, s'arreplega-la següent informació actualitzada:  
a) Hàbitats naturals d'interés comunitaris (de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE, Directiva Hàbitats)  
b) Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva Hàbitats  
c) Aus de l'annex I de la Directiva 2009/147 CE (Directiva Aus)  
En aquest apartat, a més de les aus de la Directiva Aus presents en l'espai i que seran tingudes en compte als efectes de l'avaluació del seu estat de conservació es presenta un llistat d'espècies, que figuren en el Formulari Normalitzat de Dades (FND) de la ZEPA corresponent, les quals no seran tingudes en compte en el document, als efectes de valoració del seu estat de conservació, per les raons que s'exposen en cada cas. Per a aquestes espècies, es procedirà, si és el cas, a la modificació de les dades incloses en l'esmentat formulari, de manera que s'actualitze la informació que hi inclou.  
d) Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai  
S'actualitza la taula d'altres espècies importants per a la gestió de l'espai que es troben presents en el ZEC i/o ZEPA corresponent. Es tracta d'espècies que han sigut considerades com amenaçades a la Comunitat Valenciana, per estar incloses en les categories «vulnerable» o «en perill d'extinció» en els llistats actualitzats dels catàlegs valencians d'espècies de fauna i flora amenaçades, o bé per tractar-se d'espècies d'aus migradores de presència regular en l'espai les poblacions de les quals en aquest aconsegueixen valors representatius. Aquestes espècies, no obstant això, no seran objecte de valoració respecte al seu estat de conservació.  
Pel que fa als criteris utilitzats per a la valoració de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies, s'indica que s'ha seguit el sistema d'avaluació, basat en la integració de quatre grans blocs o paràmetres, que arrepleguen les directrius establides per a l'avaluació dels hàbitats i espècies davall l'informe d'aplicació de les Directives Hàbitat (article 17) i Aus (article 12). Per a la valoració de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies dels espais XN 200 concernits en el Decret 192/2014 s'ha aplicat el document denominat Guia per a l'Avaluació de l'Estat de Conservació dels Hàbitats i Espècies en Xarxa Natura 2000, el qual pot ser consultat en la web:   
  
http://www.citma.gva.es/web/espacios-protegidos/estado-de-conservacion  
Aquest document es va elaborar per a desenvolupament de les directrius contingudes en l'informe d'aplicació de les Directives Hàbitat i Aus.  
Així, basant-se en els criteris de valoració exposats, per als hàbitats s'arrepleguen, en una taula, l'estat de conservació de cada un dels paràmetres d'avaluació: rang, superfície ocupada, estructura i funcions específiques i perspectives de futur. S'indica, també, l'avaluació global de l'estat de conservació. Aquests paràmetres es valoren com a F (favorable), DI (desfavorable-inadequat), DR (desfavorable-roín) i D (desconegut).  
Per a les espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva Hàbitats i per a les aus de l'annex I de la Directiva Aus presents en l'espai, s'arrepleguen, en una taula, la valoració del seu estat de conservació global en funció de l'estat dels blocs (paràmetres): rang, població, hàbitat i perspectives de futur. S'indica, també, l'avaluació global de l'estat de conservació. Aquests paràmetres es valoren com a F (favorable), DI (desfavorable-inadequat), DR (desfavorable-roín) i D (desconegut).  
  
Finalment, el document complementari defineix l'estat de conservació favorable de les espècies com:  
- Per a les espècies que han mostrat una valoració global Favorable, es considera que mantindran o milloraran el seu estat de conservació sempre que els valors actuals dels paràmetres d'avaluació es mantinguen estables o s'incrementen respecte als de referència. Per tant, es trobaran en estat de conservació favorable si es mantenen o incrementen els valors poblacionals de referència favorable, el rang i la superfície i qualitat de l'hàbitat.  
- Per a les espècies que han mostrat una valoració global Desfavorable/Roín Desfavorable/Inadequat, aquestes aconseguiran l'estat favorable una vegada els paràmetres d'avaluació es recuperen fins a aconseguir o superar els valors de referència o les tendències que han motivat aquesta catalogació d'estat desfavorable.  
  
F.5. Objectius de conservació i gestió.  
Els respectius documents complementaris contenen els objectius de conservació i gestió referents als hàbitats d'interés comunitari i a les espècies presents en l'espai, que inclouen:  
a) Objectius de gestió referents als hàbitats d'interés comunitari  
  
Els objectius de gestió comuna per al conjunt dels hàbitats d'interés comunitari de presència confirmada en els espais afectats són els següents:  
1. Actualitzar periòdicament la informació cartogràfica de la superfície i cobertura, així com aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats.  
2. Mantindre o millorar la distribució, superfície, cobertura i funcions específiques de cada un dels hàbitats en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió. Amb caràcter general, es permetrà l'evolució natural dels tipus d'hàbitats a altres comunitats ?no necessàriament més madures- de la seua sèrie successional, sempre que aquests canvis no es deguen a alteracions provocades directament o indirectament per l'activitat humana, i sense perjudici que l'estat de conservació de determinats hàbitats exigisca una intervenció activa en un altre sentit.  
  
b) Objectius de gestió referents a les espècies  
Els objectius de gestió per a les espècies de l'annex II de la Directiva Hàbitats i de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres amb presència en els espais, així com per a les altres espècies importants per a la gestió d'aquests són:  
1. Actualitzar de forma periòdica la informació sobre la grandària poblacional, així com d'aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació de l'espècie.  
2. Mantindre o millorar la població en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió, sempre que aquests paràmetres permeten considerar que l'espècie es troba dins de l?«estat de conservació favorable» i que les perspectives de futur per a aquestes variables siguen bones.  
  
3. Millorar les poblacions de les espècies l'avaluació global de l'estat de conservació de les quals ha sigut considerat com a desfavorable.  
4. Mantindre els hàbitats de les espècies mitjançant l'eliminació dels factors que estan afectant de forma negativa el seu estat de conservació.  
5. Crear noves zones d'expansió de les espècies en l'àmbit de la norma mitjançant la restitució, restauració o creació d'hàbitats adequats per a aquestes.  
  
c) Objectius de gestió referents al conjunt de l'espai  
A fi d'integrar els diferents objectius específics per als hàbitats i les diferents classificacions d'espècies, els objectius de gestió per al conjunt de l'espai pretenen redimensionar els anteriors objectius de manera que puguen establir-se prioritats en funció de les directrius següents:  
  
Concepció en xarxa. Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.  
En funció de la cobertura de cada hàbitat dins de l'espai, de la proporció relativa que representa dins del conjunt de la de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana i de la contribució relativa de la primera a la Xarxa Natura 2000 a Europa, cada document complementari estableix els hàbitats i les espècies més importants presents en el seu espai. Hi tindran prioritat les mesures de gestió que afavorisquen la conservació dels elements esmentats.  
Priorització de recursos. Les mesures de gestió activa podran iniciar-se d'acord amb un calendari de prioritats basades en el grau d'importància de les espècies en un context de recursos limitats. En aquest sentit, en cada document complementari s'estableix l'ordre de prioritat per a l'execució de mesures de gestió que se centrarà sobre els hàbitats prioritaris. D'aquesta manera, i en cas de ser necessari, s'indiquen els hàbitats prioritaris i les espècies sobre les quals s'establirà la prioritat a l'hora d'executar les mesures de gestió.  
Context econòmic, social i territorial. S'indica en la proposta, que l'evolució de l'aplicació de la norma de gestió tindrà en compte els canvis en el context econòmic, social i territorial de l'entorn de l'espai, de manera que s'adapte, en la mesura que siga possible, a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic. Aquesta adaptació podrà tindre lloc sempre que no siguen contràries als objectius de gestió dels hàbitats i espècies i contribuïsca a aconseguir-ne un estat de conservació favorable.  
En la mesura que les activitats tradicionals contribuïsquen a la conservació dels espais previstos en la present norma i al manteniment en un estat favorable dels hàbitats i espècies presents en aquests, es prestarà una atenció preferent a aquelles mesures que, en desplegament del document complementari, es dirigisquen al foment d'aquestes activitats, amb especial atenció al suport econòmic derivat de l'aplicació dels instruments financers disponibles per a la xarxa Natura 2000.  
  
La informació sobre la Xarxa Natura 2000 entre la població local, així com la conscienciació sobre els objectius que persegueix i la necessària implicació i participació activa dels habitants dels espais inclosos en la Xarxa per a garantir el compliment d'aquests objectius, es considerarà un marc d'actuació prioritari en el desplegament i aplicació de la present norma.  
  
F.6. Zonificació.  
Resumim, en la taula següent, la zonificació proposada en els documents complementaris per a cada un dels espais ZEC i/o ZEPA de les normes de gestió:  
  
F.7. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions.  
Cada un dels documents complementaris, que es proposen, arrepleguen en l'apartat 5 la normativa d'aplicació directa i el règim d'avaluació de repercussions.  
Les mesures per a evitar el deteriorament dels hàbitat i les alteracions sobre les espècies queden contingudes en les normatives del PRUG i/o PORN concernit en cada cas i que resumim en la taula següent:  
  
Pel que fa al règim d'avaluació de repercussions, tots els documents complementaris arrepleguen els preceptes següents:  
  
- Amb caràcter general, i sense perjudici del règim especial d'autoritzacions que s'estableixen en la normativa del PRUG concernida, queden sotmesos a avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 els plans, programes i projectes que entren dins de l'àmbit d'aplicació territorial i material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
- Pel que fa a l'àmbit d'aplicació territorial, i de conformitat amb el que preveu l'article 3 del Decret 60/2012, el règim d'avaluació de repercussions s'aplicarà en tot l'àmbit del LIC i la ZEPA compreses en la norma de gestió corresponent, així com, si és el cas, en la Zona de Connectivitat Ecològica.  
  
F.8. Criteris orientadors i mesures de gestió activa  
Amb caràcter general, no s'estableixen criteris orientadors específics en les normes de gestió que es proposen. No obstant això, s'indica que, en tot cas, serà aplicable el que respecte d'això s'indique en el PRUG i/o PORN corresponent.  
De la mateixa manera, les mesures de gestió seran aquelles que indica com a tals el PRUG i/o el PORN concernit pel que fa als hàbitats i espècies compresos en l'àmbit d'aplicació dels dits instruments.  
  
  
F.9. Programa d'actuacions  
El programa d'actuacions serà el previst en el corresponent PRUG i/o PORN concernit en la norma de gestió.  
  
F.10 Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies  
Cada document complementari indica que l'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i directrius i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies presents en el LIC i la ZEPA objecte de la norma de gestió corresponent es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació de la Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE). Els indicadors que s'utilitzaran amb aquesta finalitat coincideixen amb els diferents paràmetres usats per a establir l'estat de conservació, que en aquest cas serveixen per a valorar si l'evolució dels elements de gestió és positiva o negativa respecte a aquest «estat de conservació favorable» a mantindre o aconseguir.  
  
A aquest respecte, el DIE indica que per a avaluar els resultats de les mesures de conservació (normativa i directrius i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies s'instauren dos sistemes d'indicadors:  
  
- Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma.  
  
- Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
a) Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió  
Amb la finalitat de seguir i avaluar periòdicament l'execució de la norma de gestió així com la seua efectivitat es desenvolupa un sistema d'indicadors, establint-se:  
a.1. Indicadors clau per a conéixer el grau de desenvolupament de les mesures de gestió, el desenvolupament econòmic i humà i el suport d'altres administracions.  
a.2. Indicadors de seguiment i avaluació de les directrius i mesures de gestió activa.  
b) Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats  
En aquest apartat s'estableixen dos tipus d'indicadors:  
b.1 Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
Són els mateixos indicadors (paràmetres) que s'utilitzen per a establir l'estat de conservació, que en aquest cas serveixen per a valorar si l'evolució dels elements de gestió és positiva o negativa respecte a aquest «estat de conservació favorable» a mantindre o aconseguir.  
b.2. Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment.  
S'estableixen dos indicadors:  
b.2.1. Grau de seguiment: % d'espècies i hàbitats per a les quals s'ha avaluat l'estat de conservació als 6 anys.  
b.2.2. Grau d'avanç en objectius de conservació: % d'espècies i hàbitats que:  
- Mantenen l'estat de conservació  
- Milloren l'estat de conservació  
- Empitjoren l'estat de conservació  
  
G) Possibles efectes sobre el medi ambient  
Les normes de gestió que es proposen per a les zones ZEC i ZEPA incloses en el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, es desenvolupen d'acord amb una legislació comunitària, estatal i autonòmica i permeten integrar les consideracions ambientals promovent el desenvolupament sostenible, permetent una adequada conservació d'aquests espais de la Xarxa Natura 2000, els seus hàbitats i espècies d'interés.  
El document inicial estratègic, en relació amb els efectes ambientals previsibles, conclou que les normes de gestió proposades tindran efectes positius sobre els aspectes següents:  
- Efectes sobre la biodiversitat, la flora i la fauna, positius per promoure la conservació dels hàbitats i espècies que van determinar la inclusió dels espais esmentats en la Xarxa Natura 2000.  
- Efectes sobre el paisatge, positius per contribuir a fixar objectius de qualitat paisatgística sobre els recursos naturals.  
- Efectes sobre factors climàtics (canvi climàtic), positius per contribuir a augmentar la capacitat de resiliència del territori, és a dir, la seua capacitat d'adaptació al problema del canvi climàtic.  
- Efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, positius per promoure un ús racional d'aquests elements, dirigit a la seua millora i conservació en bon estat en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
- Efectes sobre la població, positius per contribuir a garantir la seguretat jurídica a l'hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitar l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.  
A més, s'indica:  
- Efectes sobre la salut, no es preveuen efectes significatius.  
- Efectes sobre el patrimoni cultural valencià, no es preveuen efectes significatius, perquè pel caràcter de les normes de gestió i el tipus de mesures que contindran no hi ha possibilitat d'afecció a l'element inventariat que queda en l'àmbit d'aquestes normes.  
  
H) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
1 SDG del Medi Natural - Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits 26.05.2015   
  
  
I) Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient. Cal indicar, en primer lloc, que la proposta de normes de gestió per als espais de la Xarxa Natura inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, si bé sorgeix per a fer complir l'ordenament jurídic de caràcter ambiental establit per la legislació europea, estatal i autonòmica, no hi ha dubte que respon a la necessitat d'establir mesures de conservació sobre els espais esmentats de la Xarxa Natura 2000 que permeten evitar el deteriorament dels hàbitats i les alteracions de les espècies que van motivar la seua inclusió en la Xarxa Natura 2000, amb l'objecte de mantindre o portar-los a un estat de conservació favorable, contribuint a donar solució al problema de pèrdua de biodiversitat.  
D'altra banda, es valora favorablement l'esforç realitzat amb vista a establir una adequada coordinació entre els diferents instruments d'ordenació ambiental que se solapen en els espais naturals objecte de les normes de gestió proposades. Respecte d'això, cal indicar que resulta summament avantatjós, des de la perspectiva estratègica ambiental, establir com a criteri, a l'hora d'optar per una determinada coordinació, generar una major simplificació normativa i administrativa, de manera que s'haja recorregut a prendre com a base de partida els instruments d'ordenació ambiental actualment vigents en els espais naturals protegits afectats per les normes de gestió els quals, amb caràcter general, han demostrat la seua utilitat i eficàcia per a garantir el compliment d'uns objectius de conservació que, en gran manera, són coincidents amb els que estableix la normativa reguladora de la Xarxa Natura 2000.  
  
El fet d'adaptar les normatives PRUG i/o PORN als espais Xarxa Natura 2000 objecte del Decret 192/2014, actualitzant i incorporant la documentació requerida per a les normes de gestió, tal com ve arreplegat en l'article 47.Ter de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, tenint en consideració, a més, que l'àmbit territorial dels PRUG i PORN són molt semblants als dels seus respectius espais LIC i ZEPA objecte de les normes de gestió, resulta ambientalment viable ja que les característiques ecològiques dels hàbitats i espècies a què s'apliquen són les mateixes que les que actualment protegeixen les normatives dels instruments PRUG i PORN.  
  
Per tot això, valorem que els possibles efectes sobre el medi ambient que es puguen derivar de les normes de gestió proposades seran positius.  
D'altra banda, atés que els espais de la Xarxa Natura 2000, constitueixen elements estratègics del territori (infraestructura verda), reconeguts com a tals en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 contribuiran al desenvolupament i la implementació de la mencionada ETCV, en concret, en el respecte d'això s'arreplega en la Directriu 41 i la Directriu 42.  
Dit tot això, i realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada, no obstant això, cal realitzar les consideracions següents:  
  
1. Annex III. ZEC ES0000120 i ZEPA ES0000486-Salines de Santa Pola: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant i Pla rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Salinas de Santa Pola.  
  
En l'apartat 1. Àmbit de la norma de gestió,s'indica:  
«Igualment, el present document serà aplicable, en allò que corresponga, a l'àrea de connectivitat ecològica establida en article 8 del Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell...»  
No obstant això, en l'apartat 4. Zonificació i en l'apartat 5. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions no es fa referència a aquesta àrea de connectivitat (Canyissers), quan queda afectada pel PORN del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant. Hauria, doncs, de fer-hi referència i aplicar-se el mateix criteri de zonificació que en l'annex I. ZEC ES0000058 i ZEPA ES0000484-El Fondó d'Elx-Crevillent: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fondó. En aqueix sentit, s'entén que, per a la zona de connectivitat ecològica Canyissers, serà aplicable el que arreplega l'article 8 del Decret 192/2014, de 14 de novembre, i, per tant, la normativa aplicable a aquesta zona serà l'establida per a aquesta en el PORN del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant.  
  
2. Annex V. ZEC i ZEPA ES0000211-Desembocadura del riu Millars: document complementari al Pla rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars.  
En l'apartat 1. Àmbit de la norma de gestió, la descripció de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió realitzada en el document proposat presta a confusió. S'hi indica: «El contingut del present document s'aplica a la part coincident de la ZEPA i LIC Desembocadura del riu Millars amb l'àmbit territorial del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars...»  
En el visor cartogràfic de la conselleria, s'observa que el ZEC i ZEPA Desembocadura del riu Millars, en la zona costanera, presenta major superfície que el paisatge protegit en aqueixa mateixa zona, per la qual cosa la part coincident d'ambdós figures (ZEC/ZEPA i paisatge protegit) redueix l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió al paisatge protegit i queda una xicoteta àrea de LIC/ZEPA no inclosa en aquest àmbit.  
Considerem que el document complementari ha de corregir la seua redacció de tal manera que quede descrit que l'àmbit de la norma de gestió coincideix plenament amb la ZEC/ZEPA Desembocadura del riu Millars.  
En la imatge següent s'arreplega la part est, junt amb la costa, de l'espai Paisatge Protegit de la Desembocadura del riu Millars, i s'aprecia que hi ha una part de la ZEC/ZEPA de la Desembocadura del riu Millars que no queda arreplegada en l'àmbit descrit de la norma de gestió proposada.  
  
  
3. Annex VII. ZEC ES5233010 i ZEPA ES0000472-Gorges del Cabriol: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Gorges del Cabriol, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Gorges del Cabriol.  
En l'apartat 1. Àmbit de la norma de gestió, s'indica que el contingut del document complementari s'aplica a l'àmbit territorial del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, tal com s'indica explícitament en l'article 3 del mencionat PRUG, coincident amb la delimitació de la zona de protecció (s'ha d'entendre zona de protecció del PORN). S'afig, a més:  
«Igualment, i per al sector del terme municipal de Requena denominat Barranco de las Salinas, situat al nord-est del parc natural, el qual no es troba inclòs en l'àmbit del parc natural però té la consideració d'espai de la Xarxa Natura 2000, s'aplicarà allò que corresponga en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Gorges de Cabriol, aprovat mitjançant el Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell.»  
  
Observant el visor cartogràfic de la Conselleria, veiem que:  
1. L'àmbit del Parc Naturals Gorges del Cabriol, coincideix sensiblement amb l'àmbit de la ZEPA del mateix nom, a excepció d'una zona del denominat Barranco de Salinas i una xicoteta àrea en el sud-est que queda fora del parc natural (àrea al sud de la via pecuària Vereda de Balsa de Ves).  
2. L'àmbit del parc natural inclou l'àmbit del ZEC Gorges del Cabriol, a excepció d'una zona del denominat Barranco de Salinas i una xicoteta àrea en el sud-est que queda fora del parc natural (àrea al sud de la via pecuària Vereda de Balsa de Ves).  
Per això, es considera:  
1. La proposta de norma de gestió ha de corregir la seua redacció en l'apartat d'àmbit de la norma, per a incloure-hi de forma adequada l'àmbit ZEC, ubicat al sud-est, que queda fora del parc natural, de tal manera que l'àmbit de la norma comprenga tot l'espai RN 2000.  
2. En la zonificació proposada en el document complementari hauria de completar-se la descripció indicant-se que a aquelles àrees de ZEC i ZEPA Gorges del Cabriol que no queden incloses en l'àmbit del PRUG els serà aplicable les mesures previstes en el títol III (Normes i directrius relatives a l'ordenació dels recursos naturals) del PORN de les Gorges del Cabriol.  
En la següent imatge, s'arreplega la zona sud-est del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, i s'observa en color roig la línia que delimita el parc natural i on s'aprecia que hi ha una xicoteta àrea de l'àmbit de la ZEPA Gorges del Cabriol que no queda arreplegada en l'àmbit territorial descrit per la norma de gestió proposada.  
  
  
4. Annex VIII. ZEC ES5232002 i ZEPA ES0000469-Serra Calderona: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra Calderona.  
En l'apartat 1. Àmbit de la norma de gestió, s'indica que el contingut del document complementari s'aplica a l'àmbit territorial del Parc Natural de la Serra Calderona.  
En el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, arreplega en l'annex IV la delimitació gràfica dels àmbits ZEC i ZEPA objecte del decret esmentat. En l'annex mencionat apareix grafiada la ZEPA Serra Calderona.  
Observant el visor cartogràfic de Conselleria, es veu que hi ha un àmbit de la ZEPA Serra Calderona, ubicat al nord-oest del parc natural, que quedaria exclòs de la descripció de l'àmbit de les normes de gestió.  
  
Per això, hauria de corregir-se la descripció de l'àmbit territorial arreplegada en el document complementari per a incloure-hi tot l'espai natural de la ZEPA.  
A més, en l'apartat de zonificació del document complementari, hauria d'arreplegar-se per a l'àmbit de ZEPA que queda fora del Parc Natural que la zonificació d'aquesta àrea es correspondrà amb la zonificació establida en el PORN de la Serra Calderona i, per tant, la normativa d'aplicació directa serà la que arreplega, per a aquesta zonificació, la normativa del PORN.  
En la següent imatge, pot apreciar-se en roig el límit del Parc Natural Serra Calderona, i s'observa que en la part nord hi ha un àmbit de la ZEPA Serra Calderona que quedaria fora de l'àmbit territorial de la norma de gestió proposada.  
  
  
5. Annex IX. ZEC ES5222001-Serra d'Espadà i ZEPA ES0000468-Serra d'Espadà: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
  
Amb la descripció realitzada de l'àmbit de la norma de gestió, queda exclosa una zona de ZEPA, ubicada al nord-oest, en el terme de Puebla de Arenoso.  
Aquesta zona de ZEPA coincideix amb part de l'espai natural del LIC Curs Alt del Riu Millars.  
  
En aquest sentit, si les característiques dels hàbitats i espècies de l'àmbit ZEPA, anteriorment mencionat, es corresponen amb les del LIC Curs Alt del Riu Millars, el document complementari ha de fer referència a aquesta circumstància de forma justificada i, en aquest cas, establir en el document complementari, si així s'estima, una doble determinació en relació amb la regulació dels espais RN 2000 ZEC ES5222001 € Serra d'Espadà i ZEPA ES0000468 € Serra d'Espadà, de tal manera que:  
1. Per a l'àmbit de la ZEPA Serra d'Espadà que queda fora de l'àmbit PORN de la Serra d'Espadà però coincideix amb l'àmbit del LIC-ZEC Curs Alt del Riu Millars, la norma de gestió per la qual es regula aquest àmbit serà la norma de gestió que al seu dia s'aprove per a l'espai XN2000. Respecte d'això, cal indicar que la Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 21 de novembre de 2014, va adoptar acord d'emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de les normes de gestió dels espais de la XN 2000: LIC -ZEC ES5222004 Curs Alt del Riu Millars.  
2. Per a la resta de l'àmbit, el que es correspon amb la descripció de la proposta del document complementari que ara s'avalua, la norma de gestió aplicable serà la que es proposa en aquest document, amb la zonificació i les normes d'aplicació directa que en s'hi arrepleguen.  
  
En la següent imatge, pot apreciar-se en color roig el límit del PORN Serra d'Espadà i s'observa que al nord hi ha una zona del ZEC Serra d'Espadà que quedaria annex IX. ZEC ES5222001-Serra d'Espadà i ZEPA ES0000468-Sierra d'Espadà: document complementari al Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
  
  
  
Amb tot el que s'ha indicat anteriorment, creiem oportú que els respectius documents complementaris incloguen una descripció gràfica detallada de l'àmbit territorial d'aplicació de la norma de gestió.  
  
J) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
K) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta de les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de desembre, del Consell, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor dels instruments d'ordenació ambiental PORN i/o PRUG afectats.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de l'esmentada llei, que la proposta de les mormes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de desembre, del Consell, constitueixen l'instrument adequat per a la integració de les consideracions ambientals en la planificació territorial, no té incidència significativa en el model territorial ja que aquests espais ja compten amb protecció, bé a través dels instruments ambientals, PORN i/o PRUG, bé a través de la legislació comunitària o nacional; contribueixen favorablement a la protecció i conservació dels hàbitats i espècies i, per tant, contribueixen a evitar la pèrdua de biodiversitat, no suposa afecció sobre elements del patrimoni cultural, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de desembre, del Consell, no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de desembre, del Consell,d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació de les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de desembre, del Consell, en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 inclosos en el Decret 192/2014, de 14 de desembre, del Consell,per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 9 de febrer de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans.  
Promotor: Ajuntament de Náquera.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València i Ajuntament.  
Localització: Náquera (València).  
Núm. expedient: 99/2015-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 9 de febrer de 2016, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans de Náquera, en els termes següents:  
  
A. Antecedents  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46) que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 de l'article esmentat.  
D'acord amb allò que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic.  
B.1) Documentació aportada  
L'Ajuntament de Náquera remet directament el 14 de maig de 2015 la sol·licitud per a l'inici del procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans.  
  
La documentació presentada consistia en un document en format paper i digital CD, on s'adjuntava:  
- Document inicial estratègic.  
- Esborrany del pla parcial del sector R-8 Els Plans.  
Revisada la documentació, es comunica per mitjà d'un escrit de 8 de juny de 2015 l'obertura de l'expedient 099/2015-EAE a l'Ajuntament de Náquera.  
  
B.2) Informació territorial  
El municipi de Náquera, situat a la comarca del Camp de Túria, en la província de València, té una població de 6.051 habitants (segons l'IVE a 01.01.2013). La superfície del terme municipal és de 38,7 km². Se situa a una altitud de 222 msnm i a una distància de 24 km de la capital de la província.  
Limita amb els termes municipals de Bétera a l'oest; Serra i Segart al nord; Albalat dels Tarongers, el Puig de Santa Maria i Rafelbunyol a l'est; i Museros i Moncada al sud.  
Situada en els contraforts de la serra Calderona. El seu clima és de tipus mediterrani. La zona del terme no cultivada és molt boscosa, amb una elevada biodiversitat, tant per les formacions vegetals com per la fauna associada a aquestes.  
La zona d'estudi es troba situada entre els rius Palància i Túria, cursos caracteritzats per una pronunciada irregularitat. Estem enclavats en la conca hidrogràfica del Xúquer dins de la unitat hidrogeològica del mig Palància.  
El sector s'ubica en el centre de l'àmbit de l'anomenat barranc de Náquera o del Moliner, el qual naix en la zona muntanyosa al nord del terme municipal, al sud de la serra Calderona, i mor abans d'arribar al barranc del Carraixet provocant una zona de risc d'inundació adjacent al bypass. Es tracta d'un llit esporàdic i el seu cabal depén fonamentalment de les pluges caigudes en la zona muntanyosa de la conca.  
El barranc se situa de forma central al sector, creuant de nord a sud i ix de la zona en l'encreuament amb la carrerada d'Aragó.  
L'economia de Náquera està basada pel que fa a matèria primera principalment en la transformació de productes metàl·lics i en el sector de la fusta. També en l'agricultura en què destaquen entre els cultius de secà: oliveres, ametlers, vinyes i garroferes i en les terres de regadiu els tarongers.  
Però la gran part la seua economia es basa en el sector serveis, que atén la població estacional que a l'estiu es triplica fins una població estimada de 14.000 habitants.  
B.3) Planejament vigent  
El planejament general vigent del terme municipal de Náquera són les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport el 25 de juny de 1985. Les normes subsidiàries de Náquera classifiquen el sòl del sector com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
El 12 de maig de 2006 la CTU va aprovar definitivament el pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans de Náquera i l'homologació modificativa de les normes subsidiàries de Náquera (publicat BOP de València el 27.07.2006), l'objecte del qual era la reclassificació del sòl no urbanitzable de protecció agrícola (a excepció d'una parcel·la al nord de l'àmbit) per al desenvolupament d'un sector de 391.176,19 m² amb una parcel·la dotacional pública adscrita (PRD-6) de 313.922,27 m² per a una àrea de repartiment total de 391.176,19 m².  
Aquest document va ser avaluat ambientalment amb declaració ambiental (Exp. 73/06-AIA) firmada per la directora general de Gestió del Medi Natural el 4 de maig de 2006, que es va estimar acceptable a efectes ambientals i supeditada al compliment d'una sèrie de condicionants.  
El 30 de març de 2012 el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV), Sala Contenciosa, Secció Primera (procediment ordinari núm. 117/2009), va emetre una sentència anul·lant l'homologació modificativa i pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans de Náquera, en tant que la «delimitació i l'adscripció d'aquest sector vulnera el principi d'equidistribució de beneficis i càrregues en adscriure-li un element estructural al servei de tot el municipi obtenint-lo només a càrrec dels propietaris d'aquest sector».  
A partir d'aquesta, els terrenys objecte d'aquest pla parcial modificatiu reverteixen de nou a sol no urbanitzable, tal com figuraven, prèviament, en les normes subsidiàries de Náquera.  
En l'actualitat es troba en revisió el pla general de Náquera, concretament en la fase d'avaluació ambiental amb document de referència emés (Exp. 90/11-EAE) aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental en resolució de data 9 de febrer de 2012.  
B.4) Objecte de la modificació  
L'objecte de l'homologació modificativa del sector R-8 Els Plans és el següent:  
- Delimitar l'àmbit del sector R-8 com a nou sector de sòl urbanitzable amb ús global residencial, mitjançant la reclassificació del sòl no urbanitzable de protecció agrícola inclòs en aquest àmbit i arreplegat en les normes subsidiàries de Náquera.  
- Definir la xarxa primària de dotacions inclosa en el sector.  
- Definir la infraestructura verda continguda en l'àmbit del sector.  
- Definir les condicions de connexió i integració territorial i paisatgística del sector.  
La delimitació del sector s'ajusta a les determinacions de l'art. 29 de la LOTUP. Els terrenys continguts en l'àmbit se situen afrontant per l'oest amb la carretera CV-315, de la qual és titular la Diputació de València i amb sòl urbà residencial (nucli oest o Tres Rutes); pel nord amb la carretera CV-305 i amb sòl urbà residencial (nucli oest o Tres Rutes i nucli est); per l'est amb la carretera CV-305; i pel sud amb la carrerada d'Aragó, també anomenada camí de Llíria. La superfície total del sector és igual a 771.489,30 m²s.  
L'àmbit del sector es reclassifica de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbanitzable, excepte l'àmbit del barranc del Moliner, que es classifica com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i l'àmbit de la carrerada d'Aragó com a sòl no urbanitzable de protecció de vies pecuàries.  
S'estableix un nombre d'habitants mínim de 2.650 i màxim de 4.000. L'ús global del sector és el residencial, amb usos compatibles terciari i d'equipaments. La tipologia dominant és l'habitatge aïllat, i s'admeten els habitatges adossats com a compatibles.  
La xarxa primària estarà formada per les carreteres CV-305 i CV-315 i per la carrerada d'Aragó, que delimiten, tots ells, el sector. Així mateix, formarà part de la xarxa primària, però amb caràcter privat, l'equipament múltiple que ocupa la major part del sector.  
Es defineixen com a infraestructura verda els sòls corresponents al barranc del Moliner, que travessa el sector de nord a sud, la carrerada d'Aragó amb el seu ample legal de 37,50 m i les zones verdes de la xarxa secundària de dotacions qualificades pel pla parcial modificatiu.  
Les xarxes de serveis urbans connectaran amb les existents en els sòls urbans limítrofs, mitjançant la seua extensió. La xarxa de clavegueram públic connectarà amb la depuradora del polígon industrial, que necessita una ampliació per a assumir l'increment d'efluents. Les infraestructures viàries del sector connectaran amb les carreteres CV-305 i CV-315 mitjançant els nucs existents localitzats en els vèrtexs del sector i el nou ja construït en la CV-305 inclòs, en part, dins del sector.  
  
Les directrius estratègiques del desenvolupament del pla en l'àmbit del sector R-8 són les següents:  
- Reposició de la zona de trànsit agrícola i pecuari paral·lel al camí de Llíria o carrerada d'Aragó, tocant al sector i fins a 15 m comptats des del límit nord. Cal indicar que des de l'eix del camí actual hi ha una distància a un costat i a l'altre de 18,75 m, tenint en compte que la carrerada d'Aragó té una amplària de 37,5 m.  
- Assumpció a càrrec del sector, de conformitat amb el que preveu el pla general municipal aprovat provisionalment i l'informe de Diputació, del desdoblament de la CV-305 i de la nova rotonda inclosa en el sector.  
- Creació d'un vial de servei paral·lel a les carreteres de la Diputació de València, excepte en el tram que afecta el barranc del Moliner.  
  
- Recuperació de l'ample legal de la carrerada d'Aragó per a trànsit agrícola, via pecuària o qualsevol ús compatible, segons la normativa sectorial que li afecta.  
- Adopció d'un sistema d'evacuació d'aigües residuals separatiu, evitant-se l'abocament de residuals al barranc del Moliner i garantint el seu drenatge a xarxa general fins a l'estació depuradora del polígon industrial.  
L'aprofitament tipus del sector, que coincideix amb l'àrea de repartiment es calcula de la manera següent:  
  
Superfície del sector 771.489,30 m²s  
Superfície de sòl no urbanitzable inclosa en el sector  
(barranc + via pecuària) 44.618,10 m²s  
  
Superfície dotacional ja afecta a la seua destinació inclosa en el sector (CV-305) 26.550,46 m²s  
Superfície computable del sector = 700.320,74 m²s  
Superfície de l'àrea de repartiment 726.871,20 m²s  
IEB 0,26536 m²t/m²s  
Edificabilitat bruta 192.883,95 m²t  
Edificabilitat residencial  
(Coef. homogen. residencial = 1,00) 132.218,05 m²t  
Edificabilitat terciària.  
(Coef. homogen. terciari = 0,90) 17.220,00 m²t  
Edificabilitat PDM\*  
(Coef. homogen. PDM\* = 0,60) 43.445,90 m²t  
ÀT = 0,23066 ua/m²s  
(132.218,05 x 1,00 + 17.220,00 x 0,90 + 43.445,90 x 0,60) / (726.871,20 € 26.550,46)  
  
  
B.5) Justificació de la modificació.  
El municipi de Náquera disposa de normes subsidiàries, aprovades definitivament per la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport el 25 de juny de 1985. Aquest planejament no està adaptat a la LOTUP. En aquests moments es troba en fase d'avaluació ambiental el pla general de Náquera amb document de referència emés (Exp. 90/11-EAE) aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental en la Resolució de data 9 de febrer de 2012.  
Analitzant les normes subsidiàries de Náquera podem observar la carència d'un model territorial adequat, que ordene els sòls residencials extensius, molt dispersos en el territori. L'existència de dos nuclis urbans en els extrems nord-oest i sud-est de l'àmbit del sector i la voluntat de construir un equipament esportiu singular (camp de golf), emparat pel conveni subscrit entre la Federació Valenciana de Golf i l'Ajuntament de Náquera, va donar com a resultat la delimitació del sector R-8 Els Plans i la reclassificació, per tant, dels terrenys que l'integren.  
  
Després de la sentència del TSJ del 30 de març de 2012 per la que s'anul·la l'homologació modificativa i el pla parcial modificatiu, els terrenys passen a estar classificats, de nou, com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
Atés que les obres d'urbanització de l'anterior pla parcial ja estan executades en més d'un 80 % i que en la sentència del TSJ no es qüestiona l'oportunitat de la redacció del pla parcial ni l'aptitud dels terrenys per a ser reclassificats mitjançant l'homologació modificativa que es van tramitar al seu dia, l'Ajuntament de Náquera ha acordat tramitar novament un pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans amb les determinacions i paràmetres bàsics de l'anteriorment aprovat, que respecte l'anterior qualificació urbanística dels sòls lucratius privats i que, en compliment de la sentència esmentada, elimine la qualificació del sòl destinat al camp de golf de l'anterior pla com a equipament públic esportiu pertanyent a la xarxa primària de dotacions. Així doncs, en aquest nou pla parcial, el sòl esmentat es qualifica com a equipament múltiple privat (PDM\*) de la xarxa primària de dotacions.  
  
  
- Fitxa de planejament i gestió.  
A continuació es justifica el compliment de les determinacions de l'ordenació estructural definides en la fitxa de planejament i de gestió del sector R-8 Els Plans de les normes subsidiàries de Náquera:  
1. El pla parcial modificatiu desenvolupa un sòl urbanitzable de qualificació residencial.  
2. L'àmbit del sector s'ajusta als límits i a les superfícies definits en l'homologació.  
3. Es considera ús global el residencial, amb la tipologia d'habitatges adossats.  
4. Es consideren usos compatibles els següents:  
a) Terciari en els usos detallats comercial (Tco1 i Tco2, amb límit de 200 m² de superfície), hoteler (Tho) i recreatiu (Tre).  
b) Dotacional en els usos detallats d'equipament públic i privat assistencial (Dad), Esportiu (Ddp), Educatiu-cultural (Ded), aparcament (Par1a, Par1b i Par1c); i espais lliures.  
5. Es consideren usos incompatibles tots aquells no inclosos en el global i/o els compatibles.  
6. El pla parcial modificatiu defineix les següents zones d'ordenació:  
a) Residencial múltiple bloc adossat (RmBA)  
b) Terciari volum específic (TVE)  
c) Equipament múltiple privat (PDM\*)  
7. L'adequació a les condicions d'aprofitament s'indiquen en el quadre del punt anterior.  
8. Es defineix una àrea de repartiment, ARA1, que comprén tot l'àmbit del sector, descomptant-ne la superfície de sòl no urbanitzable inclosa.  
9. L'edificabilitat màxima del sector és de 192.883,95 m²t, l'aprofitament tipus de l'àrea de repartiment és igual a 0,23066 ua/m²s.  
L'aprofitament tipus s'obté dividint el producte de l'aprofitament objectiu entre la superfície de l'àrea de repartiment, descomptant-ne el sòl dotacional ja afecte a la seua destinació.  
10. El pla delimita una única unitat d'execució, UE1, quant a la seqüència lògica de desenvolupament del pla general, les condicions de connexió i les condicions de programació i, si és el cas, de redelimitació de la unitat. Aquesta comprén tot l'àmbit del sector i configura una única àrea de repartiment, descomptat el sòl no urbanitzable inclòs en l'àmbit del sector.  
11. Així mateix, s'assegura el compliment de les condicions de connexió amb la xarxa primària viària i amb les xarxes d'infraestructures de serveis.  
12. No produeix conflicte amb la seqüència lògica de desenvolupament del planejament, ja que la unitat d'execució pot desenvolupar-se sense necessitat d'esperar l'execució de cap altra.  
13. No es podrà desenvolupar cap unitat d'execució que afecte la continuïtat de la xarxa de camins o d'infraestructures existents sense que prèviament o simultàniament s'escometa la reposició dels serveis esmentats.  
14. L'actuació es pot desenrotllar sense dependre del desenvolupament d'altres actuacions.  
15. S'ha de mantindre i conservar la vegetació autòctona de la zona del barranc del Moliner, inclosa la pinada situada en el llit del barranc.  
  
16. En el límit sud del sector, s'haurà d'adequar el barranc del Moliner en el seu encreuament amb el camí de Llíria per a establir un llit definit o un pas inferior de les aigües. S'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca.  
  
- Ordenació detallada.  
a) Xarxa viària.  
La xarxa viària del sector té una superfície total igual a 87.448,56 m²s, dels qual corresponen 26.550,46 m²s a la xarxa primària, conformant la zona de 18 m de protecció de la carretera CV-305. Per a la cessió de dotacions públiques tan sols computen 60.898,10 m²s. Hi ha cinc tipus de viari que es representen en detall en el pla O4\_Alineacions i rasants. La superfície total de la xarxa viària (incloent-hi xarxa primària i secundària) representa el 12,49 % de la superfície computable del sector.  
b) Aparcaments.  
Hi ha quatre zones d'aparcament, AV, que tenen una superfície total de 13.516,00 m²s. La superfície total de la xarxa viària (incloent-hi xarxa primària i secundària) representa l'1,93 % de la superfície computable del sector.  
S'ha previst que els accessos a l'equipament múltiple privat PDM\* estiguen dotats de les suficients places d'aparcament en dotació AV dins del sector amb l'objecte de preveure les necessitats de qualsevol tipus d'equipament que s'implante en la parcel·la.  
Es generen zones d'aparcaments exclusives que ofereixen 669 places d'aparcaments a més de les que es preveuen en viari públic.  
a) Aparcaments privats: es reservarà, en cada parcel·la, una plaça per habitatge en sòl residencial més un 10 % addicional, una plaça cada 25 m²t en sòl terciari i una plaça cada 100 m²t d'ús dotacional privat.  
  
b) Aparcaments públics: el total de places d'aparcament en domini públic ascendeix a 2.083 places.  
La justificació de la dotació de places d'aparcament en sòl públic és la següent (50 % de les exigides en sòl privat):  
- Ús residencial  
Nombre d'habitatges màxim estimat 1.374 habitatges  
Places en parcel·la (1 plaça/habitatge+ 10 %) 1.374 + 137 = 1.511 places  
Places d'aparcament públiques necessàries 756 places  
- Ús terciari  
Edificabilitat terciària 17.220,00 m²t  
Places en parcel·la en el supòsit més exigent (Per a ús comercial 1 plaça/25 m²t): 689 places  
Places d'aparcament públiques necessàries 345 places  
- Ús equipament múltiple privat  
Edificabilitat PDM\* 43.445,90 m²t  
Places en parcel·la 1 plaça/100 m²t 435: places  
Places d'aparcament públiques necessàries: 217 places  
  
Total places públiques necessàries: 1.318 places  
Places previstes pel sector en AV: 669 places  
Places previstes pel sector en RV: 1.414 places  
Total places públiques previstes en el sector: 2.083 places  
  
La superfície total de sòl pertanyent a la xarxa viària representa el 14,42 % de la superfície computable del sector (sense comptar el sòl pertanyent a la carrerada d'Aragó, que coincideix amb la carretera CV-315 i que, en aquest pla parcial modificatiu, es considera sòl no urbanitzable de protecció de vies pecuàries.  
  
c) Zones verdes.  
El conjunt de les zones verdes tenen una superfície total de 70.032,07 m²s: SJL-1 amb 21.460,00 m²s, SJL-2 amb 28.429,00 m²s i SJL-3 amb 13.874,00 m²s. En totes elles es poden inscriure cercles de 25 m de diàmetre. S'ubiquen junt amb el barranc del Moliner. A més, es reserven 6.269,07 m²s corresponents a zones de jocs públiques vinculades a l'equipament múltiple privat (PDM\*), que s'ubicaran en el perímetre de l'equipament esmentat, en contacte amb l'edificació projectada en el seu àmbit. La superfície total de zones verdes representa el 10,00 % de la superfície computable del sector.  
d) Equipaments.  
Les dues zones destinades a equipament públic tenen una superfície total igual a 19.559,00 m²: SDM-1 amb 12.126,00 m² i SDM-2 amb 7.433,00 m². La superfície total d'equipaments públics representa el 2,79 % de la superfície computable del sector.  
Hi ha un equipament múltiple privat pertanyent a la xarxa primària (PDM\*), amb una superfície igual a 374.044,04 m²s. La superfície total d'equipaments públics i privats representa el 56,20 % de la superfície computable del sector  
e) Sòl lucratiu.  
El sòl lucratiu està constituït per terra de destinació privada d'ús residencial, ús terciari i ús d'equipament múltiple privat.   
L'ús residencial té una parcel·la mínima de 150,00 m²s, amb una superfície total de sòl destinat a aquest ús igual a 144.463,82 m²s.  
L'ús terciari té una parcel·la mínima de 17.807,71 m², que coincideix amb la superfície total del sòl destinat a aquest ús.  
L'ús d'equipament múltiple privat té una parcel·la mínima de 374.044,04 m²s, que coincideix amb la superfície total del sòl destinat a aquest ús.  
f) Zones d'ordenació urbanística  
El pla parcial modificatiu defineix les següents zones d'ordenació:  
  
1. Residencial múltiple bloc adossat (RmBA), caracteritzada perquè les edificacions de cada parcel·la s'adossen entre si en, almenys, un dels seus laterals, formant un volum reculat de tots els límits de l'illa en què s'ubica.  
2. Terciari volum específic (TVE), caracteritzada perquè l'edificació es defineix per un volum determinat en el projecte que la desenvolupa, separada de tots els límits de la parcel·la.  
3. Equipament múltiple privat (PDM\*), caracteritzada perquè l'edificació es defineix per un volum determinat en el projecte que la desenvolupa, separada de tots els límits de la parcel·la.  
B.6) Consideració d'alternatives.  
Per a la proposta de modificació es prenen en consideració únicament dues alternatives. Per un costat l'alternativa 0, que seria no tornar a reclassificar el sòl inclòs en la delimitació del sector R8 Els Plans, ja desenvolupat anteriorment el pla parcial modificatiu i homologació modificativa del qual van ser anul·lats per la sentència del TSJ.  
Enfront d'aquesta, l'alternativa 1 consistiria a desenvolupar de nou el pla parcial del sector R8 reclassificant el sòl no urbanitzable en sòl urbanitzable, amb la mateixa delimitació, superfície, ús global, tipologies i quantitat d'edificabilitat residencial i terciària.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atenent els aspectes inclosos en el document inicial estratègic i consultat el sistema d'informació geogràfica d'aquesta conselleria s'aprecien els següents aspectes ambientals que podrien veure's afectats per la modificació:  
- Impactes sobre el medi físic  
La modificació del pla s'insereix sobre un àmbit de 771,489,30 m², ja classificats en la seua gran part com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola en les normes subsidiàries vigents. L'àmbit en qüestió pel que fa als àmbits proposats al seu dia com a residencials, es troba amb la urbanització realitzada en un 80 %, per la qual cosa es troba profundament transformat.  
La capacitat agrícola dels terrenys és elevada en la pràctica totalitat de la parcel·la, excepte en l'extrem oest que és moderada. La cartografia SIOSE determina una cobertura de regadiu (cítrics) de forma majoritària en la parcel·la (zona S i central), excepte zones de mosaic de cultius (cítrics, pastiu, coníferes, cultius herbacis, etc.) en els extrems NW, SE, que s'estén a la part central.. La fisiografia presenta un terreny fonamentalment pla amb ondulacions més o menys acusades en l'extrem oest. La litologia de la parcel·la està formada fonamentalment per conglomerats, excepte en l'entorn del barranc del Moliner, on el llit està format per cudols, graves i material llimós.  
  
  
- Impactes sobre el medi biòtic  
L'actuació proposada a priori no afecta cap vegetació natural, ni a espècies protegides de flora o fauna. Així mateix tampoc es localitza en l'àmbit cap tipus de sòl forestal ni forest pública.  
No hi ha cap afecció de la superfície on es proposa la modificació a la Xarxa Natura 2000.  
  
- Afeccions territorials  
En l'àrea afectada per la modificació de pla es pretén reclassificar sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbanitzable.  
Junt amb l'àmbit transcorren les carreteres CV-305 i CV-315, el titular de les quals és la Diputació Provincial de València, que limita al nord i a l'oest el mateix, així com la via pecuària carrerada d'Aragó, d'amplària legal de 37,50 m i que coincideix amb el vial existent del camí de Llíria.  
  
- Exposició a riscos ambientals  
Els terrenys afectats per la modificació no estan exposats a risc de lliscament, subsidència o col·lapse. Tampoc estan subjectes a risc sísmic o d'incendis forestals. L'erosió actual és molt baixa en tot l'àmbit (0-7 tm/ha/any), mentres que l'erosió potencial va des de baixa (7-15 tm/ha/any) a moderada (15-40 tm/ha/any) en l'extrem W. La vulnerabilitat a aqüífers és baixa en tot l'àmbit de la modificació.  
  
  
- Impactes sobre el patrimoni  
No hi ha cap afectació, tan sols de manera indirecta, sobre elements del patrimoni cultural o zones amb algun valor panteològic.  
  
- Impacte sobre els recursos hídrics  
No hi ha informe favorable de l'Administració d'acord amb l'art. 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües, enfront de les noves demandes de recursos hídrics derivades, per a les quals la Confederació Hidrogràfica haurà de pronunciar-se de forma expressa.  
  
- Infraestructures de sanejament  
Ha d'acreditar-se l'adequada configuració del sistema de sanejament, tant la xarxa de col·lectors, la seua connexió a la xarxa principal i l'estació depuradora a la qual hagen d'anar a parar els abocaments, atés tant el volum del residencial com de la importància del dotacional.  
  
D. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta Direcció General s'ha sotmés a consultes en la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'art. 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta a les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
27.05.2015 25.08.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat.  
27.05.2015 11.06.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. PATRICOVA  
27.05.2015 28.01.2016 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. Ordenació Territori  
27.05.2015 03.12.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. Infraestructura Verda i Paisatge  
27.05.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General de Qualitat Ambiental. Servei IPPC  
27.05.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Subdirecció General de Qualitat Ambiental. Servei de Gestió Residus  
27.05.2015 09.07.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Direcció General de Medi Natural. Servei Vida Silvestre.  
27.05.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Direcció General de Medi Natural. Servei Gestió Forestal.  
29.05.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
Unitat d'Inspecció de Patrimoni Historicoartístic.  
  
29.05.2015 01.07.2015 Conselleria de Governació i Justícia.  
Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències  
29.05.2015 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de València.  
29.05.2015 Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
Servei de Medi Ambient. Direcció Territorial de València.  
29.05.2015 29.06.2015 Diputació de València.  
Àrea de carreteres.  
29.05.2015 20.07.2015 Entitat de Sanejament (EPSAR)  
29.05.2015 03.07.2015 Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
10.11.2015 15.12.2015 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball. Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
  
  
Els informes rebuts junt amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la següent pàgina web:   
http://www.cma.gva.es/eae  
  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes del present pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans de Náquera seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per aquesta es pretén requalificar una superfície de 771.489,30 m², actualment sòl no urbanitzable de protecció agrícola, a fi de reclassificar-lo majoritàriament en sòl urbanitzable, a excepció de les zones de protecció de domini, que es qualificaran com a sòl no urbanitzable protegit.  
  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
- Carreteres (autonòmic)  
L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat, rebut el 25 d'agost de 2015, indica que respecte al viari, el sector limita amb les carreteres CV-305 i CV-315, el titular de les quals és la Diputació de València, per la qual cosa haurà de comptar-se amb informe favorable d'aquesta administració.  
Respecte a la mobilitat, la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana indica en l'art. 12 que s'ha de formular un pla de mobilitat específic per a aquelles àrees residencials de més de 1.000 habitatges. Per tant es realitzarà el pla de mobilitat específic, atés que s'estima un nombre de 1.374 habitatges.  
  
- Risc d'inundació (PATRICOVA)  
El pla parcial modificatiu Els Plans de Náquera es troba afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
D'aquesta manera ho expressa l'informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques rebut l'11 de juny de 2015, que exposa que si bé en l'avaluació ambiental realitzada amb la cartografia de PATRICOVA de 2003 no assenyalava risc d'inundació, la posterior revisió del PATRICOVA assenyala una zona d'afecció de risc d'inundació derivada de l'anàlisi geomorfològica, associada al barranc de Moliner.  
  
Per tant, per a la parcel·la PDM\* que limita directament amb el llit del barranc de Moliner (amb independència del compliment de les zones de protecció del domini públic hidràulic i amb la prohibició de construccions a menys de 20 m de la ribera del llit) es considerarà que el projecte d'urbanització haurà d'analitzar específicament el tram del barranc de Moliner que és limítrof amb la parcel·la PDM\* i definir unes condicions d'urbanització de la zona verda SJL-2 de manera que absorbisca els possibles desbordaments del barranc, evitant la inundació en el marge esquerre d'aquest, en què es disposa la parcel·la d'equipament.  
  
Aquesta condició haurà d'incloure's en les condicions d'execució de la fitxa de gestió del sector.  
  
- Vida silvestre  
D'acord amb l'informe emés pel Servei de Vida Silvestre de la Subdirecció General de Medi Natural, rebut el 9 de juliol de 2015, el nou pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans conserva les determinacions i paràmetres bàsics de l'aprovat abans, respectant l'anterior qualificació urbanística dels sòls lucratius privats i, en compliment de la sentència del TSJCV, elimina la qualificació del sòl destinat al camp de golf de l'anterior pla com a equipament públic esportiu pertanyent a la xarxa primària de dotacions. Així, en aquest nou pla parcial, el sòl esmentat es qualifica com a equipament múltiple privat (PDM\*) de la xarxa primària de dotacions.  
Amb tot això, consultada la cartografia interna, l'informe conclou que l'actuació no es localitza en l'àmbit de microreserves de flora, reserves de fauna ni hàbitats protegits inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009.  
Així mateix, consultat el Banc de Dades de Biodiversitat, no s'han identificat superfícies catalogades.  
  
- Prevenció, extinció d'incendis i emergències  
Rebut l'informe de la Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències l'1 de juliol de 2015, es tindran en compte les especificacions següents:  
- Náquera té una acceleració sísmica de 0,05g. Per tant, en el pla parcial s'hauran d'assumir totes les mesures establides en la NCSR-02.  
  
- El municipi de Náquera té una intensitat sísmica de 6.0 (EMS), per a un període de 500 anys; per tant es recomana que elabore el seu pla d'actuació municipal enfront d'aquest risc.  
- El risc ocasionat pel transport de mercaderies perilloses és baix, atés que es troba fora de la zona d'especial exposició al voltant de les vies de circulació preferent d'aquestes mercaderies i no hi ha cap gasolinera en el seu entorn més pròxim.  
- Respecte al risc d'incendis forestals, en l'execució d'obres i treball en zones forestals o voltants, es complirà el Decret 7/2004, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
- Carreteres (Diputació)  
Conforme s'indica en l'escrit de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, rebut el 29 de maig de 2015, s'informa desfavorablement sobre el pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans d'acord, entre altres, amb les qüestions següents:  
La zona de protecció de les carreteres CV-305 i CV-315 és de 25 metres (canvi de la Llei de Carreteres de l'any 2005). Aquesta zona s'haurà de qualificar com a zona de protecció i no es permetrà cap ús, excepte l'ampliació de la carretera.  
- Aquest condicionant ja va ser imposat en en els informes emesos l'any 2004 (llavors la zona de protecció era de 18 m), i no es va complir l'ordenació realitzada.  
- A fi de garantir la seguretat viària i la seguretat dels resistents, s'estudiaran i adaptaran les mesures oportunes a càrrec de l'actuació i amb el vistiplau de carreteres. Aquestes mesures han de complir la Llei 6/1991 i qualsevol actuació serà fora de la zona de protecció.  
- Considerant la proximitat de les edificacions a les carreteres, hauria d'estudiar-se el soroll i les mesures correctores necessàries (que seran a càrrec del sector).  
- L'accés programat al seu dia (i únic) era una rotonda que en l'actualitat està a mig executar. En cas de ser la solució proposada per a l'actual, hauria d'acabar-se a càrrec del sector.  
- Al seu moment es va sol·licitar des de Diputació el desdoblament de la carretera CV-305, obra que en l'actualitat tampoc està acabada.  
- Atés que es pretén un canvi d'ús, hauria de realitzar-se un nou estudi de trànsit i considerar igualment la situació actual de la via i les previsions urbanístiques de la zona.  
  
- EPSAR (Entitat de Sanejament).  
Rebut l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), rebut el 20 de juliol de 2015, s'informa, entre altres qüestions que cal tindre en compte:  
- Les aigües residuals generades en el pla parcial modificatiu del sector R-8 de Náquera poden ser tractades indistintament en el sistema de sanejament i depuració de Náquera-Serra i/o, en el futur (ja que actualment està en construcció), en el sistema de depuració de Náquera-Bonança.  
- Per la ubicació del sector i segons s'indica en la memòria de l'instrument de planejament que s'informa, el sector R-8 Els Plans de Náquera es connectarà «a la depuradora del polígon industrial adjacent», s'entén aquesta l'EDAR Náquera-Bonança, dissenyada per a tractar 2.500 m³/dia d'aigües urbanes i 1.600 m³/dia d'aigües industrials.  
- El desenvolupament complet de la figura de planejament de referència generarà una vegada desenvolupat en la seua totalitat un cabal d'aigua residual de 937,63 m³/dia.  
Per tant des de l'EPSAR s'informa sobre la viabilitat del tractament en el futur sistema públic de sanejament i depuració de Náquera-Bonança, sempre que es complisquen amb els condicionants exposats en l'informe emés.  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer remet informe el 3 de juliol de 2015 on es realitza una valoració d'aspectes generals que han de ser complits associats a les afeccions al domini públic o a les seues zones de servitud i policia, així com a la incidència en el règim de corrents per part de la proposta de pla parcial, i finalment quant a disponibilitat de recursos hídrics.  
En aquest últim aspecte, als efectes de l'emissió de l'informe de l'art. 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües prèviament a l'aprovació de l'instrument de planejament que desenvolupe l'actuació proposada, s'haurà de justificar l'increment de demanda d'aigua i acreditar la disponibilitat de recursos hídrics (per part de l'Administració hidrològica, d'acord amb la Llei del Sòl) per a atendre aquesta demanda, per la qual cosa es presentarà un estudi de demandes.  
  
- Infraestructura verda i paisatge  
Rebut l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, de data 9 de desembre de 2015, en aquest s'exposa:  
  
- La valoració de la incidència en el paisatge del pla respecte a la seua situació inicial resulta si més no complicada, en estar ja executada la urbanització en més d'un 80 %, i haver-se transformat el paisatge de l'àmbit amb caràcter irreversible.  
- S'haurà d'elaborar un instrument de paisatge, atés que amb el desenvolupament del sector de sòl urbanitzable s'incidirà sobre el paisatge, i modificarà el seu caràcter i percepció atesa la superfície del sector 771.489,30 m², la seua posició en el territori limítrof amb els viaris, la seua proximitat a la A-7 així com per la nova qualificació dotacional privada i l'increment d'edificabilitat en l'esmentada parcel·la.  
- En el cas que es determine la necessitat d'avaluació ambiental pel procediment ordinari, l'instrument de paisatge requerit serà un estudi de paisatge; mentres, si el procediment d'avaluació és el simplificat es redactarà un estudi d'integració paisatgística. El contingut mínim d'ambdós serà l'arreplegat en els annexos I i II de la LOTUP.  
- L'instrument de paisatge s'adaptarà a l'abast de l'actuació i al paisatge on aquesta s'ubica, i prestarà especial atenció a la integració i connexió dels elements d'infraestructura verda del municipi, com són la carrerada d'Aragó (camí de Llíria) i el barranc de Moliner, així com l'afecció visual des de les carreteres CV-315 i CV-305.  
De la mateixa manera, l'instrument de paisatge contribuirà a la delimitació de la infraestructura verda en l'àmbit i a la seua correcta connectivitat amb l'entorn, així com a la definició de la xarxa primària dotacional i la valoració de l'adequació de les condicions de desenvolupament del sector (ús, densitat, edificabilitat, criteris tipològics, criteris d'integració paisatgística, etc.).  
- Hauran d'establir condicions paisatgístiques per al desenvolupament de l'edificabilitat prevista en la parcel·la \*PDM, notablement superior a la prevista en el camp de golf que es va tramitar en el seu àmbit i que va obtindre informe favorable per part del servei.  
  
- Indústria i energia (mines)  
D'acord amb l'informe emés pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, rebut el 3 de desembre de 2015, per al nou pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans es tindran en compte les qüestions següents:  
- Es tindran en compte els drets miners adjuntats en l'informe esmentat.  
- Pel que fa a la presència de tallers de pirotècnia com a activitat de risc pròxima, en l'actualitat no consta en els serveis territorials l'existència de cap taller de pirotècnia en aqueix terme municipal ni la instal·lació de nou taller.  
  
- Urbanisme  
L'informe del Servei de Territorial d'Urbanisme de València de data 9 de desembre de 2015 s'exposa que quant a l'anàlisi dels efectes significatius sobre el medi ambient, en l'àmbit de les seues competències urbanístiques, considerant el tràmit en què ens trobem, el pla parcial proposat no pareix que haja de tindre efecte significatiu sobre el medi ambient, considerant que des del punt de vista urbanístic pot seguir-se la seua tramitació.  
Des del punt de vista urbanístic, atés que s'afecta l'ordenació estructural i per tant la competència per a la seua aprovació definitiva és autonòmica, s'assenyala:  
- El pla urbanístic a redactar, haurà de tramitar-se i contindre la documentació establida en la LOTUP, recordant la necessària homologació, d'acord amb el que disposa la disposició transitòria segona de la LOTUP.  
- Es considera convenient que el pla hauria d'analitzar la situació bàsica en què es troba el sòl als efectes del Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana (RDLTRLS), atesa la realitat fàctica existent esdevinguda de la pràctica urbanització dels terrenys.  
- Haurà d'incloure una memòria de sostenibilitat econòmica, i informe de viabilitat econòmica, de conformitat amb l'art. 34,2 de la LOTUP i art. 22.4 i 22.5 del RDLTRLS, justificant la viabilitat del planejament proposat.  
- Pel que fa a l'edificabilitat lucrativa, tant l'edificabilitat residencial com terciària proposada, coincideixen amb la prevista en el pla parcial i homologació aprovat definitivament el 12 de maig de 2006 i posteriorment anul·lat (132.218,05 m²t residencial+ 17.220,00 mz terciari per a un total de 149.438,05 m²t). La proposada preveu, a més, per a la parcel·la dotacional privada plantejada, una edificabilitat de 43,445,90 m²t, la qual haurà de ser tractada d'acord amb allò que preceptua l'art. 37 de la LOTUP, així com el que indica l'annex IV de la mateixa llei, apartats lll.1.3, i lll.4.5.  
- Ordenació del territori  
Rebut l'informe de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, el 28 de gener de 2016 relatiu a les directrius de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) s'exposa que el màxim creixement de sòl residencial en el municipi de Náquera és de 296.066 m² i per a sòl destinat a activitats econòmiques de 683.151 m².  
  
En aquestes superfícies han d'incloure's tots aquells sòls susceptibles de ser programats o edificats. Tot això sense entrar en altres condicionants expressats en les directrius de l'ETCV, sobre les característiques d'aquests creixements de sòl.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial i es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'art. 51 de la LOTUP.  
En el cas del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans a Náquera, va ser avaluat ambientalment de forma favorable amb condicionants al seu dia amb motiu de la tramitació de l'homologació i pla parcial del sector Els Plans (que va ser declarada nul·la pel TSJV en sentència de 30 de març de 2012, per qüestions urbanístiques). De la mateixa manera, el sector R-8 de sòl urbanitzable va ser considerat viable en el document de referència (Acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental de data 09.02.2012) de l'avaluació ambiental del pla general de Náquera en tramitació, on s'assenyala:  
«La viabilitat (de diversos sectors urbanitzables entre els quals hi ha el R-8) està supeditada al compliment dels condicionants establits en la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental formulada per a cada un d'ells (?) Aquests condicionants hauran de ser incorporats a les corresponents fitxes de planejament i gestió i, si és el cas, al programa de vigilància ambiental que ha de seguir-se després de l'aprovació del pla.»  
Ens trobem davant del supòsit a de l'art. 46.3 de la LOTUP per entendre que es tracta d'una modificació menor de pla ja que independentment de l'àmbit afectat, es tracta d'un pla ja avaluat ambientalment (Exp. 73/06-AIA) per al sector delimitat al seu dia de la mateixa manera i, addicionalment, el terreny es troba transformat en la part d'urbanització en un 80 %.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans a Náquera que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans a Náquera no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, complint les determinacions exposades en el present document.  
  
G. Proposta d'acord  
D'acord amb allò que s'ha exposat es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans a Náquera d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació esmentada d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i l'aprovació definitiva quede condicionada a les determinacions que es detallen a continuació i que arrepleguen els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de 4 de maig de 2006 (Exp. 73/06-AIA) i a les determinacions complementàries següents, sense perjudici de les consideracions de tots els informes sectorials rebuts en la present avaluació:  
- S'haurà d'elaborar un pla de mobilitat específic, d'acord amb l'art. 12 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, i s'obtindrà l'informe favorable del Servei de Planificació, incorporant si és el cas les determinacions que s'hi especifiquen.  
- S'incorporarà i complirà les determinacions incloses en l'informe de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, algunes sense resoldre des de l'anterior DIA, respecte a zones de protecció, seguretat, accessos, traçat, així com la realització d'un estudi de trànsit que tinga en compte la situació actual i les previsions urbanístiques. Tot això haurà d'obtindre informe favorable del l'organisme competent esmentat.  
- Es garantirà la viabilitat del sistema públic de sanejament i depuració a través de l'entrada en servei de la depuradora Náquera-Bonança, de tal forma que abans de l'execució definitiva del pla es garantisca que aquesta instal·lació s'ocuparà del tractament de les aigües residuals, mitjançant informa favorable de l'organisme competent.  
- S'haurà d'obtindre informe favorable per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer com a organisme de conca, respecte al fet que l'increment de demanda compte amb disponibilitat de recursos hídrics conforme a l'informe referit en l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües.  
- D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, es redactarà un estudi d'integració paisatgística, que preste especial atenció a la integració i connexió dels elements de la infraestructura verda del municipi (carrerada d'Aragó/camí de Llíria i el barranc Moliner), així com l'afecció visual des de la CV-315 i la CV-305, i a les condicions paisatgístiques per al desenvolupament de l'edificabilitat prevista en la parcel·la \*PDM.  
- El pla parcial proposat, des del punt de vista urbanístic, no pareix que tinga efectes significatius sobre el medi ambient, si bé en la redacció definitiva del pla parcial haurà d'ajustar-se a les especificacions del Servei Territorial d'Urbanisme.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans a Náquera en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla parcial modificatiu del sector R-8 Els Plans a Náquera, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 9 de febrer de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de maig de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7821, del 05-07-2016 (2016/4330)

RESOLUCIÓN de 16 de mayo de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 59/15-EAE Aspe, 95/15-EAE Comunitat Valenciana y 99/15-EAE Náquera.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7821

Fecha DOGV
:   05-07-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/4330

CVE


Fecha del documento
:   16-05-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de mayo de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 59/15-EAE Aspe, 95/15-EAE Comunitat Valenciana y 99/15-EAE Náquera. [2016/4330]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 59/15-EAE Aspe, 95/15-EAE Comunitat Valenciana y 99/15-EAE Náquera.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: modificación puntual núm. 25 del PGOU de Aspe para la homologación del ámbito de la unidad de ejecución UE 7.5.  
Trámite: evaluación ambiental estratégica de la modificación de plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Aspe.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo y Ayuntamiento de Aspe.  
Localización: Aspe (Alicante)  
Núm. expediente: 059/2015-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 9 de febrero de 2016, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 25 del Plan General de Ordenación Urbana (PGOU) de Aspe para la homologación del ámbito de la unidad de ejecución UE 7.5, en los siguientes términos:  
  
A. Fundamentos por los que se somete la modificación a evaluación ambiental estratégica  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
El Real Decreto Legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la LOTUP se establece (art. 46), que serán objeto de esta evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten y aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o acuerdo del Consell, cumpliendo los supuestos del apartado 1 de dicho artículo.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
  
B. Documento inicial estratégico  
B.1. Documentación aportada  
En fecha 11 de marzo de 2015, tuvo entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la modificación puntual núm. 25 del Plan General de Ordenación Urbana de Aspe para la homologación del ámbito de la unidad de ejecución UE 7.5, remitida por el Servicio de Urbanismo de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras Territorio y Medio Ambiente, a efectos de que se produzca un pronunciamiento por parte del órgano ambiental.  
La documentación remitida en soporte digital y soporte papel consiste en:  
- Certificado del Pleno del Ayuntamiento de Aspe de la solicitud de inicio del procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica.  
- Propuesta de modificación núm. 25 del PGOU de Aspe para la homologación del ámbito de la unidad de ejecución UE 7.5.  
- Documento de inicio de evaluación ambiental y territorial estratégica de la propuesta de modificación núm. 25 del PGOU de Aspe para la homologación del ámbito de la unidad de ejecución UE 7.5.  
El 27 de marzo de 2015 se comunica la apertura del expediente al Ayuntamiento de Aspe (059/2015-EAE) requiriendo que, para continuar el procedimiento, se complete la documentación enviada con lo siguiente:  
- Justificación de la propuesta indicando gráfica y textualmente la situación actual del municipio de Aspe en relación a los suelos urbanizables industriales existentes así como su grado de desarrollo.  
- Plano de planeamiento vigente para el ámbito de la modificación propuesta, distinguiendo y cuantificando la superficie correspondiente a suelo industrial y la de suelo no urbanizable.  
- Datos sobre la demanda hídrica anual prevista para el ámbito de la modificación propuesta (182.400 m²), incluyendo por tanto la demanda en el suelo urbano clasificado como tal actualmente y la previsión de demanda para el industrial derivado de la propuesta de reclasificación del suelo no urbanizable.  
Se recibe escrito del Ayuntamiento de Aspe el 24 de julio de 2015 remitiendo la documentación anteriormente solicitada el 27 de marzo de 2015. (No se incluye el tercer punto, referente a los datos de demanda hídrica del sector).  
El 11 de agosto de 2015 tiene entrada el escrito del Ayuntamiento de Aspe con la subsanación requerida, aportando los datos de demanda hídrica para el ámbito de planeamiento propuesto, con los que se pide el informe correspondiente a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
  
B.2. Información territorial  
El municipio de Aspe, situado en la comarca del Medio Vinalopó en la provincia de Alicante, tiene una población de 20.341 habitantes (según el IVE a 01.01.2013). La superficie del término municipal es de 70,9 km². Se sitúa a una altitud de 234 msnm a orillas del río Tarafa, principal afluente del Vinalopó, y a una distancia de 24 km de Alicante.  
Limita con los términos municipales de Fondó de les Neus al oeste, Novelda y la Romana al norte, Monforte del Cid al este y Crevillent y Elche al sur.  
  
B.3. Planeamiento vigente  
- Antecedentes  
El planeamiento urbanístico de Aspe, en vigor, se define a través del plan general aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 24 de mayo de 1995 (publicado el 28 de junio de 1995 en el BOP de Alicante). Dicho plan general fue evaluado ambientalmente y obtuvo declaración ambiental positiva, con condiciones (Exp. 322/1994-AIA).  
Posteriormente a su aprobación se han tramitado diversos expedientes de modificación puntual, resueltos y aprobados de forma definitiva por el órgano competente y recogidos en la propuesta de modificación presentada.  
El 18 de diciembre de 2003 el Pleno del Ayuntamiento de Aspe acordó aprobar de forma provisional el «plan parcial de mejora modificativo de la UE 7-5», aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante el 30 de julio de 2008 (con evaluación ambiental positiva condicionada, Exp. 33/2006-AIA), supeditándolo al cumplimiento de las observaciones contenidas en las consideraciones técnico-jurídicas.  
Dicho acuerdo se declara cumplimentado de acuerdo con la Resolución del director general de Urbanismo y por tanto se aprueba definitivamente el expediente de plan parcial de mejora de la unidad de ejecución 7.5 de Aspe, publicado en el BOP de Alicante el 16 de marzo de 2009.  
El 27 de febrero de 2009 se interpone recurso contencioso-administrativo por parte de la Administración General del Estado, frente al Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo y Resolución del director general de Urbanismo, al constar informe desfavorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 24 de julio de 2008, al no quedar acreditada la disponibilidad de recursos hídricos.  
El Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana de acuerdo con la Sentencia núm. 1576 desestima el recurso interpuesto por la Delegación del Gobierno de la Comunidad Valenciana contra el Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante de fecha 30 de julio de 2008 y contra la resolución de la Dirección General de Ordenación del Territorio de aprobación definitiva del Plan de Mejor de la UE 7.5 del PGOU de Aspe.  
En fecha 27 de enero de 2011, la Abogacía del Estado, en nombre y representación de la Delegación del Gobierno, se presenta recurso de casación frente a la anterior sentencia.  
La Sentencia del Tribunal Supremo (Sala de lo Contencioso-Administrativo, Sección Quinta) de fecha 19 de diciembre de 2013, anula la sentencia de fecha 3 de diciembre de 2010, dictada por la Sección Primera de la Sala de lo Contencioso-Administrativo del TSJCV, y se estima el recurso interpuesto por el abogado del Estado, declarando nulos por ser contrarios a derecho: el Acuerdo del 30 de julio de 2008, de la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante y la Resolución de la Dirección General de Ordenación del Territorio de aprobación definitiva de dicho plan, de 26 de diciembre de 2008.  
Con posterioridad, el 6 de marzo de 2014 el jefe de Servicio de Régimen Jurídico e Inspección Territorial de la Conselleria de Infraestructura, Territorio y Medio Ambiente, se emite resolución por la que se dispone que el Ayuntamiento cumpla, en sus propios términos, la sentencia del 19 de diciembre de 2013 del Tribunal Supremo.  
El mismo servicio emite el 1 de diciembre de 2014 informe en el que se concluye que dado que la sentencia del Tribunal Supremo no especifica el alcance de los efectos de la anulación, debe entenderse que estos son de nulidad radical, por lo que debe ser retramitada «ab initio» el plan parcial modificativo de la unidad de ejecución 7.5.  
El 17 de diciembre de 2014 el Pleno del Ayuntamiento de Aspe adoptó el Acuerdo por el cual se mantiene la suspensión total y temporal del programa de actuación integrada para el desarrollo del suelo urbanizable industrial de la UE 7.5 del Plan General de Aspe, así como de las obras de urbanización correspondientes al ámbito del sector, de conformidad con la sentencia del Tribunal Supremo, hasta tanto sea retramitada y aprobada de nuevo la alternativa técnica del urbanizador y se requiere al agente urbanizador para que en el plazo máximo de dos meses aporte el documento de inicio de la Evaluación Ambiental Estratégica adaptada al nuevo procedimiento de la LOTUP.  
- Estado actual del planeamiento (suelo industrial).  
El estado de tramitación de los desarrollos previstos del suelo industrial en el PGOU de Aspe es el siguiente:  
  
Suelo urbano  
Zona 16 av. de Orihuela (ED) Ejecutado.  
  
Suelo urbanizable pormenorizado (unidades de ejecución)  
UE 7 Av. de Navarra (dividida a su vez en cinco UE)  
UE 7.1: ejecutada.  
UE 7.2: ejecutada.  
UE 7.3: suspendidas las obras de urbanización. Pendiente reinicio  
UE 7.4: ejecutada.  
UE 7.5: adjudicado PAI, pendiente aprobación.  
UE 8 Av. de Elche: sin desarrollar. Cambio de uso a residencial previsto en concierto previo de 2005.  
UE 9 Av. 3 de Agosto: sin desarrollar. Cambio de uso previsto en concierto previo de 2005.  
UE 10 Nía: ejecutado.  
Suelo urbanizable sin ordenación pormenorizada (sectores)  
S7 Carretera Alicante: adjudicado. Pendiente aprobación proyecto urbanización.  
S8 Ampliación Tres Hermanas: ejecutado.  
  
En la actualidad no se han iniciado trabajos de revisión de un nuevo plan general, por lo que hasta que se disponga de un nuevo planeamiento municipal se considera necesario seguir acometiendo modificaciones puntuales dirigidas a adaptar el desarrollo inicialmente previsto en el vigente PGOU a la realidad de los problemas existentes para viabilizar dicho desarrollo, debiendo adaptar en ocasiones, realidades y problemas verificados no previstos por el planeamiento aprobado en 1995.  
  
  
Tal es el caso de la presente modificación que se propone cuyo objetivo ya fue afrontado en su momento mediante la tramitación de un plan parcial modificativo que consistía en completar con una ampliación de borde urbano la superficie de la unidad de ejecución 7.5 industrial, con ordenación pormenorizada del Plan General de Aspe (de 87.683 m²), mediante la reclasificación de terrenos de suelo no urbanizable común, inferiores a 100.000 m² y con ampliación de una sola manzana, modificación que ya fue aprobada pero, finalmente, como a continuación se expondrá, anulado por el Tribunal Supremo el Acuerdo de aprobación de la Comisión Territorial de Urbanismo, al haber sido aprobado prescindiendo del informe de suficiencia de recursos hídricos.  
  
B.4. Descripción de la propuesta de la modificación  
- Problemática sobre la que se actúa  
El resultado de los acontecimientos expuestos y la problemática en la que queda sumido el desarrollo previsto del ámbito de actuación de la UE 7.5, nos coloca en la situación de partida de hace 10 años, esto es, nos hallamos ante un ámbito altamente consolidado con industrias activas desde hace años, algunas de ellas con antiguas licencias; con un programa de actuación integrada suspendido; un proyecto de urbanización aprobado y ejecutado parcialmente; con unas obras de urbanización licitadas ante notario y adjudicadas a una UTE de empresas; con un convenio con Iberdrola suscrito por el agente urbanizador para dotar de energía eléctrica tanto a este ámbito como a otros dos que dependen de la infraestructura que esta unidad de ejecución traerá; con un proyecto de reparcelación aprobado e inscrito en el Registro de la Propiedad, con efectos frente a terceros adquirentes de buena fe y con varias licencias de obras para nuevas industrias informadas favorablemente conforme a la ordenación pormenorizada que quedó aprobada y que ahora se encuentran también suspendidas.  
  
  
Debemos considerar que la unidad de ejecución 7.5 de uso dominante industrial, aparece ya recogida en el PGOU de Aspe con ordenación pormenorizada, aprobado el 24 de mayo de 1995, al tratarse de un ámbito altamente consolidado por gran número de edificaciones existentes, algunas de dimensiones considerables (2.000 y 3.000 m²).  
El plan parcial que fue aprobado definitivamente el 26 de diciembre de 2008 por la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda llevaba implícita la modificación del Plan General de Aspe, al ampliar el área de actuación prevista por este para la unidad de ejecución 7.5, manteniendo su clasificación como suelo urbanizable con ordenación pormenorizada de uso característico industrial, garantizando la conexión viaria e infraestructuras, así como los estándares dotacionales, ante la necesidad de acomodar la trama urbana ya existente a la urbanizable de este ámbito, con la creación de dos nuevas rotondas exigidas por la COPUT, así como la creación de zonas verdes y aparcamientos, y se ordenó y reclasificó el borde urbano Norte y Este del ámbito de origen, ampliándose su superficie de 87.683 m² a 182.400 m², con la finalidad de alcanzar los estándares de cesiones necesarios, dado el alto grado de colmatación existente.  
  
- Memoria justificativa  
Según las determinaciones contenidas en el vigente PGOU de Aspe, la unidad de ejecución 7.5, clasificada como suelo urbanizable con ordenación pormenorizada y calificada de uso industrial, cuenta con una superficie de 87.683 m², pretendiendo su ampliación mediante la reclasificación de una franja de terreno de 94.717 m², de suelo no urbanizable común y situada al norte y al este de la unidad de ejecución 7.5. Con la modificación propuesta, el ámbito de actuación de la unidad de ejecución 7.5 pasa a tener una superficie de 182.400 m², respetando en todo lo demás las determinaciones de ordenación estructural contenidas en el PGOU de Aspe y adaptando sus previsiones, en cuanto a la ordenación pormenorizada, a la nueva superficie de la unidad de ejecución.  
La justificación territorial y urbanística de la presente propuesta de modificación del PGOU se fundamenta en la necesidad de incorporar al planeamiento los terrenos colindantes a la citada unidad de ejecución que, con el paso del tiempo, se han ido configurando físicamente como parte integrante de la misma, si bien, sin la precisa regulación urbanística que se requiere, pese a que existían ya desde el inicio del plan general de 1995, edificaciones y usos que debieron dar lugar a la correspondiente reclasificación de suelo.  
  
El alcance de la modificación del plan general que se pretende se limita a adoptar, dentro de las tres alternativas analizadas, idéntica solución a la ya adoptada en la propuesta inicial contenida en el plan parcial de mejora aprobado en 2008 que fue objeto de declaración de impacto ambiental favorable al no considerarse efectos significativos sobre el medio ambiente. En este sentido, como consecuencia de la situación legal de la unidad de ejecución 7.5 del PGOU de Aspe, tan solo se pueden plantear dos alternativas:  
  
- Alternativa 0  
Es decir, el mantenimiento de la situación actual, lo que conllevaría dejar fuera de ordenación la urbanización y los viales ejecutados en la UE 7.5, con el consiguiente perjuicio de los propietarios de los terrenos y de las industrias ya instaladas con anterioridad.  
  
- Alternativa 1  
Supondría la homologación del ámbito de la UE 7.5, realizando una nueva tramitación de la superficie detallada en este documento, puesto que la urbanización se ha realizado en la mayor parte de la unidad, y existen diversas instalaciones industriales en su interior. Esta alternativa no produce más impactos ambientales de los que ya existen, por cuanto no se proponen nuevas ampliaciones. En el correspondiente apartado se analizan los potenciales impactos de esta alternativa 1, seleccionada como la más viable por este equipo redactor.  
  
B.5. Selección de alternativas propuestas  
En cualquier análisis de alternativas se ha de distinguir las alternativas de localización de las alternativas de ubicación y de proyecto. Aún así, para el presente proyecto es de recibo tener en cuenta sobremanera la infraestructura, edificación y urbanización consolidada existente, así como la otrora modificación puntual del PGOU de Aspe para cuyo plan parcial aprobado definitivamente el 26 de diciembre de 2008 por la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda ya consideraba ampliar el área de actuación prevista por este para la unidad de ejecución 7.5, manteniendo su clasificación como suelo urbanizable con ordenación pormenorizada de uso característico industrial.  
Por consiguiente, si la alternativa 0 pueda suponer la nula modificación del PGOU en lo previsto para la UE 7.5; la alternativa 1, supone la modificación puntual con los términos de aprobación que supuso la aprobación del plan parcial en 26 de diciembre de 2008 por la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda más el informe favorable de Confederación Hidrográfica del Júcar del fecha 29 de mayo de 2014.  
La alternativa 0 contempla mantener el suelo original de uso dominante industrial del PGOU conforme a un ámbito de 87.683 m², colindante con el resto de la malla urbana, también industrial, que continúa al sur del sector con el resto de la ciudad. Todo ello conforme a la ordenación pormenorizada del Plan General de Ordenación Urbana de Aspe, aprobado el 24 de mayo 1995, al tratarse de un ámbito altamente consolidado por gran número de edificaciones existentes, algunas de dimensiones considerables (2.000 y 3.000 m²).  
La alternativa 1 contempla la ampliación de la superficie de 87.683 m² a 182.400 m² con lo que se rematan los bordes este y norte con la reiterada intención de garantizar las condiciones de conexión e integración con el resto del núcleo urbano ya consolidado, ahora además, de forma coherente con las rotondas ya ejecutadas y siendo el interés general municipal culminar la trama urbana industrial al norte de Aspe, de forma homogénea. En definitiva, supone esta alternativa una propuesta en los mismos términos de la alternativa técnica contemplada en el plan parcial de mejora aprobado en 2008.  
Esta alternativa 1 se establece en coherencia con el actual plan general, se instauran las determinaciones propias de planeamiento general sin ordenación pormenorizada, pero respetando y asumiendo los parámetros urbanísticos así como los objetivos y condiciones de ejecución que el plan general contempla para esta unidad de ejecución, en tanto que la única determinación que sufre variación es la de la superficie de la unidad. En esta alternativa se garantiza la conexión viaria e infraestructuras, así como los estándares dotacionales, ante la necesidad de acomodar la trama urbana ya existente a la urbanizable de este ámbito, con la creación de dos nuevas rotondas exigidas en su momento por la COPUT, así como la creación de zonas verdes y aparcamientos.  
Como consecuencia de la situación legal de la Unidad de Ejecución 7.5 del PGOU de Aspe, tanto la alternativa 0 como la alternativa 1 presentan un alto grado de urbanización y edificación consolidada que determina su menor impacto ambiental final previsto en la valoración de las alternativas. Los impactos y los efectos significativos en el medio ambiente para la alternativa 0 y para la alternativa 1 son en parte los ya asumidos y aprobados en la declaración de impacto ambiental favorable del PGOU de Aspe del año 1995 y en la declaración de impacto ambiental favorable ya adoptada en la propuesta inicial contenida en el plan parcial de mejora aprobado en 2008 respectivamente.  
Aún así, la incorporación de la presente modificación de la unidad de ejecución 7.5 en la actualidad (alternativa 1) incorporará los criterios territoriales y de desarrollo sostenible de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (en adelante ETCV). Entre ellos destacan los criterios paisajísticos para la implantación de nuevas actuaciones en el territorio: la actuación atiende a las consideraciones sobre integración paisajística e integración visual definidas en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana. Para esta actuación se define adecuadamente el borde urbano y se integra paisajística y visualmente, entre otras acciones. También se destaca la consideración de la ETCV en la presente modificación puntual que se propone para la alternativa 1 a través de un crecimiento de suelo para actividades económicas con el mantenimiento de la integridad de la infraestructura verde del territorio, con el fin de orientar al municipio hacia la consecución de unas pautas de ocupación racional y sostenible del suelo para estos usos.  
Por otro lado, el Área Funcional del Vinalopó, como documento de trabajo y posteriormente como parte integrante de la documentación de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana indica una serie de líneas de actuaciones generales para este territorio. La modificación del PGOU para la homologación del ámbito de la UE 7.5. no es incompatible con ninguna de ellas, al contrario, su consolidación ayudaría a cumplir con las siguientes líneas de actuación propuestas: implantar nuevos usos económicos en el territorio, mejorar la calidad del espacio urbano y proponer actividades económicas innovadoras basadas en los sectores industriales.  
Por estas condiciones de mejora de la calidad del espacio urbano (mejora de borde urbano), de integración paisajística, de implantación de nuevos usos económicos en el territorio, y propuesta de actividades económicas innovadoras basadas en los sectores industriales; además de su incardinación en los principios de directores de la ocupación racional y sostenible del suelo para actividades económicas teniendo en cuenta infraestructura verde se considera más adecuada la alternativa 1 como solución adoptada de entre las alternativas analizadas.  
  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
Atendiendo a los aspectos incluidos en el documento inicial estratégico y consultado el sistema de información geográfica de esta Conselleria se aprecian los siguientes aspectos ambientales que pudieran verse afectados por la modificación:  
- Impactos sobre el medio físico  
La modificación del PGOU corresponde a la ampliación de la unidad de ejecución 7.5, clasificada como suelo urbanizable con ordenación pormenorizada y calificada de uso industrial y que cuenta con una superficie de 87.683 m². Se pretende su ampliación mediante la reclasificación de una franja de terreno de 94.717 m², de suelo no urbanizable común y situada al norte y al este de la unidad de ejecución 7.5. Con la modificación propuesta, el ámbito de actuación de la unidad de ejecución 7.5 pasa a tener una superficie de 182.400 m².  
En su condición vigente de suelo no urbanizable, cartografía SIOSE determina tanto un uso coincidente con el urbano actual como industrial, junto con zona de mosaico de cultivos y pastizal. La fisiografía presenta un terreno ondulado tanto en el ámbito industrial actual como en el suelo no urbanizable adyacente. La litología de la parcela está formada fundamentalmente por cantos, gravas, arenas y arcillas.  
- Impactos sobre el medio biótico.  
La actuación propuesta a priori no afecta a vegetación natural alguna, ni a especies protegidas de flora o fauna. Asimismo tampoco se localiza en el ámbito ningún tipo de suelo forestal ni monte público.  
No existe afección alguna en el ámbito de la modificación a la Red Natura 2000.  
- Afecciones territoriales  
En el área afectada por la modificación no afecta a vía pecuaria alguna, pero sí debe tenerse en cuenta su conexión y afección al tráfico en la carretera N-325, por lo que deberán considerarse las determinaciones al respecto tanto en cuanto a tráfico como movilidad por parte del organismo competente.  
- Exposición a riesgos ambientales  
Los terrenos afectados por la modificación no están expuestos a riesgo de deslizamiento, subsidencia o colapso. Tampoco están sujetos a riesgo sísmico o de incendios forestales. La erosión actual es muy baja en la mayor parte del ámbito (0-7 tm/ha/año), mientras que la erosión potencial es baja (7-15 tm/ha/año). La vulnerabilidad a acuíferos es baja en todo el ámbito de la modificación.  
- Impactos sobre el patrimonio  
No existe afectación alguna, siquiera de manera indirecta, sobre elementos del patrimonio cultural o zonas con algún valor panteológico.  
  
D. Consultas realizadas  
Por parte de esta dirección general, como órgano ambiental, se ha sometido a consultas el documento inicial estratégico, conforme a lo dispuesto en el art.51 de la LOTUP, a fin de definir el contenido del estudio ambiental y territorial estratégico (EATE), a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
 11.03.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Servicio de Urbanismo. Dirección Territorial de Alicante.  
26.03.2015 15.07.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Subdirección General de Planificación, Logística y Seguridad. Servicio de Planificación  
26.03.2015 16.09.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Subdirección General de Ordenación, Planificación y ATE. Infraestructura Verde y Paisaje  
26.03.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Subdirección General de Calidad Ambiental. Servicio de Protección y Control de Contaminación  
26.03.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Subdirección General de Calidad Ambiental. Servicio de Gestión de Residuos  
27.03.2015 26.05.2015 Entidad de Saneamiento de la Comunitat Valenciana. EPSAR  
27.03.2015 Ayuntamiento de Novelda  
27.03.2015 10.06.2015 Conselleria de Educación, Cultura y Deporte  
Dirección General de Patrimonio. S.T. Unidad de Inspección de Patrimonio.  
27.03.2015 22.05.2015 Ministerio de Fomento. Demarcación de Carreteras de Alicante.  
27.03.2015 28.04.2015 Conselleria de Gobernación y Justicia.  
Dirección General de Prevención, Extinción de Incendios y Emergencias  
27.03.2015 19.05.2015 Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Empleo  
Dirección General de Industria.  
27.03.2015 Consorcio para la ejecución de previsiones del Plan Zonal de Residuos Zona 10 (antiguo Plan Zonal XVIII). Área de Gestión A5.  
27.03.2015 28.08.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente  
Subdirección General del Medio Natural. Servicio Ordenación y Gestión Forestal.  
27.03.2015 29.05.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Servicio de Medio Ambiente. Dirección Territorial de Alicante.  
03.09.2015 Confederación Hidrográfica del Júcar  
05.11.2015 20.11.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Subdirección General de Ordenación, Planificación y ATE. PATRICOVA  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la página web http://www.cma.gva.es/eae junto con el documento de alcance.  
  
  
Durante la fase de consultas del EATE y de la versión inicial de la modificación del plan especificada en el artículo 53 de la LOTUP, deberá hacerse consulta a las administraciones públicas afectadas mencionadas, a las empresas suministradoras de agua, energía eléctrica, gas, telefonía y telecomunicaciones.  
  
E. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Analizado el documento inicial estratégico y los informes recibidos, se efectúa la valoración de los posibles efectos de la presente modificación puntual núm. 25 del PGOU de Aspe para la homologación del ámbito de la unidad de ejecución UE 7.5, siguiendo los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana.  
Así, teniendo en consideración las características de la modificación, por la misma se pretende ampliar un suelo urbanizable industrial en la unidad de ejecución 7.5, mediante la reclasificación de una franja de suelo no urbanizable común de 94.717 m², pasando dicha unidad de ejecución a tener una superficie total de 182.400 m².  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
Urbanismo:  
El 11 de marzo, junto con la solicitud de inicio del procedimiento de evaluación ambiental se recibe el informe del Servicio de Urbanismo de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
En relación al contenido de la modificación se estima necesario tener en cuenta las siguientes consideraciones:  
  
- Determinaciones de carácter urbanístico  
· Deberá adecuarse el cálculo de los parámetros de edificabilidad bruta a las definiciones establecidas en el anexo IV de la LOTUP.  
· Deberá justificarse el cálculo del índice de edificabilidad bruta, dado que aparecen datos contradictorios en las fichas de planeamiento y gestión propuestas.  
  
Planificación de carreteras (autonómico):  
El informe recibido el 15 de julio de 2015 desde el Servicio de Planificación de la Subdirección General de Planificación, Logística y Seguridad es de carácter desfavorable, por lo que considera las siguientes cuestiones:  
- La actuación en el sector UE 7.5, cuyo uso dominante es el industrial, está en el entorno de la N-325, por lo que será preceptivo el informe del Ministerio de Fomento, dado que aunque está prevista su transferencia, esta carretera no depende aún de la Generalitat Valenciana.  
  
- En virtud de la Ley 6/2011, de Movilidad de la Comunitat Valenciana, el informe concluye que exige del ayuntamiento la redacción de un plan municipal de movilidad. En este sentido se considera:  
· Es necesario un estudio de tráfico completo (capacidad, hora punta, nivel de servicio, etc.) planteando una alternativa de construcción de una nueva glorieta en el norte del sector.  
· Plantear, si es preciso, algún servicio de transporte público cuya financiación esté garantizada.  
· Estudiar la conexión peatonal-ciclista en los planos de ordenación.  
  
Saneamiento (EPSAR):  
De acuerdo con el informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR) recibido el 25 de mayo de 2015 se realizan, entre otras, las siguientes observaciones:  
- Las aguas residuales generadas en el municipio de Aspe son tratadas por el sistema de saneamiento y depuración de Aspe, de titularidad municipal y gestión de la Entidad de Saneamiento de Aguas.  
- El sistema público de saneamiento y depuración de Aspe está diseñado para tratar 2.500 m³/día. En la actualidad el influente es de 1.950 m³/día.  
- El desarrollo completo de la figura de planeamiento de referencia generará, una vez desarrollado en su totalidad, un caudal de agua residual de 609,83 m³/día, lo que supondrá un incremento de 391,99 m³/día respecto al caudal actual generado por el municipio.  
  
Concluye que la figura de planeamiento referida no presenta a priori zonas de afección a las infraestructuras de saneamiento y depuración de la Generalitat Valenciana ya existentes.  
No obstante, se tendrán en cuenta todos los condicionantes del presente informe en posteriores etapas de evaluación.  
  
Patrimonio:  
El informe recibido el 10 de junio de 2015 de la Dirección General de Cultura señala que no existe afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones por lo que se informa favorablemente, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Carreteras (Ministerio de Fomento):  
La Unidad de Carreteras remite informe el 22 de mayo de 2015 donde constata que la actuación es colindante con la N-325 en su margen izquierda entre los puntos kilométricos 5,200 a 5,558.  
Examinada la documentación, se considera que es insuficiente para la emisión del correspondiente informe, por lo que se solicita para poder emitirlo se detallen los siguientes aspectos de acuerdo se detalla en el informe emitido:  
- Reordenación de accesos:  
· El nuevo sector se comunicará con la N-325 a través de la glorieta ubicada en el PK 5+510, aunque se deberá definir si se conecta también con la glorieta ubicada en el PK 4+600.  
· Por tanto se clausurarán todos los demás accesos existentes actualmente existentes en la margen izquierda de la N-325 en la futura ordenación viaria.  
- Estudio de tráfico y capacidad.  
· Deberá analizar la incidencia del desarrollo de la unidad de ejecución 7.5 en el nivel de servicio de la glorieta en el PK 5,210 de la N-325, e incluso sería interesante extenderlo a la glorieta en el PK 4+600.  
· El estudio desarrollará de acuerdo con las directrices del informe:  
- Análisis del tráfico actual y futuro en la glorieta sin considerar en nuevo desarrollo urbano.  
- Estudio del tráfico generado por el nuevo planeamiento de la glorieta.  
- Análisis comparativo de tráfico, capacidad y nivel de servicio de la glorieta en diferentes escenarios.  
- Propuestas de mejora en el caso de que del estudio se deduzca una reducción del nivel de servicio como consecuencia de la actuación.  
- Estudio de hidrología y drenaje.  
- Zonas de uso y defensa de la carretera N-325.  
- Estudio de impacto acústico.  
  
Emergencias:  
La Dirección General de Prevención, Extinción de Incendios y Emergencias emite informe, recibido el 28 de abril de 2015, en el que se señalan entre otras las siguientes cuestiones a tener en cuenta el planeamiento:  
- El municipio de Aspe tiene una aceleración sísmica de 0,13 g de acuerdo con la Norma de Construcción Sismorresistente (NCSR-2002).  
- Asimismo, según establece el plan especial frente al riesgo sísmico de la Comunitat Valenciana, el municipio de Aspe tiene una intensidad sísmica de 8.0 (EMS) para un periodo de retorno de 500 años, por lo que el Ayuntamiento de Aspe deberá elaborar su plan de acción municipal frente al riesgo sísmico.  
  
Contaminación acústica:  
El informe sobre el cumplimiento de la normativa en materia de calidad acústica recibido el 29 de mayo del Servicio de Medioambiente de la Dirección Territorial de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, resuelve entre otras cuestiones, que el municipio de Aspe al tener una población superior a los 20.000 habitantes debe contar con Plan Acústico Municipal aprobado, de acuerdo con el Decreto 104/2006, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica.  
No obstante, de acuerdo con la disposición transitoria cuarta de dicho decreto, los municipios sin PAM aprobado deberán incorporar un estudio acústico con entidad propia con el contenido mínimo indicado en el apartado b del anexo IV del mismo.  
  
Infraestructura verde y paisaje:  
De acuerdo con el informe recibido el 16 de septiembre de 2015 del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas, la actuación se ubica en el ámbito de Paisaje de Relevancia Regional «PRR 30, Viñedos de Alicante (Novelda, Pinoso)», identificado en la Directriz 53 de la ETCV, y por tanto analizada la documentación se informa, entre otras a tener en cuenta, sobre las siguientes cuestiones:  
- La valoración de la incidencia en el paisaje del plan con respecto a la situación inicial del mismo resulta imposible al encontrarse actuaciones de edificación y urbanización, habiendo transformado el paisaje.  
· Se desconoce el alcance del análisis de la afección sobre el paisaje incluido en la DIA correspondiente al plan y grado de implementación de las medidas que pudieran haberse tomado.  
- En todo caso, dado que el nuevo plan debe tramitarse de acuerdo a la legislación vigente, en materia de paisaje resulta necesaria la elaboración de un instrumento de paisaje, en este caso estudio de integración paisajística, a fin de:  
· Delimitar la infraestructura verde urbana.  
· Valorar la adecuación de las condiciones de uso, parcelación y edificación al paisaje del entorno.  
· Adoptar una adecuada configuración de los bordes urbanos.  
- Dicho estudio de integración paisajística deberá ser incorporado a la documentación de la propuesta de modificación del plan con anterioridad al periodo de participación ciudadana y consultas, sometiéndolo a exposición pública junto con toda la documentación justificativa, contrariamente a lo que se expone en el apartado 3) de la documentación justificativa de la propuesta de plan presentada.  
  
Recursos Hídricos y DPH:  
El informe recibido el 1 de octubre de 2015 por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar, certifica lo siguiente:  
- En el entorno de la actuación no se localiza ningún cauce por lo que la misma no supone afección al dominio público hidráulico.  
- Asimismo, el ámbito está fuera de la zona de policía de cauce público, por lo que se presume que la misma no supondrá incidencia en el régimen de corrientes.  
- El volumen de incremento de demanda previsto es de 44.621 m³, para los que se informa favorablemente por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar desde el punto de vista de la disponibilidad de recursos hídricos.  
  
Riesgo de inundación (PATRICOVA):  
Según el informe recibido el 16 de septiembre de 2015 del Servicio de Ordenación del Territorio de la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas, relativo al riesgo de inundabilidad de acuerdo con el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención de Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), la actuación propuesta no está afectada por riesgo de inundación.  
  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las administraciones públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
En el caso de la modificación puntual núm. 25 del PGOU de Aspe para la homologación del ámbito de la unidad de ejecución UE 7.5, por tratarse de una modificación menor de plan.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio,de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) considera:  
Que de la modificación puntual núm. 25 del PGOU de Aspe para la Homologación del Ámbito de la Unidad de Ejecución UE 7.5 supone un crecimiento de suelo industrial acorde con el suelo urbano industrial ya ejecutado, que no supone una incidencia significativa en el modelo territorial; tampoco representa vulnerabilidad alguna frente a características naturales, y en definitiva, el plan tal y como se presenta es pertinente en cuanto a la integración de consideraciones medioambientales, con objeto de promover el desarrollo sostenible en su ámbito.  
Que de la modificación puntual núm. 25 del PGOU de Aspe para la homologación del ámbito de la unidad de ejecución UE 7.5 no se derivan problemas ambientales significativos, según se extrae de los datos y cartografía disponibles, y específicamente desde los aspectos objeto de estudio, tal y como se ha informado.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta conselleria, se puede determinar, respecto de la Modificación Puntual Núm. 25 del PGOU de Aspe para la homologación del ámbito de la unidad de ejecución UE 7.5 que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
  
G. Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2.b de la LOTUP, y puesto que la modificación puntual evaluada no tiene efectos significativos en el medio ambiente y el territorial y se somete al procedimiento simplificado de evaluación:  
De acuerdo con lo expuesto se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 25 del PGOU de Aspe para la homologación del ámbito de la unidad de ejecución UE 7.5 de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y en los informes emitidos al respecto, y se cumplan las siguientes determinaciones para su aprobación definitiva:  
1) Se deberá elaborar un Plan Municipal de Movilidad, de acuerdo con el art. 12 de la Ley 9/2011, de Movilidad de la Comunidad Valenciana, y se obtendrá informe favorable del Servicio de Planificación, incorporando en su caso, las directrices que en el mismo se especifiquen.  
2) Asimismo se redactará un estudio acústico, de acuerdo con las directrices del servicio competente y con su informe favorable.  
3) Igualmente se deberá elaborar un estudio de integración paisajística, que tendrá que obtener informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, incorporando en su caso las directrices que en el mismo se especifiquen.  
4) Se elaborará de acuerdo con el informe del Ministerio de Fomento, un estudio de tráfico y capacidad, que deberá obtener informe favorable del organismo competente, incorporando en su caso las directrices que el mismo especifique.  
5) En lo referente a determinaciones de carácter urbanístico:  
- Se adecuará el cálculo de los parámetros de edificabilidad bruta a las definiciones del anexo IV de la LOTUP.  
- Se justificará el cálculo del índice de edificabilidad bruta.  
  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación puntual núm. 25 del PGOU de Aspe para la homologación del ámbito de la unidad de ejecución UE 7.5 en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 25 del PGOU de Aspe para la homologación del ámbito de la unidad de ejecución UE 7.5, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
  
Valencia, 9 de febrero de 2016.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Expediente: 95/2015-EAE.  
Título: normas de gestión Espacios Red Natura 2000 incluidos en el Decreto 192/14, de 14 de noviembre, del Consell.  
Promotor: Dirección General del Medio Natural y de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Localización: Comunitat Valenciana.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 9 de febrero de 2016, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta del Informe Ambiental y Territorial Estratégico de las Normas de Gestión Espacios Red Natura 2000 incluidos en el Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell, en los siguientes términos:  
  
A) Documentación aportada  
En fecha 30 de abril de 2015 tuvo entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental y Territorial (actualmente Subdirección General de Evaluación Ambiental), el escrito del Servicio de Vida Silvestre remitiendo la solicitud para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del documento para la actualización del contenido de los instrumentos de ordenación y gestión (PORN y/o PRUG) de los espacios naturales protegidos afectados por el Decreto 192/2014, para su adaptación como norma de gestión de los espacios de la Red Natura 2000 equivalentes.  
A la mencionada solicitud se acompañan los siguientes documentos, en formato papel:  
1. Documento inicial estratégico.  
2. Borrador de la Orden de ?/... de 2015, por la cual se actualiza el contenido de los instrumentos de ordenación y gestión (PORN y/o PRUG) de los espacios naturales protegidos afectados por el Decreto 192/2014, para su adaptación como norma de gestión de los espacios de la Red Natura 2000 equivalentes.  
La documentación aportada es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Los espacios Red Natura 2000  
B.1. La regulación de los Espacios RN 2000. Normas de Gestión.  
La regulación de la Red Natura 2000 se encuentra contenida en la conocida como Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres), sin olvidar que aún hay aspectos que se encuentran regulados en la Directiva de Aves Silvestres (Directiva 2009/147/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativa a la conservación de las aves silvestres (versión codificada).  
Dichas normas legales están incorporadas actualmente al derecho estatal por medio de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y la Biodiversidad ?que ostenta el carácter de legislación estatal básica- y al derecho autonómico por medio de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
De acuerdo con lo establecido en la legislación comunitaria, estatal y autonómica (art. 4.4 de la Directiva 92/43/CE; art.42.3 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre; y disposición adicional séptima de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, tras su modificación por la Ley 16/2010, de 27 de diciembre) la declaración como Zonas de Especial Conservación de los Lugares de Importancia Comunitaria, así como la aprobación de sus correspondientes medidas de conservación, deberá realizarse antes de agosto de 2012.  
En la Comunitat Valenciana, y de acuerdo con lo indicado en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, tales medidas de conservación se contendrán en las denominadas «normas de gestión».  
En la Comunitat Valenciana los ámbitos territoriales de Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA) fueron declarados y aprobados por Acuerdo de 5 de junio de 2009, del Consell, de ampliación de la Red de Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA) de la Comunitat Valenciana (DOCV 6031, 09.06.2009), y Acuerdo de 27 de noviembre de 2009, del Consell, de corrección de errores en los anexos I y II del mencionado Acuerdo de 5 de junio, del Consell (DOCV 6155, 30.11.2009).  
La delimitación de los Lugares de Importancia Comunitaria (LIC) fue aprobada por el Gobierno Valenciano, el 10 de julio de 2001, y fue remitida al Ministerio de Medio Ambiente a los efectos de su propuesta a la Comisión Europea para la constitución de la Red Ecológica Europea Natura 2000, creada por la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992. La inclusión de estos espacios en la Red Natura 2000 se vio confirmada posteriormente con la Decisión de la Comisión Europea de 19 de julio de 2006, por la que se adoptó la lista de Lugares de Importancia comunitaria de la región biogeográfica mediterránea.  
  
B.2. El caso específico de los ZEC coincidentes con espacios naturales protegidos.  
El Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell, declaró como zonas especiales de conservación (ZEC) 10 lugares de Importancia Comunitaria coincidentes con espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, a partir de la consideración de que los instrumentos de planificación ambiental (PORN y PRUG) de dichos espacios incluyen, con carácter general, las medidas de gestión necesarias para el mantenimiento, o el restablecimiento, en un estado de conservación favorable de los hábitats naturales y los hábitats de las especies de interés comunitario en el ámbito de estas zonas especiales de Conservación. Asimismo, en relación con las zonas de especial protección para las aves, el citado decreto unifica los instrumentos de gestión y la delimitación geográfica de ambas figuras de protección.  
Los diez lugares de importancia comunitaria, declarados zonas ZEC por el Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell, ya estaban incluidos en la lista de Espacios RN 2000 aprobada por la Decisión de la Comisión Europea, de 19 de julio de 2006.  
El propio Decreto 192/2014 reconoce que determinados apartados de los planes de ordenación de los recursos naturales y/o planes rectores de uso y gestión afectados por dicha norma requieren ser actualizados, ampliados o completados, de acuerdo con lo que se indica en el apartado 2 del artículo 47.Ter de la Ley 11/1994, que establece el contenido mínimo de las Normas de Gestión, tomando como base la existencia de información actualizada sobre hábitats y especies. Esta adecuación va dirigida a cumplir de forma más adecuada los objetivos de protección de los hábitats y especies. En concreto, y para cada uno de los espacios afectados por el Decreto 192/2014, se exige la confección y aprobación de, al menos, las siguientes actualizaciones:  
- Inventario actualizado de tipos de hábitats naturales y hábitat de especies que motivaron la declaración.  
Objetivos de conservación, valoración del estado de conservación actual de hábitats y especies y definición del estado de conservación favorable para cada uno de ellos.  
- Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies presentes en dichas áreas.  
Por su parte, el apartado 3 de la disposición final primera del mencionado decreto 192/2014 indica que «la actualización de los planes de ordenación de los recursos naturales y/o planes rectores de uso y gestión a los que se refiere el apartado 1 de este artículo se llevará a cabo a la máxima brevedad posible y, en todo caso, antes de que transcurra un año desde la entrada en vigor de la presente norma. La elaboración, tramitación y aprobación de las disposiciones que se indican en los apartados 1 y 2 de la presente disposición final se llevará a cabo siguiendo lo que se indica en el artículo 29.Ter, apartados 4 y 5 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, respecto a los trámites de información pública y de audiencia a las corporaciones locales, entidades y asociaciones que ejerzan la representación de los intereses afectados y al previo dictamen del Consejo Asesor y de Participación de Medio Ambiente de la Comunitat Valenciana. Asimismo, dichas disposiciones se someterán al dictamen previo del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana».  
Con la adaptación y homologación de la normativa de los PORN y PRUG como normas de gestión de los espacios RN 2000 coincidentes se atiende el precepto establecido en el artículo segundo de la Ley 11/2012, de 19 de diciembre, de medidas urgentes en materia de medio ambiente, que modifica el artículo 28.2 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad para establecer que «si se solapan en un mismo lugar distintas figuras de espacios protegidos, las normas reguladoras de los mismos, así como los mecanismos de planificación deberán ser coordinados para unificarse en un único documento integrado, al objeto de que los diferentes regímenes aplicables en función de cada categoría conformen un todo coherente».  
  
B.3. La evaluación ambiental y territorial estratégica  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial ordinaria si, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el Anexo VIII, en su caso, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refiere el artículo 51 de la LOTUP, se resuelve la existencia de efectos significativos en el medio ambiente.  
  
C) Objeto y justificación del borrador de la orden de la conselleria en materia de medio ambiente  
El borrador de la orden que se evalúa, junto con su DIE, tiene como objeto complementar los contenidos de los PORN y/o PRUG de los espacios protegidos recogidos en el Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell, para adaptarlos a lo establecido en el artículo 47.Ter de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, por lo que respecta a los apartados que deben contener las normas de gestión de los espacios de la Red Natura 2000 en la Comunitat Valenciana. Consecuentemente, dichas normas de gestión recogerán también las medidas necesarias para evitar el deterioro de los hábitats y las alteraciones de las especies que motivaron la inclusión en la Red Natura 2000 de estos espacios.  
De esta forma, teniendo en cuenta la coincidencia territorial entre los espacios naturales protegidos a los cuales se refiere el Decreto 192/14, y los espacios de la Red Natura 2000 equivalentes, así como los paralelismos y las coincidencias entre los contenidos legalmente establecidos para una y otra categoría de instrumentos (PORN, PRUG y Normas de Gestión), se pretende unificar en un único documento las normas reguladoras para cada una de las figuras concernidas.  
Se justifica, por tanto, la necesidad de redactar una nueva orden de la Conselleria, competente en materia de medio ambiente, para dar cumplimiento a lo establecido en:  
- El Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell, por el que se declaran como zonas especiales de conservación 10 lugares de importancia comunitaria coincidentes con espacios naturales protegidos y se aprueban las normas de gestión para dichos lugares y para 10 Zonas de Especial Protección para las Aves.  
- La Ley 11/2012, de 19 de diciembre, de medidas urgentes en materia de medio ambiente (derivada del Real Decreto Ley 17/2012, de 4 de mayo, del mismo nombre).  
- La normativa estatal y autonómica en materia de espacios naturales: Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y la Biodiversidad y Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Para alcanzar dicho objetivo, el borrador de la orden, incluye, para cada uno de los espacios protegidos afectados por el Decreto 192/2014, un documento de adecuación o complementario, con la consideración de norma de gestión del espacio de la Red Natura 2000 correspondiente que queda afectado, y para el que establece dos tipos de determinaciones:  
1. Cuando exista una coincidencia completa entre los apartados del PRUG y/o del PORN y su equivalente en los contenidos requeridos para la norma de gestión, tal y como vienen recogidos en el artículo 47.Ter de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, se indicará de forma explícita dicha equivalencia.  
2. Cuando no exista dicha equivalencia o cuando se considere que, por cualquier causa, debe procederse a completar o complementar el apartado o apartados del PRUG y/o PORN, para garantizar su adaptación al anteriormente mencionado artículo 47.Ter, se incluirán los contenidos necesarios en el anexo correspondiente (documento de adecuación) al espacio protegido concernido.  
A efectos prácticos, los documentos complementarios constituirán anexos a los PORN y/o PRUG que corresponda en cada caso, de forma que completan la adaptación de dichos instrumentos a los contenidos previstos en el anteriormente citado artículo 47.Ter de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, por lo que respecta a los apartados que deben contener las normas de gestión de los espacios de la Red Natura 2000 en la Comunitat Valenciana.  
Los respectivos documentos complementarios contienen, a su vez, los objetivos de conservación y gestión referentes a los hábitats de interés comunitario y a las especies presentes en el espacio.  
  
D) Estructura del borrador de la orden de la conselleria en materia de medio ambiente  
El borrador de la orden de la conselleria en materia de medio ambiente que se propone queda estructurada en un único artículo y dos disposiciones adicionales.  
El artículo propone aprobar los 10 anexos que se adjuntan a la orden, los cuales constituyen la actualización de los Planes Rectores de Uso y Gestión (PRUG) y/o Planes de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) a los cuales se refieren en cada caso, a efectos de la consideración de los mismos como normas de gestión de los espacios de la Red Natura 2000 a los cuales afectan.  
Los mencionados anexos constituyen los documentos complementarios que complementan las disposiciones que se indican en cada caso y resultan los siguientes:  
Anexo I. ZEC ES0000058 y ZEPA ES0000484-El Fondo d'Elx-Crevillent: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, aprobado mediante el Decreto 31/2010, de 12 de febrero, del Consell, y Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana del Fondó, aprobado mediante el Decreto 232/1994, de 8 de noviembre.  
Anexo II. ZEC ES0000059 y ZEPA ES0000484 -Llacunes de la Mata i Torrevieja: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, aprobado mediante el Decreto 31/2010, de 12 de febrero, del Consell, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, aprobado mediante el Decreto 36/2010, de 19 de febrero.  
Anexo III. ZEC ES0000120 y ZEPA ES0000486-Salinas de Santa Pola: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, aprobado mediante el Decreto 31/2010, de 12 de febrero, del Consell, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Salinas de Santa Pola, aprobado mediante el Decreto 41/2010, de 5 de marzo.  
Anexo IV. ZEC ES0000213 y ZEPA ES0000474-Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Mariola, aprobado mediante el Decreto 76/2001, de 2 de abril; Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural de la Serra de Mariola, aprobado mediante el Decreto 79/2007; y Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y revisión del Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural del Carrascal de la Font Roja, aprobados mediante el Decreto 121/2004, de 16 de julio.   
Anexo V. ZEC y ZEPA ES0000211-Desembocadura del Riu Millars: documento complementario al Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, aprobado mediante el Decreto 169/2012, de 9 de noviembre.  
Anexo VI. ZEC ES0000147 y ZEPA ES0000487 € Marjal de Pego-Oliva: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parc Natural del Majal de Pego-Oliva, aprobado mediante el Decreto 280/2004, de 17 de diciembre.  
Anexo VII. ZEC ES5233010 y ZEPA ES0000472-Hoces del Cabriel: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces del Cabriel, aprobado mediante el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, aprobado mediante el Decreto 45/2011, de 29 de abril.  
Anexo VIII. ZEC ES5232002 y ZEPA ES0000469-Serra Calderona: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona, aprobado mediante el Decreto 77/2001, de 2 de abril, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra Calderona, aprobado mediante el Decreto 46/2006, de 31 de marzo.  
Anexo IX. ZEC ES5222001-Serra d'Espadà y ZEPA ES0000468-Sierra de Espadán: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán, aprobado mediante el Decreto 218/1997, de 30 de julio, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán, aprobado mediante el Decreto 59/2005, de 11 de marzo.  
Anexo X. ZEC ES5221002 y ZEPA ES0000446-Desert de les Palmes: documento complementario al Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana del Desert de les Palmes, aprobado mediante el Decreto 95/1995, de 16 de mayo.  
  
E) Análisis de alternativas  
Tal como recoge el DIE, el alcance del plan propuesto se limita a la adaptación de los contenidos del PORN y/o PRUG afectados con el fin de facilitar su consideración como normas de gestión de los espacios RN 2000 a los que se refiere.  
El DIE hace referencia a dos alternativas: la alternativa 0 y la alternativa 1.  
Con respecto a la alternativa 0 (o no actuación) el DIE considera que no es una alternativa viable por las siguientes razones:  
1. Supondría una infracción a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE en cuanto a la necesidad de acompañar la declaración como Zona de Especial Conservación (ZEC) de los Lugares de Importancia Comunitaria (LIC) de las medidas de conservación necesarias para responder a las exigencias ecológicas de los hábitats y las especies que motivaron la inclusión de estos lugares en la Red Natura 2000.  
2. Supondría una infracción a lo dispuesto en la Directiva de Aves Silvestres (Directiva 2009/147/CE) que exige que en las ZEPAS se establezcan las medidas de conservación de los hábitats de las especies que han motivado su declaración al objeto de procurar su supervivencia y su reproducción.  
3. La no actuación supondría una infracción de los plazos establecidos en la Ley estatal 42/2007, de Patrimonio Natural y Biodiversidad, y en la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, en relación con los plazos para declarar las ZEC, junto con la aprobación del correspondiente plan o instrumento de gestión.  
4. Adicionalmente, la falta de actuación jurídica implicaría la existencia de obstáculos a la hora de obtener una adecuada financiación de las actuaciones relacionadas con la gestión de estos espacios derivada de los fondos comunitarios.  
Con respecto a la alternativa 1 (alternativa escogida), que se propone en la documentación aportada, el DIE considera que aquella se establece bajo el criterio de generar una mayor simplificación normativa y administrativa y una mayor coherencia del ordenamiento jurídico, ya que la alternativa escogida presenta la ventaja de basarse en instrumentos actualmente vigentes y que, con carácter general, han demostrado su utilidad y eficacia para garantizar el cumplimiento de unos objetivos de conservación que, en gran medida, son coincidentes con los que establece la normativa reguladora de la Red Natura 2000. Por otra parte, la propuesta escogida desarrolla una disposición legal (el Decreto 192/2014) que exige su tramitación y aprobación y establece el marco de los contenidos mínimos que deben formar parte del plan.  
Así, pues, considera que la alternativa 1 (escogida), promueve la actuación jurídica que conllevará claros efectos positivos:  
1. Contribuirá al objetivo de mantener o llevar a un estado de conservación favorable los hábitats y especies que motivaron la inclusión de estos espacios en la Red natura 2000 (hábitats y especies que son considerados «patrimonio común» de todos los ciudadanos europeos).  
2. También tendrá efectos positivos sobre la población, dado que garantizará la seguridad jurídica a la hora de desarrollar las actuaciones públicas y privadas en el marco de la Red natura 2000.  
3. Posibilitará la llegada de recursos financieros en el marco de las políticas comunitarias, estatales y autonómicas de carácter agrario y regional.  
  
F) Descripción de las propuestas de normas de gestión  
F.1 Estructura de las propuestas de normas de gestión. Contenido.  
Como se ha expuesto anteriormente, la propuesta de la orden de la conselleria en materia de medio ambiente tiene como objeto la adaptación de los contenidos de los PORN y/o PRUG concernidos en el Decreto 192/2014 para adaptarlos a lo establecido en el artículo 47.Ter de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, por lo que respecta a los apartados que deben contener las normas de gestión de los espacios de la Red Natura 2000 en la Comunitat Valenciana.  
El contenido mínimo de las normas de gestión de los espacios de la Red Natura 2000 viene fijado en la Ley 11/1994 (art. 47.Ter.1. Complementariamente a ello, la Conferencia Sectorial de Medio Ambiente, con la participación de las comunidades autónomas, aprobó las Directrices de Conservación de la Red Natura 2000 en España, a las que se dio publicidad en el Boletin Oficial del Estado de 10 de octubre de 2011 mediante la Resolución de 21 de septiembre de 2011, de la Secretaría de Estado de Cambio Climático, por la que se publican los acuerdos de la Conferencia Sectorial de Medio Ambiente en materia de patrimonio natural y biodiversidad.  
De acuerdo con lo indicado, para cada uno de los espacios afectados por el presente procedimiento se ha confeccionado un documento de adecuación o complementario, con la consideración de norma de gestión del espacio de la Red Natura 2000 que se indica, que comprende los siguientes apartados:  
- Ámbito de la norma de gestión.  
- Inventario de tipos de hábitats naturales y hábitats de especies presentes en los espacios, descripción de su estado de conservación y de los criterios utilizados para interpretarlo.  
- Objetivos de conservación y gestión.  
- Zonificación.  
- Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones.  
- Criterios orientadores y medidas de gestión activa.  
- Programa de actuaciones.  
- Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies  
F.2. Objetivos de las normas de gestión  
Cada uno de los documentos complementarios, como norma de gestión de los espacios Red Natura 2000 a los que afecta, tiene como objetivo genérico el establecimiento de las medidas de conservación y de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies que motivan la inclusión de los espacios en la Red Natura 2000, al objeto de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable, contribuyendo a dar solución al problema de pérdida de biodiversidad y dando, así, cumplimiento a la normativa comunitaria (directivas 92/43/CEE y 149/2009/CE), estatal (Ley 42/2007, de 13 de diciembre) y autonómica (Ley 11/1994, de 27 de diciembre).  
F.3 Ámbito territorial de las normas de gestión  
Resumimos, a continuación, cuál es el ámbito territorial que la propuesta de orden de la conselleria en materia de medio ambiente describe para cada uno de los espacios Red Natura 2000 incluidos en el Decreto 192/2014:  
  
  
Área de conectividad. Advertimos que en la los efectos previstos en el artículo 47.Ter de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se establece como área de conectividad ecológica de los espacios ZEC ES0000058 y ZEPA ES0000484 € El Fondó d'Elx-Crevillent y ZEC ES0000120 y ZEPA ES0000486 € Salinas de Santa Pola, la zona denominada Carrizales, cuya delimitación se describe de forma cartográfica en el anexo V del Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell.  
F.4 Inventario de tipos de hábitats naturales y hábitats de especies presentes en los espacios. Descripción de su estado de conservación y de los criterios utilizados para interpretarlo.  
Atendiendo a lo requerido en la disposición adicional primera del Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell, los documentos complementarios incluyen en el apartado 2 el inventario de tipos de hábitats naturales y hábitats de especies presentes en los espacios, la descripción de su estado de conservación y los criterios utilizados para interpretarlo.  
Para identificar los hábitats y especies presente en el espacio, así como para evaluar su estado de conservación, se ha partido de la información proporcionada por el Formulario Normalizado de Datos (FND), contrastándola con la información más actualizada contenida y/o proporcionada por el Banco de Datos de Biodiversidad, informes técnicos y programas de seguimiento del Servicio de Vida Silvestre. Se presenta, por tanto, en el documento complementario, un inventario de hábitats y especies actualizado que ocasionará cambios en la información contenida en el FND, bien por baja o adición de hábitats o especies, bien por actualización de la información ecológica.  
Asi, en relación con los inventarios de hábitats y especies, se recoge la siguiente información actualizada:  
a) Hábitats naturales de interés comunitarios (del anexo I de la Directiva 92/43/CEE, Directiva Hábitats)  
b) Especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva Hábitats  
c) Aves del Anexo I de la Directiva 2009/147 CE (Directiva Aves)  
En este apartado, además de las aves de la Directiva Aves presentes en el espacio y que serán tenidas en cuenta a efectos de la evaluación de su estado de conservación se presenta un listado de especies, que figuran en el Formulario Normalizado de Datos (FND) de la ZEPA correspondiente, las cuales no serán tenidas en cuenta en el documento, a efectos de valoración de su estado de conservación, por las razones que se exponen en cada caso. Para dichas especies, se procederá, en su caso, a la modificación de los datos incluidos en el citado formulario, de manera que se actualice la información incluida en el mismo.  
d) Otras especies de flora y fauna importantes para la gestión del espacio  
Se actualiza la tabla de otras especies importantes para la gestión del espacio que se encuentran presentes en el ZEC y/o ZEPA correspondiente. Se trata de especies que han sido consideradas como amenazadas en la Comunitat Valenciana, por estar incluidas en las categorías «vulnerable» o «en peligro de extinción» en los listados actualizados de los catálogos valencianos de especies de fauna y flora amenazadas, o bien por tratarse de especies de aves migradoras de presencia regular en el espacio cuyas poblaciones en el mismo alcanzan valores representativos. Estas especies, no obstante, no serán objeto de valoración respecto a su estado de conservación.  
Por lo que respecta a los criterios utilizados para la valoración del estado de conservación de los hábitats y especies, se indica que se ha seguido el sistema de evaluación, basado en la integración de cuatro grandes bloques o parámetros, que recogen las directrices establecidas para la evaluación de los hábitats y especies bajo el informe de aplicación de las Directivas Hábitat (art. 17) y Aves (art. 12). Para la valoración del estado de conservación de los hábitats y especies de los espacios RN 200 concernidos en el Decreto 192/2014 se ha aplicado el documento denominado Guía para la Evaluación del Estado de Conservación de los Hábitats y Especies en Red Natura 2000, el cual puede ser consultado en la web:  
http://www.citma.gva.es/web/espacios-protegidos/estado-de-conservacion  
Dicho documento se elaboró para desarrollo de las directrices contenidas en el informe de aplicación de las Directivas Hábitat y Aves.  
  
Así, en base a los criterios de valoración expuestos, para los hábitats se recogen, en una tabla, el estado de conservación de cada uno de los parámetros de evaluación: rango, superficie ocupada, estructura y funciones específicas y perspectivas de futuro. Se indica, también, la evaluación global del estado de conservación. Dichos parámetros se valoran como F (favorable), DI (desfavorable-inadecuado), DM (desfavorable-malo) y D (desconocido).  
Para las especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva Hábitats y para las aves del Anexo I de la Directiva Aves presentes en el espacio, se recogen, en una tabla, la valoración de su estado de conservación global en función del estado de los bloques (parámetros): rango, población, hábitat y perspectivas de futuro. Se indica, también, la evaluación global del estado de conservación. Dichos parámetros se valoran como F (favorable), DI (desfavorable-inadecuado), DM (desfavorable-malo) y D (desconocido).  
Por último, el documento complementario define el estado de conservación favorable de las especies como:  
- Para las especies que han mostrado una valoración global Favorable, se considera que mantendrán o mejorarán su estado de conservación siempre que los valores actuales de los parámetros de evaluación se mantengan estables o se incrementen con respecto a los de referencia. Por tanto, se encontrarán en estado de conservación favorable si se mantienen o incrementan los valores poblacionales de referencia favorable, el rango y la superficie y calidad del hábitat.  
- Para las especies que han mostrado una valoración global Desfavorable/Malo Desfavorable/Inadecuado, estas alcanzarán el estado favorable una vez los parámetros de evaluación se recuperen hasta alcanzar o superar los valores de referencia o las tendencias que han motivado esta catalogación de estado desfavorable.  
  
F.5. Objetivos de conservación y gestión.  
Los respectivos documentos complementarios contienen los objetivos de conservación y gestión referentes a los hábitats de interés comunitario y a las especies presentes en el espacio, que incluyen:  
a) Objetivos de gestión referentes a los hábitats de interés comunitario  
Los objetivos de gestión comunes para el conjunto de los hábitats de interés comunitario de presencia confirmada en los espacios afectados son los siguientes:  
1. Actualizar periódicamente la información cartográfica de la superficie y cobertura, así como aquellos parámetros que permitan calcular los diferentes índices de los bloques de evaluación del estado de conservación de los hábitats.  
2. Mantener o mejorar la distribución, superficie, cobertura y funciones específicas de cada uno de los hábitats en el momento de entrada en vigor de la norma de gestión. Con carácter general, se permitirá la evolución natural de los tipos de hábitats a otras comunidades ?no necesariamente más maduras- de su serie sucesional, siempre que estos cambios no se deban a alteraciones provocadas directa o indirectamente por la actividad humana, y sin perjuicio de que el estado de conservación de determinados hábitats exija una intervención activa en otro sentido.  
b) Objetivos de gestión referentes a las especies  
Los objetivos de gestión para las especies del anexo II de la Directiva Hábitats y del anexo I de la Directiva de Aves Silvestres con presencia en los espacios, así como para las otras especies importantes para la gestión de los mismos son:  
1. Actualizar de forma periódica la información sobre el tamaño poblacional, así como de aquellos parámetros que permitan calcular los diferentes índices de los bloques de evaluación del estado de conservación de la especie.  
2. Mantener o mejorar la población en el momento de entrada en vigor de la norma de gestión, siempre que estos parámetros permitan considerar que la especie se encuentra dentro del «estado de conservación favorable» y que las perspectivas de futuro para estas variables sean buenas.  
3. Mejorar las poblaciones de las especies cuya evaluación global del estado de conservación ha sido considerado como desfavorable.  
4. Mantener los hábitats de las especies mediante la eliminación de los factores que están afectando de forma negativa a su estado de conservación.  
5. Crear nuevas zonas de expansión de las especies en el ámbito de la norma mediante la restitución, restauración o creación de hábitats adecuados para las mismas.  
  
c) Objetivos de gestión referentes al conjunto del espacio  
Con objeto de integrar los diferentes objetivos específicos para los hábitats y las diferentes clasificaciones de especies, los objetivos de gestión para el conjunto del espacio pretenden redimensionar los anteriores objetivos de forma que puedan establecerse prioridades en función de las siguientes directrices:  
Concepción en red. Contribución de cada hábitat y/o especie al conjunto de la Red Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional y europea.  
En función de la cobertura de cada hábitat dentro del espacio, de la proporción relativa que representa dentro del conjunto de la de la Red Natura 2000 en la Comunitat Valenciana y de la contribución relativa de la primera a la Red Natura 2000 en Europa, cada documento complementario establece los hábitats y especies más importantes presentes en su espacio. En ellos, tendrán prioridad las medidas de gestión que favorezcan la conservación de dichos elementos.  
Priorización de recursos. Las medidas de gestión activa podrán iniciarse de acuerdo con un calendario de prioridades basadas en el grado de importancia de las especies en un contexto de recursos limitados. En este sentido, en cada documento complementario se establece el orden de prioridad para la ejecución de medidas de gestión que se centrará sobre los hábitats prioritarios. De ese modo, y en caso de ser necesario, se indican los hábitats prioritarios y las especies sobre las que se establecerá la prioridad a la hora de ejecutar las medidas de gestión.  
Contexto económico, social y territorial. Se indica en la propuesta, que la evolución de la aplicación de la norma de gestión tendrá en cuenta los cambios en el contexto económico, social y territorial del entorno del espacio, de forma que se adapte, en la medida de lo posible, a las diferentes necesidades y limitaciones impuestas por el medio socioeconómico. Esta adaptación podrá tener lugar siempre y cuando no sean contrarias a los objetivos de gestión de los hábitats y especies y contribuya a alcanzar un estado de conservación favorable de los mismos.  
En la medida que las actividades tradicionales contribuyan a la conservación de los espacios contemplados en la presente norma y al mantenimiento en un estado favorable de los hábitats y especies presentes en los mismos, se prestará una atención preferente a aquellas medidas que, en desarrollo del documento complementario, se dirijan al fomento de dichas actividades, con especial atención al apoyo económico derivado de la aplicación de los instrumentos financieros disponibles para la red Natura 2000.  
La información sobre la Red Natura 2000 entre la población local, así como la concienciación sobre los objetivos que persigue y la necesaria implicación y participación activa de los habitantes de los espacios incluidos en la Red para garantizar el cumplimiento de dichos objetivos, se considerará un marco de actuación prioritario en el desarrollo y aplicación de la presente norma.  
  
F.6. Zonificación.  
Resumimos, en la tabla siguiente, la zonificación propuesta en los documentos complementarios para cada uno de los espacios ZEC y/o ZEPA de las normas de gestión:  
  
F.7. Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones.  
Cada uno de los documentos complementarios, que se proponen, recogen en su apartado 5 la normativa de aplicación directa y el régimen de evaluación de repercusiones.  
Las medidas para evitar el deterioro de los hábitat y las alteraciones sobre las especies quedan contenidas en las normativas del PRUG y/o PORN concernido en cada caso y que resumimos en la siguiente tabla:  
  
Por lo que respecta al régimen de evaluación de repercusiones, todos los documentos complementarios contemplan los siguientes preceptos:  
- Con carácter general, y sin perjuicio del régimen especial de autorizaciones que se establecen en la normativa del PRUG concernida, quedan sometidos a evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000 los planes, programas y proyectos que entran dentro del ámbito de aplicación territorial y material del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000.  
- En lo que respecta al ámbito de aplicación territorial, y de conformidad con lo previsto en el artículo 3 del Decreto 60/2012, el régimen de evaluación de repercusiones se aplicará en todo el ámbito del LIC y la ZEPA comprendidas en la norma de gestión correspondiente, así como, en su caso, en la Zona de Conectividad Ecológica.  
  
F.8. Criterios orientadores y medidas de gestión activa  
Con carácter general, no se establecen criterios orientadores específicos en las normas de gestión que se proponen. No obstante, se indica que, en todo caso, será de aplicación lo que al respecto se indique en el PRUG y/o PORN correspondiente.  
De igual modo, las medidas de gestión serán aquellas que indica como tales el PRUG y/o el PORN concernido por lo que respecta a los hábitats y especies comprendidos en el ámbito de aplicación de dichos instrumentos.  
  
F.9. Programa de actuaciones  
El programa de actuaciones será el previsto en el correspondiente PRUG y/o PORN concernido en la norma de gestión.  
  
F.10. Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies  
Cada documento complementario indica que la evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa y directrices y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en el LIC y la ZEPA objeto de la correspondiente norma de gestión se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los Informes de aplicación de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE) y la Directiva de Aves Silvestres (Directiva 2009/147/CE). Los indicadores que se utilizarán con esta finalidad coinciden con los diferentes parámetros usados para establecer el estado de conservación, sirviendo en este caso para valorar si la evolución de los elementos de gestión es positiva o negativa con respecto a este «estado de conservación favorable» a mantener o alcanzar.  
A este respecto, el DIE indica que para evaluar los resultados de las medidas de conservación (normativa y directrices y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies se instauran dos sistemas de indicadores:  
- Indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma.  
- Indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
a) Indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión  
Con la finalidad de seguir y evaluar periódicamente la ejecución de la norma de gestión así como la efectividad de la misma se desarrolla un sistema de indicadores, estableciéndose:  
a.1. Indicadores clave para conocer el grado de desarrollo de las medidas de gestión, el desarrollo económico y humano y el apoyo de otras administraciones.  
a.2. Indicadores de seguimiento y evaluación de las directrices y medidas de gestión activa.  
b) Indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats  
En este apartado se establecen dos tipos de indicadores:  
b.1 Indicadores de seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
Son los mismos indicadores (parámetros) que se utilizan para establecer el estado de conservación, sirviendo en este caso para valorar si la evolución de los elementos de gestión es positiva o negativa con respecto a este «estado de conservación favorable» a mantener o alcanzar.  
b.2. Indicadores para cuantificar el progreso de la Norma de Gestión en relación con el seguimiento.  
Se establecen dos indicadores:  
b.2.1 Grado de seguimiento: % de especies y hábitats para las que se ha evaluado el estado de conservación a los 6 años.  
b.2.2. Grado de avance en objetivos de conservación: % de especies y hábitats que:  
- Mantienen el estado de conservación  
- Mejoran el estado de conservación  
- Empeoran el estado de conservación  
  
G) Posibles efectos sobre el medio ambiente  
Las normas de gestión que se proponen para las zonas ZEC y ZEPA incluidas en el Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell, se desarrollan de acuerdo con una legislación comunitaria, estatal y autonómica y permiten integrar las consideraciones ambientales promoviendo el desarrollo sostenible, permitiendo una adecuada conservación de estos espacios de la Red Natura 2000, sus hábitats y especies de interés.  
  
El documento inicial estratégico, en relación con los efectos ambientales previsibles, concluye que las Normas de Gestión propuestas tendrán efectos positivos sobre los siguientes aspectos:  
- Efectos sobre la biodiversidad, la flora y la fauna, positivos por promover la conservación de los hábitats y especies que determinaron la inclusión de dichos espacios en la Red Natura 2000.  
- Efectos sobre el paisaje, positivos por contribuir a fijar objetivos de calidad paisajística sobre los recursos naturales.  
- Efectos sobre factores climáticos (cambio climático), positivos por contribuir a aumentar la capacidad de resiliencia del territorio, es decir, su capacidad de adaptación al problema del cambio climático.  
- Efectos sobre la tierra, el agua y el aire, positivos por promover un uso racional de estos elementos, dirigido a su mejora y conservación en buen estado en el ámbito de los espacios de la Red Natura 2000.  
- Efectos sobre la población, positivos por contribuir a garantizar la seguridad jurídica a la hora de desarrollar sus actuaciones en el marco de la Red Natura 2000 y posibilitar la llegada de recursos financieros en el marco de las políticas comunitarias, estatales y autonómicas de carácter agrario y regional.  
Además, se indica:  
- Efectos sobre la salud, no se prevén efectos significativos.  
- Efectos sobre el patrimonio cultural valenciano, no se prevén efectos significativos, porque por el carácter de las Normas de Gestión y el tipo de medidas que contendrán no hay posibilidad de afección al elemento inventariado que queda en el ámbito de estas normas.  
  
H) Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
Administración pública consultada Consulta Informe  
1 SDG del Medio Natural - Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos 26.05.2015   
  
  
I) Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, Indicar, en primer lugar, que la propuesta de normas de gestión para los espacios de la Red Natura incluidos en el Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell, si bien surge para dar cumplimiento al ordenamiento jurídico de carácter ambiental establecido por la legislación europea, estatal y autonómica, no cabe duda que responde a la necesidad de establecer medidas de conservación sobre dichos espacios de la Red Natura 2000 que permitan evitar el deterioro de los hábitats y las alteraciones de las especies que motivaron su inclusión en la Red Natura 2000, con el objeto de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable, contribuyendo a dar solución al problema de pérdida de biodiversidad.  
Por otra parte, se valora favorablemente el esfuerzo realizado en orden a establecer una adecuada coordinación entre los diferentes instrumentos de ordenación ambiental que se solapan en los espacios naturales objeto de las Normas de Gestión propuestas. A este respecto indicar que resulta sumamente ventajoso, desde la perspectiva estratégica ambiental, establecer como criterio, a la hora de optar por una determinada coordinación, el generar una mayor simplificación normativa y administrativa, de modo que se haya recurrido a tomar como base de partida los instrumentos de ordenación ambiental actualmente vigentes en los espacios naturales protegidos afectados por las normas de gestión los cuales, con carácter general, han demostrado su utilidad y eficacia para garantizar el cumplimiento de unos objetivos de conservación que, en gran medida, son coincidentes con los que establece la normativa reguladora de la Red Natura 2000.  
El hecho de adaptar las normativas PRUG y/o PORN a los espacios Red Natura 2000 objeto del Decreto 192/2014, actualizando e incorporando la documentación requerida para las Normas de Gestión, tal como viene recogido en el artículo 47.Ter de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, teniendo en consideración, además, que el ámbito territorial de los PRUG y PORN son muy similares a los de sus respectivos espacios LIC y ZEPA objeto de las Normas de Gestión, resulta ambientalmente viable puesto que las características ecológicas de los hábitats y especies a los que se aplican son las mismas que las que actualmente protegen las normativas de los instrumentos PRUG y PORN.  
Por todo ello, valoramos que los posibles efectos sobre el medio ambiente que se pudieran derivar de las Normas de Gestión propuestas serán positivos.  
Por otra parte, dado que los espacios de la Red Natura 2000, constituyen elementos estratégicos del territorio (infraestructura verde), reconocidos como tales en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), las Normas de Gestión de los Espacios Red Natura 2000 contribuirán al desarrollo e implementación de la mencionada ETCV, en concreto, en lo que al respecto se recoge en la Directriz 41 y la Directriz 42.  
Dicho todo lo anterior, y realizado el análisis técnico de la documentación presentada, cabe, no obstante, realizar las siguientes consideraciones:  
1. Anexo III. ZEC ES0000120 y ZEPA ES0000486-Salinas de Santa Pola: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Salinas de Santa Pola.  
En el apartado 1. Ámbito de la norma de gestión, se indica:  
«Igualmente, el presente documento será de aplicación, en aquello que corresponda, al área de conectividad ecológica establecida en artículo 8 del Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell...»  
Sin embargo, en el apartado 4. Zonificación y en el apartado 5. Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones no se hace referencia a dicha área de conectividad (Carrizales), cuando queda afectada por el PORN del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante. Debiera, pues, hacerse referencia y aplicarse el mismo criterio de zonificación que en el Anexo I. ZEC ES0000058 y ZEPA ES0000484-El Fondo d'Elx-Crevillent: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, y Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana del Fondó. En ese sentido, se entiende que, para la zona de conectividad ecológica Carrizales, será de aplicación lo que recoge el artículo 8 del Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, y, por tanto, la normativa aplicable a dicha zona será la establecida para la misma en el PORN del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante.  
2. Anexo V. ZEC y ZEPA ES0000211-Desembocadura del Riu Millars: documento complementario al Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars.  
En el apartado 1. Ámbito de la norma de gestión, la descripción del ámbito de aplicación de la norma de gestión realizada en el documento propuesto presta a confusión. En él se indica: «El contenido del presente documento se aplica a la parte coincidente de la ZEPA y LIC Desembocadura del Riu Millars con el ámbito territorial del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars...»  
En el visor cartográfico de la Conselleria, se observa que el ZEC y ZEPA Desembocadura del Riu Millars, en la zona costera, presenta mayor superficie que el Paisaje Protegido en esa misma zona, por lo que la parte coincidente de ambas figuras (ZEC/ZEPA y Paisaje Protegido) reduce el ámbito de aplicación de la Norma de Gestión al Paisaje Protegido, quedando una pequeña área de LIC/ZEPA no incluida en dicho ámbito.  
Consideramos que el documento complementario debe corregir su redacción de tal modo que quede descrito que el ámbito de la norma de gestión coincide plenamente con la ZEC/ZEPA Desembocadura del Riu Millars.  
En la imagen siguiente se recoge la parte Este, junto a la costa, del espacio Paisaje Protegido de la Desembocadura del Riu Millars, y se aprecia que existe una parte de la ZEC/ZEPA de la Desembocadura del Riu Millars que no queda recogida en el ámbito descrito de la norma de gestión propuesta.  
  
  
3. Anexo VII. ZEC ES5233010 y ZEPA ES0000472-Hoces del Cabriel: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces del Cabriel, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel.  
En el apartado 1. Ámbito de la norma de gestión, se indica que el contenido del documento complementario se aplica al ámbito territorial del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, tal y como se indica explícitamente en el artículo 3 del mencionado PRUG, coincidente con la delimitación de la Zona de Protección (se ha de entender Zona de Protección del PORN). Se añade, además:  
«Igualmente, y para el sector del termino municipal de Requena denominado Barranco de las Salinas, situado al nordeste del Parque Natural, el cual no se encuentra incluido en el ámbito del Parque Natural pero tiene la consideración de espacio de la Red Natura 2000, será de aplicación en aquello que corresponda en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces de Cabriel, aprobado mediante el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell.»  
Observando el visor cartográfico de la Conselleria, se tiene que:  
1. El ámbito del Parque Natural Hoces del Cabriel, coincide sensiblemente con el ámbito de la ZEPA del mismo nombre, a excepción de una zona del denominado Barranco de Salinas y una pequeña área en el Sureste que queda fuera del Parque Natural (área al sur de la vía pecuaria Vereda de Balsa de Ves).  
2. El ámbito del parque natural incluye el ámbito del ZEC Hoces del Cabriel, a excepción de una zona del denominado Barranco de Salinas y una pequeña área en el sureste que queda fuera del parque natural (área al sur de la vía pecuaria Vereda de Balsa de Ves).  
Por ello, se considera:  
1. La propuesta de norma de gestión debe corregir su redacción en el apartado de ámbito de la norma, para incluir de forma adecuada el ámbito ZEC, ubicado al sureste, que queda fuera del parque natural, de tal modo que el ámbito de la norma abarque a todo el espacio RN 2000.  
2. En la zonificación propuesta en el documento complementario debiera completarse la descripción indicándose que a aquellas áreas de ZEC y ZEPA Hoces del Cabriel que no quedan incluidas en el ámbito del PRUG les será de aplicación las medidas previstas en el Título III (Normas y directrices relativas a la ordenación de los recursos naturales) del PORN de las Hoces del Cabriel.  
En la siguiente imagen, se recoge la zona Sureste del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, observándose en color rojo la línea que delimita dicho Parque Natural y donde se aprecia que existe una pequeña área del ámbito de la ZEPA Hoces del Cabriel que no queda recogida en el ámbito territorial descrito por la norma de gestión propuesta.  
  
  
4. Anexo VIII. ZEC ES5232002 y ZEPA ES0000469-Serra Calderona: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra Calderona.  
En el apartado 1. Ámbito de la norma de gestión, se indica que el contenido del documento complementario se aplica al ámbito territorial del Parque Natural de la Sierra Calderona.  
En el Decreto 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell, recoge en su anexo IV la delimitación gráfica de los ámbitos ZEC y ZEPA objeto de dicho decreto. En el mencionado anexo aparece grafiada la ZEPA Serra Calderona.  
Observando el visor cartográfico de Conselleria, se tiene que existe un ámbito de la ZEPA Serra Calderona, ubicado al noroeste del parque natural, que quedaría excluido de la descripción del ámbito de las normas de gestión.  
Por ello, debería corregirse la descripción del ámbito territorial recogida en el documento complementario para incluir todo el espacio natural de la ZEPA.  
Además, en el apartado de zonificación del documento complementario, debiera recogerse para el ámbito de ZEPA que queda fuera del Parque Natural que la zonificación de dicha área se corresponderá con la zonificación establecida en el PORN de la Sierra Calderona y, por tanto, la normativa de aplicación directa será la que recoge, para dicha zonificación, la normativa del PORN.  
En la siguiente imagen, puede apreciarse en rojo el límite del Parque Natural Serra Calderona, observándose que en la parte Norte existe un ámbito de la ZEPA Serra Calderona que quedaría fuera del ámbito territorial de la norma de gestión propuesta.  
  
  
5. Anexo IX. ZEC ES5222001-Serra d'Espadà y ZEPA ES0000468-Sierra de Espadán: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán.  
  
Con la descripción realizada del ámbito de la norma de gestión, queda excluida una zona de ZEPA, ubicada al noroeste, en término de Puebla de Arenoso.  
Esta zona de ZEPA coincide con parte del espacio natural del LIC Curs Alt del Riu Millars.  
  
En ese sentido, si las características de los hábitats y especies del ámbito ZEPA, anteriormente mencionado, se corresponden con los del LIC Curs Alt del Riu Millars, el documento complementario debe hacer referencia a dicha circunstancia de forma justificada y, en tal caso, establecer en el documento complementario, si así se estima, una doble determinación en relación con la regulación de los espacios RN 2000 ZEC ES5222001 € Serra d'Espadà y ZEPA ES0000468 € Sierra de Espadán, de tal modo que:  
1. Para el ámbito de la ZEPA Sierra de Espadán que queda fuera del ámbito PORN de la Sierra de Espadán pero coincide con el ámbito del LIC-ZEC Curs Alt del Riu Millars, la Norma de Gestión por la que se regula este ámbito será la Norma de Gestión que en su día se apruebe para dicho espacio RN2000. A este respecto, indicar que la Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 21 de noviembre de 2014, adoptó acuerdo de emisión del documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico de las normas de gestión de los espacios de la RN 2000: LIC -ZEC ES5222004 Curs Alt del Riu Millars.  
2. Para el resto del ámbito, el que se corresponde con la descripción de la propuesta del documento complementario que ahora se evalúa, la norma de gestión aplicable será la que se propone en dicho documento, con la zonificación y las normas de aplicación directa que en dicho documento se recogen.  
En la siguiente imagen, puede apreciarse en color rojo el límite del PORN Sierra de Espadán y se observa que al Norte existe una zona del ZEC Serra de Espadán que quedaría Anexo IX. ZEC ES5222001-Serra d'Espadà y ZEPA ES0000468-Sierra de Espadán: documento complementario al Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán.  
  
  
Con todo lo anteriormente indicado, creemos oportuno que los respectivos documentos complementarios incluyan una descripción gráfica detallada del ámbito territorial de aplicación de la norma de gestión.  
  
J) Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real Decreto Legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
K) Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta de las normas de gestión de los espacios Red Natura 2000 incluidos en el Decreto 192/2014, de 14 de diciembre, del Consell, cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor de los instrumentos de ordenación ambiental PORN y/o PRUG afectados.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, que la propuesta de las normas de gestión de los Espacios Red Natura 2000 incluidos en el Decreto 192/2014, de 14 de diciembre, del Consell, constituyen el instrumento adecuado para la integración de las consideraciones ambientales en la planificación territorial, no tiene incidencia significativa en el modelo territorial puesto que dichos espacios ya cuentan con protección, bien a través de los instrumentos ambientales, PORN y/o PRUG, bien a través de la legislación comunitaria o nacional; contribuyen favorablemente a la protección y conservación de los hábitats y especies y, por tanto, contribuyen a evitar la pérdida de biodiversidad, no supone afección sobre elementos del patrimonio cultural, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta de las Normas de Gestión de los Espacios Red Natura 2000 incluidos en el Decreto 192/2014, de 14 de diciembre, del Consell, no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de las normas de gestión de los Espacios Red Natura 2000 incluidos en el Decreto 192/2014, de 14 de diciembre, del Consell, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación conforme a su normativa sectorial.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de las normas de gestión de los Espacios Red Natura 2000 incluidos en el Decreto 192/2014, de 14 de diciembre, del Consell, en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de las normas de gestión de los espacios Red Natura 2000 incluidos en el Decreto 192/2014, de 14 de diciembre, del Consell, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
  
Valencia, 9 de febrero de 2016.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans.  
Promotor: Ayuntamiento de Náquera.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia y Ayuntamiento.  
Localización: Náquera (Valencia).  
Núm. expediente: 99/2015-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 9 de febrero de 2016, adoptó el siguiente, acuerdo:  
  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico del plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans de Náquera, en los siguientes términos:  
  
A. Antecedentes  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real Decreto Legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la LOTUP se establece (art. 46), que serán objeto de esta evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten y aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o acuerdo del Consell, cumpliendo los supuestos del apartado 1 de dicho artículo.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las Administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
  
B. Documento inicial estratégico.  
B.1) Documentación aportada  
El Ayuntamiento de Náquera remite directamente el 14 de mayo de 2015 la solicitud para el inicio del procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Parcial Modificativo del sector R-8 Els Plans.  
La documentación presentada consistía en un documento en formato papel y digital CD, donde se adjuntaba:  
- Documento inicial estratégico.  
- Borrador del plan parcial del sector R-8 Els Plans.  
Revisada la documentación, se comunica mediante escrito de 8 de junio de 2015 la apertura del expediente 099/2015-EAE al Ayuntamiento de Náquera.  
B.2) Información territorial  
El municipio de Náquera, situado en la comarca del Camp de Túria, en la provincia de Valencia, tiene una población de 6.051 habitantes (según el IVE a 01.01.2013). La superficie del término municipal es de 38,7 km². Se sitúa a una altitud de 222 msnm y a una distancia de 24 km de la capital de la provincia.  
Limita con los términos municipales de Bétera al oeste; Serra y Segart al norte; Albalat dels Tarongers, el Puig de Santa Maria y Rafelbunyol al este; y Museros y Moncada al sur.  
Situada en las estribaciones de la sierra Calderona. Su clima es de tipo mediterráneo. La zona del término no cultivada es muy boscosa, con una elevada biodiversidad, tanto por las formaciones vegetales como por la fauna asociada a ellas.  
La zona de estudio se encuentra situada entre los ríos Palancia y Turia, cursos caracterizados por una acusada irregularidad. Estamos enclavados en la cuenca hidrográfica del Júcar dentro de la unidad hidrogeológica del medio Palancia.  
El sector se ubica en el centro del ámbito el llamado barranco de Náquera o del Moliner, el cual nace en la zona montañosa al norte del término municipal, al sur de la sierra Calderona, y muere antes de llegar al barranco del Carraixet provocando una zona de riesgo de inundación adyacente al bypass. Se trata de un cauce esporádico y su caudal depende fundamentalmente de las lluvias caídas en la zona montañosa de la cuenca.  
El barranco se sitúa de forma central al sector, cruzando de norte a sur y sale de la zona en el cruce con el cordel de Aragón.  
La economía de Náquera está basada en lo que respecta a materia prima principalmente en la transformación de productos metálicos y en el sector de la madera. También en la agricultura en la que destacan entre los cultivos de secano: olivos, almendros, viñedos y algarrobos y en la tierras de regadíos los naranjos.  
Pero la gran parte su economía se basa en el sector servicios, que atiende a la población estacional que en verano se triplica hasta una población estimada de 14.000 habitantes.  
B.3) Planeamiento vigente  
El planeamiento general vigente del término municipal de Náquera son las normas subsidiarias aprobadas definitivamente por Resolución del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte el 25 de junio de 1985. Las normas subsidiarias de Náquera clasifican el suelo del sector como suelo no urbanizable de protección agrícola.  
El 12 de mayo de 2006 la CTU aprobó definitivamente el plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans de Náquera y la homologación modificativa de las normas subsidiarias de Náquera (publicado BOP de Valencia el 27.07.2006), cuyo objeto era la reclasificación del suelo no urbanizable de protección agrícola (a excepción de una parcela al norte del ámbito) para el desarrollo de un sector de 391.176,19 m² con una parcela dotacional pública adscrita (PRD-6) de 313.922,27 m² para un área de reparto total de 391.176,19 m².  
Dicho documento fue evaluado ambientalmente con declaración ambiental (Exp. 73/06-AIA) firmada por la directora general de Gestión del Medio Natural el 4 de mayo de 2006, que se estimó aceptable a efectos ambientales y supeditada al cumplimiento de una serie de condicionantes.  
El 30 de marzo de 2012 el Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana (TSJCV), Sala de lo Contencioso, Sección Primera (procedimiento ordinario núm. 117/2009), emitió una sentencia anulando la homologación modificativa y plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans de Náquera, en cuanto a que la «delimitación y la adscripción de este sector vulnera el principio de equidistribución de beneficios y cargas al adscribirle un elemento estructural al servicio de todo el municipio obteniéndolo solo a cargo de los propietarios de este sector».  
A partir de la misma, de nuevo los terrenos objeto de este plan parcial modificativo revierten a suelo no urbanizable, tal y como figuraban, previamente, en las normas subsidiarias de Náquera.  
En la actualidad se encuentra en revisión el plan general de Náquera, concretamente en la fase de evaluación ambiental con documento de referencia emitido (Exp. 90/11-EAE) aprobado por la Comisión de Evaluación Ambiental en resolución de fecha 9 de febrero de 2012.  
B.4) Objeto de la modificación  
El objeto de la homologación modificativa del sector R-8 Els Plans es el siguiente:  
- Delimitar el ámbito del sector R-8 como nuevo sector de suelo urbanizable con uso global residencial, mediante la reclasificación del suelo no urbanizable de protección agrícola incluido en dicho ámbito y recogido en las normas subsidiarias de Náquera.  
- Definir la red primaria de dotaciones incluida en el sector.  
- Definir la infraestructura verde contenida en el ámbito del sector.  
- Definir las condiciones de conexión e integración territorial y paisajística del sector.  
La delimitación del sector se ajusta a las determinaciones del art. 29 de la LOTUP. Los terrenos contenidos en el ámbito se sitúan lindando por el oeste con la carretera CV-315, de la que es titular la Diputación de Valencia y con suelo urbano residencial (núcleo oeste o Tres Rutas); por el norte con la carretera CV-305 y con suelo urbano residencial (núcleo oeste o Tres Rutas y núcleo este); por el este con la carretera CV-305; y por el sur con el cordel de Aragón, también llamado camino de Llíria. La superficie total del Sector es igual a 771.489,30 m²s.  
El ámbito del sector se reclasifica de suelo no urbanizable de protección agrícola a suelo urbanizable, salvo el ámbito del barranco del Moliner, que se clasifica como suelo no urbanizable de protección de cauces y el ámbito del cordel de Aragón como suelo no urbanizable de protección de vías pecuarias.  
Se establece un número de habitantes mínimo de 2.650 y máximo de 4.000. El uso global del sector es el residencial, con usos compatibles terciario y de equipamientos. La tipología dominante es la vivienda aislada, admitiéndose las viviendas adosadas como compatibles.  
La red primaria estará formada por las carreteras CV-305 y CV-315 y por el cordel de Aragón, que delimitan, todos ellos, el sector. Asimismo, formará parte de la red primaria, pero con carácter privado, el equipamiento múltiple que ocupa la mayor parte del sector.  
Se definen como infraestructura verde los suelos correspondientes al barranco del Moliner, que atraviesa el sector de norte a sur, el cordel de Aragón con su ancho legal de 37,50 m y las zonas verdes de la red secundaria de dotaciones calificadas por el plan parcial modificativo.  
Las redes de servicios urbanos conectarán con las existentes en los suelos urbanos colindantes, mediante la extensión de las mismas. La red de alcantarillado público conectará con la depuradora del polígono industrial, que precisa una ampliación para asumir el incremento de efluentes. Las infraestructuras viarias del Sector conectarán con las carreteras CV-305 y CV-315 mediante los nudos existentes localizados en los vértices del Sector y el nuevo ya construido en la CV-305 incluido, en parte, dentro del sector.  
Las directrices estratégicas del desarrollo del plan en el ámbito del sector R-8 son las siguientes:  
- Reposición de la zona de tránsito agrícola y pecuario paralelo al camino de Llíria o cordel de Aragón, lindante con el sector y hasta 15 m contados desde el linde norte del mismo. Cabe indicar que desde el eje del camino actual hay una distancia a ambos lados de 18,75 m, teniendo en cuenta que el cordel de Aragón tiene una anchura de 37,5 m.  
- Asunción a cargo del sector, de conformidad con lo previsto en el plan general municipal aprobado provisionalmente y el informe de Diputación, del desdoblamiento de la CV-305 y de la nueva rotonda incluida en el sector.  
- Creación de un vial de servicio paralelo a las carreteras de la Diputación de Valencia, excepto en el tramo que afecta al barranco del Moliner.  
- Recuperación del ancho legal del cordel de Aragón para tránsito agrícola, vía pecuaria o cualquier uso compatible, según la normativa sectorial que le afecta.  
- Adopción de un sistema de evacuación de aguas residuales separativo, evitándose el vertido de residuales al barranco del Moliner y garantizando su drenaje a red general hasta la estación depuradora del polígono industrial.  
El aprovechamiento tipo del sector, que coincide con el área de reparto se calcula de la siguiente manera:  
  
Superficie del sector 771.489,30 m²s  
Superficie de suelo no urbanizable incluida en el sector  
(barranco + vía pecuaria) 44.618,10 m²s  
  
Superficie dotacional ya afecta a su destino incluida en el sector (CV-305) 26.550,46 m²s  
Superficie computable del sector = 700.320,74 m²s  
Superficie del área de reparto 726.871,20 m²s  
IEB 0,26536 m²t/m²s  
Edificabilidad bruta 192.883,95 m²t  
Edificabilidad residencial  
(Coef. homogen. residencial = 1,00) 132.218,05 m²t  
Edificabilidad terciaria.  
(Coef. homogen. terciario = 0,90) 17.220,00 m²t  
Edificabilidad PDM\*  
(Coef. homogen. PDM\* = 0,60) 43.445,90 m²t  
AT = 0,23066 ua/m²s  
(132.218,05 x 1,00 + 17.220,00 x 0,90 + 43.445,90 x 0,60) / (726.871,20 € 26.550,46)  
  
  
B.5) Justificación de la modificación.  
El municipio de Náquera dispone de normas subsidiarias, aprobadas definitivamente por Resolución del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte el 25 de junio de 1985. Dicho planeamiento no está adaptado a la LOTUP. En estos momentos se encuentra en fase de evaluación ambiental el plan general de Náquera con documento de referencia emitido (Exp. 90/11-EAE) aprobado por la Comisión de Evaluación Ambiental en Resolución de fecha 9 de febrero de 2012.  
Analizando las normas subsidiarias de Náquera podemos observar la carencia de un modelo territorial adecuado, que ordene los suelos residenciales extensivos, muy dispersos en el territorio. La existencia de dos núcleos urbanos en los extremos noroeste y sureste del ámbito del sector y la voluntad de construir un equipamiento deportivo singular (campo de golf), amparado por el convenio suscrito entre la Federación Valenciana de Golf y el Ayuntamiento de Náquera, dio como resultado la delimitación del sector R-8 Els Plans y la reclasificación, por tanto, de los terrenos integrados en el mismo.  
Tras la sentencia del TSJ del 30 de marzo de 2012 por la que se anula la homologación modificativa y el plan parcial modificativo, los terrenos pasan a estar clasificados, de nuevo, como suelo no urbanizable de protección agrícola.  
Dado que las obras de urbanización del anterior plan parcial ya están ejecutadas en más de un 80 % y que en la sentencia del TSJ no se cuestiona la oportunidad de la redacción del plan parcial ni la aptitud de los terrenos para ser reclasificados mediante la Homologación Modificativa que se tramitaron en su día, el Ayuntamiento de Náquera ha acordado tramitar nuevamente un plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans con las determinaciones y parámetros básicos del anteriormente aprobado, que respete la anterior calificación urbanística de los suelos lucrativos privados y que, en cumplimiento de la sentencia citada, elimine la calificación del suelo destinado al campo de golf del anterior Plan como equipamiento público deportivo perteneciente a la Red Primaria de dotaciones. Así, pues, en este nuevo Plan Parcial, dicho suelo se califica como equipamiento múltiple privado (PDM\*) de la red primaria de dotaciones.  
  
- Ficha de planeamiento y gestión.  
A continuación se justifica el cumplimiento de las determinaciones de la ordenación estructural definidas en la ficha de planeamiento y de gestión del sector R-8 Els Plans de las normas subsidiarias de Náquera:  
1. El plan parcial modificativo desarrolla un suelo urbanizable de calificación residencial.  
2. El ámbito del sector se ajusta a los límites y a las superficies definidos en la homologación.  
3. Se considera uso global el residencial, con la tipología de viviendas adosadas.  
4. Se consideran usos compatibles los siguientes:  
a) Terciario en los usos pormenorizados comercial (Tco1 y Tco2, con límite de 200 m² de superficie), hotelero (Tho) y recreativo (Tre).  
b) Dotacional en los usos pormenorizados de equipamiento público y privado asistencial (Dad), Deportivo (Ddp), Educativo-cultural (Ded), aparcamiento (Par1a, Par1b y Par1c); y espacios libres.  
5. Se consideran usos incompatibles todos aquellos no incluidos en el global y/o los compatibles.  
6. El plan parcial modificativo define las siguientes zonas de ordenación:  
a) Residencial múltiple bloque adosado (RmBA)  
b) Terciario volumen específico (TVE)  
c) Equipamiento múltiple privado (PDM\*)  
7. La adecuación a las condiciones de aprovechamiento se indican en el cuadro del punto anterior.  
8. Se define un área de reparto, AR1, que comprende todo el ámbito del sector, descontando la superficie de suelo no urbanizable incluida en el mismo.  
9. La edificabilidad máxima del sector es de 192.883,95 m²t, siendo el aprovechamiento tipo del área de reparto igual a 0,23066 ua/m²s.  
El aprovechamiento tipo se obtiene dividiendo el producto del aprovechamiento objetivo entre la superficie del área de reparto, descontando el suelo dotacional ya afecto a su destino.  
10. El plan delimita una única unidad de ejecución, UE1, en cuanto a la secuencia lógica de desarrollo del plan general, las condiciones de conexión y las condiciones de programación y, en su caso, de redelimitación de la unidad. Ésta abarca todo el ámbito del sector y configura una única área de reparto, descontado el suelo no urbanizable incluido en el ámbito del sector.  
11. Asimismo, se asegura el cumplimiento de las condiciones de conexión con la red primaria viaria y con las redes de infraestructuras de servicios.  
12. No produce conflicto con la secuencia lógica de desarrollo del planeamiento, ya que la unidad de ejecución puede desarrollarse sin necesidad de esperar a la ejecución de ninguna otra.  
13. No se podrá desarrollar ninguna unidad de ejecución que afecte a la continuidad de la red de caminos o de infraestructuras existentes sin que previa o simultáneamente se acometa la reposición de dichos servicios.  
14. La actuación se puede desarrollar sin depender del desarrollo de otras actuaciones.  
15. Se debe mantener y conservar la vegetación autóctona de la zona del barranco del Moliner, incluida la pinada situada en el cauce del barranco.  
16. En el límite sur del sector, se deberá adecuar el barranco del Moliner en su cruce con el camino de Llíria para establecer un cauce definido o un paso inferior de las aguas. Se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de cuenca.  
   
- Ordenación pormenorizada.  
a) Red viaria.  
La red viaria del sector tiene una superficie total igual a 87.448,56 m²s, de los que corresponden 26.550,46 m²s a la red primaria, conformando la zona de 18 m de protección de la carretera CV-305. Para la cesión de dotaciones públicas tan solo computan 60.898,10 m²s. Hay cinco tipos de viario que se representan en detalle en el plano O4\_Alineaciones y rasantes. La superficie total de la red viaria (incluyendo red primaria y secundaria) representa el 12,49 % de la superficie computable del sector.  
b) Aparcamientos.  
Existen cuatro zonas de aparcamiento, AV, que tienen una superficie total de 13.516,00 m²s. La superficie total de la red viaria (incluyendo red primaria y secundaria) representa el 1,93 % de la superficie computable del sector.  
Se ha previsto que los accesos al equipamiento múltiple privado PDM\* estén dotados de las suficientes plazas de aparcamiento en dotación AV dentro del sector con el objeto de prever las necesidades de cualquier tipo de equipamiento que se implante en la parcela.  
Se generan zonas de aparcamientos exclusivas que ofrecen 669 plazas de aparcamientos además de las que se prevén en viario público.  
a) Aparcamientos privados: Se reservará, en cada parcela, una plaza por vivienda en suelo residencial más un 10 % adicional, una plaza cada 25 m²t en suelo terciario y una plaza cada 100 m²t de uso dotacional privado.  
b) Aparcamientos públicos: el total de plazas de aparcamiento en dominio público asciende a 2.083 plazas.  
La justificación de la dotación de plazas de aparcamiento en suelo público es la siguiente (50 % de las exigidas en suelo privado):  
- Uso residencial  
Número de viviendas máximo estimado 1.374 viviendas  
Plazas en parcela (1 plaza/vivienda+ 10 %) 1.374 + 137 = 1.511 plazas  
Plazas de aparcamiento públicas necesarias 756 plazas  
- Uso terciario  
Edificabilidad terciaria 17.220,00 m²t  
Plazas en parcela en el supuesto más exigente (Para uso comercial 1 plaza/25 m²t): 689 plazas  
Plazas de aparcamiento públicas necesarias 345 plazas  
- Uso equipamiento múltiple privado  
Edificabilidad PDM\* 43.445,90 m²t  
Plazas en parcela 1 plaza/100 m²t 435: plazas  
Plazas de aparcamiento públicas necesarias: 217 plazas  
  
Total plazas públicas necesarias: 1.318 plazas  
Plazas previstas por el sector en AV: 669 plazas  
Plazas previstas por el sector en RV: 1.414 plazas  
Total plazas públicas previstas en el sector: 2.083 plazas  
  
La superficie total de suelo perteneciente a la red viaria representa el 14,42 % de la superficie computable del sector (sin contar el suelo perteneciente al cordel de Aragón, que coincide con la carretera CV-315 y que, en este plan parcial modificativo, se considera suelo no urbanizable de protección de vía pecuarias.  
  
c) Zonas verdes.  
El conjunto de las zonas verdes tienen una superficie total de 70.032,07 m²s: SJL-1 con 21.460,00 m²s, SJL-2 con 28.429,00 m²s y SJL-3 con 13.874,00 m²s. En todas ellas se pueden inscribir círculos de 25 m de diámetro. Se ubican junto al barranco del Moliner. Además, se reservan 6.269,07 m²s correspondientes a zonas de juegos públicas vinculadas al equipamiento múltiple privado (PDM\*), que se ubicarán en el perímetro de dicho equipamiento, en contacto con la edificación proyectada en el ámbito del mismo. La superficie total de zonas verdes representa el 10,00 % de la superficie computable del sector.  
d) Equipamientos.  
Las dos zonas destinadas a equipamiento público tienen una superficie total igual a 19.559,00 m²: SDM-1 con 12.126,00 m² y SDM-2 con 7.433,00 m². La superficie total de equipamientos públicos representa el 2,79 % de la superficie computable del sector.  
Existe un equipamiento múltiple privado perteneciente a la red primaria (PDM\*), con una superficie igual a 374.044,04 m²s. La superficie total de equipamientos públicos y privados representa el 56,20 % de la superficie computable del sector.  
e) Suelo lucrativo.  
El suelo lucrativo está constituido por los suelos de destino privado de uso residencial, uso terciario y uso de equipamiento múltiple privado.  
El uso residencial tiene una parcela mínima de 150,00 m²s, con una superficie total de suelo destinado a este uso igual a 144.463,82 m²s.  
El uso terciario tiene una parcela mínima de 17.807,71 m², que coincide con la superficie total del suelo destinado a este uso.  
El uso de equipamiento múltiple privado tiene una parcela mínima de 374.044,04 m²s, que coincide con la superficie total del suelo destinado a este uso.  
f) Zonas de ordenación urbanística  
El plan parcial modificativo define las siguientes zonas de ordenación:  
1. Residencial múltiple bloque adosado (RmBA), caracterizada porque las edificaciones de cada parcela se adosan entre sí en, al menos, uno de sus laterales, formando un volumen retranqueado de todos los lindes de la manzana en la que se ubica.  
2. Terciario volumen específico (TVE), caracterizada porque la edificación se define por un volumen determinado en el proyecto que la desarrolla, separada de todos los lindes de la parcela.  
3. Equipamiento múltiple privado (PDM\*), caracterizada porque la edificación se define por un volumen determinado en el proyecto que la desarrolla, separada de todos los lindes de la parcela.  
B.6) Consideración de alternativas.  
Para la propuesta de modificación se toman en consideración únicamente dos alternativas. Por un lado la alternativa 0, que sería no volver reclasificar el suelo incluido en la delimitación del sector R8 Els Plans, ya desarrollado anteriormente y cuyo plan parcial modificativo y homologación modificativa fueron anulados por el sentencia del TSJ.  
Frente a esta, la alternativa 1 consistiría en desarrollar el plan parcial del sector R8 de nuevo reclasificando el suelo no urbanizable en suelo urbanizable, con la misma delimitación, superficie, uso global, tipologías y cantidad de edificabilidad residencial y terciaria.  
  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
Atendiendo a los aspectos incluidos en el documento inicial estratégico y consultado el sistema de información geográfica de esta conselleria se aprecian los siguientes aspectos ambientales que pudieran verse afectados por la modificación:  
- Impactos sobre el medio físico  
La modificación de plan se inserta sobre un ámbito de 771,489,30 m², ya clasificados en su gran parte como suelo no urbanizable de protección agrícola en las normas subsidiarias vigentes. El ámbito en cuestión en lo que respecta a los ámbitos propuestos en su día como residenciales, se encuentra con la urbanización realizada en un 80 %, por lo que se encuentra profundamente transformado.  
La capacidad agrícola de los terrenos es elevada en la práctica totalidad de la parcela, salvo en el extremo oeste que es moderada. La cartografía SIOSE determina una cobertura de regadío (cítricos) de forma mayoritaria en la parcela (zona S y central), salvo zonas de mosaico de cultivos (cítricos, pastizal, coníferas, cultivos herbáceos, etc.) en los extremos NW, SE, extendiéndose a la parte central. La fisiografía presenta un terreno fundamentalmente llano con ondulaciones más o menos acusadas en el extremo oeste. La litología de la parcela está formada fundamentalmente por conglomerados, excepto en el entorno del barranco del Moliner, donde el cauce está formado por cantos, gravas y material limoso.  
  
- Impactos sobre el medio biótico  
La actuación propuesta a priori no afecta a vegetación natural alguna, ni a especies protegidas de flora o fauna. Asimismo tampoco se localiza en el ámbito ningún tipo de suelo forestal ni monte público.  
No existe afección alguna de la superficie donde se propone la modificación a la Red Natura 2000.  
  
- Afecciones territoriales  
En el área afectada por la modificación de plan se pretende reclasificar suelo no urbanizable de protección agrícola a suelo urbanizable.  
Junto al ámbito transcurren las carreteras CV-305 y CV-315, cuyo titular es la Diputación Provincial de Valencia, que limita al norte y al oeste el mismo, así como la vía pecuaria cordel de Aragón, de anchura legal de 37,50 m y que coincide con el vial existente del camino de Liria.  
  
- Exposición a riesgos ambientales  
Los terrenos afectados por la modificación no están expuestos a riesgo de deslizamiento, subsidencia o colapso. Tampoco están sujetos a riesgo sísmico o de incendios forestales. La erosión actual es muy baja en todo el ámbito (0-7 tm/ha/año), mientras que la erosión potencial va desde baja (7-15 tm/ha/año) a moderada (15-40 tm/ha/año) en el extremo W. La vulnerabilidad a acuíferos es baja en todo el ámbito de la modificación.  
  
- Impactos sobre el patrimonio  
No existe afectación alguna, siquiera de manera indirecta, sobre elementos del patrimonio cultural o zonas con algún valor panteológico.  
  
- Impacto sobre los recursos hídricos  
No existe informe favorable de la Administración de acuerdo con el art. 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, frente a las nuevas demandas de recursos hídricos derivadas, para las cuales la Confederación Hidrográfica deberá pronunciarse de forma expresa.  
  
- Infraestructuras de saneamiento  
Debe acreditarse la adecuada configuración del sistema de saneamiento, tanto la red de colectores, su conexión a la red principal y la estación depuradora a la cual vayan a para los vertidos, dado tanto el volumen del residencial como de la importancia del dotacional.  
  
D. Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General se ha sometido a consultas en la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el art. 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la modificación presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
27.05.2015 25.08.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Subdirección General de Planificación, Logística y Seguridad.  
27.05.2015 11.06.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Subdirección General de Ordenación, Planificación y ATE. PATRICOVA  
27.05.2015 28.01.2016 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Subdirección General de Ordenación, Planificación y ATE. Ordenación Territorio  
27.05.2015 03.12.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Subdirección General de Ordenación, Planificación y ATE. Infraestructura Verde y Paisaje  
27.05.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Subdirección General de Calidad Ambiental. Servicio IPPC  
27.05.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Subdirección General de Calidad Ambiental. Servicio de Gestión Residuos  
27.05.2015 09.07.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Dirección General de Medio Natural. Servicio Vida Silvestre.  
27.05.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Dirección General de Medio Natural. Servicio Gestión Forestal.  
29.05.2015 Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
Unidad de Inspección de Patrimonio Histórico-Artístico.  
29.05.2015 01.07.2015 Conselleria de Gobernación y Justicia.  
Direcc. General de Prevención, Extinción de Incendios y Emergencias  
29.05.2015 Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Servicio de Urbanismo. Dirección Territorial de Valencia.  
29.05.2015 Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua.  
Servicio de Medio Ambiente. Dirección Territorial de Valencia.  
29.05.2015 29.06.2015 Diputación de Valencia.  
Área de Carreteras.  
29.05.2015 20.07.2015 Entidad de Saneamiento (EPSAR)  
29.05.2015 03.07.2015 Confederación Hidrográfica del Júcar.  
10.11.2015 15.12.2015 Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo. Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia.  
  
  
Los informes recibidos junto con El informe ambiental y territorial estratégico se publicarán en la siguiente página web:   
http://www.cma.gva.es/eae  
  
E. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Analizado el documento inicial estratégico y los informes recibidos, se efectúa la valoración de los posibles efectos del presente plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans de Náquera siguiendo los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana.  
Así, teniendo en consideración las características de la modificación, por la misma se pretende recalificar una superficie de 771.489,30 m², actualmente suelo no urbanizable de protección agrícola, con el fin de reclasificarlo en su mayoría en suelo urbanizable, a excepción de las zonas de protección de dominio, que se calificarán como suelo no urbanizable protegido.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
- Carreteras (autonómico)  
El informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Planificación, Logística y Seguridad, recibido el 25 de agosto de 2015, indica que respecto al viario, el sector linda con las carreteras CV-305 y CV-315, cuyo titular es la Diputación de Valencia, por lo que deberá contarse con informe favorable de dicha administración.  
  
Respecto a la movilidad, la Ley 6/2011, de 1 de abril, de Movilidad de la Comunidad Valenciana indica en su art. 12 que se debe formular un plan de movilidad específico para aquellas áreas residenciales de más de 1.000 viviendas. Por lo tanto se realizará dicho Plan de Movilidad Específico, dado que se estima un número de 1.374 viviendas.  
  
- Riesgo de inundación (PATRICOVA)  
El plan parcial modificativo Els Plans de Náquera se encuentra afectado por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones normativas del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.  
De esta manera lo expresa el informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas recibido el 11 de junio de 2015, que expone que si bien en la evaluación ambiental realizada con la cartografía de PATRICOVA de 2003 no señalaba riesgo de inundación, la posterior revisión del PATRICOVA señala una zona de afección de riesgo de inundación derivada del análisis geomorfológico, asociada al barranco de Moliner.  
Por tanto, para la parcela PDM\* que linda directamente con el cauce del barranco de Moliner (con independencia del cumplimiento de las zonas de protección del dominio público hidráulico y con la prohibición de construcciones a menos de 20 m de la ribera del cauce) se considerará que el proyecto de urbanización deberá analizar específicamente el tramo del barranco de Moliner que es colindante con la parcela PDM\* y definir unas condiciones de urbanización de la zona verde SJL-2 de modo que absorba los posibles desbordamientos del barranco, evitando la inundación en la margen izquierda del mismo, en la que se dispone la parcela de equipamiento.  
Esta condición deberá incluirse en las condiciones de ejecución de la ficha de gestión del sector.  
  
- Vida silvestre  
De acuerdo con el informe emitido por el Servicio de Vida Silvestre de la Subdirección General de Medio Natural, recibido el 9 de julio de 2015, el nuevo plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans conserva las determinaciones y parámetros básicos del anteriormente aprobado, respetando la anterior calificación urbanística de los suelos lucrativos privados y, en cumplimiento de la sentencia del TSJCV, elimina la calificación del suelo destinado al campo de golf del anterior plan como equipamiento público deportivo perteneciente a la red primaria de dotaciones. Así, en este nuevo plan parcial, dicho suelo se califica como equipamiento múltiple privado (PDM\*) de la red primaria de dotaciones.  
Con todo ello, consultada la cartografía interna, el informe concluye que no la actuación no se localiza en el ámbito de microrreservas de flora, reservas de fauna ni hábitats protegidos incluidos en el anexo IV del Decreto 70/2009.  
Asimismo, consultado del Banco de Datos de Biodiversidad, no se han identificado superficies catalogadas.  
  
- Prevención, extinción de incendios y emergencias  
Recibido el informe de la Dirección General de Prevención, Extinción de Incendios y Emergencias el 1 de julio de 2015, se tendrán en cuenta las siguientes especificaciones:  
- Náquera tiene una aceleración sísmica de 0,05g. Por tanto, en el Plan Parcial se deberán asumir todas las medidas establecidas en la NCSR-02.  
- El municipio de Náquera tiene una intensidad sísmica de 6.0 (EMS), para una periodo de 500 años; por tanto se recomienda que elabore su plan de actuación municipal frente a ese riesgo.  
- El riesgo ocasionado por el transporte de mercancías peligrosas es bajo, dado que se encuentra fuera de la zona de especial exposición alrededor de las vías de circulación preferente de estas mercancías y no hay ninguna gasolinera en su entorno más próximo.  
- Respecto al riesgo de incendios forestales, en la ejecución de obras y trabajo en zonas forestales o inmediaciones, se cumplirá el Decreto 7/2004, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales.  
  
- Carreteras (Diputación)  
Conforme se indica en el escrito del Área de Carreteras de la Diputación de Valencia, recibido el 29 de mayo de 2015, se informa desfavorablemente el plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans de acuerdo, entre otras, con las siguientes cuestiones:  
La zona de protección de las carreteras CV-305 y CV-315 es de 25 metros (cambio de la Ley de Carreteras del año 2005). Dicha zona se deberá calificar como zona de protección y no se permitirá uso alguno, salvo la ampliación de la carretera.  
- Dicho condicionante ya fue impuesto en en los informes emitidos en el año 2004 (entonces la zona de protección era de 18 m), no habiendo sido dado cumplimiento a la ordenación realizada.  
- Con el fin de garantizar la seguridad vial y la seguridad de los resistentes, se estudiarán y adaptarán las medidas oportunas a cargo de la actuación y con el visto bueno de carreteras. Dichas medidas deben cumplir la Ley 6/1991 y cualquier actuación será fuera de la zona de protección.  
- Considerando la proximidad de las edificaciones a las carreteras, debiera estudiarse el ruido y las medidas correctoras necesarias (que serán a cargo del sector).  
- El acceso programado en su día (y único) era una rotonda que en la actualidad está a medias de ejecutar. En caso de ser la solución propuesta para la actual, debería acabarse con cargo al sector.  
- En su momento se solicitó desde Diputación el desdoblamiento de la carretera CV-305, obra que en la actualidad tampoco está acabada.  
- Dado que se pretende un cambio de uso, debiera realizarse un nuevo Estudio de Tráfico y considerar igualmente la situación actual de la vía y las previsiones urbanísticas de la zona.  
  
- EPSAR (Entidad de Saneamiento).  
Recibido el informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR), recibido el 20 de julio de 2015, se informa, entre otras cuestiones a tener en cuenta, de lo siguiente:  
- Las aguas residuales generadas en el plan parcial modificativo del sector R-8 de Náquera pueden ser tratadas indistintamente en el sistema de saneamiento y depuración de Náquera-Serra y/o, en el futuro (ya que actualmente está en construcción), en el sistema de depuración de Náquera-Bonanza.  
- Por la ubicación del sector y según se indica en la memoria del instrumento de planeamiento que se informa, el sector R-8 dels Plans de Náquera se conectará «a la depuradora del polígono industrial adyacente», entendiéndose esta la EDAR Náquera-Bonanza, diseñada para tratar 2.500 m³/día de aguas urbanas y 1.600 m³/día de aguas industriales.  
- El desarrollo completo de la figura de planeamiento de referencia generará una vez desarrollado en su totalidad un caudal de agua residual de 937,63 m³/dia.  
Por tanto desde la EPSAR se informa la viabilidad del tratamiento en el futuro sistema público de saneamiento y depuración de Náquera-Bonanza, siempre y cuando se cumplan con los condicionantes expuestos en el informe emitido.  
  
- Confederación Hidrográfica del Júcar  
La Confederación Hidrográfica del Júcar remite informe el 3 de julio de 2015 donde se realiza una valoración de aspectos generales que deben ser cumplidos asociados a las afecciones al dominio público o a sus zonas de servidumbre y policía, así como a la incidencia en el régimen de corrientes por parte de la propuesta de plan parcial, y finalmente en cuanto a disponibilidad de recursos hídricos.  
En este último aspecto, a efectos de la emisión del informe del art. 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas previo a la aprobación del instrumento de planeamiento que desarrolle la actuación propuesta, se deberá justificar el incremento de demanda de agua y acreditar la disponibilidad de recursos hídricos (por parte de la Administración hidrológica, de acuerdo con la Ley del Suelo) para atender dicha demanda, por lo que se presentará un estudio de demandas.  
  
- Infraestructura verde y paisaje  
Recibido el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas, de fecha 9 de diciembre de 2015 se expone en el mismo lo siguiente:  
- La valoración de la incidencia en el paisaje del plan con respecto a la situación inicial del mismo resulta cuanto menos complicada, al estar ya ejecutada la urbanización en más de un 80 %, habiendo transformado el paisaje del ámbito con carácter irreversible.  
- Se deberá elaborar un instrumento de paisaje, dado que con el desarrollo del sector de suelo urbanizable se incidirá sobre el paisaje, y modificará su carácter y percepción dada la superficie del sector 771.489,30 m², su posición en el territorio colindante con los viarios, su proximidad a la A-7 así como por la nueva calificación dotacional privada y el incremento de edificabilidad en dicha parcela.  
- En caso de que se determine la necesidad de evaluación ambiental por el procedimiento ordinario, el instrumento de paisaje requerido será un estudio de paisaje; mientras, si el procedimiento de evaluación fuera el simplificado se redactará un estudio de integración paisajística. El contenido mínimo de ambos será el recogido en los anexos I y II de la LOTUP.  
- El instrumento de paisaje se adaptará al alcance de la actuación y al paisaje donde esta se ubica, y prestará especial atención a la integración y conexión de los elementos de infraestructura verde del municipio, como son el cordel de Aragón (camino de Llíria) y el barranco de Moliner, así como la afección visual desde las carreteras CV-315 y CV-305  
De igual forma, el instrumento de paisaje contribuirá a la delimitación de la infraestructura verde en el ámbito y a su correcta conectividad con el entorno, así como a la definición de la red primaria dotacional y la valoración de la adecuación de las condiciones de desarrollo del sector (uso, densidad, edificabilidad, criterios tipológicos, criterios de integración paisajística, etc).  
- Deberá establecer condiciones paisajísticas para el desarrollo de la edificabilidad prevista en la parcela \*PDM, notablemente superior a la prevista en el campo de golf que se tramitó en su ámbito y que obtuvo informe favorable por parte del servicio.  
  
- Industria y energía (minas).  
De acuerdo con el informe emitido por el Servicio Territorial de Industria y Energía, recibido el 3 de diciembre de 2015, para el nuevo plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans se tendrán en cuenta las siguientes cuestiones:  
- Se tendrán en cuenta los derechos mineros adjuntados en dicho informe.  
- Por lo que respecta a la presencia de talleres de pirotecnia como actividad de riesgo cercana, en la actualidad no consta en los servicios territoriales la existencia de ningún taller de pirotecnia en ese término municipal ni la instalación de nuevo taller.  
  
- Urbanismo  
El informe del Servicio de Territorial de Urbanismo de Valencia de fecha 9 de diciembre de 2015 se expone que en cuanto al análisis de los efectos significativos sobre el medio ambiente, en el ámbito de sus competencias urbanísticas, considerando el trámite en que nos encontramos, el plan parcial propuesto no parece que vaya a tener efecto significativo sobre el medio ambiente, considerando que desde el punto de vista urbanístico puede seguirse su tramitación.  
Desde el punto de vista urbanístico, dado que se afecta a la ordenación estructural y por tanto la competencia para su aprobación definitiva es autonómica, se señala lo siguiente:  
- El plan urbanístico a redactar, deberá tramitarse y contener la documentación establecida en la LOTUP, recordando la necesaria homologación, conforme a lo dispuesto en la disposición transitoria segunda de la LOTUP.  
- Se considera conveniente que el plan debería analizar la situación básica en que se encuentra el suelo a los efectos del Real Decreto Legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana (RDLTRLS), dada la realidad fáctica existente devenida de la práctica urbanización de los terrenos.  
- Deberá incluir una memoria de sostenibilidad económica, e informe de viabilidad económica, de conformidad con el art. 34,2 de la LOTUP y art. 22.4 y 22.5 del RDLTRLS, justificando la viabilidad del planeamiento propuesto.  
- En lo que respecta a la edificabilidad lucrativa, tanto la edificabilidad residencial como terciaria propuesta, coinciden con la prevista en el plan parcial y homologación aprobado definitivamente el 12 de mayo de 2006 y posteriormente anulado (132.218,05 m²t residenciaI+17.220,00 mz terciario para un total de 149.438,05 m²t), La propuesta prevé, ademas, para la parcela dotacional privada planteada, una edificabilidad de 43,445,90 m²t, la cual deberá ser tratada conforme a lo preceptuado por el art. 37 de la LOTUP, así como lo indicado en el anexo IV de la misma ley, apartados lll.1.3, y lll.4.5.  
- Ordenación del territorio  
Recibido el informe de la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje, el 28 de enero de 2016 relativo a las directrices de la Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana (ETCV) se expone que el máximo crecimiento de suelo residencial en el municipio de Náquera es de 296.066 m² y para suelo destinado a actividades económicas de 683.151 m².  
En dichas superficies deben incluirse todos aquellos suelos susceptibles de ser programados o edificados. Todo ello sin entrar en otros condicionantes expresados en las directrices de la ETCV, sobre las características de estos crecimientos de suelo.  
  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
En el caso del plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans en Náquera, fue evaluado ambientalmente de forma favorable con condicionantes en su día con motivo de la tramitación de la homologación y plan parcial del sector Els Plans (que fue declarada nula por el TSJV en sentencia de 30 de marzo de 2012, por cuestiones urbanísticas). De igual forma, el sector R-8 de suelo urbanizable fue considerado viable en el documento de referencia (Acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental de fecha 09.02.2012) de la evaluación ambiental del plan general de Náquera en tramitación, donde se señala:  
«La viabilidad (de diversos sectores urbanizables entre los que está el R-8) está supeditada al cumplimiento de los condicionantes establecidos en la parte dispositiva de la Declaración de impacto Ambiental formulada para cada uno de ellos (?) Dichos condicionantes deberán ser incorporados a las correspondientes fichas de planeamiento y gestión y en su caso al programa de vigilancia ambiental que debe seguirse con posterioridad a la aprobación del plan.»  
Nos encontramos ante el supuesto a del art. 46.3 de la LOTUP por entender que se trata de una modificación menor de plan puesto que independientemente del ámbito afectado, se trata de un plan ya evaluado ambientalmente (Exp. 73/06-AIA) para el sector delimitado en su día de igual modo y, adicionalmente, el terreno se encuentra transformado en la parte de urbanización en un 80 %.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta conselleria, se puede determinar, respecto del plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans en Náquera que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que el plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans en Náquera no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente, cumpliendo las determinaciones expuestas en el presente documento.  
  
G. Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans en Náquera de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y la aprobación definitiva quede condicionada a las determinaciones que se detallan a continuación y que recogen los condicionantes de la declaración de impacto ambiental de 4 de mayo de 2006 (Exp. 73/06-AIA) y a las determinaciones complementarias siguientes, sin perjuicio de las consideraciones de todos los informes sectoriales recibidos en la presente evaluación:  
- Se deberá elaborar un plan de movilidad específico, de acuerdo con el art. 12 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de Movilidad de la Comunitat Valenciana, y se obtendrá el informe favorable del Servicio de Planificación, incorporando en su caso las determinaciones que en él de especifiquen.  
- Se incorporará y dará cumplimiento a las determinaciones incluidas en el informe del Área de Carreteras de la Diputación de Valencia, algunas sin resolver desde la anterior DIA, respecto a zonas de protección, seguridad, accesos, trazado, así como la realización de un estudio de tráfico teniendo en cuenta la situación actual y las previsiones urbanísticas. Todo ello deberá obtener informe favorable de dicho organismo competente.  
- Se garantizará la viabilidad del sistema público de saneamiento y depuración a través de la entrada en servicio de la depuradora Náquera-Bonanza, de tal forma que antes de la ejecución definitiva del plan se garantice que dicha instalación se ocupará del tratamiento de las aguas residuales, mediante informa favorable del organismo competente.  
- Se deberá obtener informe favorable por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar como organismo de cuenca, respecto a que el incremento de demanda cuente con disponibilidad de recursos hídricos conforme al informe referido en el artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas.  
- De acuerdo con el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, se redactará un estudio de integración paisajística, prestando especial atención a la integración y conexión de los elementos de la infraestructura verde del municipio (cordel de Aragón/camino de Llíria y el barranco Moliner), así como la afección visual desde la CV-315 y la CV-305, y a las condiciones paisajísticas para el desarrollo de la edificabilidad prevista en la parcela \*PDM.  
- El plan parcial propuesto, desde el punto de vista urbanístico, no parece que tenga efectos significativos sobre el medio ambiente, si bien en la redacción definitiva del plan parcial deberá ajustarse a las especificaciones del Servicio Territorial de Urbanismo.  
  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans en Náquera en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del plan parcial modificativo del sector R-8 Els Plans en Náquera, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
  
Valencia, 9 de febrero de 2016.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
Valencia, 16 de mayo de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML