Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6226, del 15-03-2010 (2010/2307)

Bases particulars de programació de l'àmbit vora nord del Port de Sagunt. Expedient número 34/2007 PL.
------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6226

Data del DOGV
:   15-03-2010

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2010/2307

CVE


Data del document
:   26-01-2010

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Bases particulars de programació de l'àmbit vora nord del Port de Sagunt. Expedient número 34/2007 PL. [2010/2307]El Ple de la corporació municipal, en la sessió ordinària del dia 30 de desembre de 2009, va adoptar, entre altres, l'acord següent:
7. Bases particulars de programació de l'àmbit vora nord del Port de Sagunt. Expedient 34/07 PL
Vist el dictamen favorable emés per la Comissió Informativa de Política Territorial i Sostenibilitat en data 23 de desembre de 2009, a proposta del cap de secció d'Urbanisme, que té el següent tenor literal:
«1. Inici de la programació
En data 15 de novembre de 2007 (RE 70.044), l'entitat ICONSA, SL, ha presentat una sol·licitud que caldria interpretar, en el context de la Llei 16/2005, Urbanística Valenciana (LUV), com una sol·licitud de programació de l'àmbit per mitjà de gestió indirecta, en els termes de l'article 130. De conformitat amb aquest, hi ha l'obligació per part de l'Ajuntament de resoldre expressament en algun dels tres sentits que s'hi disposen.
2. Bases generals aplicables
Als efectes de l'article 131.1 de la LUV, aquest programa es regirà, a més de per les previsions que es consideren en aquestes bases particulars, per les bases generals de programació al municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006.
Com a complement d'aquestes bases generals, en relació amb l'àmbit vora nord del Port de Sagunt, cal tindre en compte les determinacions següents.
Determinació primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada
L'àmbit per al qual se sol·licita la programació és el següent, segons la documentació presentada pels interessats:
En una visió més de conjunt, la representació gràfica seria la següent:
Es tracta de l'única porció de sòl classificat com a no urbanitzable existent entre el nucli urbà del Port de Sagunt i el llit del riu Palància.
En relació amb l'àmbit per al qual es pretén la programació, concorren les següents circumstàncies definides pel Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de 1992 i el seu document refós de 1997.
El sòl té la classificació atorgada pel PGOU-1992 com a sòl no urbanitzable comú.
És una porció de 360.000 m² aproximadament, que afronta al sud, en tota la seua longitud d'uns 2 km, amb sòl classificat pel PGOU com a sòl urbà residencial (quasi en 1,5 km), i amb sòl urbanitzable residencial ja programat i en fase d'execució, en la resta. Al nord afronta amb la muntanya de ribera (de titularitat de la Generalitat en virtut del corresponent reial decret de transferència per part de l'Estat) i amb el llit del riu Palància (domini públic hidràulic, de titularitat estatal). En una part important del seu costat nord afronta (amb el llit del riu al mig) amb el parc públic del delta del Palància, projecte que està en fase d'execució per part de la CHJ i que té una superfície de més de 200.000 m². Per la banda est, afronta amb domini públic maritimoterrestre, també de titularitat estatal. Per l'oest afronta amb el SUNP VI 3a fase.
La identificació necessita aquests terrenys qualificats com a domini públic forestal, hidràulic, i maritimoterrestre, i que necessàriament han de ser exclosos de la programació, a més de la frontera i el límit físic coincident d'aquesta; cosa que suposa ja d'entrada un retall considerable en relació amb la superfície dels terrenys grafiats en la sol·licitud de programació. Sense perjudici que els aspirants a agents urbanitzadors han de documentar en la seua proposta de planejament, de forma necessària, la localització de les tres delimitacions administratives assenyalades, es pot avançar ja que la superfície de l'àmbit, amb caràcter esquemàtic, seria la següent:
A més del que s'ha dit adés, cal tindre en compte altres afeccions addicionals definides per la legislació sectorial que operen sobre l'àmbit:
A) L'afecció del PATRICOVA sobre els terrenys esmentats és la següent:
Respecte d'això, ja en el seu moment l'arquitecte municipal va informar sobre les implicacions del PATRICOVA per al nostre terme municipal i va assenyalar el que segueix:
"Zones de risc
Zona Nivell de risc
VC06 Con del Palància 1-2-3-6
/.../
Quant a les accions estructurals, o actuacions administratives exigides per la legislació sectorial, són les següents:
/?/
Actuació Prioritat Cost estim. Org.
EVC062 Con del Palància Alta 1900 x 106 PTA CHJ
També hi ha previstes altres actuacions de restauració hidrològica, en VC06 con del Palància, per 3.411.000 pessetes, amb prioritat baixa.
Conclusió
La part més significativa del pla pel que fa a Sagunt és la proposta d'actuacions en matèria d'infraestructures, i precisament pel caràcter moderat de la seua previsió, i principalment pel caràcter tardà de la seua posada en marxa. El problema de la desembocadura del Palància ja va ser denunciat per l'Ajuntament l'any 1985. A més, d'acord amb les previsions de conca, se sol·licitava una actuació global des del pont de la A-7 fins al mar. Atés que les obres de protecció i canalització seran o han sigut empreses per particulars, creiem que cal ser més exigent amb les actuacions que s'han de realitzar; en concret, es podria sol·licitar una actuació integral del marge esquerre del riu amb accions blanes de ribera, tal com es va exposar anteriorment en el pla de conca.
Quant a les restriccions urbanístiques, el pla preveu exigències en matèria d'ordenació del territori i normes d'edificació. Les majors traves afecten el sòl no urbanitzable i el sòl urbanitzable sense programa aprovat, i s'arriba a la desclassificació total o parcial segons els continguts del PATRICOVA. En tots els casos, a les zones afectades els programes han d'aportar estudis complementaris exhaustius així com infraestructures especifiques que s'inclouran com a obres d'urbanització.
En el nostre cas quedarien afectats [...], i els terrenys situats al nord del nucli del Port.
Les ordenances directes afecten les edificacions en tot tipus de sòls, i es refereixen a limitacions en matèria de soterranis, rasants i semblants, que caldrà incorporar a les normes urbanístiques del Pla General".
Cosa que caldrà tindre en compte a l'efecte de donar-li el tractament de planejament i de solucions d'urbanització oportunes.
B) Servituds aeronàutiques.
Respecte d'això, cal indicar que operarien les limitacions següents:
L'arquitecte municipal ha extret respecte d'això la conclusió que:
"[...] d'acord amb la normativa del PGOU, el nombre de plantes màxim és de X+aprofitament sota coberta, que correspon a una altura total de 32 + 4,3: 36,3 m, molt inferior a les incloses en la servitud".
C) D'altra banda, cal tindre en compte que a aquest sector afecten les previsions de l'article 37 del Decret 67/2006, de conformitat amb el qual:
"Article 37. Normes d'aplicació directa a les zones del litoral (en referència a l'article 15 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge)
1. Tindran la classificació de sòl no urbanitzable protegit els sistemes dunars i les dunes, vives o fòssils, del litoral valencià, així com els sistemes vegetals de valor rellevant existents al litoral, incloent en la classificació esmentada un perímetre de protecció a aquestes zones que haurà de determinar-se per decret.
2. Fins que es redacte el Pla d'Acció Territorial del Litoral de la Comunitat Valenciana, a les zones de litoral no podrà ocupar-se mitjançant l'edificació més del 30 per cent de la superfície del sector o, si pertoca, de l'àmbit de l'actuació aïllada o integrada. La planificació territorial i urbanística, als terrenys edificables del litoral, concentrarà l'edificabilitat i minimitzarà l'ocupació de sòl, procurant espais lliures, públics o privats, que eviten la total compactació del front litoral.
3. Fins que es redacte el Pla d'Acció Territorial del Litoral de la Comunitat Valenciana, es considera litoral, als efectes d'aquest reglament, la franja de terrenys existent entre la línia maritimoterrestre i la línia que discorre paral·lela a aquesta a un quilòmetre de distància".
Criteris de sectorització:
S'hauran d'excloure tots aquells terrenys que tinguen la naturalesa de bé de domini públic forestal, hidràulic i marítim, havent-se d'acudir a les dades aportades per les delimitacions de 1952 i 2007.
S'hauran d'incloure tots els terrenys restants fins a l'antiga carretera de la Diputació a Canet, ajustant-se a la delimitació del sector i l'àrea de repartiment del macrosector VI-3a fase.
ORTOFOTOSAixí mateix, s'hauran d'incloure els terrenys que actualment tenen la qualificació pel PGOU com a SGES-30, de 30.000 m² aproximadament, en els termes que després es descriuran.
Amb això es tanca tota la trama residencial nord del Port de Sagunt, i es fixa el límit amb aquells terrenys que per la seua naturalesa demanial estan exclosos dels processos de desenvolupament urbanístic.
En l'esquema d'avall, la grafia groga representaria esquemàticament la superfície del sector:
CADASTRAL / CATASTRAL
Determinació segona. Necessitats i objectius que cal satisfer amb el programa d'actuació integrada.
En relació amb els objectius i com a base de motivació de la modificació pretesa cal tindre en compte el següent:
Objectius d'interés general pretesos:
- Completar l'oferta d'habitatge protegit per al nucli urbà del Port de Sagunt, establint un percentatge mínim del 50% d'habitatge protegit obligatori aplicable tant a l'índex d'edificabilitat residencial del sector com a la densitat d'aquest (màxim total de 100 hab./ha). L'objectiu pretés és generar, aproximadament i com a mínim, 1.750 habitatges protegits a l'àmbit esmentat, del total de 3.500 habitatges previstos aproximadament.
- Completar l'execució d'una sèrie d'infraestructures de gran transcendència i de les quals cal destacar:
a) Connexió amb Canet per mitjà d'un pont sobre el riu Palància, que suposarà una alternativa decisiva a l'ús viari actual de la via pecuària.
b) Reforç/substitució de l'actual pont a Canet, a l'altura del barri de Sant Josep.
c) Execució de les obres de defensa del riu que establisca preceptivament el PATRICOVA.
d) Execució d'un potent parc de ribera que continue l'esquema del SUNP VI 3a fase, millorant-lo atés que hi ha un important marge de maniobra per a això, i que supose un suport significatiu al parc del delta contigu.
e) L'execució de la ronda viària nord que ha d'ajudar a descongestionar el tràfic rodat del nucli del Port, impedint que el desenvolupament de l'àmbit sature les infraestructures existents. A això s'afegirà la important potenciació de les vies actuals situades al nord del nucli, incompletes en aquest moment.
f) La connexió viària oest amb la rotonda del SUNP VI 3a fase.
- Obtindre la disponibilitat municipal d'una important bossa de sòl dotacional.
A més que, com s'ha dit més amunt, és aplicable el que disposa l'article 37 del Decret 67/2006, Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (ROGTU), cosa que determina que el 70% de la superfície del sector serà de naturalesa demanial, es busquen altres objectius addicionals. En concret el limítrof SGES-30, classificat pel PGOU-92 com a sòl urbanitzable. Si bé el sòl esmenta és objecte d'un expedient de planejament, de referència 6/06 PL, que té l'aprovació provisional municipal i que està pendent de l'aprovació definitiva autonòmica, reconduir-lo a aquest expedient es considera una solució global millor que permetria mantindre la qualificació com a dotació pública de la totalitat del sòl originari.
Si bé tenint en compte que, com a mínim una superfície de 12.000 m² hauria de conservar la qualificació com a escolar per exigència de la Conselleria d'Educació (informe de la Conselleria d'Educació, en data 20.11.2006, favorable, amb el tenor següent):
"S'accepta la nova ubicació i superfície de la parcel·la educativa E4, proposada en la modificació puntual del PGOU parcel·la escolar en platja, equipament escolar / z. verda de Sagunt, objecte d'aquest informe, en la mesura que s'adopten les mesures i modificacions en les qualificacions de la parcel·les que actualment no estiguen qualificades com a educatives i necessàries per a cobrir les necessitats escolars dels sectors objecte d'informe. En concret, hauran de ser qualificades com a equipament d'ús educatiu: la parcel·la de 12.000 m² de la nova parcel·la E4 de 15.500 m², la parcel·la T1 de 33.016 m² i la parcel·la resultant d'unir la parcel·la E2 de 4.045 m² i la parcel·la E1 de 7364 m² (suprimint el vial que les separa)".
Aquest SGES-30, en ser inclòs dins del sector, generaria edificabilitat atés que hi són aplicables els índexs d'edificabilitat.
No obstant això, no serà l'únic sòl dotacional que s'adquirirà com a conseqüència d'aquesta actuació, si bé és necessari remetre's a les consideracions que s'indicaran quan es parle de l'àrea de repartiment. S'avança, en concret, que es pretén l'obtenció del denominat equipament de la platja, que també era objecte de l'expedient 6/06 PL.
Com a conseqüència d'aquestes previsions, els tràmits de l'expedient 6/06 PL quedarien en suspens fins que es resolga aquest expedient de planejament 34/07 PL, amb l'aprovació definitiva corresponent per part de la Conselleria de Territori. En el cas que no se n'aconseguisca l'aprovació, l'Ajuntament continuaria els tràmits de l'esmentat expedient 6/06 PL, tornant a plantejar a la Conselleria l'aprovació definitiva de l'expedient esmentat, però retirant-lo de la tramitació autonòmica fins a aquest moment i només si aquest expedient no prosperara, i en aquest cas es tornaria a impulsar davant de tal instància.
Per a aconseguir aquest conjunt d'objectius es pretén la reclassificació de sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable de zonificació residencial preferent a través d'un pla parcial dels previstos en els article 72 i següents de la LUV, 16/2005. Aquestes bases definiran gràficament un esquema general dels traços o línies generals que es pretenen, però es deixarà un marge de maniobra important a les distintes propostes de planejament que presenten els aspirants a agents urbanitzadors perquè les milloren i formulen la millor solució possible d'ordenació detallada per a la zona, si bé respectant les línies directrius que s'assenyalen en aquestes bases.
És un pla parcial dels que disposen els articles 72 i següents de la LUV, i en conseqüència ha de formar part de la documentació del PAI l'estudi justificatiu de la integració territorial, a més de l'estudi d'integració paisatgística.
Sense perjudici del que s'ha dit adés i en els termes de la normativa reguladora del contingut de les bases, cal tindre en compte el següent sobre els objectius:
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.
1. A més de les operacions ordinàries que s'han de realitzar en aquest sentit, convé posar especial atenció a una sèrie d'aspectes concrets que cal tindre en compte:
Cal tindre en compte les de l'article 16 del Text Refós de la Llei del Sòl, Reial Decret Legislatiu 2/2008, que assenyala que el 10% de l'aprofitament ponderat serà de cessió gratuïta a favor de l'Ajuntament. Aquest precepte diu que és obligació dels propietaris:
«b) Lliurar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què aquesta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.
En les actuacions de dotació, aquest percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.
Amb caràcter general, el percentatge a què es refereixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al cinc per cent ni superior al quinze per cent.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar aquest percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a aconseguir un màxim del vint per cent en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, al mitjà en els restants de la seua mateixa categoria de sòl.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i condicions en què pertoque substituir el lliurament del sòl per altres formes de compliment del deure, excepte quan puga complir-se amb sòl destinat a habitatge sotmés a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es refereix la lletra b) de l'article 10».
Aquesta qüestió ha sigut precisada pel Decret Llei autonòmic 1/2008. En conseqüència, la cessió de l'aprofitament a favor de l'administració, el 10% del total de les unitats d'aprofitament o el percentatge que resulte de cessió obligatòria en el moment d'aprovació dels instruments de planejament i gestió corresponents, ho serà lliure de càrregues d'urbanització. És una previsió reglada de caràcter legal que no hi admet discrecionalitat, vigent des de l'1 de juliol de 2007.
2. A l'efecte d'agilitzar la gestió de l'habitatge protegit que resulte de titularitat municipal en concepte d'excedent d'aprofitament (cessió del 10% de l'aprofitament ponderat i lliure de càrregues), i de conformitat amb el que estableix l'article 409.7 del ROGTU, es considera expressament la possibilitat recollida en l'article esmentat, en el sentit que "s'habilita que l'urbanitzador puga requerir a l'Ajuntament la compensació en diners de l'excedent d'aprofitament i de qualsevol element patrimonial que formalment siga patrimoni municipal del sòl i estiga afectat legalment a la construcció d'habitatge protegit dins de l'àmbit. A aquests efectes, caldrà preveure la quantia de la compensació oferida en el requeriment en la proposició juridicoeconòmica, i serà susceptible de ser revisada per l'Ajuntament en el cas que no supose l'import un màxim legal admissible".
3. S'admet que part del subsòl dels espais públics que es definisquen en l'ordenació com a aparcament, tal com disposa l'article 60 de la LUV, siguen de titularitat municipal, admetent-se el seu tractament en els termes de l'article 124.2 de la LUV quan assenyala:
"2. El programa podrà incloure, si pertoca, altres objectius complementaris el cost dels quals siga assumit per l'urbanitzador sense transferir-lo als propietaris de terrenys afectats, com ara [...], o d'obres públiques accessòries susceptibles de concessió i que, per raons tècniques, hagen d'executar-se junt amb les principals del programa, [...]"
En aquest sentit puntuarà, en els termes que indicaran els criteris de baremació de les alternatives presentades.
L'agent urbanitzador haurà de ponderar la rendibilitat de l'abast de la seua proposta partint de la premissa que l'execució de l'aparcament en cap cas pot suposar un encariment de l'obra d'urbanització a càrrec dels propietaris del sòl, sinó que qualsevol reposició de serveis o condicionant addicional que la implantació de l'aparcament esmentat supose en l'execució de la urbanització de l'àmbit haurà de ser assumit exclusivament per l'agent urbanitzador. A aquests efectes, la documentació que ha d'aportar l'aspirant que desitge executar un aparcament dins dels límits indicats en l'esquema esmentat haurà de preveure una justificació de com seria la urbanització sense el dit aparcament i quines obres addicionals d'urbanització suposa l'execució de l'aparcament, a l'efecte que cada subjecte assumisca realment les seues obligacions.
4. Criteris de delimitació de l'àrea de repartiment.
Es pren com a base, òbviament, la superfície del sector, que es quantifica aproximadament, exclosos els béns de domini públic limítrofs, i sumada la superfície de l'originari SGES 30, en aproximadament 350.000 m², que en l'esquema següent anirien delimitats en groc:
A la superfície del sector (redelimitat afegint la superfície del SGES-30) caldria sumar, per a precisar la delimitació de l'àrea de repartiment:
a) La superfície de sòl no urbanitzable protegit a què es refereix l'article 13.6 de la LOTPP, tenint en compte que, atés que més del 50% de l'edificabilitat està prevista per a habitatge protegit, haurà de ser reduïda en els termes de l'article 13.6.3.g De la LOTPP, que diu: "g) Queden excloses de l'obligació d'aquesta cessió aquelles reclassificacions singulars promogudes per l'administració pública, els seus concessionaris o agents, que tinguen per objecte la implantació de qualsevol tipus d'equipament o actuacions d'interés públic i social. De la mateixa manera, queden excloses d'aquesta obligació la part de sòl reclassificat que es destine pel planejament a la promoció d'habitatges subjectes a algun règim de protecció pública", així com l'article 20.5.a del ROGTU, que diu (article 20.5):"Queden excloses de l'obligació d'aquesta cessió aquelles reclassificacions singulars promogudes per l'administració pública, els seus concessionaris, agents o empreses públiques, que tinguen com a objecte exclusiu la implantació de qualsevol tipus d'equipament o actuacions d'interés públic i social. A l'efecte d'aquest article, les actuacions residencials, industrials i de serveis només podran considerar-se d'interés public i social en els supòsits següents: a) Les actuacions d'ús dominant residencial quan, almenys, el 50% de l'edificabilitat residencial de l'àmbit es destina a la promoció d'habitatge de protecció pública. L'exclusió es predicarà únicament respecte del percentatge d'edificació amb destinació a habitatge de protecció pública que fixe l'ordenació estructural, aplicant-se aquest mateix percentatge a la superfície total de l'actuació, dins del marc establit en l'article 36.1.i de la Llei Urbanística Valenciana".
En conseqüència, partint d'una hipòtesi de reclassificació de sòl no urbanitzable en urbanitzable quantificada en una superfície de 320.000 m² i atés que es va a preveure un 50% d'edificabilitat residencial vinculada a habitatge protegit, la superfície de sòl no urbanitzable protegit involucrada seria de prop de 160.000 m².
Localització: atés que l'administració no té cap objectiu específic pendent d'aconseguir en aquesta classe de sòl protegit, operarà el que preveu l'article 21.1 del ROGTU, respectant en tot cas l'ordre de prioritats a què es refereix l'article esmentat.
Els únics condicionants que s'estableixen a la delimitació esmentada, a més dels exigits en la normativa citada, és que es tracten d'espais que gaudisquen de continuïtat física, sense que s'admeten porcions que es troben discontínues unes d'altres. A més, per un criteri de proporcionalitat s'exigeix que la delimitació comprenga parcel·les completes, i no porcions. Finalment, la delimitació de sòl no urbanitzable protegit proposada haurà d'estar directament connectada amb infraestructures públiques de comunicació que les facen accessibles. No es consideraran com a tals infraestructures aquells camins, que encara que siguen de titularitat municipal, tinguen una amplària de menys de 6 metres i no es troben asfaltats i degudament connectats a vials.
b) A més i a l'efecte de completar l'esquema de l'article 224 del PGOU, s'haurà de preveure un 20% de superfície de sòl dotacional adscrita, localitzada en els termes següents:
1r. El Ple de 30 de juny de 2008 va adoptar l'acord següent:
"4. En relació amb una part important de l'àmbit, en concret amb la part qualificada com a zona verda (2.400 m²), vies i equipament (2.100 m²), pertanyents al mateix propietari, es dóna la següent circumstància. En el plànol adjunt són les porcions que es grafien com a blaves [?]".
En relació amb aquest tema, s'havia realitzat la següent proposta en la redacció originària i preliminar de les bases particulars:
"El propietari esmentat ha instat el procediment expropiatori i el Jurat Provincial d'Expropiació ha emés en data 30 d'abril de 2008 un acord on fixa l'import del preu just, a raó de 410,97 €/m² de sòl brut d'aportació. La seua propietat en l'àmbit fa un total de 7.399 m², sense perjudici del que resulte de la reparcel·lació.
Ja en el seu moment es va emetre un informe indicatiu que la superfície susceptible d'expropiació es limitava a 6.625 m², ja que els altres eren susceptibles des d'un principi de participar d'altres fórmules d'equidistribució.
Cosa que suposa que l'import del preu just seria el següent:
6.625 m² X 410,97 euros/m²: 2.722.676 euros.
Si s'ajustara a un criteri d'adquisició unitària de tota la propietat inclosa dins de l'àmbit, l'import ascendiria a un total de:
7.399 m² X 410,97 euros/m²: 3.040.767 euros.
Amb independència que l'Ajuntament procedisca a exercir les accions administratives i judicials contra l'acord esmentat si així ho considera adequat per a la defensa dels seus interessos, l'acord de JPE és vinculant, i en conseqüència l'Ajuntament està obligat al pagament de l'import esmentat.
L'obligació de pagar aquesta quantitat contrasta amb el tractament jurídic que es pretén realitzar per als terrenys objecte del dit acord, atés que es pretén integrar-los dins d'un àmbit d'equidistribució en què l'expropiació és innecessària. Encara que la qualificació dotacional dels terrenys es mantinga, es considerarien com a terrenys d'aportació amb un dret d'adjudicació en part de les parcel·les edificables, en proporció a la seua superfície respecte al total.
Aquest Ajuntament ja ha participat com a demandat en recursos contenciosos administratius en què la pretensió expropiatòria del propietari del sòl xocava amb la instrucció d'un expedient de planejament que pretenia la inclusió dels dits terrenys dins d'un àmbit d'equidistribució.
En el cas del contenciós 1190/02, de la Secció 2a del TSJCV, en la seua sentència número 684/2004 el pronunciament va ser desfavorable i va reconéixer el dret al cobrament del preu just. En el contenciós número 617/2005, de la mateixa Secció 2a del TSJCV, en la seua sentència número 1028/2007 va ocórrer just el contrari i es va desestimar la tesi del propietari.
Per tant, no hi ha pronunciaments judicials uniformes. A més, en aquest cas es dóna la circumstància que ni tan sols l'àmbit d'equidistribució està aprovat, sinó que el procediment de redacció i posterior instrucció s'inicia per mitjà d'aquest acord.
Davant d'això, opera l'obligació legal de pagament al propietari de conformitat amb la quantia fixada pel JPE. I això perquè s'està contrastant un mandat jurídicament eficaç de pagament enfront de la voluntat d'inici de la instrucció d'un expedient de planejament que incloga aquests terrenys dins d'aquest àmbit d'equidistribució.
Es considera per això que el que pertoca és pagar la quantitat esmentada, sense perjudici que es continue avant amb la inclusió dels terrenys esmentats dins de l'àmbit i que, en conseqüència, es consideren aportacions que generen dret d'edificabilitat a l'àmbit. L'Ajuntament se subrogaria en els drets del propietari originari ja que els dits terrenys els adquiririen onerosament (art. 171 de la LUV i 399 del ROGTU).
És més, si els drets d'edificabilitat que generaven les aportacions esmentades es vincularen íntegrament a realitzar habitatge protegit (part dels 10.740 m²t que obligatòriament s'han d'executar en l'àmbit en virtut del mandat de l'art. 10 de la Llei 8/07), es jutja que la quantitat que cal pagar es podria realitzar amb ingressos del PMS, ja que és una operació encaminada a l'adquisició del sòl afectat a la construcció d'habitatge protegit, que és el fi a què s'ha de destinar el PMS. Es compleixen amb això les exigències de l'article 33 de la Llei 8/2007 i 259 de la LUV.
En aquest sentit, cal destacar que l'aportació de l'interessat, que en principi ascendeix a un total de 7.399 m², suposa el 12'71% del total de l'àrea de repartiment, i que el tractament d'aquestes aportacions seria la següent:
38518 UA x 12'71% x 0'95: 4650,85 UA, o el que és el mateix, 6.644 m² sostre d'habitatge protegit, absorbible dins dels 10.740 m² de sostre totals afectats a aquesta destinació. Drets en què se subrogaria l'Ajuntament en el cas de pagar el preu just.
Tot això subordinat al fet que el propietari actual dels terrenys no vulga renunciar al seu dret de cobrament del preu just i preferisca integrar-se dins de l'àmbit amb les seues aportacions, obtenint l'edificabilitat corresponent. És per això que se li donarà tràmit d'audiència de l'acord d'aprovació d'aquestes bases, a l'efecte que en el termini d'un mes manifeste per quina de les dues opcions es decanta. Aquest haurà de tindre en compte que en el cas que opte pel pagament de preu just, no podrà anar contra els seus propis actes i exercir amb posterioritat el dret de reversió. I que en el cas que discórrega el termini esmentat d'un mes i no assenyale res respecte d'això, s'entendrà que opta pel pagament del preu just, atés que és un dret eficaç per a ell i un mandat obligatori per a l'administració municipal.
La qüestió que cal precisar en aquest cas serà el nombre de m² que queden dins de l'àmbit i que són objecte d'aquest tractament. I en aquest sentit cal indicar que el mesurament exacte dels terrenys se subordina a la instrucció de l'expedient de reparcel·lació. A l'efecte de no demorar fins a aquest tràmit ni tampoc retardar la fixació exacta de l'import del preu just, de forma immediatament posterior a l'acceptació de l'opció de pagament de preu just, caldria realitzar el replantejament dels terrenys amb presència dels limítrofs, la qual cosa a més tindria eficàcia en la subsegüent reparcel·lació".
No obstant això i ja en fase d'enllestiment de la redacció d'aquestes bases particulars, s'ha presentat un escrit, en data 18 de juny de 2008, que té el següent tenor literal:
"José Maria Carrasco Chacón, major d'edat, amb DNI número 1799975H, en nom de la mercantil Ingeniería y Construcciones Asociados, ICONSA, SL, amb domicili a Madrid, carrer Oñate, número 10, baixos; representació que consta acreditada davant d'aquesta corporació, davant de vosté comparec, i com millor pertoque, dic:
I. La societat Ingeniería y Construcciones Asociados, ICONSA, SL, és propietària de les finques registrals números 20.638 i 7.129 al carrer 3 d'Abril, i la número 51.177 al carrer de Jerónimo Roure amb una superfície total inscrita de 8.002 m².
En la condició de propietari de les esmentades finques registrals l'empresa ICONSA ha instat el corresponent procediment ex lege i el Jurat Provincial d'Expropiació ha emés en data 30 d'abril de 2008 un acord inicial on fixa l'import del preu just de les dites finques a raó de 410,97 €/m² de sòl brut d'aportació.
A aquest acord la societat ICONSA ha presentat un recurs de reposició amb data 23 de maig de 2008, i està a hores d'ara pendent que el Jurat Provincial d'Expropiació el resolga i determine el preu just definitiu, en la via administrativa, del sòl brut d'aportació.
Una vegada el Jurat Provincial adés esmentat emeta l'acord definitiu, l'Ajuntament ha de procedir a pagar el preu just tal com es desprén de les previsions de la llei d'expropiació forçosa de 1954.
II. Aquesta part ha estat assabentada que l'Ajuntament està redactant unes bases particulars que afecten les registrals esmentades propietat d'ICONSA, incloent-les en una unitat d'execució.
No obstant això, la superfície de la nostra propietat, segons pareix inclosa en l'àmbit de la unitat d'execució, es restringeix a una superfície de 7.399 metres quadrats, si se seguiren els criteris de delimitació que aquest Ajuntament ha afirmat en l'expedient expropiatori, deixant fora de l'àrea d'equidistribució una franja amb una superfície de 402,94 metres quadrats, corresponent a l'eix dels carrers Pavia i Ademús, per als quals l'Ajuntament no té un títol legal assimilable al de la cessió dels mitjans viaris, que es podria entendre aplicable per a la resta de façanes consolidades dels dits carrers.
Per tant, atés que manca de títol habilitant, la superfície real de propietat del meu mandant que ha d'incloure's en l'àmbit de la unitat d'actuació ascendeix a 7.801,94 metres quadrats.
Interessa, per tant, al meu mandant i ho sol·licitem expressament, que es corregisca la delimitació de la unitat d'execució, incloent en el seu àmbit els 402,94 metres quadrats esmentats, referents a l'eix dels dos carrers esmentats, ja que si no es fera així es produiria la incoherència de deixar sense resoldre parcialment el problema per a la solució del qual precisament s'han articulat les esmentades bases particulars de l'àmbit, i que n'és la principal font de motivació, i que són l'obtenció de les bosses de sòl dotacionals existents a la zona.
III. Tornant al que s'ha manifestat en l'apartat I anterior, aquesta part desitja proposar a l'Ajuntament, amb la intenció de donar una solució definitiva i immediata a l'expedient expropiatori, la següent alternativa al pagament en metàl·lic del preu just que resulte, cosa que podria dur-se a terme de la manera següent, i amb les condicions següents:
Rectificar l'àmbit de la unitat d'execució a què ens referim, incloent-hi els 7.801,94 metres quadrats de propietat d'ICONSA, per les raons anteriorment exposades.
Una vegada adoptat pel Jurat Provincial d'Expropiació Forçosa l'acord pel qual es resol el recurs de reposició formulat per la nostra part, tant l'Ajuntament com ICONSA acceptarien el preu just que resulte d'aplicar el valor unitari que determine el Jurat als 7.801,94 metres quadrats propietat d'ICONSA.
Per a la conclusió adequada de l'expedient expropiatori, ICONSA acceptaria el pagament en espècie del preu just, materialitzat en metres quadrats de sostre, urbanitzats i lliures de qualsevol tipus de càrregues -ja que el Jurat Provincial, en valorar, descompta les despeses corresponents d'urbanització- d'HPRG (habitatge protegit de règim general) o tipus equivalent a habitatges en futurs plans de la Conselleria de Territori, en l'àmbit de l'expedient 34/07 PL d'aquest Ajuntament, Departament d'Urbanisme, i identificat com a vora nord del nucli urbà del Port de Sagunt.
La determinació dels metres quadrats de sostre equivalents al preu just fixat pel Jurat Provincial s'obtindria per mitjà de l'aplicació de la fórmula següent:
A x B / C = D
Sent
A: m² de sòl brut d'aportació, que són 7.801,94 m²
B: import del total del preu just que resulte de l'acord que adopte el Jurat Provincial, en la seua resposta al recurs de reposició presentat el passat 23 de maig de 2008.
C: Valor de transferència en ?/m² sostre en data 29 d'octubre de 2007, que és la de valoració del Jurat Provincial i que s'obté de la fórmula següent:
1 m²T x 1.164,80 x 0,15 x 0,8
} 164,94 €/ m²T
0,30 m²G x 1.164,80 x 0,15 x 0,8 x 0,6
A fi d'arribar a un acord més beneficiós per a l'Ajuntament, la societat ICONSA estaria disposada a acceptar un valor de transferència de 210 € / m² T.
Queda, per tant, únicament, per conéixer l'import total del preu just que resulte de l'acord del Jurat Provincial (B) per a determinar els m² de sostre HPRG que ha de lliurar l'Ajuntament i ha d'obtindre ICONSA (D).
7.801,94 x B / 210 = D
El termini per a l'obtenció per ICONSA dels m² de sostre que finalment li corresponguen segons l'apartat anterior i d'acord amb la legislació vigent es fixa en 3 anys des que es produïsca la transmissió dels terrenys propietat d'ICONSA a la vora sud. Caldrà efectuar la transmissió esmentada en el termini màxim de tres mesos comptador des de l'acord definitiu del Jurat Provincial que resolga el recurs de reposició plantejat per ICONSA.
Si la corporació local de Sagunt no aprovara les bases de la unitat d'execució vora sud on estan ubicats els sòls propietat d'ICONSA, en el termini de 6 mesos des del dia de la data, aquesta proposta quedaria sense cap efecte i, per tant ICONSA en recobraria la plena llibertat per a exercir qualssevol accions en defensa dels seus drets.
L'empresa ICONSA és conscient que l'acord d'aprovació definitiva del pla parcial de l'expedient 34/07 PL no correspon a l'Ajuntament sinó a la Conselleria de Territori i que, en conseqüència, els compromisos municipals no poden tindre un abast major que el derivat de la seua competència. Per això, en el cas que l'aprovació provisional municipal no prospere sobre aquest aspecte, l'Ajuntament es compromet a pagar en metàl·lic a ICONSA els 7.801,94 m² de sòl brut expropiats al preu que definitivament fixe el Jurat d'Expropiació, més els interessos legals corresponents, tot això segons la Llei d'Expropiació Forçosa de 1954.
De la mateixa manera, si transcorregut el termini de tres anys a què es refereix l'anterior apartat e), ICONSA no haguera obtingut fefaentment els m² de sostre, podrà optar per sol·licitar l'abonament en metàl·lic més els interessos legals corresponents o prorrogar per períodes de 6 mesos l'acord ací plantejat, per mitjà de comunicacions per escrit.
Les transmissions de propietats, tant a l'àmbit vora sud on s'expropien els sòls, com als de la vora nord on es percebrien els m² sostre, seran pagades per les parts d'acord amb la llei. Igualment, els impostos que per llei corresponguen a ICONSA, tindran les exempcions i rebaixes fiscals que per a les expropiació i per a habitatge protegit concedeix la legislació vigent.
Aquest acord s'ha de formalitzar en una escriptura pública, prenent com a base l'acord definitiu del Jurat Provincial així com l'acord plenari que estime aquestes al·legacions.
Per tot el que s'ha exposat,
SOL·LICITE:
Que una vegada presentat aquest escrit, considere com a formulades les al·legacions que antecedeixen, i que adopte un acord estimatori de les dites al·legacions, en els termes indicats".
En relació amb aquest, cal indicar el següent:
- Respecte de la redelimitació de l'àmbit. L'interessat parteix de la presumpció que l'àmbit, en el seu límit amb els carrers Racó d'Ademús i Pavia, té la mateixa delimitació que aquest Ajuntament ha sostingut en l'expedient expropiatori en què l'al·legant ha sigut part, cosa que és certa. S'ha exclòs sempre del tractament expropiatori la totalitat de l'amplària d'ambdós carrers.
Ell mateix invoca el raonament de la cessió tàcita de mitjans viaris limítrofs a les illes consolidades com a mecanisme legitimant de la postura municipal, per la qual s'afirma la titularitat pública dels espais esmentats i que és cert que en cap cas donaria cobertura a l'eix exterior de sengles carrers.
En aquest sentit, i atesa la falta de cobertura expressa d'un títol de caràcter legal per a defendre la postura municipal que ratifique el que apareix, visualment en aparença, com a obert al públic, cal concloure que la línia de raonament que planteja l'al·legant és encertada i en conseqüència s'ha de procedir a la correcció de la delimitació de la unitat d'execució per a incloure els 402'94 m² esmentats, referents a l'eix dels dos carrers, ja que en cas contrari s'arribaria a la incoherència de deixar sense resoldre parcialment el problema per a la solució del qual precisament s'articulen les esmentades bases particulars de l'àmbit i que n'és la principal font de motivació, l'obtenció de les bosses de sòl dotacional existents en la zona i que, altrament, s'haurien d'obtindre per expropiació.
Per això, pertocarà redelimitar l'àmbit, aplicant els índexs d'edificabilitat a aquestes noves superfícies d'aportació que es quantifiquen en prop de 402,94 m²s.
En conseqüència, l'aprofitament tipus continuarà sent el mateix. Els quadres de dades s'hauran de reajustar a aquests nous paràmetres i l'aspirant a agent urbanitzador en la seua documentació de planejament haurà de tindre en compte aquesta superfície de la unitat d'execució a tots els efectes.
D'altra banda l'al·legant planteja la reubicació dels seus drets d'edificabilitat en un àmbit futur, la vora nord del Port de Sagunt, fent menció expressa d'un expedient municipal, el que té la referència 34/07 PL, que està sent objecte d'estudi per part del Departament d'Urbanisme.
Allò que s'està sol·licitant, en definitiva, és una adscripció a un futur sector, en el cas que aquest s'aprove definitivament.
En aquest sentit, és necessari indicar que aquest Ajuntament, altres vegades com les dels expedients del macrosector III (Fusió), per a obtindre el sòl dotacional esportiu limítrof, o el del macrosector VI-3a fase, per a obtindre els terrenys del cementeri, ha acordat l'adscripció d'elements dotacionals no inclosos dins de cap àrea de repartiment. Per això, remetent-se als raonaments que s'hi fan, no hi ha cap inconvenient de legalitat per a preveure i acordar l'adscripció del sòl esmenat dotacional a aqueix àmbit futur, perquè precisament el fenomen de l'adscripció de sòl dotacional extrem (antic art. 18 de la Llei 6/1998; actual art. 16 de la Llei 8/07; antic art. 61 de la Llei 6/1994 i actual art. 55 de la Llei 16/2005) està pensat per a resoldre la qüestió de la plena disponibilitat civil de forma gratuïta a favor de l'administració de terrenys qualificats com a dotacionals i que, altrament, caldria expropiar i pagar el corresponent preu just.
L'adscripció s'haurà de realitzar de manera que no es perjudiquen els drets dels propietaris del futur sector (si aquest arriba a aprovar-se definitivament), de manera que partint de les premisses que l'esquema d'adscripció del PGOU per al nou sòl urbanitzable ha sigut sempre el 20% de la superfície del sector, o el que és el mateix el 20% de l'edificabilitat del sector (una vegada deduïdes les cessions d'aprofitament de tots els propietaris) correspon a propietaris externs al sector; és evident que les primeres superfícies adscrites seran les d'aquest sòl dotacional, localitzant-se la resta en el MCS VII, fins al 20% del total de la dita edificabilitat, i amb el matís que ara opera el mandat de l'article 13.6 de la LOTPP, que obliga a incorporar a l'àrea de repartiment tanta superfície com sòl es reclassifique.
- Respecte a quins seran els termes d'adscripció i donades les circumstàncies especials del fet que hi ha un pronunciament exprés definitiu del JPE, vinculant, que converteix els drets de l'al·legant en una quantitat en metàl·lic i que el que ara es pretén és just el procés invers, és a dir, tornar-ho a convertir en sostre edificable i en concret, la tipologia d'habitatge protegit. Respecte d'això cal indicar que queda per definir el preu cert del Jurat Provincial d'Expropiació, que actualment està fixat en 410,97 €/m², i que com a conseqüència de recursos administratius pendents pot ser major o menor. Partint d'aquest import així com de les superfícies de 7.801,94 m² (que haurà de ser degudament contrastada en el replantejament amb els limítrofs. En el dia de hui l'Ajuntament no discutiria els seus límits amb l'al·legant en relació amb les seues propietats, però queda per contrastar la postura de tercers particulars); això comportaria les dades següents: 7801,94 m² x 410,97?/m² = 3,206.363,2 - / 210?/m²t = 15.268,39 m²t d'habitatge protegit.
Aquest seria el terme d'adscripció equivalent, havent de tindre en compte que en l'import de partida de preu just ja s'han deduït costos d'urbanització (per això no pagaria quotes d'urbanització) i l'estatut jurídic subjectiu no li determina l'obligació de cessió d'aprofitament de cap tipus.
Eixa volumetria (o la que resulte de l'import que de forma ferma definisca el Jurat Provincial d'Expropiació) és la que figuraria com a terme d'adscripció i que haurà de reflectir el document de planejament del sector vora nord del Port de Sagunt. El document públic de reserva d'aprofitament haurà de reflectir la localització física de l'aprofitament en el dit àmbit i amb l'abast indicat (pendent només de que l'acord del Jurat Provincial d'Expropiació adquirisca fermesa i fixe l'import del preu just).
Una vegada que aquests drets estiguen adscrits i fins a la totalitat de drets corresponents a una superfície d'aportació del 20% del total de l'àrea de repartiment, s'adscriuran al macrosector VII. Aquest serà l'àrea de repartiment del futur sector vora nord del Port de Sagunt, a més de les obligacions que resulten derivades de l'article 13.6 de la LOTPP.
S'està usant, en definitiva, una tècnica urbanística semblant a la que s'ha usat en uns altres sectors (terrenys per al cementeri, terrenys per a les instal·lacions esportives del complex internuclis, etc.).
Observacions addicionals:
- S'està d'acord amb l'import de substitució o equivalència de 210 €/m²t, ja que és superior al que s'ha concretat en la instrucció d'expedients del Departament de Patrimoni per a l'alienació de sòl edificable afectat a habitatge protegit.
- S'està d'acord amb els terminis assenyalats en l'al·legació, ja que el de tres anys és el que la LUV defineix per a les reserves d'aprofitament, i quedarà a partir d'aquest moment en mans del propietari originari del sòl la lliure opció per a decantar-se pel pagament del preu just.
- L'observació indicada per l'al·legant en el sentit que "Les transmissions de propietats, tant a l'àmbit vora sud on s'expropien els sòls com els de la vora nord on es percebrien els m² sostre, seran pagades per les parts d'acord amb la llei. Igualment, els impostos que per llei corresponguen a ICONSA tindran les exempcions i rebaixes fiscals que per a les expropiacions i per a habitatge protegit concedeix la legislació vigent" cal entendre-la en el seu abast just. Cal partir de la premissa que no hi ha una transmissió de drets de l'Ajuntament en el futur sector vora nord, sinó que el que hi ha és una adscripció.
És a dir, hi ha una aportació d'uns terrenys que generen una edificabilitat objectivament calculada de 15.268 m²t d'habitatge protegit.
En conseqüència, es considera procedent estimar l'al·legació esmentada i incorporar-la com a contingut de les bases particulars presents així com a contingut de les futures bases particulars del sector objecte de l'expedient 34/07 PL.
En el termini màxim de tres mesos des de la notificació a l'al·legant d'aquestes bases particulars s'haurà de constituir la corresponent reserva d'aprofitament sobre els terrenys objecte d'oferiment, de manera que l'Ajuntament passe a ser propietari legal dels terrenys esmentats i que l'al·legant conserve intacte el seu dret a obtindre 15.268 m²t d'habitatge protegit localitzats al sector indicat adés; cosa que exigirà el replantejament previ amb la presència de tots els limítrofs, a més que el JPE confirme l'import aprovat; altrament, es realitzarien els ajusts oportuns."
En conseqüència, partint de la premissa que l'edificabilitat del sector màxima admissible en les propostes, es repartirà de la manera següent:
Índex d'edificabilitat bruta: 1,2 m²t/m² sòl
Índex d'edificabilitat residencial: 1 m²t/m² sòl
Índex d'edificabilitat terciària: 0,2 m² t/m² sòl
Edificabilitat total del sector: 350.000 m² x 1,2 (IEB): 420.000 m²t
L'aprofitament tipus serà el quocient de l'aprofitament total, 420.000 m²t / sup. sector + (sup. sector x 0,2 (art. 224 PGOU)) + sòl no urbanitzable protegit adscrit x K (en els termes definits en l'art. 123.3 del ROGTU).
Es partirà de les següents dades, sense perjudici que la documentació de planejament precise i concrete aquest esquema:
420.000 m²t
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ :
350.000 m²+ 70.000 m²+ 160.000 m² (x1)
El resultat d'açò seria un aprofitament tipus de 0,7241 m²t/m²sòl.
Però atés que l'aprofitament tipus no pot aplicar-se a l'edificabilitat bruta sinó a l'edificabilitat degudament corregida pels corresponent coeficients d'homogeneïtzació, i partint de la hipòtesi que només s'admeta una tipologia, habitatge col·lectiu en altura, i que el 50% de l'edificabilitat (la residencial) serà habitatge protegit, si bé amb la possibilitat de terciari en plantes baixes es pot treballar amb la hipòtesi següent:
210.000 m² t d'habitatge protegit i baixos comercials x 0,85: 178.500 ua
210.000 m²t habitatge lliure i baixos comercials x 1: 210.000 ua
Total d'ua: 388.500 ua.
388.500 ua
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ :
350.000 m²+ 70.000 m²+ 160.000 m² (x1)
El resultat d'açò seria un aprofitament tipus homogeneïtzat de 0,670 ua /m²sòl.
És a dir, i a l'efecte del que ara interessa, atés que a la superfície adscrita, a fi de complir el que estableix l'article 224 del PGOU, li correspon un aprofitament homogeneïtzat de:
70.000 m² x 0'670: 46.900 ua
De l'edificabilitat assignada a la superfície del sector x 0,2, els primers 15.268 m²t (destinats a habitatge protegit) correspondran a l'al·legant i la resta es localitzaran al macrosector VII. O el que és el mateix, a l'adscripció generada per l'Acord del Ple de 25 de juny de
2008, li correspondrien un total de 12.977 ua. En el cas que l'al·legant puga exercir legítimament el seu dret a percebre en metàl·lic l'import del preu just perquè concórrega alguna de les causes que així ho permeta, aquest aprofitament passaria a ser de titularitat municipal i els seus ingressos quedarien afectats a pagar l'import esmentat, fet que en definitiva atendria l'adquisició del sòl dotacional adscrit dins de l'àrea de repartiment.
Les restants ua es distribuirien de la manera següent:
2n. Equipament de la platja:
És el sòl qualificat com a dotacional que ha sigut objecte de tramitació simultània junt amb el SGES 30. És el conegut com a equipament de la platja. Cal fer les mateixes consideracions que ja es van fer més amunt respecte de l'altre sòl dotacional en el context de l'expedient 6/06 PL.
Partint de la hipòtesi de les dades sobre drets subjectius que s'atribuïen als propietaris esmentats en l'acord plenari de modificació de planejament urbanístic:
"2. Equipament escolar platja:
Classificació del sòl: Urbà.
Superfície UE: 12.935 m²
Índex d'edificabilitat: 1,18 m²t/m²s
Edificabilitat objectiva: 15.266 m²T
Índex d'edificabilitat neta sobre parcel·la: vegeu el plànol
Superfície de l'espai privat: 1723 m².
Superfície sòl dotacional dins de la UE: 11.212 m²
Densitat màxima: 120 hab./ha.
Nre. hab.: 140.
Nre. habitants: 420
SD extra manteniment proporció: 420 X 8,09: 3.397 m².
SD total nova creació: 5.120 m².
Superfície de l'àrea de repartiment: 18.055 m².
Aprofitament tipus: 0'8455 m²t/m²s".
De tot açò s'extrau com a conclusió que als propietaris del sòl esmentat correspondria un aprofitament subjectiu de 12.935 m x 0'8455: 10.936 m²t, o el que és el mateix, atés que no tenia obligació de materialitzar habitatge protegit, 10.936 ua.
A aquest segon grup, atesa la seua condició de sòl urbà, no es podria deduir el 10% de l'aprofitament sinó el 5%, i el tractament de les quotes d'urbanització haurà de ser objecte d'un tractament especial, ponderant les diferències de la seua integració en aquest nou àmbit.
Queda encara una resta de sòl als efectes de l'article 224 del PGOU, que es localitzaran de la manera següent:
3r. Els primers m² en el MSC VII es localitzaran a les parcel·les del polígon fiscal 88, derivat de la instrucció de l'expedient número 6/06 PL.
Es tracta d'un total de 17.239 m², grafiats en magenta i blau als quals correspon un dret de 17.239 m² x 0'670: 11.550 ua, a què caldrà fer una deducció del 10% de l'aprofitament, és a dir, de 1.150 ua.
L'acumulació d'aquests tres grups suposa un total de 35.463 ua i que encara quede una resta de 11.437 ua, o el que és el mateix, que la resta de superfície del MSC VII afectada farà a un total de 17.070 m², que s'haurien de destinar, primer, a completar íntegrament les parcel·les a què es refereix l'apartat anterior, i a continuació, íntegrament les següents per aquest ordre fins a esgotar la superfície adscrita:
Parcel·la número 31, 33, 9002, 144, 145, 189, 274, 273, ...
Aquestes dades per a localitzar l'àrea de repartiment són susceptibles de ser modificades durant la instrucció de l'expedient i en concret, per les següents:
- Per la concreció de l'abast del factor k del sòl no urbanitzable protegit adscrit, en els termes de l'article 123.3 del ROGTU.
- Per la definició adequada dels coeficients correctors dels usos i tipologies.
- La localització singular en l'ordenació detallada que s'aprove d'illes destinades exclusivament a terciari, cosa que variaria els coeficients correctors, etc.
Per tant, aquests només serveixen com a esquema indicatiu per a la redacció de la documentació de planejament que s'ha de presentar, com a sistemàtica de delimitació de l'àrea de repartiment pel que fa als terrenys adscrits.
B. Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que calguen per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
Caldrà ajustar-se a les determinacions específiques disposades en les prescripcions de les bases generals de programació aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006.
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i serveis públics existents.
D. Complementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en tot el que calga per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents i exigibles reglamentàriament.
A més de les ja destacades en la determinació segona, referent a la connexió amb pont amb Canet, l'actuació sobre l'actual pont del barri de Sant Josep, la ronda nord, la connexió oest amb la carretera vella a Canet, els murs de defensa i el parc de Ribera, serà necessari tindre en compte:
- Connexió del pont: hi ha dos possibles punts de connexió, conforme a l'esquema següent:
En aquest sentit, s'assenyala que atés que el fi prioritari pretés és el de donar una solució a la situació actual d'ús excessivament intens de la via pecuària, és destacadament preferent l'alternativa est, i és descartable l'oest, per la seua proximitat als ponts ja oberts.
Com a condició de connexió s'imposarà a més una millora i reforç i fins i tot substitució de l'actual pont del barri de Sant Josep, en els termes que admeta la CHJ.
- Respecte de les connexions viàries, es destaca el següent esquema de vies principals, grafiades en marró:
A més del pont, es destaca la importància dels dos eixos al nord i al sud de l'àmbit, que discorren d'est a oest. Una és la denominada ronda nord. L'altra, un reforç important de les actuals vies nord que separa el sòl urbà del no urbanitzable. Com es veu en l'esquema de més amunt, la secció d'aquesta última no podrà ser inferior a 24 m.
- Respecte de la connexió de l'aigua.
L'àmbit tindrà el seu subministrament a càrrec de la infraestructura del m³/segon i sense que supose un increment de les actuals concessions demanials atorgades per l'Estat ni tampoc un augment de demanda. En aquest sentit, cal tindre en compte que la infraestructura de la dessaladora per a subministrament d'aigua industrial, que és el fruit del conveni de col·laboració subscrit entre l'Ajuntament i el Ministeri de Medi Ambient, ja s'ha iniciat en la seua execució material.
Atés que hi ha uns quants polígons industrials que actualment estan connectats a la infraestructura del m³, com són el d'Ingruinsa, Sepes, Eucolsa, etc., i que consumixen part de l'actual concessió, la qual cosa trenca l'esquema lògic que el subministrament de l'ús industrial siga amb aigua dessalada i el subministrament de l'ús residencial ho siga amb aigua del m³.
Per això, les condicions de connexió d'aigua d'aquest àmbit comporten que es faça la inversió necessària per a connectar algun dels dits polígons industrials amb les instal·lacions de la dessaladora, de manera que permeta substituir el consum que actualment es fa per a ús industrial per consum per a ús residencial. El polígon o polígons industrials que s'han de connectar a la dessaladora dependran del consum actual que es documente i que es pretén substituir i que haurà de ser d'entitat suficient com per a atendre la demanda d'aquest nou sector residencial.
Es considera que d'aquesta manera se superaran els condicionants imposats per l'article 19 de la llei 3/2004, LOTPP, sobre suficiència de l'aigua.
A aquest esforç inversor caldrà unir el de complementació de la connexió a les xarxes del m³ que permeten l'arribada de l'aigua al dit punt.
- S'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà inclosa dins de l'obra urbanitzadora, i es podran realitzar retaxacions de les dites infraestructures quan el punt de connexió donat per la dita companyia estiga a una distància superior a 500 m de l'àmbit (tant amb un punt com la suma dels punts resultants). Només podrà ser objecte de retaxació la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
E) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a aquesta, a favor de l'administració gratuïtament.
Les cessions de sòls qualificats com a dotacionals són les derivades dels punts indicats en aquesta determinació.
A l'efecte simplement de síntesi, es crida l''atenció sobre l'obtenció de:
- 160.000 m² de sòl no urbanitzable protegit adscrit.
- L'SGES 30 i el denominat equipament de la platja.
- Els terrenys en l'MSC VII.
- El denominat parc de Ribera.
- Rondes viàries de gran capacitat.
- El 70% de la superfície del sector.
F) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.
Es fixa el termini màxim de tres anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit.
Determinació tercera. Fitxa de gestió o, si pertoca, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el Pla General
Cal ajustar-se al que ja s'ha indicat en la determinació primera.
Determinació quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament que han de formular els concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen
El document de planejament que presenten els aspirants a agent urbanitzador haurà de complir els objectius adés assenyalats en la determinació segona, a la qual cal remetre's.
Cal especificar el següent:
El document de planejament serà d'aprovació definitiva autonòmica, atés que suposa la reclassificació de sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable residencial.
Es tractarà d'un pla parcial dels descrits en els articles 72 i següents de la LUV, amb totes les exigències i tràmits que hi estableix la legislació urbanística.
A més, cal tindre en compte que:
1. S'estableix una densitat màxima de 100 habitatges per hectàrea, o el que és el mateix, atés que el sector té una superfície aproximada de 350.000 m², és a dir, 35 ha, un nombre màxim d'habitatges de 3.500 o els que es deduïsquen de la superfície exacta del sector.
La densitat màxima indicada és inferior a la del sòl residencial limítrof, que atendria dades que oscil·larien prop dels 120 habitatges per ha, conforme al següent esquema.
2. La meitat del nombre d'habitatges màxim s'haurà de destinar necessàriament a habitatge protegit. Amb l'anterior dada s'estaria parlant d'un mínim aproximat de 1.750 habitatges necessàriament de naturalesa protegida.
A més, aquesta obligació afecta, necessàriament i com a mínim, el 50% de l'índex d'edificabilitat residencial.
3. Esquema de localització d'usos públics i privats.
4. Respecte del càlcul del factor k de tractament subjectiu del dret de propietat del sòl no urbanitzable protegit.
La proposta de l'agent urbanitzador haurà de justificar l'aplicació de les previsions de l'article 123.3 del ROGTU, si bé la justificació esmentada només tindrà caràcter indicatiu, atesos els termes de l'article 169.3 de la LUV que pareix demorar la concreció al moment de la reparcel·lació, quan assenyala que:
"3. La reparcel·lació forçosa té com a objecte:
[...] e) Si és procedent, materialitzar el compliment de la càrrega d'obtindre sòl no urbanitzable protegit a què es refereix la Llei 4/2004 de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en el cas que la reparcel·lació es produïsca per a executar un instrument de planejament que implique el canvi de classificació de sòl no urbanitzable a urbanitzable, establint els oportuns coeficients de ponderació de valor entre el sòl no urbanitzable i l'urbanitzable que s'adscriu, d'acord amb la Llei 6/1998, de 13 d'abril, de Règim del Sòl i Valoracions".
5. Tipologia admissible.
Només s'admetrà la d'habitatge col·lectiu en altura, bé lliure, bé protegit. No pertoquen els habitatges unifamiliars. S'admetria la possibilitat, degudament justificada, d'illes amb ús terciari exclusiu.
El nombre màxim de plantes és de X més aprofitament sobre coberta. Un altre tipus de propostes haurien d'estar especialment motivades.
6. Índexs d'edificabilitat màxims permesos:
Índex d'edificabilitat bruta: 1,2 m²t/m² sòl
Índex d'edificabilitat residencial: 1 m²t/m² sòl
Índex d'edificabilitat terciària: 0,2 m² t/m² sòl
Determinació cinquena. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació
No se'n preveu cap en especial.
Determinació sisena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles
Cal ajustar-se a les exigències de la clàusula 10a de les bases generals així com dels seus annexos I i II.
Cal afegir-hi les exigències següents, de caràcter addicional:
Tota la documentació de planejament inclosa en els programes d'actuació integrada, sense perjudici de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).
El plànol de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georeferenciades i grafiades. aquestes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaran sobre plataformes amb suficient espai que en permeta l'estacionament a fi de comprovar la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dos coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com la limítrofa, incloent una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim les vies de contacte en la seua totalitat, i amb referència a la illes existents, si n'hi haguera. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadre de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el plànol.
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georeferenciat de l'àmbit (o àmbits si pertoca) de l'actuació del plànol de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.
Documents de planejament
Documentació escrita informativa i justificativa
La part informativa de la documentació de planejament inclosa en els programes d'actuació integrada constarà d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així pertoque.
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial figuraran en un llistat on conste cada una d'aquestes de forma completa i el butlletí i data de publicació.
Documentació gràfica informativa
Els plànols informatius reglamentaris se sotmetran als següents criteris obligatoris:
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plànols originals de classificació de sòl del PGOU a la seua escala original.
b) L'estructura de la propietat reflectirà el plànol original cadastral. (en paper escala 1:2.000) .
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota (en paper escala 1:2.000). En el suport digital constarà com a capa única les corbes de nivell metre a metre.
d) El pla dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior. (en paper escala 1:2.000).
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i xarxes generals de servici, inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2.000).
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plànols originals del PGOU que pertoquen en cada cas, a la seua escala original.
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents al territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que hi existisquen o altres factors anàlegs, es faran constar en un plànol a banda o si és possible en l'assenyalat com a e). En qualsevol cas, les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida, es faran constar en el suport digital georeferenciat com a capa única.
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després de l'ordenació proposada.
Documentació gràfica de caràcter normatiu
Els plànols proponents d'una nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:
a) El plànol de qualificació i assignació de destinacions urbanístiques a cada terreny inclourà en la forma que es considere oportuna els paràmetres característics de cada un d'aquests: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren rellevants en funció de l'ordenació detallada proposada (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
b) El plànol de delimitació de la xarxa de reserves del sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si se'n fixa), nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
c) En el plànol específic de la xarxa viària rodada i de vianants es definiran les seues amplàries i característiques geomètriques, incloent un esquema de les seccions tipus de cada vial. Aquest plànol prescindirà d'aquells elements propis del projecte d'urbanització inclòs en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants dels punts de trobada així com les corresponents a les vies de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si pertoca, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. aquest plànol ha d'incloure necessàriament les corbes de nivell (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix plànol del model real o virtual d'implantació dels volums edificables que es basarà en el plànol a), reproduint les dades d'aquell, i grafiant-los sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destí (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
e) Plànol final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el plànol original del PGOU a què afecte.
f) Aquells altres plànols que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.
Tots els plànols hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent als sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, acreditant la integració de la proposta.
Caldrà tindre en compte que l'àmbit està sota la zona d'afecció de servitud de senyalització aeronàutica; per això, en tot cas s'haurà d'acreditar en l'expedient que l'ordenació proposada no afecta l'afecció esmentada.
A més tota la documentació gràfica haurà d'ajustar-se a l'ordenança municipal aprovada definitivament pel Ple municipal en la seua sessió de 30.4.2008 (exp. 36/2007 PL) i publicada en el Butlletí Oficial de la Província de València número 126 de 28.5.2008, com a ordenança municipal sobre alineacions, rasants, actes de replantejament i plànols finals d'obres, i de conformitat amb el que estableixen els articles 1 i 7.4 d'aquesta.
Amb caràcter addicional a l'anterior, caldrà adjuntar l'estudi d'integració territorial, l'estudi d'integració paisatgística de l'ordenació i estudi acústic, a més de tota la documentació exigida pels articles 72 i següents de la LUV.
De conformitat amb el que estableix l'article 226 del Decret 67/2006, l'aspiranr haurà d'impulsar la tramitació de la corresponent cèdula territorial d'urbanització davant de la Conselleria.
Determinació setena. Admissibilitat de variants
S'admetran en els aspectes expressament indicats al llarg d'aquestes bases.
Determinació huitena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització
Com ja s'ha indicat, caldrà ajustar-se a les determinacions de la clàusula 10a de les bases generals i al seu annex II.
Cal afegir-hi les exigències següents, de caràcter addicional:
- Tota instal·lació existent que done un nou servei a la zona que s'urbanitza, haurà de ser revisada mitjançant una cambra, mandrí o un altre sistema de comprovació, i caldrà adoptar les mesures correctores necessàries per a la seua correcta funcionalitat. En cas contrari, s'entendrà que es aquesta és reposada amb els condicionants imposats a l'obra nova.
- Quant a control de qualitat, cal afegir les següents qüestions, que hauran de ser dutes a terme per un laboratori acreditat:
- Serà obligatòria el llavat i desinfecció de la canalització d'aigua prèviament a la connexió a les xarxes municipals i per tant a la seua recepció.
- Serà obligatori realitzar les proves d'estanqueïtat i pressió de les xarxes d'aigua a una pressió de 10 atm, en trams no majors a 500 m.
- Serà obligatori el pas de cambra de TV en circuit tancat, per les conduccions de sanejament i pluvials una vegada executades, comprovant el seu bon funcionament prèviament a qualsevol connexió que a aquesta es pretenga. Aquesta prova es realitzarà tantes vegades com calga per a garantir el bon funcionament de la xarxa (després de reparacions), i haurà de ser inspeccionada per una empresa especialitzada.
- Tots els registres han de disposar d'un certificat de producte, a més de les exigències indicades en les bases generals.
- A l'efecte del seu disseny, els vials admetran trànsit pesat.
- L'acabat per a les columnes serà oxiró negre en vials i oxiró verd en zones verdes.
Determinació novena. Estimació dels terminis de desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes de l'incompliment
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.
b) La notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà de practicar-se en el termini màxim d'un mes des de la formalització del PAI.
c) El projecte de reparcel·lació haurà de presentar-se davant de l'Ajuntament per l'urbanitzador en el termini màxim de quatre mesos des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A aquest efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant una acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de dos mesos des que s'efectue la notificació a l'urbanitzador de les modificacions que cal introduir en el projecte inicialment formulat.
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini de dos mesos des de la íntegra notificació de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, acreditant-se per mitjà d'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys, per un tècnic municipal. A aquests efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de la quantitat esmentada a la tresoreria municipal.
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de 36 mesos des que s'inicien. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu. No obstant això, l'Ajuntament es reserva la potestat de pròrroga en terminis majors si així ho justificaren degudament condicionants d'organismes supramunicipals o de companyies de serveis.
Efectes del seu incompliment.
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats, i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un 1 per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.
Determinació desena. Model de proposició que han de presentar els interessats
Model de proposició
(Nom i cognoms) ?, amb DNI número ?, amb domicili per a tots els actes d'aquest concurs a ?, què intervinc en nom i representació de l'entitat mercantil ?, amb domicili social a ?, CIF núm. ..., telèfon ?, correu electrònic - i fax núm. ?, assabentat de l'anunci publicat en el ?; de les bases generals, publicades en el BOP de data ?; i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Sagunt en la sessió de data ?, i publicades en el ?, per a contractar per mitjà d'un concurs públic obert el Programa d'Actuació Integrada de l'Àmbit Vora Nord del Port de Sagunt, de conformitat amb les bases esmentades.
Amb la presentació d'aquesta sol·licitud, la meua representada accepta els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació d'aquest programa, i declara que compleix totes les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.
(Lloc, data i firma del / la proponent).
Determinació onzena. Documentació que ha de presentar cada licitador junt amb la proposició
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada en la Llei 30/2007, de Contractació del Sector Públic. Aspecte que cal complementar amb el que estableix la determinació 13a de les presents bases particulars.
En el sobre B, com a alternativa tècnica: a més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions d'aquestes bases acreditatiu de tots els aspectes i propostes indicats en aquestes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica: els indicats en l'article 127 de la LUV i 301 i següents del ROGTU.
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:
A. De l'alternativa tècnica.
- El document de planejament.
- El projecte d'urbanització.
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació integrada i resta de compromisos de l'aspirant.
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme a l'article 124.2, amb la indicació expressa, si pertoca, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal, així com si s'assumeix o no voluntàriament el compromís de construcció i gestió d'aparcament subterrani en subsòl municipal.
B. De la proposició juridicoeconòmica.
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, indicat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.
c) El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
Determinació dotzena. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions
El termini de presentació de proposicions al concurs és de sis mesos.
L'inici del còmput del dit termini començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries practicades, siga la del DOCV o siga la del DOUE.
Les proposicions dels interessats hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 08.00 hores a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Aquesta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no a la resta de documents que siga necessari aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans previstos en la Llei 30/1992 (LRJPAC).
Determinació tretzena. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment d'aquests
Solvència econòmica i financera.
N'hi haurà prou a reunir un dels requisits següents:
A. Capital social mínim.
El capital social mínim serà de 1.000.000 d'euros.
aquest aspecte s'acreditarà per mitjà d'un certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.
B. Disponibilitat de fons propis.
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20% del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.
Si es tracta d'una persona jurídica el mitjà d'acreditació d'aquesta solvència serà la presentació del balanç, en relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovats i inscrits en la forma deguda en el Registre Mercantil.
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'una patrimoni equivalent als fons propis adés indicats; aspecte que acreditaria per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'impost del patrimoni, se li exigirà que la declaració de l'IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.
C. Agrupacions d'interés urbanístic.
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat jurídica pública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.
S'acreditarà aquest aspecte per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic (AIU).
Solvència tècnica i professional
A. Plantilla mínima
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels següents efectius
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p. ex. ICCP).
- Un arquitecte tècnic.
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior
- Un topògraf.
- Un llicenciat en Dret.
S'acreditarà aquest aspecte per mitjà d'una còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.
A més caldrà adjuntar una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'aquests.
B. Contractes de serveis professionals
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de serveis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència d'aquest.
S'acreditarà aquest aspecte per mitjà d'una còpia compulsada dels contractes de serveis professionals corresponents.
A més caldrà adjuntar una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'aquests.
Determinació catorzena. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per ordre decreixent d'importància, incloent la ponderació
Ja que s'està davant d'un programa l'alternativa tècnica del qual va acompanyada d'instrument de planejament que afecta l'ordenació estructural, la puntuació de l'alternativa tècnica i de l'instrument de planejament representarà entre el 75 per cent de la valoració en relació amb la proposició juridicoeconòmica, que representarà entre el 25 per cent.
A efectes aclaridors es destaca que les valoracions que s'indiquen a continuació en cada un dels apartats de l'alternativa tècnica i de la proposició juridicoeconòmica s'atribuiran exclusivament a aquell licitador que presente la millor proposta en aqueix apartat.
Dins de cada una d'aquestes, la importància relativa és la següent:
Per a l'alternativa tècnica:
a) La qualitat tècnica de l'ordenació proposada. Aquest criteri representarà un 50 per cent de la valoració de l'alternativa tècnica.
b) La resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn.
c) La millor estructuració de dotacions públiques i d'espais lliures.
Els criteris establits en els apartats b) i c) anteriors representaran en conjunt un 20 per cent de la valoració de l'alternativa tècnica.
d) La qualitat tècnica de les solucions proposades per a la urbanització.
Aquest criteri representarà un 10 per cent.
e) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'aquest, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Aquest criteri suposarà un 10 per cent del valor total de l'alternativa tècnica.
g) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.
h) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.
i) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
j) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constitueixen l'objecte del programa.
Els criteris establits en els apartats g), h), i) i j) anteriors representaran en conjunt un 10 per cent de la puntuació total de l'alternativa tècnica.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
a) Menor import respecte de referències de quadres de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Aquest criteri representarà un 35 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
b) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per mitjà de la reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els qui no tinga un contracte suficient. Aquest criteri representarà un 30 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa representarà un 25 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
d) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador. Aquest criteri suposarà un 10 per cent del valor total de la proposició juridicoeconòmica.
Determinació quinzena. La previsió i, si pertoca, limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial que s'ha de programar, així com les conseqüències de l'ampliació
No s'admeten.
Determinació setzena. El percentatge mínim de solars l'edificació del qual haja de ser simultània a la urbanització
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que estableix l'annex III de les bases generals esmentades.
Determinació dessetena. Necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge que estableix l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials.
En aquest cas no concorre la necessitat d'un informe del Consell del territori i el Paisatge, atés que és un sector inferior a 500.000 m².
Respecte de l'informe d'altres administracions, seran preceptius els següents:
- Administració hidràulica, la CHJ, en els termes de l'article 19 de la LOTPP, així com la incidència del PATRICOVA i el límit amb el llit del riu Palància.
- Demarcació de Costes a València, del Ministeri de Medi Ambient.
- Administració autonòmica amb competències en policia de servituds de costes.
- Administració forestal autonòmica.
- Cèdula territorial d'urbanització per part de la conselleria amb competències en matèria d'urbanisme.
- Ajuntament de Canet d'En Berenguer respecte de la connexió del pont/s.
Els aspirants hauran d'aportar una justificació d'haver sol·licitat el dictamen de les dites administracions, aportant la documentació corresponent que en permeta l'emissió. La cèdula territorial d'urbanització es regirà per les seues pròpies regles procedimentals, que hauran de ser observades pels aspirants. Per a l'emissió de l'informe a què es refereix l'article 19 de la LOTPP s'haurà d'aportar la documentació que té predefinida la CHJ.
Determinació dihuitena. Percentatge màxim de coeficient de canvi
El proponent haurà de motivar-lo, contrastant el pressupost del PAI que es propose i el preu del sòl, seguint els criteris de valoració de la llei estatal del sòl. Els ajustos de preu que es fixen en l'acord d'adjudicació determinaran els ajustos corresponents en el coeficient de canvi.
Determinació denovena. Prerrogatives que té l'administració
Caldrà ajustar-se al que disposa la clàusula 3a de les bases generals per les quals es regeix el present PAI.
Determinació vintena. Competència de l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
L'ordre jurisdiccional contenciós administratiu serà el competent per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
Determinació vint-i-unena. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que es disposa en els articles 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el Reglament, així com existència o inexistència de cànon d'urbanització.
No s'observen.
Determinació vint-i-dosena. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional.
De conformitat amb el que estableix la base 9a de les bases generals, s'estableix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 400.000 euros.
Respecte de les obres d'urbanització que han d'executar-se sota la responsabilitat de l'agent urbanitzador de l'àmbit
Atés que en les bases generals per les quals es regeix aquest PAI es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEM:
Per a la urbanització interior: un cost mitjà màxim per m² de vial i per m² de zona verda. En el cas que ens ocupa, per comparació amb actuacions similars, i actualitzacions de l'IPC, es fixa un cost mitjà per a m² de vial de 85 €/m².
Per a les connexions exteriors: queden excloses del PEM màxim anterior, les següents:
a) Connexió amb Canet per mitjà d'un pont sobre el riu Palància que suposarà una alternativa decisiva a l'ús viari actual de la via pecuària.
b) Reforç/substitució de l'actual pont a Canet a l'altura del barri de Sant Josep.
c) Execució de les obres de defensa del riu que establisca preceptivament el PATRICOVA..
d) L'execució del parc de ribera que continue l'esquema del SUNP VI 3a fase, millorant-lo per haver-hi un important marge de maniobra per a això, i que supose un significatiu suport al contigu parc del delta tindrà un import màxim de 50 euros/m² de parc.
e) Les conduccions exteriors de subministrament d'aigua quan el punt de connexió estiga a una distància superior a 100 m de l'àmbit; només podrà ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
f) Les mateixes consideracions sobre la connexió de clavegueram.
Així mateix, s'exceptuarà del PEM d'urbanització interior, en cas de ser previst en el programa, el corresponent import per demolició d'edificacions afectades. Les demolicions es fixen en un cost de 90 €/m³ derrocat, mentre que un altre tipus d'obres (p. ex. reposició de tanques, demolició séquies, obres menors de reposició, etc.), haurà de justificar-se amb el corresponent desglossament pressupostari, sent la base de preus la de l'Institut Valencià de l'Edificació (IVE).
Al seu torn s'indicava en les bases generals que si les infraestructures foren de titularitat distinta i no s'haguera pogut determinar el preu de partida per part dels serveis tècnics municipals, s'exclouria expressament del preu màxim fixat per aquest Ajuntament com a preu de partida de la licitació a la baixa. No obstant això, en qualsevol altra obra que puga afectar el subministrament d'energia elèctrica s'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà inclosa dins de l'obra urbanitzadora, i es podran realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en aquestes bases particulars en relació amb les infraestructures esmentades quan el punt de connexió donat per la companyia esmentada estiga a una distància superior a 500 m de l'àmbit, i només podrà ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
Igualment, quedaran fora d'aquest límit econòmic aquelles millores en infraestructures que, malgrat ser necessàries o convenients, no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants.
Així mateix, es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEC en establir-se que mai podria superar el 19% del PEM.
D'una altra banda s'assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com a indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament aquesta qüestió en les seues proposicions juridicoeconòmiques.
També es va establir en les bases generals com a despeses generals un percentatge màxim del 5% de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb aquest percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, despeses de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, despeses financeres, etc. En el cas que, com a conseqüència de l'aplicació de l'anterior percentatge, resulte un import inferior a 60.000 euros, en tot cas es considerarà com a import a cobrar la quantitat esmentada de 60.000 euros.
Atés que es tracta d'un PAI l'aprovació definitiva del qual correspon a la Generalitat, és necessari afegir un matís respecte del concepte del preu cert, total i tancat, i és el del fet que una vegada aquest Ajuntament haja fixat els imports, per mitjà de l'acord d'aprovació provisional del PAI i fins al moment que la conselleria amb competències en matèria d'urbanisme adopte l'acord d'aprovació definitiva del PAI, a l'import fixat pel primer dels dos acords (el municipal) s'aplicarà l'IPC fins a la data de segon acord (l'autonòmic), i operarà a partir d'aqueixa data el concepte de preu cert, total i tancat.
Determinació vint-i-tresena. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les desenvolupen
Les bases generals estableixen respecte d'això que només es procedirà a obrir la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30% dels punts possibles de l'alternativa tècnica.
Determinació vint-i-quatrena. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva que ha de prestar l'urbanitzador
Caldrà ajustar-se al que disposa la base 13a de les bases generals d'aquest PAI.
Determinació vint-i-cinquena. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en aquest reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques.
No se'n considera necessària la fixació de cap amb caràcter addicional.
Determinació vint-i-sisena. L'abast i límit de les possibles pròrrogues per al desenvolupament i execució del programa.
L'Ajuntament es reserva valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que concórreguen.
Determinació vint-i-setena. Relació de titulars cadastrals
En les bases generals s'estableix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regeix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.
La relació esmentada no serà de lliure accés en l'expedient sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han dipositat a la notaria la documentació a què es refereix l'article 134 de la LUV, a l'efecte de practicar la notificació a aquests en el context de la preceptiva informació pública.
Figura en l'expedient la relació esmentada, facilitada pel Departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.
L'agent urbanitzador, en compliment del que disposa la disposició addicional 9a del Reial Decret Legislatiu 2/2008, sol·licitarà i incorporarà a l'expedient un certificat emés per l'administració titular de les dades cadastrals, on es constaten qui han sigut els titulars de les finques afectades en els últims cinc anys. Aquest certificat figurarà en l'expedient municipal, en tot ca,s abans de l'adopció de l'acord d'aprovació provisional del pla parcial».
Vist l'informe de Secretaria emés en data 30 de desembre de 2009.
Una vegada sotmés l'assumpte a votació, resulta:
Total regidors: 24. Regidors assistents: 24; regidors absents: cap. Vots a favor: 14, de l'alcalde i senyors Muniesa, Vayá, Serrano, Martí, Murciano, Bono, Peláez, Peris, Fernández Chirivella, González, Paz, Navarro i Sánchez. Vots en contra: 10, dels senyors i senyores Calero, José Luis Chover, Hernández, García Benítez Acampajo, Miguel Chover, Fernández Carrasco, García Muñoz, López-Egea i Aguilar; Per això, de conformitat amb la Comissió Informativa de Política Territorial i Sostenibilitat, el Ple de l'Ajuntament, per 14 vots a favor de PP i SP i 10 vots en contra de PSOE, BLOC i EU, acorda:
Primer
L'aprovació d'aquestes bases particulars de programació de l'àmbit denominat vora nord del Port de Sagunt.
Segon
La iniciació del procediment de programació d'aquest àmbit, en els termes de l'article 132 i següents de la LUV.
Aquest acte, de conformitat amb el que estableix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
Contra aquest acte es podrà interposar, amb caràcter potestatiu, un recurs de reposició, o impugnar-se directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
En el cas que s'opte per la interposició del recurs de reposició, es farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la publicació d'aquest; caldrà tindre en compte que la interposició del recurs impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
El recurs s'ha de resoldre i notificar en el termini d'un mes; altrament, s'entendrà desestimat i quedarà expedita la via contenciosa administrativa.
En el cas que es decidisca interposar un recurs contenciós administratiu directament, es farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant de la sala contenciosa administrativa corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà d'aquesta publicació.
Tot això sense perjudici que puga exercir qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.
Cosa que es publica als efectes oportuns i sense perjudici del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.
Sagunt, 26 de gener de 2010. L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6226, del 15-03-2010 (2010/2307)

Bases particulares de programación del ámbito borde norte del Puerto de Sagunto. Expediente número 34/2007 PL.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6226

Fecha DOGV
:   15-03-2010

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2010/2307

CVE


Fecha del documento
:   26-01-2010

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Sagunto

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Bases particulares de programación del ámbito borde norte del Puerto de Sagunto. Expediente número 34/2007 PL. [2010/2307]El Pleno de la corporación municipal, en sesión ordinaria celebrada el día 30 de diciembre de 2009, adoptó, entre otros, el siguiente acuerdo:
7. Bases particulares de programación del ámbito borde norte del Puerto de Sagunto. Expediente 34/07 PL
Visto el dictamen favorable emitido por parte de la Comisión Informativa de Política Territorial y Sostenibilidad en fecha 23 de diciembre de 2009, a propuesta del jefe de sección de Urbanismo, que tiene el siguiente tenor literal:
«1. Inicio de la programación
En fecha 15 de noviembre de 2007 (RE 70.044), por parte de la entidad ICONSA, SL, se ha presentado solicitud que habría que interpretar, en el contexto de la Ley 16/2005, Urbanística Valenciana (LUV), como una solicitud de programación del ámbito por medio de gestión indirecta, en los términos de su artículo 130. Conforme al mismo existe una obligación por parte del Ayuntamiento de resolver expresamente en alguno de los tres sentidos recogidos en dicho artículo.
2. Bases generales aplicables
A los efectos del artículo 131.1 de la LUV, el presente programa se regirá, además de por las previsiones que se contemplen en las presentes bases particulares, por las bases generales de programación en el municipio de Sagunto, aprobadas definitivamente en la sesión ordinaria del Pleno de fecha 28 de septiembre de 2006, y publicadas íntegramente en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha 23 de octubre de 2006.
Complementando a dichas bases generales, en relación con el ámbito borde norte del Puerto de Sagunto habría que tener en cuenta las siguientes determinaciones.
Determinación primera. Ordenación urbanística vigente en el ámbito de la actuación integrada
El ámbito para el que se solicita la programación es el siguiente, según la documentación presentada por los interesados:
En una visión más de conjunto, la representación gráfica sería la siguiente:
Se trata de la única porción de suelo clasificado como no urbanizable existente entre el núcleo urbano del Puerto de Sagunto y el cauce del río Palancia.
En relación con el ámbito para el que se pretende la programación, concurren las siguientes circunstancias definidas por el Plan General de Ordenación Urbana (PGOU) de 1992 y su documento refundido de 1997.
El suelo cuenta con la clasificación otorgada por el PGOU-1992 como suelo no urbanizable común.
Es una porción de unos 360.000 m² que lindan al sur en toda su longitud de unos 2 km con suelo clasificado por el PGOU como suelo urbano residencial (casi en 1,5 km) y con suelo urbanizable residencial ya programado y en fase de ejecución, en el resto. Al norte linda con monte de ribera (de titularidad de la Generalitat en virtud del correspondiente Real Decreto de transferencia por parte del Estado) y con el cauce del río Palancia (dominio público hidráulico, de titularidad estatal). En una parte importante de su lado norte linda (con el cauce del río en medio) con el parque público del delta del Palancia, proyecto que está en fase de ejecución por parte de la CHJ y que tiene una superficie de más de 200.000 m². Por el lado este linda con dominio público marítimo terrestre, también de titularidad estatal. Por el oeste linda con el SUNP VI 3ª fase.
La identificación precisa de estos terrenos calificados como dominio público forestal, hidráulico, y marítimo terrestre, y que necesariamente deben ser excluidos de la programación, además de frontera y límite físico coincidente de la misma, suponen ya de entrada un recorte considerable en relación con la superficie de los terrenos grafiados en la solicitud de programación. Sin perjuicio de que los aspirantes a agentes urbanizadores deben documentar en su propuesta de planeamiento necesariamente la localización de los tres deslindes administrativos señalados, se puede adelantar ya que la superficie del ámbito a nivel esquemático sería la siguiente:
Además de lo anterior, es preciso tener en cuenta otras afecciones adicionales definidas por la legislación sectorial que operan sobre el ámbito:
A) La afección del PATRICOVA sobre dichos terrenos es la siguiente:
Al respecto, ya en su momento por parte del arquitecto municipal se informó sobre las implicaciones del PATRICOVA para nuestro término municipal y se señaló que:
"Zonas de riesgo
Zona Nivel de riesgo
VC06 Cono del Palancia 1-2-3-6
/.../
En cuanto a las acciones estructurales, o actuaciones administrativas exigidas por la legislación sectorial son las siguientes:
/?/
Actuación Prioridad Coste estim. Org.
EVC062 Cono del Palancia Alta 1900 x 106 PTA CHJ
También hay previstas otras actuaciones de restauración hidrológica, en VC06 Cono del Palancia, por 3.411.000 pesetas, con prioridad baja.
Conclusión
Lo mas significativo del plan en lo que se refiere a Sagunto es la propuesta de actuaciones en materia de infraestructuras, y precisamente por lo parco de su previsión, máxime en relación con lo tardío de su puesta en marcha. El problema de la desembocadura del Palancia ya fue denunciado por el Ayuntamiento el año 1985. Además, de acuerdo con las previsiones de cuenca, se solicitaba una actuación global desde el puente de la A-7 hasta el mar. Teniendo en cuenta que las obras de defensa y encauzamiento van a ser o han sido abordadas por particulares, creemos que se debe ser mas exigente con las actuaciones a realizar, en concreto, se podría solicitar una actuación integral del margen izquierdo del río con acciones blandas de ribera, tal como se expuso anteriormente en el plan de cuenca.
En cuanto a las restricciones urbanísticas, el plan contempla exigencias en materia de ordenación del territorio y normas de edificación. Las mayores trabas afectan al suelo no urbanizable y al suelo urbanizable sin programa aprobado, llegando a la desclasificación total o parcial en función de los contenidos del PATRICOVA. En todos los casos en las zonas afectadas, los programas deben aportar estudios complementarios exhaustivos así como infraestructuras especificas que se incluirán como obras de urbanización.
En nuestro caso quedarían afectados [...], y los terrenos situados al norte del casco del Puerto.
Las ordenanzas directas afectan a las edificaciones en todo tipo de suelos, y se refieren a limitaciones en materia de sótanos, rasantes y similares, que habrá que incorporar a las normas urbanísticas del Plan General".
Lo que se deberá tener en cuenta a los efectos de darle el tratamiento de planeamiento y de soluciones de urbanización oportunas.
B) Servidumbres aeronáuticas.
Al respecto es preciso indicar que operarían las siguientes limitaciones:
El arquitecto municipal ha extraído al respecto la conclusión de que:
"[...] de acuerdo con la normativa del PGOU el número de plantas máximo es de X+aprovechamiento bajo cubierta, que se corresponde a una altura total de 32 + 4,3: 36,3 m, muy inferior a las contenidas en la servidumbre".
C) Por otra parte, es preciso tener en cuenta que al presente sector le afectan las previsiones del artículo 37 del Decreto 67/2006, conforme al cual:
"Artículo 37. Normas de aplicación directa en las zonas del litoral (en referencia al artículo 15 de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje)
1. Tendrán la clasificación de suelo no urbanizable protegido los sistemas dunares y las dunas, vivas o fósiles, del litoral valenciano, así como los sistemas vegetales de valor relevante existentes en el litoral, incluyéndose en dicha clasificación un perímetro de protección a estas zonas que habrá de determinarse por decreto.
2. Hasta tanto se redacte el Plan de Acción Territorial del Litoral de la Comunitat Valenciana, en las zonas de litoral no podrá ocuparse por la edificación más del 30 por ciento de la superficie del sector o, en su caso, del ámbito de la actuación aislada o integrada. La planificación territorial y urbanística, en los terrenos edificables del litoral, concentrará la edificabilidad y minimizará la ocupación de suelo, procurando espacios libres, públicos o privados, que eviten la total compactación del frente litoral.
3. Hasta tanto se redacte el Plan de Acción Territorial del Litoral de la Comunitat Valenciana, se considera litoral, a los efectos del presente reglamento, la franja de terrenos existente entre la línea marítimo-terrestre y la línea que discurre paralela a la misma a un kilómetro de distancia".
Criterios de sectorización:
Se deberán excluir todos aquellos terrenos que tengan la naturaleza de bien de dominio público forestal, hidráulico y marítimo, debiéndose acudir a los datos aportados por los respectivos deslindes de 1952 y 2007.
Se deberán incluir todos los terrenos restantes hasta la antigua carretera de la Diputación a Canet, ajustándose a la delimitación del sector y el área de reparto del macrosector VI-3ª fase.
ORTOFOTOSAsí mismo se deberá incluir los terrenos que actualmente tienen la calificación por el PGOU como SGES-30, de unos 30.000 m², en los términos que después se describirán.
Con ello se cierra toda la trama residencial norte del Puerto de Sagunto, fijando el límite con aquellos terrenos que por su naturaleza demanial están excluidos de los procesos de desarrollo urbanístico.
En el esquema de abajo, la grafía amarilla representaría esquemáticamente la superficie del sector:
CADASTRAL / CATASTRAL
Determinación segunda. Necesidades y objetivos a satisfacer con el programa de actuación integrada.
En relación con los objetivos y como base de motivación de la modificación pretendida es preciso tener en cuenta lo siguiente:
Objetivos de interés general pretendidos:
- Completar la oferta de vivienda protegida para el núcleo urbano del Puerto de Sagunto, estableciendo un porcentaje mínimo del 50% de vivienda protegida obligatoria aplicable tanto al índice de edificabilidad residencial del sector como a la densidad del mismo (máximo total de 100 vivi/ha). El objetivo pretendido es generar aproximadamente y como mínimo unas 1.750 viviendas protegidas en dicho ámbito, de las totales 3.500 viviendas previstas aproximadamente.
- Completar la ejecución de una serie de infraestructuras de gran trascendencia y de las que hay que destacar:
a) Conexión con Canet por medio de puente sobre el río Palancia que supondrá una alternativa decisiva al uso viario actual de la vía pecuaria.
b) Refuerzo/sustitución del actual puente a Canet a la altura del barrio de San José.
c) Ejecución de las obras de defensa del río que establezca preceptivamente el PATRICOVA.
d) Ejecución de un potente parque de ribera que continúe el esquema del SUNP VI 3ª fase, mejorándolo al haber un importante margen de maniobra para ello y que suponga un significativo apoyo al contiguo parque del Delta.
e) La ejecución de la ronda viaria norte que debe ayudar a descongestionar el tráfico rodado del núcleo del Puerto, impidiendo que el desarrollo del ámbito sature las infraestructuras existentes. A ello se añadirá la importante potenciación del actual viario situado al norte del núcleo, incompleto en este momento.
f) La conexión viaria oeste con la rotonda del SUNP VI 3ª fase.
- Obtener la disponibilidad municipal de una importante bolsa de suelo dotacional.
Además de que como antes se ha dicho es de aplicación lo dispuesto en el artículo 37 del Decreto 67/2006, Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística (ROGTU), lo que determina que el 70% de la superficie del sector va a ser de naturaleza demanial, se buscan otros objetivos adicionales. En concreto el colindante SGES-30, clasificado por el PGOU-92 como suelo urbanizable. Si bien dicho suelo es objeto de un expediente de planeamiento, de referencia 6/06 PL, que cuenta con aprobación provisional municipal y que está pendiente de la aprobación definitiva autonómica, reconducirlo al presente expediente se considera una mejor solución global que permitiría mantener la calificación como dotación pública de la totalidad del suelo originario.
Si bien teniendo en cuenta que como mínimo una superficie de 12.000 m² deberían conservar la calificación como escolar por exigencia de la Conselleria de Educación (informe de la Conselleria de Educación, en fecha 20.11.2006, favorable, con el siguiente tenor):
"Se acepta la nueva ubicación y superficie de la parcela educativa E4, propuesta en modificación puntual del PGOU parcela escolar en playa, equipamiento escolar/z. verde de Sagunto, objeto de este informe, en cuanto se adopten las medidas y modificaciones en las calificaciones de la parcelas que actualmente no estén calificadas como educativas y necesarias para cubrir las necesidades escolares de los sectores informados. En concreto, deberán ser calificadas como equipamiento de uso educativo: la parcela de 12.000 m² de la nueva parcela E4 de 15.500 m², la parcela T1 de 33.016 m² y la parcela resultante de unir la parcela E2 de 4.045 m² y la parcela E1 de 7364 m² ( suprimiendo el vial que los separa)".
Dicho SGES-30, al incluirse dentro del sector generaría edificabilidad al serle de aplicación los índices de edificabilidad.
No obstante no será el único suelo dotacional que se adquirirá como consecuencia de esta actuación, si bien es preciso remitirse a las consideraciones que se indicarán cuando se hable del área de reparto. Se adelanta en concreto que se pretende la obtención del denominado equipamiento de la playa, que también era objeto del expediente 6/06 PL.
Como consecuencia de estas previsiones, los trámites del expediente 6/06 PL quedarían en suspenso hasta que se resuelva el presente expediente de planeamiento 34/07 PL, con la correspondiente aprobación definitiva por parte de la Conselleria de Territorio. En caso de que esta última no se consiguiese, el Ayuntamiento continuaría con los trámites del citado expediente 6/06 PL, volviendo a plantear a la Conselleria la aprobación definitiva del citado expediente, pero retirándolo de la tramitación autonómica hasta entonces y sólo en el caso de que el presente expediente no prosperase, en cuyo caso se volvería a impulsar ante tal instancia.
Para conseguir este conjunto de objetivos se pretende la reclasificación de suelo no urbanizable común en suelo urbanizable de zonificación residencial preferente a través de un plan parcial de los contemplados en los artículo 72 y siguientes de la LUV, 16/2005. Las presentes bases van a definir gráficamente un esquema general de los trazos o líneas generales que se pretenden, pero se va a dejar un margen de maniobra importante a las distintas propuestas de planeamiento que se presenten por los aspirantes a agentes urbanizadores para que las mejoren y formulen la mejor solución posible de ordenación pormenorizada para la zona si bien respetando las líneas directrices que se señalan en las presentes bases.
Es un plan parcial de los contemplados en los artículos 72 y siguientes de la LUV, luego debe formar parte de la documentación del PAI el estudio justificativo de la integración territorial, además del estudio de integración paisajística.
Sin perjuicio de lo anterior y en los términos de la normativa reguladora del contenido de las bases es preciso tener en cuenta lo siguiente sobre los objetivos:
a) Gestionar la transformación jurídica de las fincas afectadas por el programa.
1. Además de las operaciones ordinarias que se deberán realizar en este sentido, conviene llamar especial atención a una serie de extremos concretos a tener en cuenta:
Es preciso tener en cuenta las del artículo 16 del Texto Refundido de la Ley del Suelo, Real Decreto Legislativo 2/2008, que señala que el 10% del aprovechamiento ponderado será de cesión gratuita a favor del Ayuntamiento. Dice dicho precepto que es obligación de los propietarios:
"b) Entregar a la administración competente, y con destino a patrimonio público de suelo, el suelo libre de cargas de urbanización correspondiente al porcentaje de la edificabilidad media ponderada de la actuación, o del ámbito superior de referencia en que ésta se incluya, que fije la legislación reguladora de la ordenación territorial y urbanística.
En las actuaciones de dotación, este porcentaje se entenderá referido al incremento de la edificabilidad media ponderada atribuida a los terrenos incluidos en la actuación.
Con carácter general, el porcentaje a que se refieren los párrafos anteriores no podrá ser inferior al cinco por ciento ni superior al quince por ciento.
La legislación sobre ordenación territorial y urbanística podrá permitir excepcionalmente reducir o incrementar este porcentaje de forma proporcionada y motivada, hasta alcanzar un máximo del veinte por ciento en el caso de su incremento, para las actuaciones o los ámbitos en los que el valor de las parcelas resultantes sea sensiblemente inferior o superior, respectivamente, al medio en los restantes de su misma categoría de suelo.
La legislación sobre ordenación territorial y urbanística podrá determinar los casos y condiciones en que quepa sustituir la entrega del suelo por otras formas de cumplimiento del deber, excepto cuando pueda cumplirse con suelo destinado a vivienda sometida a algún régimen de protección pública en virtud de la reserva a que se refiere la letra b) del artículo 10".
Cuestión que ha sido precisada por el Decreto Ley autonómico 1/2008. En consecuencia, la cesión del aprovechamiento a favor de la Administración, el 10% del total de las unidades de aprovechamiento o el porcentaje que resulte de cesión obligatoria en el momento de aprobación de los instrumentos de planeamiento y gestión correspondientes, lo será libre de cargas de urbanización. Es una previsión reglada de carácter legal que no admite discrecionalidad al respecto, vigente desde el 1 de julio de 2007.
2. A los efectos de agilizar la gestión de la vivienda protegida que resulte de titularidad municipal en concepto de excedente de aprovechamiento (cesión del 10% del aprovechamiento ponderado y libre de cargas), y de conformidad con lo establecido en el artículo 409.7 del ROGTU, se contempla expresamente la posibilidad recogida en dicho artículo en el sentido de que "se habilita a que el urbanizador pueda requerir al Ayuntamiento la compensación en dinero del excedente de Aprovechamiento y de cualquier elemento patrimonial que formalmente sea patrimonio municipal del suelo y esté afecto legalmente a la construcción de vivienda protegida dentro del ámbito. A estos efectos, deberá preverse la cuantía de la compensación ofrecida en el requerimiento en la proposición jurídico-económica, siendo susceptible de ser revisada por el Ayuntamiento en el caso de que no supusiese el importe máximo legal admisible".
3. Se admite que parte del subsuelo de los espacios públicos que se definan en la ordenación como aparcamiento, tal y como prevé el artículo 60 de la LUV, de titularidad municipal, admitiéndose su tratamiento en los términos del artículo 124.2 de la LUV cuando señala:
"2. El programa podrá incluir, si procede, otros objetivos complementarios cuyo coste sea asumido por el urbanizador sin repercutirlo a los propietarios de terrenos afectados, tales como [...], o de obras públicas accesorias susceptibles de concesión y que, por razones técnicas, hayan de ejecutarse junto a las principales del programa, [...]"
En ese sentido puntuará, en los términos que indicarán los criterios de baremación de las alternativas presentadas.
El agente urbanizador deberá ponderar la rentabilidad del alcance de su propuesta partiendo de la premisa de que la ejecución del aparcamiento en ningún caso puede suponer un encarecimiento de la obra de urbanización a cargo de los propietarios del suelo sino que cualquier reposición de servicios o condicionante adicional que la implantación de dicho aparcamiento suponga en la ejecución de la urbanización del ámbito deberá ser asumido exclusivamente por el agente urbanizador. A tales efectos la documentación a aportar por el aspirante que desee ejecutar un aparcamiento dentro de los límites indicados en dicho esquema deberá contemplar una justificación de cómo sería la urbanización sin dicho aparcamiento y qué obras adicionales de urbanización supone la ejecución del aparcamiento, a los efectos de que cada sujeto asuma realmente sus obligaciones.
4. Criterios de delimitación del área de reparto.
Se toma como base obviamente la superficie del sector, que se cuantifica aproximadamente, excluidos los bienes de dominio público colindantes, y sumada la superficie del originario SGES 30, en unos 350.000 m², que en el esquema siguiente irían delimitados en amarillo:
A la superficie del sector (redelimitado añadiendo la superficie del SGES-30) habría que sumarle para precisar la delimitación del área de reparto:
a) La superficie de suelo no urbanizable protegido a la que se refiere el artículo 13.6 de la LOTPP, teniendo en cuenta que dado que más del 50% de la edificabilidad está prevista para vivienda protegida, deberá ser reducida en los términos del artículo 13.6.3.g de la LOTPP, que dice: "g) Quedan excluidas de la obligación de tal cesión aquellas reclasificaciones singulares promovidas por la administración pública, sus concesionarios o agentes, que tengan por objeto la implantación de cualquier tipo de equipamiento o actuaciones de interés público y social. Del mismo modo quedan excluidas de esta obligación la parte de suelo reclasificado que se destine por el planeamiento a la promoción de viviendas sujetas a algún régimen de protección pública.", así como el artículo 20.5.a del ROGTU, que dice (artículo 20.5):"Quedan excluidas de la obligación de tal cesión aquellas reclasificaciones singulares promovidas por la administración pública, sus concesionarios, agentes o empresas públicas, que tengan por objeto exclusivo la implantación de cualquier tipo de equipamiento o actuaciones de interés público y social. A los efectos de este artículo, las actuaciones residenciales, industriales y de servicios sólo podrán considerarse de interés público y social en los siguientes supuestos: a) Las actuaciones de uso dominante residencial cuando, al menos, el 50% de la edificabilidad residencial del ámbito se destina a la promoción de vivienda de protección pública. La exclusión se predicará únicamente respecto al porcentaje de edificación con destino a vivienda de protección pública que fije la ordenación estructural, aplicando este mismo porcentaje a la superficie total de la actuación, dentro del marco establecido en el artículo 36.1.i de la Ley Urbanística Valenciana".
En consecuencia partiendo de una hipótesis de reclasificación de suelo no urbanizable en urbanizable cuantificada en una superficie de 320.000 m² y dado que se va a prever un 50% de edificabilidad residencial vinculada a vivienda protegida, la superficie de suelo no urbanizable protegido involucrada sería de unos 160.000 m².
Localización: dado que la administración no tiene ningún objetivo específico pendiente de conseguir en esta clase de suelo protegido, operará lo previsto en el artículo 21.1 del ROGTU, respetando en todo caso el orden de prioridades a los que se refiere dicho artículo.
Los únicos condicionantes que se establecen a dicha delimitación, además de los exigidos en la normativa citada es que se traten de espacios que gocen de continuidad física, sin que se admitan porciones que se encuentren discontinuas unas de otras. Además, por un criterio de proporcionalidad se exige que la delimitación abarque parcelas completas, y no porciones. Por último la delimitación de suelo no urbanizable protegido propuesta deberá estar directamente conectada con infraestructuras públicas de comunicación que las hagan accesibles. No se considerarán como tales infraestructuras aquellos caminos, que aunque sean de titularidad municipal, tengan un ancho de menos de 6 metros y no se encuentren asfaltados y debidamente conectados a viales.
b) Además y a los efectos de completar el esquema del artículo 224 del PGOU, se deberá prever un 20% de superficie de suelo dotacional adscrita, localizada en los siguientes términos:
1º. El Pleno de 30 de junio de 2008 adoptó el siguiente acuerdo:
"4. En relación con una parte importante del ámbito, en concreto con la parte calificada como zona verde (2.400 m²), viario y equipamiento (2.100 m²), pertenecientes al mismo propietario se da la siguiente circunstancia. En el plano adjunto son las porciones que se grafían como azules [?]".
En relación con este tema, se había realizado la siguiente propuesta en la redacción originaria y preliminar de las bases particulares:
"Dicho propietario ha instado el procedimiento expropiatorio y el Jurado Provincial de Expropiación ha emitido en fecha 30 de abril de 2008 acuerdo en el que fija el importe del justiprecio a razón de 410,97 €/m² de suelo bruto de aportación, siendo su propiedad en el ámbito un total de 7.399 m², sin perjuicio de lo que resulte de la reparcelación.
Ya en su momento se emitió informe indicativo que la superficie susceptible de expropiación como se limitaba a 6.625 m² , ya que los otros eran susceptibles desde un principio de participar de otras fórmulas de equidistribución.
Lo que supone que el importe del justiprecio sería el siguiente:
6.625 m² X 410,97 euros/m²: 2.722.676 euros.
Si se atendiese a un criterio de adquisición unitaria de toda la propiedad incluida dentro del ámbito, el importe ascendería a un total de :
7.399 m² X 410,97 euros/m²: 3.040.767 euros.
Con independencia de que el Ayuntamiento proceda al ejercicio de las acciones administrativas y judiciales contra dicho acuerdo si así lo considera adecuado para la defensa de sus intereses, el acuerdo de JPE es vinculante y en consecuencia el Ayuntamiento está obligado al pago de dicho importe.
La obligación de abono de dicha cantidad contrasta con el tratamiento jurídico que se pretende realizar para los terrenos objeto de dicho acuerdo al pretender integrarlos dentro de un ámbito de equidistribución en el que la expropiación es innecesaria. Aunque la calificación dotacional de los terrenos se mantenga se considerarían como terrenos de aportación con un derecho de adjudicación en parte de las parcelas edificables, en proporción a su superficie respecto al total.
Este Ayuntamiento ya ha participado como demandada en recursos contencioso-administrativos en los que la pretensión expropiatoria del propietario del suelo chocaba con la instrucción de un expediente de planeamiento que pretendía la inclusión de dichos terrenos dentro de un ámbito de equidistribución.
En el caso del contencioso 1190/02, de la Sección 2ª del TSJCV, en su sentencia nº 684/2004 el pronunciamiento fue desfavorable y reconoció el derecho al cobro del justiprecio. En el contencioso número 617/2005, de la misma Sección 2ª del TSJCV, en su sentencia número 1028/2007 ocurrió justo lo contrario y se desestimó la tesis del propietario.
Por lo tanto no existen pronunciamientos judiciales uniformes. Además en el presente caso se da la circunstancia de que ni siquiera el ámbito de equidistribución está aprobado sino que el procedimiento de redacción y posterior instrucción se inicia por medio del presente acuerdo.
Ante ello opera la obligación legal de pago al propietario conforme a la cuantía fijada por el JPE. Y ello porque se está contrastando un mandato jurídicamente eficaz de pago frente a la voluntad de inicio de la instrucción de un expediente de planeamiento que incluya dichos terrenos dentro de dicho ámbito de equidistribución.
Se considera por ello que lo procedente es abonar dicha cantidad sin perjuicio que se siga adelante con la inclusión de dichos terrenos dentro del ámbito y que en consecuencia se consideren aportaciones que generen derecho de edificabilidad en el ámbito. El Ayuntamiento se subrogaría en los derechos del propietario originario ya que dichos terrenos los adquirirían onerosamente (art. 171 de la LUV y 399 del ROGTU).
Es más, si los derechos de edificabilidad que generaban dichas aportaciones se vinculasen íntegramente a realizar vivienda protegida (parte de los 10.740 m²t que obligatoriamente se deben ejecutar en el ámbito en virtud del mandato del art. 10 de la Ley 8/07), se juzga que la cantidad a abonar se podría realizar con ingresos del PMS ya que es una operación encaminada a la adquisición del suelo afecto a la construcción de vivienda protegida, que es el fin al que se debe destinar el PMS. Cumpliendo con ello con las exigencias del art. 33 de la ley 8/2007 y 259 de la LUV.
En ese sentido es de destacar que la aportación del interesado, que en principio asciende a un total de 7.399 m², supone el 12'71% del total del área de reparto, y que el tratamiento de estas aportaciones sería la siguiente:
38518 UA x 12'71% x 0'95: 4650,85 UA, o lo que es lo mismo, 6.644 m² techo de vivienda protegida, absorbible dentro de los 10.740 m² de techo totales afectos a este destino. Derechos en los que se subrogaría el Ayuntamiento en el caso de abonar el justiprecio.
Todo ello subordinado a que el propietario actual de los terrenos no quiera renunciar a su derecho de cobro del justiprecio y prefiera integrarse dentro del ámbito con sus aportaciones obteniendo la edificabilidad correspondiente. Es por ello que del acuerdo de aprobación de las presentes bases se le va a dar trámite de audiencia al mismo a los efectos de que en el plazo de un mes manifieste por cuál de las dos opciones se decanta. Debiendo tener en cuenta el mismo que en el caso de optar por el abono de justiprecio no podrá ir contra sus propios actos y ejercer con posterioridad el derecho de reversión. Y que en el caso en el que discurra dicho plazo de un mes y no señale nada al respecto, se entenderá que opta por el abono del justiprecio al ser este un derecho eficaz para él y un mandato obligatorio para la administración municipal.
La cuestión a precisar en este caso será el número de m² que quedan dentro del ámbito y que son objeto del presente tratamiento. Y en ese sentido hay que indicar que la medición exacta de los terrenos se subordina a la instrucción del expediente de reparcelación. A los efectos de no demorar hasta ese trámite ni tampoco retrasar la fijación exacta del importe del justiprecio, de forma inmediatamente posterior a la aceptación de la opción de abono de justiprecio habría que realizar el replanteo de los terrenos con presencia de los colindantes, lo que además tendría eficacia en la subsiguiente reparcelación".
Sin embargo y ya en fase de ultimación de la redacción de las presentes bases particulares, se ha presentado escrito, en fecha 18 de junio del 2008, que tiene el siguiente tenor literal:
"José Maria Carrasco Chacón, mayor de edad, con DNI número 1799975H, en nombre de la mercantil Ingeniería y Construcciones Asociados, ICONSA, SL, con domicilio en Madrid, Calle Oñate, número 10, bajo; representación que consta acreditada ante esa corporación, ante V. I. comparezco y como mejor proceda, digo:
I. La sociedad Ingeniería y Construcción Asociados, ICONSA, SL, es propietaria de las fincas registrales números 20.638 y 7.129 en calle 3 de Abril y la número 51.177 en calle Jerónimo Roure con una superficie total inscrita de 8.002 m².
En la condición de propietario de las citadas fincas registrales la empresa ICONSA ha instado el correspondiente procedimiento ex lege y el Jurado Provincial de Expropiación ha emitido en fecha 30 de abril de 2008 acuerdo inicial en el que fija el importe del justiprecio de dichas fincas a razón de 410,97 €/m² de suelo bruto de aportación.
A dicho acuerdo la Sociedad ICONSA ha presentado recurso de reposición con fecha 23 de mayo de 2008, estando a esta fecha pendiente de que el Jurado Provincial de Expropiación lo resuelva determinando el justiprecio definitivo, en vía administrativa, del suelo bruto de aportación.
Emitido su acuerdo definitivo por el Jurado Provincial antes citado, el Ayuntamiento debe proceder al abono del justiprecio tal y como se desprende de las previsiones de la ley de expropiación forzosa de 1954.
II. Esta parte ha tenido conocimiento de que ese Ayuntamiento está redactando unas bases particulares que afectan a las referidas registrales propiedad de ICONSA, incluyéndolas en una unidad de ejecución.
Sin embargo, la superficie de nuestra propiedad, al parecer incluida en el ámbito de la unidad de ejecución se restringe a una superficie de 7.399 metros cuadrados, si se siguieran los criterios de delimitación que este Ayuntamiento ha afirmado en el expediente expropiatorio, dejando fuera del área de equidistribución una franja con una superficie de 402,94 metros cuadrados, correspondiente al eje de las calles Pavía y Ademús, para los que ese Ayuntamiento no cuenta con título legal asimilable al de la cesión de los medios viales que se podría entender aplicable para el resto de fachadas consolidadas de dichas calles.
Por tanto, al carecer de título habilitante, la superficie real de propiedad de mi mandante que debe incluirse en el ámbito de la unidad de actuación, asciende a 7.801,94 metros cuadrados.
Interesa, por tanto, a mi mandante y solicitamos expresamente se corrija la delimitación de la Unidad de Ejecución, incluyendo en su ámbito los 402,94 metros cuadrados citados, referentes al eje de las dos calles expresadas, ya que de no hacerse así se produciría la incoherencia de dejar sin resolver parcialmente el problema para cuya solución precisamente se han articulado las citadas bases particulares del ámbito, y que es su principal fuente de motivación, a saber la obtención de las bolsas de suelo dotacionales existentes en la zona.
III. Volviendo a lo manifestado en el apartado I anterior, esta parte desea proponer al Ayuntamiento, con la intención de dar una solución definitiva e inmediata al expediente expropiatorio, la siguiente alternativa al pago en metálico del justiprecio que resulte, lo que podría llevarse a cabo del siguiente modo, y bajo las siguientes condiciones:
Rectificar el ámbito de la unidad de ejecución a que nos venimos refiriendo, incluyendo en la misma los 7.801,94 metros cuadrados de propiedad de ICONSA, por las razones anteriormente expuestas.
Una vez adoptado por el Jurado Provincial de Expropiación Forzosa el Acuerdo resolviendo el recurso de reposición formulado por nuestra parte, se aceptaría tanto por el Ayuntamiento como por ICONSA el justiprecio que resulte de aplicar el valor unitario que determine el Jurado a los 7.801,94 metros cuadrados propiedad de ICONSA.
Para la adecuada conclusión del expediente expropiatorio, ICONSA aceptaría el pago en especie del justiprecio, materializado en metros cuadrados de techo, urbanizados y libres de todo tipo de cargas -ya que el Jurado Provincial, al valorar, descuenta los correspondientes gastos de urbanización- de VPRG (Vivienda Protegida de Régimen General) o tipo equivalente a viviendas en futuros planes de la Conselleria de Territorio, en el ámbito del expediente 34/07 PL de ese Ayuntamiento, Departamento de Urbanismo, e identificado como borde norte del núcleo urbano de Puerto de Sagunto.
La determinación de los metros cuadrados de techo equivalentes al justiprecio fijado por el Jurado Provincial se obtendría mediante aplicación de la siguiente fórmula:
A x B / C = D
Siendo
A: m² de suelo bruto de aportación, siendo los mismos 7.801,94 m²
B: importe del total del justiprecio que resulte del acuerdo que se adopte por el Jurado Provincial, en su respuesta al recurso de reposición presentado el pasado 23 de mayo de 2008.
C: Valor de repercusión en ?/m² techo a fecha 29 de octubre de 2007 que es la de valoración del Jurado Provincial y que se obtiene de la siguiente fórmula:
1 m²T x 1.164,80 x 0,15 x 0,8
} 164,94 €/ m²T
0,30 m²G x 1.164,80 x 0,15 x 0,8 x 0,6
En aras a un acuerdo más beneficioso para el Ayuntamiento la sociedad ICONSA estaría dispuesta a aceptaría un valor de repercusión de 210 € / m² T.
Quedando por tanto, únicamente, de conocer el importe total del Justiprecio que resulte del acuerdo del Jurado Provincial (B) para determinar los m2techo VPRG a entregar por el Ayuntamiento y obtener por ICONSA (D).
7.801,94 x B / 210 = D
El plazo para la obtención por ICONSA de los m² de techo que finalmente le correspondan según el apartado anterior y de acuerdo a la legislación vigente se fija en 3 años desde que se produzca la transmisión de los terrenos propiedad de ICONSA en el borde sur, debiéndose de efectuar dicha transmisión en el plazo máximo de tres meses a contar desde el acuerdo definitivo del Jurado Provincial que resuelva el recurso de reposición planteado por ICONSA.
Si la corporación local de Sagunto no aprobara las bases de la unidad de ejecución borde sur donde están ubicados los suelos propiedad de ICONSA en el plazo de 6 meses desde el día de la fecha, la presente propuesta quedaría sin efecto alguno y por tanto ICONSA recobraría su plena libertad para ejercitar cualesquiera acciones en defensa de sus derechos.
La empresa ICONSA es consciente que el acuerdo de aprobación definitiva del plan parcial del expediente 34/07 PL no le corresponde al Ayuntamiento sino a la Conselleria de Territorio y que en consecuencia los compromisos municipales no pueden tener un alcance mayor que el derivado de su competencia. Por ello en el caso en que la aprobación provisional municipal no prospere sobre este aspecto el Ayuntamiento se compromete a abonar en metálico a ICONSA los 7.801,94 m² de suelo bruto expropiados al precio que definitivamente fije el Jurado de Expropiación, más los intereses legales correspondientes, todo ello según la Ley de Expropiación Forzosa de 1954.
Del mismo modo, si transcurrido el plazo de tres años a que se refiere el anterior apartado e), ICONSA no hubiera obtenido fehacientemente los m² de techo, podrá optar por solicitar el abono en metálico más los intereses legales correspondientes o prorrogar por periodos de 6 meses el acuerdo aquí planteado, mediante comunicaciones por escrito.
Las transmisiones de propiedades tanto en el ámbito borde sur donde se expropian los suelos como los del borde norte donde se percibirían los m² techo serán sufragados por las partes de acuerdo a ley. Igualmente, los impuestos que por ley correspondan a ICONSA, tendrán las exenciones y rebajas fiscales que para las expropiación y para vivienda protegida concede la legislación vigente.
El presente acuerdo se deberá de formalizar en escritura pública, tomando como base el acuerdo definitivo del Jurado Provincial así como el acuerdo plenario que estime las presentes alegaciones.
Por lo expuesto,
SOLICITO A V. I.:
Que por presentado este escrito, se sirva admitirlo, por formuladas las alegaciones que anteceden, y adoptar acuerdo estimando dichas alegaciones, en los términos expresados".
En relación con el mismo, es preciso indicar lo siguiente:
- Respecto a la redelimitación del ámbito. El interesado parte de la presunción de que el ámbito, en su linde con las calles Racó d'Ademús y Pavía, tiene la misma delimitación que este Ayuntamiento ha sostenido en el expediente expropiatorio en el que el alegante ha sido parte, lo que es cierto. Se han excluido siempre del tratamiento expropiatorio la totalidad del ancho de ambas calles.
El mismo invoca el razonamiento de la cesión tácita de medios viales colindantes a las manzanas consolidadas como mecanismo legitimante de la postura municipal por la que se afirma la titularidad pública de dichos espacios y que es cierto que en ningún caso daría cobertura al eje exterior de sendas calles.
En ese sentido y dada la falta de cobertura expresa un título de carácter legal para defender la postura municipal que ratifique lo que aparece visualmente en apariencia como abierto al público, es preciso concluir que la línea de razonamiento que plantea el alegante es acertada y en consecuencia se debe proceder a la corrección de la delimitación de la unidad de ejecución para incluir los 402'94 m² citados, referentes al eje de las dos calles, ya que en caso contrario se llegaría a la incoherencia de dejar sin resolver parcialmente el problema para cuya solución precisamente se articulan las citadas bases particulares del ámbito y que es su principal fuente de motivación, la obtención de las bolsas de suelo dotacional existentes en la zona y que en caso contrario se tendrían que obtener por expropiación.
Por ello procederá redelimitar el ámbito, aplicando los índices de edificabilidad a esas nuevas superficies de aportación que se cuantifican en unos 402,94 m²s.
En consecuencia el aprovechamiento tipo seguirá siendo el mismo. Los cuadros de datos se deberán reajustar a estos nuevos parámetros y el aspirante a agente urbanizador en su documentación de planeamiento deberá tener en cuenta esa superficie de la unidad de ejecución a todos los efectos.
Por otra parte el alegante plantea la reubicación de sus derechos de edificabilidad en un ámbito futuro, el borde norte del Puerto de Sagunto, haciendo mención expresa de un expediente municipal, el que tiene la referencia 34/07 PL, que está siendo objeto de estudio por parte del Departamento de Urbanismo.
Lo que se está solicitando en definitiva es una adscripción a un futuro sector, en el caso de que el mismo se apruebe definitivamente.
En ese sentido es preciso indicar que este Ayuntamiento en otras ocasiones como las de los expedientes del macrosector III ( Fusión) para obtener el suelo dotacional deportivo colindante, o el del macrosector VI-3ª fase, para obtener los terrenos del cementerio, ha acordado la adscripción de elementos dotacionales no incluidos dentro de ningún área de reparto. Por lo que remitiéndose a los razonamientos allí hechos no existen reparos de legalidad para prever y acordar la adscripción de dicho suelo dotacional a ese ámbito futuro, porque precisamente el fenómeno de la adscripción de suelo dotacional extremo (antiguo art. 18 de la Ley 6/1998; actual art. 16 de la Ley 8/07; antiguo art. 61 de la Ley 6/1994 y actual art. 55 de la Ley 16/2005) está pensado para resolver la cuestión de la plena disponibilidad civil de forma gratuita a favor de la Administración de terrenos calificados como dotacionales que si no habría que expropiar y abonar el correspondiente justiprecio.
La adscripción se deberá realizar de forma que no se perjudiquen los derechos de los propietarios del futuro sector (si el mismo llegase a aprobarse definitivamente) de forma que partiendo de las premisas de que el esquema de adscripción del PGOU para el nuevo suelo urbanizable ha sido siempre el 20 % de la superficie del sector, o lo que es lo mismo el 20% de la edificabilidad del sector (una vez deducidas las cesiones de aprovechamiento de todos los propietarios) corresponde a propietarios externos al sector, es evidente que las primeras superficies adscritas serán las de este suelo dotacional, localizándose el resto en el MCS VII, hasta el 20 % del total de dicha edificabilidad, y con el matiz de que ahora opera el mandato del art 13.6 de la LOTPP que obliga a incorporar al área de reparto tanta superficie como suelo se reclasifique.
- Respecto a cuáles serán los términos de adscripción, y dadas las circunstancias especiales de que existe un pronunciamiento expreso definitivo del JPE, vinculante, que convierte los derechos del alegante en una cantidad en metálico y que lo que ahora se pretende es justo el proceso inverso, es decir, volverlo a convertir en techo edificable y en concreto, la tipología de vivienda protegida. Al respecto es preciso indicar que queda por definir el precio cierto del Jurado Provincial de Expropiación que actualmente está fijado en 410,97 €/m² y que como consecuencia de recursos administrativos pendientes puede ser mayor o menor. Partiendo de ese importe así como de las superficies de 7.801,94 m² (que deberá ser debidamente contrastada en replanteo con los colindantes. A fecha de hoy el Ayuntamiento no discutiría sus lindes con el alegante en relación con sus propiedades pero queda por contrastar la postura de terceros particulares), ello arrojaría los siguientes datos: 7801,94 m² x 410,97?/m² = 3,206.363,2 - / 210?/m²t = 15.268,39 m²t de vivienda protegida.
Ese sería el término de adscripción equivalente debiendo tener en cuenta que en el importe de partida de justiprecio ya se han deducido costes de urbanización (luego no abonaría cuotas de urbanización) ni el estatuto jurídico subjetivo le determina obligación de cesión de aprovechamiento de ningún tipo.
Esa volumetría (o la que resulte del importe que de forma firme defina el Jurado Provincial de Expropiación) es el que figuraría como término de adscripción y que deberá reflejar el documento de planeamiento del sector borde norte del Puerto de Sagunto. El documento público de reserva de aprovechamiento deberá reflejar la localización física del aprovechamiento en dicho ámbito y con el alcance indicado (pendiente sólo de que el acuerdo del Jurado Provincial de Expropiación adquiera firmeza y fije el importe del justiprecio).
Una vez que estos derechos estén adscritos y hasta la totalidad de derechos correspondientes a una superficie de aportación del 20% del total del área de reparto, se adscribirán en el macrosector VII. Ese será el área de reparto del futuro sector borde norte del Puerto de Sagunto, además de las obligaciones que resulten derivadas del artículo 13.6 de la LOTPP.
Se está usando en definitiva una técnica urbanística similar a la que se ha usado en otros sectores (terrenos para el cementerio, terrenos para las instalaciones deportivas del complejo internúcleos, etc.).
Observaciones adicionales:
- Se está de acuerdo con el importe de sustitución o equivalencia de 210 €/m²t ya que es superior al que se ha concretado en la instrucción de expedientes del Departamento de Patrimonio para la enajenación de suelo edificable afecto a vivienda protegida.
- Se está de acuerdo con los plazos señalados en la alegación ya que el de tres años es el que la LUV define para las reservas de aprovechamiento quedando a partir de ese momento en manos del propietario originario del suelo su libre opción para decantarse por el abono del justiprecio.
- La observación indicada por el alegante en el sentido de que "Las transmisiones de propiedades tanto en el ámbito borde sur donde se expropian los suelos como los del borde norte donde se percibirían los m² techo serán sufragados por las partes de acuerdo a ley. Igualmente, los impuestos que por ley correspondan a ICONSA, tendrán las exenciones y rebajas fiscales que para las expropiación y para vivienda protegida concede la legislación vigente" hay que entenderla en su justa alcance. Hay que partir de la premisa de que no hay una transmisión de derechos del Ayuntamiento en el futuro sector borde norte sino que lo hay es un adscripción.
Es decir hay una aportación de unos terrenos que generan una edificabilidad objetivamente calculada de 15.268 m²t de vivienda protegida.
En consecuencia se considera procedente la estimación de dicha alegación y su incorporación como contenido de las Bases Particulares presentes así como contenido de las futuras Bases particulares del sector objeto del expediente 34/07 PL.
En el plazo máximo de tres meses desde la notificación al alegante de las presentes Bases Particulares se deberá constituir la correspondiente reserva de aprovechamiento sobre los terrenos objeto de ofrecimiento de forma que el Ayuntamiento pase a ser propietarios legal de dichos terrenos y que el alegante conserve intacto su derecho a obtener 15.268 m²t de vivienda protegida localizados en el Sector antes indicado, lo que exigirá el replanteo previo con la presencia de todos los colindantes, además de que por el JPE se confirme el importe aprobado, realizándose sino los ajustes oportunos."
En consecuencia, partiendo de la premisa que la edificabilidad del sector máxima admisible en las propuestas, que se repartirá de la siguiente forma:
Índice de edificabilidad bruta: 1,2 m²t/m² suelo
Índice de edificabilidad residencial: 1 m²t/m² suelo
Índice de edificabilidad terciaria: 0,2 m² t/m² suelo
Edificabilidad total del sector: 350.000 m² x 1,2 (IEB): 420.000 m²t
El aprovechamiento tipo será el cociente del aprovechamiento total, 420.000 m²t /sup. sector + (sup. sector x 0,2 (art. 224 PGOU)) + Suelo no urbanizable protegido adscrito x K ( en los términos definidos en el art. 123.3 del ROGTU).
Se va a partir de los siguientes datos, sin perjuicio de que la documentación de planeamiento precise y concrete el presente esquema:
420.000 m²t
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ :
350.000 m²+ 70.000 m²+ 160.000 m² (x1)
El resultado de esto sería un aprovechamiento tipo de 0,7241 m²t/m²suelo.
Pero dado que el aprovechamiento tipo no puede aplicarse a la edificabilidad bruta sino a la edificabilidad debidamente corregida por los correspondiente coeficientes de homogeneización, y partiendo de la hipótesis de que sólo se admita una tipología, vivienda colectiva en altura, y que el 50% de la edificabilidad (la residencial) será vivienda protegida, si bien con la posibilidad de terciario en plantas bajas, se puede trabajar con la siguiente hipótesis:
210.000 m² t de vivienda protegida y bajos comerciales x 0,85: 178.500 ua
210.000 m²t vivienda libre y bajos comerciales x 1: 210.000 ua
Total de ua: 388.500 ua.
388.500 ua
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ :
350.000 m²+ 70.000 m²+ 160.000 m² (x1)
El resultado de esto sería un aprovechamiento tipo homogeneizado de 0,670 ua /m²suelo.
Es decir y a los efectos de lo que ahora interesa, resultando que a la superficie adscrita a los efectos de cumplir con lo establecido en el art. 224 del PGOU, le corresponde un aprovechamiento homogeneizado de:
70.000 m² x 0'670: 46.900 ua
De la edificabilidad asignada a superficie del sector x 0,2, los primeros 15.268 m²t (destinados a vivienda protegida) le corresponderán al citado alegante y el resto se localizarán en el macrosector VII. O lo que es lo mismo, a la adscripción generada por el Acuerdo del pleno
de 25 de juny de 2008, le corresponderían un total de 12.977 ua. En el caso en el que el alegante pueda ejercer legítimamente su derecho a percibir en metálico el importe del justiprecio porque concurriese alguna de las causas que así lo permita, dicho aprovechamiento pasaría a ser de titularidad municipal y sus ingresos quedarían afectos a hacer frente el importe citado, lo que en definitiva atendería a la adquisición del suelo dotacional adscrito dentro del área de reparto.
Las restantes ua se distribuirían de la siguiente manera:
2º. Equipamiento de la playa:
Es el suelo calificado como dotacional que ha sido objeto de tramitación simultánea junto con el SGES 30. Es el conocido como equipamiento de la playa. Cabe hacer las mismas consideraciones que ya se hicieron arriba respecto al otro suelo dotacional en el contexto del expediente 6/06 PL.
Partiendo de la hipótesis de los datos sobre derechos subjetivos que se les atribuían a dichos propietarios en el acuerdo plenario de modificación de planeamiento urbanístico:
"2. Equipamiento escolar playa:
Clasificación del suelo: Urbano.
Superficie UE: 12.935 m²
Índice de edificabilidad: 1,18 m²t/m²s
Edificabilidad objetiva: 15.266 m²T
Índice de edificabilidad neta sobre parcela: ver plano
Superficie del espacio privado: 1723 m².
Superficie suelo dotacional dentro de la UE: 11.212 m²
Densidad máxima: 120 viv./ha.
N. viv: 140
N. habitantes: 420
SD extra mantenimiento proporción: 420 X 8,09: 3.397 m².
SD total nueva creación: 5.120 m².
Superficie del área de reparto: 18.055 m².
Aprovechamiento tipo: 0'8455 m²t/m²s".
De lo que se extrae como conclusión que a los propietarios de dicho suelo les correspondería un aprovechamiento subjetivo de 12.935 m x 0'8455: 10.936 m²t, o lo que es lo mismo dado que no tenía obligación de materializar vivienda protegida, 10.936 ua.
A este segundo grupo, dada su condición de suelo urbano, no se le podría deducir el 10% del aprovechamiento sino el 5%, y el tratamiento de las cuotas de urbanización deberá ser objeto de un tratamiento especial, ponderando las diferencias de su integración en este nuevo ámbito.
Queda todavía un resto a los efectos del artículo 224 del PGOU que se localizarán de la siguiente manera:
3º Los primeros m² en el MSC VII se localizarán en las parcelas del polígono fiscal 88, derivado de la instrucción del expediente número 6/06 PL.
Se trata de un total de 17.239 m², grafiados en magenta y azul a los que les corresponde un derecho de 17.239 m² x 0'670: 11.550 ua, al que habrá que hacer una deducción del 10% del aprovechamiento, es decir, de 1.150 ua.
La acumulación de estos tres grupos, supone un total de 35.463 ua y que todavía quede un resto de 11.437 ua, o lo que es lo mismo, que el resto de superficie del MSC VII afectado ascenderá a un total de 17.070 m², que se tendrían que destinar primero a completar íntegramente las parcelas a las que se refiere el apartado anterior, y a continuación, íntegramente las siguientes por este orden hasta agotar la superficie adscrita:
Parcela número 31, 33, 9002, 144, 145, 189, 274, 273, ...
Estos datos para localizar el área de reparto son susceptibles de ser modificados durante la instrucción del expediente y en concreto, por los siguientes:
- Por la concreción del alcance del factor k del suelo no urbanizable protegido adscrito, en los términos del art. 123.3 del ROGTU.
- Por la adecuada definición de los coeficientes correctores de los usos y tipologías.
- La localización singular en al ordenación pormenorizada que se apruebe de manzanas destinadas exclusivamente a terciario, lo que variaría los coeficientes correctores, etc.
Por lo tanto, los mismos sólo sirven como esquema indicativo para la redacción de la documentación de planeamiento que se debe presentar, como sistemática de delimitación del área de reparto en lo referente a los terrenos adscritos.
b) Urbanizar completamente la unidad de ejecución que constituya el objeto del programa y realizar las obras públicas adicionales que se precisen para cumplir lo dispuesto en los apartados siguientes, con sujeción a las previsiones temporales y económicas del programa.
Habrá que estar a las determinaciones específicas recogidas en las prescripciones de las bases generales de programación aprobadas definitivamente en la sesión ordinaria del Pleno de fecha 28 de septiembre de 2006, y publicadas íntegramente en el Butlletí Oficial de la Província de València de fecha 23 de octubre de 2006.
c) Conectar e integrar adecuadamente la urbanización con las redes de infraestructuras, de energía, comunicaciones y servicios públicos existentes y
d) Suplementar las infraestructuras y espacios públicos o reservas dotacionales en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes y exigibles reglamentariamente.
Además de las ya destacadas en la determinación segunda, referente a la conexión con puente con Canet, la actuación sobre el actual puente del barrio de San José, la ronda norte, la conexión oeste con la carretera vieja a Canet, los muros de defensa y el parque de Ribera, será preciso tener en cuenta:
- Conexión del puente: existen dos posibles puntos de conexión, conforme al siguiente esquema:
En ese sentido se señala que dado el fin prioritario pretendido es el de dar una solución a la situación actual de uso excesivamente intenso de la vía pecuaria, es destacadamente preferente la alternativa este, y es descartable la oeste, por su proximidad a los puentes ya abiertos.
Como condición de conexión se impondrá además una mejora y refuerzo e incluso sustitución del actual puente del barrio de San José, en los términos que admita la CHJ.
- Respecto a las conexiones viarias, se destaca el siguiente esquema de viario principal, grafiado en marrón:
Además del puente, se destaca la importancia de los dos ejes al norte y al sur del ámbito, que discurren de este a oeste. Una es la denominada ronda norte. La otra, un refuerzo importante del actual viario norte que separa el suelo urbano del no urbanizable. Como se ve en el esquema de arriba, la sección de esta última no podrá ser inferior a 24 m.
- Respecto a la conexión del agua.
El ámbito va a tener su suministro con cargo a la infraestructura del m3/segundo y sin que suponga un incremento de las actuales concesiones demaniales otorgadas por el Estado ni tampoco un aumento de demanda. En ese sentido se debe tener en cuenta que la infraestructura de la desaladora para suministro de agua industrial que es el fruto del convenio de colaboración suscrito entre el Ayuntamiento y el Ministerio de Medio Ambiente ya se ha iniciado en su ejecución material.
Dado que hay varios polígonos industriales que actualmente están conectados a la infraestructura del m3 como son el de Ingruinsa, Sepes, Eucolsa, etc., y que consumen parte de la actual concesión, lo que rompe con el esquema lógico de que el suministro del uso industrial sea con agua desalada y el suministro del uso residencial lo sea con agua del m3.
Por ello las condiciones de conexión de agua del presente ámbito pasan por realizar la inversión necesaria para conectar alguno de dichos polígonos industriales con las instalaciones de la desaladora, de forma que permita sustituir el consumo que actualmente se hace para uso industrial en consumo para uso residencial. El/los polígonos industriales a conectar a la desaladora dependerán del consumo actual que se documente y que se pretende sustituir y que deberá ser de entidad suficiente como para atender la demanda de este nuevo sector residencial.
Se juzga que de esta forma se superarán los condicionantes impuestos por el artículo 19 de la ley 3/2004, LOTPP, sobre suficiencia del agua.
A dicho esfuerzo inversor habrá que unir el de suplementación de la conexión a las redes del m3 que permitan la llegada del agua a dicho punto.
- Se entenderá que la conexión a redes de la compañía suministradora de energía eléctrica estará incluidas dentro de la obra urbanizadora, pudiéndose realizar retasaciones de dichas infraestructuras cuando el punto/s de conexión dado por dicha compañía esté a una distancia superior a 500 m del ámbito (tanto con un punto como la suma de los puntos resultantes), y solo pudiendo ser objeto de retasación la parte de trazado exterior al ámbito de actuación.
e) Obtener los suelos dotacionales públicos del ámbito de la actuación, o adscritos a la misma, a favor de la administración gratuitamente.
Las cesiones de suelos calificados como dotacionales son las derivadas de los extremos indicados en la presente determinación.
A los efectos simplemente de síntesis, se llama la atención sobre la obtención de:
- 160.000 m² de suelo no urbanizable protegido adscrito.
- El SGES 30 y el denominado equipamiento de la playa.
- Los terrenos en el MSC VII.
- El denominado parque de ribera.
- Rondas viarias de gran capacidad.
- El 70% de la superficie del sector.
f) Establecer plazos para edificar los solares resultantes de la actuación urbanizadora.
Se fija el plazo máximo de tres años desde que se reciban provisionalmente las obras de urbanización del ámbito.
Determinación tercera. Ficha de gestión o, si procede, directrices de evolución urbana y ocupación del territorio establecidas en el Plan General
Es preciso reconducirse a lo ya indicado en la determinación primera.
Determinación cuarta. Criterios y objetivos urbanísticos y territoriales de las propuestas de planeamiento a formular por los concursantes con fijación de las directrices y estrategias que tendrá que observar la ordenación que propongan
El documento de planeamiento que se presente por parte de los aspirantes a agente urbanizador deberá cumplir con los objetivos antes señalados en la determinación segunda a la que es preciso remitirse.
Es preciso especificar lo siguiente:
El documento de planeamiento será de aprobación definitiva autonómica, al suponer la reclasificación de suelo no urbanizable común en suelo urbanizable residencial.
Se tratará de un plan parcial de los descritos en los artículos 72 y siguientes de la LUV, con todas las exigencias y trámites que para ellos establece la legislación urbanística.
Además es preciso tener en cuenta que:
1. Se establece una densidad máxima de 100 viviendas por hectárea, o lo que es lo mismo, dado que el sector tiene una superficie aproximada de 350.000 m², es decir, 35 ha, un número máximo de viviendas de 3.500 o las que se deduzcan de la superficie exacta del sector.
La densidad máxima indicada es inferior a la del suelo residencial colindante, que atendería a datos que oscilarían sobre las 120 viviendas por ha, conforme al siguiente esquema.
2. La mitad del número del viviendas máximo se deberán destinar necesariamente a vivienda protegida. Con el anterior dato se estaría hablando de un mínimo aproximado de 1.750 viviendas necesariamente de naturaleza protegida.
Además esta obligación afecta necesariamente y como mínimo al 50% del índice de edificabilidad residencial.
3. Esquema de localización de usos públicos y privados.
4. Respecto al cálculo del factor k de tratamiento subjetivo del derecho de propiedad del suelo no urbanizable protegido.
La propuesta del agente urbanizador deberá justificar la aplicación de las previsiones del artículo 123.3 del ROGTU, si bien dicha justificación sólo tendrá carácter indicativo, dados los términos del artículo 169.3 de la LUV que parece demorar la concreción al momento de la reparcelación, al señalar que:
"3. La reparcelación forzosa tiene por objeto:
[...] e) Si procede, materializar el cumplimiento de la carga de obtener suelo no urbanizable protegido a que se refiere la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat de ordenación del territorio y protección del paisaje, en el caso en que la reparcelación se produzca en ejecución de un instrumento de planeamiento que implique el cambio de clasificación de suelo no urbanizable a urbanizable, estableciendo los oportunos coeficientes de ponderación de valor entre el suelo no urbanizable y el urbanizable a que se adscribe, de acuerdo con la Ley 6/1998, de 13 de abril, de Régimen del Suelo y Valoraciones".
5. Tipología admisible.
Sólo se admitirá la de vivienda colectiva en altura, bien libre, bien protegida. No caben las viviendas unifamiliares. Se admitiría la posibilidad, debidamente justificada, de manzanas con uso terciario exclusivo.
El número máximo de plantas es de X más aprovechamiento sobre cubierta. Otro tipo de propuestas deberían estar especialmente motivadas.
6. Índices de edificabilidad máximos permitidos:
Índice de edificabilidad bruta: 1,2 m²t/m² suelo
Índice de edificabilidad residencial: 1 m²t/m² suelo
Índice de edificabilidad terciaria: 0,2 m² t/m² suelo
Determinación quinta. Descripción de los objetivos de edificación privada que han de cumplirse en el ámbito de la actuación
No se prevé ninguno en especial.
Determinación sexta. Prescripciones técnicas que, con carácter mínimo, tendrán que respetarse en la redacción de los documentos de ordenación y gestión exigibles
Es preciso estar a las exigencias de la cláusula 10ª de las bases generales así como de sus anexos I y II.
A las mismas, será preciso añadir las siguientes exigencias, de carácter adicional:
Toda la documentación de planeamiento contenida en los programas de actuaciones integradas, sin perjuicio de su presentación en papel, siempre deberá constar en soporte digital, (en los formatos más habituales: doc; xls; dwg).
El Plano de replanteo será la base de todo el material gráfico. Se hará con proyección en coordenadas UTM, con suficientes bases de replanteo georeferenciadas y grafiadas. Estas deberán quedar materializadas sobre el terreno, mediante clavos y pintura y en caso de grandes ámbitos se situaran sobre plataformas con suficiente espacio que permita su estacionamiento con el fin de comprobar la perfecta adscripción al terreno. En los documentos de planeamiento serán en DOS coordenadas, independientemente de las que consten en el plano de urbanización. Afectará tanto a la zona de actuación como a la colindante, abarcando un área exterior suficiente, que comprenda como mínimo el viario de contacto en su totalidad, y con referencia a la manzanas existentes si las hubiera. Cada punto significativo constará de coordenadas para el replanteo, y el cuadro de bases y puntos de replanteo figurará necesariamente en el plano.
Todo el contenido gráfico documental deberá tener en común el perímetro georeferenciado del ámbito (o ámbitos en su caso) de la actuación del plano de replanteo. Se presentará en papel a escala máxima 1/1000.
Documentos de planeamiento
Documentación escrita informativa y justificativa
La parte informativa de la documentación de planeamiento contenida en los programas de actuaciones integradas, constarán de un apartado específico de la repercusión o declaración de impacto según el estudio de impacto ambiental del PGOU de Sagunto.
Cuando se trate de programas que afecten a un número significativo de parcelas, contendrá un apartado o anexo donde se analice la situación de la parcelación del sector, con una estadística de las superficies de las parcelas catastrales afectadas en el momento de la presentación del PAI, con el fin de justificar entre otros, la parcela mínima de la ordenación cuando así proceda.
Las afecciones impuestas por la legislación sectorial en el ámbito territorial vendrán en un listado donde conste cada una de ellas de forma completa y el boletín y fecha de publicación.
Documentación gráfica informativa
Los planos informativos reglamentarios se someterán a los siguientes criterios obligatorios:
a) La situación de los terrenos en el contexto de la ordenación urbanística se referirá siempre a los planos originales de clasificación de suelo del PGOU a su escala original.
b) La estructura de la propiedad reflejará el plano original catastral. (en papel escala 1:2.000) .
c) La topografía del terreno señalará las curvas de nivel metro a metro y puntos de cota (en papel escala 1:2.000). En el soporte digital constará como capa única las curvas de nivel metro a metro
d) El plano de los usos, aprovechamientos, vegetación, construcciones y edificaciones existentes reflejará las curvas de nivel del apartado anterior. (en papel escala 1:2.000).
e) Las infraestructuras de todo tipo y redes generales de servicio, incluirán las torres y postes de apoyo, diámetros y arquetas, y bienes demaniales o servidumbres derivadas de su implantación (en papel escala 1:2.000).
f) La ordenación estructural del sector y de su entorno, el estado de las construcciones en las operaciones de reforma y todo aquello que incida directa o indirectamente en el planeamiento municipal vigente se vinculará sobre los planos originales del PGOU que procedan en cada caso, a su escala original.
g) Las afecciones tanto físicas como jurídicas que puedan condicionar la ordenación, tales como zonas de dominio público y sus áreas de servidumbre, grandes infraestructuras de toda índole existentes en el territorio, áreas arqueológicas y construcciones e hitos más relevantes que existan en él u otros factores análogos, se harán constar en plano aparte o si es posible en el señalado como e). En cualquier caso las afecciones físicas y jurídicas, servidumbres, etc. que condicionen la ordenación establecida se harán constar en el soporte digital georeferenciado como capa única.
h) Cuando la nueva ordenación se vincule a núcleos urbanos se deberá incluir un análisis gráfico completo de la situación actual de la zona afectada, con un antes y un después tras la ordenación propuesta.
Documentación gráfica de carácter normativo
Los planos proponentes de nueva ordenación pormenorizada o variación de la existente se ajustarán a los siguientes criterios:
a) El plano de calificación y asignación de destinos urbanísticos a cada terreno, contendrá en la forma que se considere oportuna los parámetros característicos de cada uno de ellos: superficies, edificabilidad, número de plantas, distancias a lindes y cuantos se consideren relevantes en función de la ordenación pormenorizada propuesta (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
b) El plano de delimitación de la Red de reservas de suelo dotacional público incluirá las características más relevantes de los equipamientos previstos: superficies, edificabilidad (si se fijara), número de plantas, distancias a lindes y cuantos se consideren oportunos (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
c) En el plano específico de la red viaria rodada y peatonal se definirá sus anchos y características geométricas, incluyendo un esquema de las secciones tipo de cada vial. Este plano prescindirá de aquellos elementos propios de proyecto de urbanización contenido en la Alternativa Técnica, aunque incluirá las rasantes de los encuentros así como las correspondientes al viario de contacto. Incluirá también la Red Primaria adscrita, en su caso, así como las zonas de protección según la legislación aplicable. Este plano contendrá necesariamente las curvas de nivel (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
d) Las áreas sometidas o autorizadas a estudios de detalle se incluirán en el mismo plano del modelo real o virtual de implantación de los volúmenes edificables que se basará en el plano a), reproduciendo los datos de aquel, y grafiándolos sobre cada una de las parcelas patrimonializables por uso y destino (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
e) Plano final donde se refleje la nueva ordenación propuesta sobre el plano original del PGOU al que afecte.
f) Aquellos otros planos que se consideren necesarios para la mejor definición de la ordenación pormenorizada.
Todos los planos deberán reflejar la ordenación estructural vigente en los suelos del entorno del sector o sectores ordenados, acreditando la integración de la propuesta.
Se deberá tener en cuenta que el ámbito esta bajo la zona de afección de servidumbre de señalización aeronáutica, por lo que en todo caso se deberá acreditar en el expediente que la ordenación propuesta no afecta a dicha afección.
Además toda la documentación gráfica deberá ajustarse a la ordenanza municipal aprobada definitivamente por el Pleno Municipal en su sesión de 30.4.2008 (exp. 36/2007 PL) y publicada en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 126 de 28.5.2008, como ordenanza municipal sobre alineaciones, rasantes, actas de replanteo y planos finales de obras, y de conformidad con lo establecido en los articles 1 y 7.4 de la misma.
Con carácter adicional a lo anterior deberá adjuntarse el estudio de integración territorial, el estudio de integración paisajística de la ordenación y estudio acústico, además de toda la documentación exigida por los artículos 72 y siguientes de la LUV.
De conformidad con lo establecido en el artículo 226 del Decreto 67/2006, se deberá impulsar por el aspirante la tramitación de la correspondiente cédula territorial de urbanización ante la Conselleria.
Determinación séptima. Admisibilidad de variantes
Se admitirán en los aspectos expresamente indicados a lo largo de las presentes bases.
Determinación octava. Prescripciones técnicas que, con carácter mínimo, tendrán que respetarse en la redacción del proyecto de las obras de urbanización
Como ya se ha indicado, habrá que estar a las determinaciones de la cláusula 10ª de las bases generales y a su anexo II.
A las mismas, será preciso añadir las siguientes exigencias, de carácter adicional:
- Toda instalación existente que de nuevo servicio a la zona que se urbaniza, deberá ser revisada mediante pasada de cámara, mandril u otro sistema de comprobación, y adoptar las medidas correctoras necesarias para su correcta funcionalidad. En caso contrario se entenderá que se repone la misma con los condicionantes impuestos a la obra nueva.
- En cuanto a control de calidad, es preciso añadir las siguientes cuestiones, que deberán ser llevadas a cabo por laboratorio acreditado:
- Será obligatoria el lavado y desinfección de la canalización de agua previamente a la conexión a las redes municipales y por ende a su recepción.
- Será obligatorio realizar las pruebas de estanqueidad y presión de las redes de agua a una presión de 10 atm, en tramos no mayores a 500m.
- Será obligatorio el paso de cámara de TV en circuito cerrado, por las conducciones de saneamiento y pluviales una vez ejecutadas, comprobando su buen funcionamiento previamente a cualquier conexión que a ella se pretenda. La presente prueba se realizará tantas veces como sea necesario para garantizar el buen funcionamiento de la red (tras reparaciones), debiendo ser inspeccionada por una empresa especializada.
- Todos los registros contarán con el certificado de producto, además de las exigencias indicadas en las bases generales.
- A efectos de su diseño los viales admitirán tráfico pesado.
- El acabado para las columnas será negro oxirón en viales y verde oxirón en zonas verdes.
Determinación novena. Estimación de los plazos de despliegue y ejecución del programa de actuación integrada, así como la regulación de los efectos de su incumplimiento
a) La presentación de los textos refundidos correspondientes al planeamiento o al proyecto de urbanización deberá producirse en el plazo máximo de dos meses desde que tenga lugar la notificación al Urbanizador de la aprobación definitiva que imponga modificaciones a la alternativa técnica.
b) La notificación a los interesados para el ejercicio de la opción por modalidad de retribución previsto en los artículos 166 de la Ley Urbanística Valenciana deberá practicarse en el plazo máximo de un mes desde la formalización del PAI.
c) El proyecto de reparcelación deberá presentarse ante el Ayuntamiento por el urbanizador, en el plazo máximo de cuatro meses desde la finalización del plazo para la opción por modalidad de retribución previsto en los artículos 166 de la Ley Urbanística Valenciana. A tal efecto, el urbanizador deberá presentar ante la Administración actuante acreditación justificativa de la práctica de las comunicaciones reguladas exigibles.
d) La presentación de los textos refundidos correspondientes al proyecto de reparcelación deberá producirse en el plazo máximo de dos meses desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de las modificaciones a introducir en el proyecto inicialmente formulado.
e) El inicio de las obras de urbanización deberá producirse en el plazo de dos meses desde la íntegra notificación de la aprobación definitiva del proyecto de reparcelación, acreditándose mediante acta de replanteo suscrita por la dirección de las obras y, al menos por un técnico municipal. A estos efectos, el urbanizador deberá acreditar, en el acta de replanteo, el pago a los acreedores netos de la cuenta de liquidación o bien la consignación de dicha cantidad en la Tesorería Municipal
f) Las obras de urbanización deberán finalizar en el plazo máximo de 36 meses desde su inicio. La finalización de las obras se acreditará mediante el correspondiente certificado final de obras expedido por el director facultativo. No obstante el Ayuntamiento se reserva la potestad de prórroga en plazos mayores si así se justificase debidamente por condicionantes de organismos supramunicipales o de compañías de servicios.
Efectos de su incumplimiento.
El retraso en el cumplimiento de cualquiera de los plazos indicados y no sólo el de la ejecución material de las obras, tendrá una penalización de un 1 por mil del presupuesto íntegro del PAI por día natural de demora.
Determinación décima. Modelo de proposición a presentar por los interesados
Modelo de proposición
(Nombre y apellidos) ?, con DNI número ?, domiciliado para todos los actos de este concurso en ?, que interviene en nombre y representación de la entidad mercantil ?, con domicilio social en ?, CIF nº ..., teléfono ?, correo electrónico - y fax núm. ?, enterado del anuncio publicado en el ?; de las bases generales, publicadas en el BOP de fecha ?; y de las bases particulares de condiciones aprobado por la corporación municipal de Sagunto en su sesión de fecha ?, y publicadas en el ?, para contratar mediante concurso público abierto el Programa de Actuación Integrada del Ámbito de Borde Norte del Puerto de Sagunto, de conformidad con las referidas bases.
Con la presentación de esta solicitud se aceptan por mi representada los términos de las bases generales y particulares de programación que regulan la adjudicación del presente programa, y se declara que la misma reúne todas y cada una de las condiciones exigidas para resultar adjudicataria del programa.
(Lugar, fecha y firma del proponente).
Determinación undécima. Documentación a presentar por cada licitador junto con la proposición
En el sobre A, como documentación acreditativa de la personalidad y de la solvencia, la documentación indicada la ley 30/2007, de Contratación del Sector Público. Extremo que hay que complementar con lo establecido en la determinación 13ª de las presentes bases particulares.
En el sobre B, como alternativa técnica: Además de los indicados en el artículo 126 de la LUV, en todo caso un documento de planeamiento fiel a las indicaciones de la presente bases acreditativo de todos los extremos y propuestas indicados en estas bases y que deben aportar los aspirantes a agentes urbanizadores.
En el sobre C, como proposición jurídico económica: los indicados en el artículo 127 de la LUV y 301 y siguientes del ROGTU.
La documentación que será objeto de valoración será la siguiente:
A. De la alternativa técnica.
- El documento de planeamiento.
- El proyecto de urbanización.
- El documento acreditativo de la inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana
- El documento acreditativo de los plazos que se proponen para el desarrollo de la actuación integrada y resto de compromisos del aspirante.
- El documento acreditativo del enunciado de los objetivos complementarios que se proponen conforme al artículo 124.2, con indicación expresa, en su caso, de los compromisos de edificación simultánea a la urbanización que esté dispuesto a asumir por encima del mínimo legal, así como si se asume o no voluntariamente el compromiso de construcción y gestión de aparcamiento subterráneo en subsuelo municipal.
B. De la proposición jurídico-económica.
a) El documento acreditativo del importe de las cargas de urbanización, expresado en euros por metro cuadrado de edificabilidad.
b) El documento acreditativo de la valoración de los terrenos a efectos de fijar el coeficiente de cambio para el pago en especie.
c) El documento acreditativo de los compromisos financieros para la ejecución de las obligaciones complementarias asumidas voluntariamente y a su costa por el urbanizador.
Determinación duodécima. Plazo y lugar para la presentación de las proposiciones
El plazo de presentación de proposiciones al concurso es de seis meses.
El inicio del cómputo de dicho plazo empezará a contar a partir del día siguiente a la fecha de la última de las publicaciones obligatorias practicadas, sea la del DOCV o sea la del DOUE.
Las proposiciones de los interesados tendrán que presentarse en cualquiera de los registros del Ayuntamiento de Sagunto, dentro del plazo indicado y en el horario de 08.00 horas a 14.00 horas. No será admisible ningún otro medio de presentación. Esta restricción sólo afecta a la documentación sujeta a los plazos de concurrencia competitiva y no al resto de documentos que sea preciso aportar durante la instrucción del resto del expediente, que podrá hacerse por cualquiera de los medios previstos en la Ley 30/1992 (LRJPAC).
Determinación decimotercera. Criterios de solvencia económica y financiera, técnica y profesional exigibles a los concursantes y documentación acreditativa del cumplimiento de los mismos
Solvencia económica y financiera.
Bastará con reunir uno de los requisitos siguientes:
A. Capital social mínimo.
El capital social mínimo será de 1.000.000 de euros.
Este extremo se acreditará por medio de certificado expedido por el Registro Mercantil, de una antigüedad no superior a tres meses.
B. Disponibilidad de fondos propios.
Gozar de la disponibilidad de fondos propios que equivalga como mínimo a un 20% del presupuesto de ejecución de contrata del PAI al que se licita.
Si se tratase de una persona jurídica el medio de acreditación de esta solvencia será la presentación del balance, con relación al último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación, de las cuentas anuales aprobadas y debidamente inscritas en el Registro Mercantil.
Si se trata de un empresario individual y está obligado a presentar la declaración del impuesto del patrimonio, se exigirá disponer de una patrimonio equivalente a los fondos propios antes indicados, extremo que acreditaría por medio de la correspondiente liquidación referente al último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación. Si no está obligado a presentar el impuesto del patrimonio, se le exigirá que la declaración del IRPF del último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación, figure con ingresos empresariales de carácter positivo.
C. Agrupaciones de interés urbanístico.
Aquellas que se encuentren legalmente constituidas, con personalidad jurídico pública por estar debidamente registradas, se considerará que tienen solvencia financiera en todo caso.
Se acreditará tal extremo por medio del certificado acreditativo de la inscripción en el Registro de Agrupaciones de Interés Urbanístico (AIU).
Solvencia técnica y profesional
A. Plantilla mínima
Tener como personal en nómina dentro de la plantilla de la empresa en condición de fijo un mínimo de los siguientes efectivos
- Un arquitecto superior y/o técnico competente ( p. ej. ICCP).
- Un arquitecto técnico.
- Un ingeniero técnico industrial o de categoría superior
- Un topógrafo.
- Un licenciado en Derecho.
Se acreditará este extremo por medio de copia compulsada de los contratos laborales correspondientes, así como del estado de alta en el momento de la presentación.
Además habrá que acompañar copia del certificado de la titulación académica de cada uno de ellos.
B. Contratos de servicios profesionales
Cualquiera de los efectivos mínimos anteriores podrá ser sustituido por la acreditación de la suscripción de un contrato de servicios profesionales para el PAI concreto objeto de licitación con carácter previo a la presentación de la proposición, y durante la vigencia del mismo.
Se acreditará este extremo por medio de copia compulsada de los contratos de servicios profesionales correspondientes.
Además habrá que acompañar copia del certificado de la titulación académica de cada uno de ellos.
Determinación decimocuarta. Criterios objetivos de adjudicación del programa de actuación integrada, especificados por orden decreciente de importancia, incluyendo su ponderación
Ya que se está ante un programa cuya alternativa técnica va acompañada de instrumento de planeamiento que afecta a la ordenación estructural, la puntuación de la alternativa técnica y del instrumento de planeamiento representará entre el 75 por ciento de la valoración en relación con la proposición jurídico-económica, que representará entre el 25 por ciento.
A efectos aclaratorios se destaca que las valoraciones que se citan a continuación en cada uno de los apartados de la alternativa técnica y de la proposición jurídico económica se atribuirán exclusivamente a aquel licitador que presente la mejor propuesta en ese apartado.
Dentro de cada una de ellas, la importancia relativa es la siguiente:
Para la alternativa técnica:
a) La calidad técnica de la ordenación propuesta. Este criterio representará un 50 por ciento de la valoración de la alternativa técnica.
b) La resolución adecuada de la integración de la actuación en su entorno.
c) La mejor estructuración de dotaciones públicas y de espacios libres.
Los criterios establecidos en los apartados b) y c) anteriores representarán en conjunto un 20 por ciento de la valoración de la alternativa técnica.
d) La calidad técnica de las soluciones propuestas para la urbanización.
Este criterio representará un 10 por ciento.
e) Inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana dentro del ámbito del programa, como objetivos complementarios del mismo, de acuerdo con las directrices establecidas en los artículos 30 a 35 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Este criterio supondrá un 10 por ciento del valor total de la alternativa técnica.
g) Plazo de ejecución del programa de actuación integrada.
h) Compromiso de edificación simultánea a la urbanización de los solares resultantes de la Actuación por encima de un mínimo legalmente exigible.
i) Compromisos adicionales asumidos voluntariamente y a su cargo por el urbanizador.
j) Medios para el control de cada una de las prestaciones que constituyen el objeto del programa.
Los criterios establecidos en los apartados g), h), i) y j) anteriores representarán en conjunto un 10 por ciento de la puntuación total de la alternativa técnica.
Para la proposición jurídico-económica:
a)Menor importe respecto de referencias de cuadros de precios de práctica usual de las cargas de urbanización, expresado en euros por metro cuadrado de edificabilidad. Este criterio representará un 35 por ciento de la valoración de la proposición jurídico-económica.
b) La valoración de los terrenos a efectos de fijar el coeficiente de cambio para el pago en especie y la menor proporción de solares o aprovechamiento que deban ser puestos a disposición del urbanizador por medio de reparcelación forzosa como retribución a cuenta de terceros con los que no tenga contrato suficiente. Este criterio representará un 30 por ciento de la valoración de la proposición jurídico-económica.
c) Mayor proporción de terrenos propios o de asociados que deban quedar afectos con garantía real inscrita en el Registro de la Propiedad al cumplimiento de las obligaciones especiales de edificación derivadas de la aprobación del programa representará un 25 por ciento de la valoración de la proposición jurídico-económica.
d) Compromisos financieros para la ejecución de las obligaciones complementarias asumidas voluntariamente y a su costa por el urbanizador. Este criterio supondrá un 10 por ciento del valor total de la proposición jurídico-económica.
Determinación decimoquinta. La previsión y, en su caso, limitación de la posibilidad de formular alternativas técnicas que supongan una ampliación del ámbito territorial a programar, así como las consecuencias de la ampliación
No se admiten.
Determinación decimosexta. El porcentaje mínimo de solares cuya edificación haya de ser simultánea a la urbanización
La simultaneidad de obras de urbanización y edificación se regirá por lo establecido en el anexo III de las bases generales citadas.
Determinación decimoséptima. Necesidad de informe del Consejo del Territorio y el Paisaje previsto en el artículo 136.4 de la Ley Urbanística Valenciana, así como de otras administraciones sectoriales.
En el presente caso no concurre la necesidad de informe del Consejo del territorio y el Paisaje, al ser un sector inferior a 500.000 m².
Respecto al informe de otras administraciones, serán preceptivos los siguientes:
- Administración hidráulica, la CHJ, en los términos del artículo 19 de la LOTPP, así como la incidencia del PATRICOVA y el linde con el cauce del río Palancia.
- Demarcación de Costas en Valencia, del Ministerio de Medio Ambiente.
- Administración autonómica con competencias en policía de servidumbres de costas.
- Administración forestal autonómica.
- Cédula territorial de urbanización por parte de la conselleria con competencias en materia de urbanismo.
- Ayuntamiento de Canet d'En Berenguer respecto a la conexión del puente/s.
Los aspirantes deberán aportar justificación de haber solicitado el dictamen de dichas administraciones, aportando la documentación correspondiente que permita la emisión de la misma. La cédula territorial de urbanización se regirá por sus propias reglas procedimentales, que deberán ser observadas por los aspirantes. Para la emisión del informe al que se refiere el artículo 19 de la LOTPP se deberá aportar la documentación que tiene predefinida la CHJ.
Determinacióndecimoctava. Porcentaje máximo de coeficiente de canje
Se deberá motivar por el proponente, contrastando el presupuesto del PAI que se proponga y el precio del suelo, siguiendo los criterios de valoración de la ley estatal del suelo. Los ajustes de precio que se fijen en el acuerdo de adjudicación determinarán los ajustes correspondientes en el coeficiente de canje.
Determinación decimonovena. Prerrogativas que ostenta la administración
Habrá que estar a lo dispuesto en la cláusula 3ª de las bases generales por las que se rige el presente PAI.
Determinación vigésima. Competencia del orden jurisdiccional contencioso-administrativo para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución y ejecución del contrato entre la administración y el urbanizador.
El orden jurisdiccional contencioso-administrativo será el competente para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución y ejecución del contrato entre la administración y el urbanizador.
Determinación vigesimoprimera. Adjudicación conexa o condicionada, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 139.1 de la Ley Urbanística Valenciana y el reglamento, así como existencia o inexistencia de canon de urbanización.
No se observan.
Determinación vigesimosegunda. La previsión de un precio cierto de licitación, que tendrá carácter de máximo y que servirá de base para el cálculo de la garantía provisional.
De conformidad con lo establecido en la base 9ª de las bases generales, se establece el importe de la garantía provisional en una cantidad de 400.000 euros.
Respecto a las obras de urbanización que debe ejecutarse bajo la responsabilidad del agente urbanizador del ámbito
Considerando que en las bases generales por las que se rige el presente PAI se fijó el siguiente criterio para definir el importe del PEM:
Para la urbanización interior: Un coste promedio máximo por m² de vial y por m² de zona verde. En el caso que nos ocupa, por comparativa con actuaciones similares, y actualizaciones del IPC, se fija un coste promedio para m² de vial de 85 €/m².
Para las conexiones exteriores: quedan excluidas del PEM máximo anterior, las siguientes:
a) Conexión con Canet por medio de puente sobre el río Palancia que supondrá una alternativa decisiva al uso viario actual de la vía pecuaria.
b) Refuerzo/sustitución del actual puente a Canet a la altura del barrio de San José.
c) Ejecución de las obras de defensa del río que establezca preceptivamente el PATRICOVA.
d) La ejecución del parque de ribera que continúe el esquema del SUNP VI 3ª fase, mejorándolo al haber un importante margen de maniobra para ello y que suponga un significativo apoyo al contiguo parque del Delta tendrá un importe máximo de 50 euros/m² de parque.
e) Las conducciones exteriores de suministro de agua cuando el punto de conexión esté a una distancia superior a 100 m del ámbito, y solo pudiendo ser objeto de incremento la parte de trazado exterior al ámbito de actuación.
f) Iguales consideraciones sobre la conexión de alcantarillado.
Asimismo se exceptuará del PEM de urbanización interior, en caso de ser contemplado en el programa, el correspondiente importe por demolición de edificaciones afectadas. Las demoliciones se fijan en un coste de 90 €/m3 derribado, mientras que otro tipo de obras, (p. ej. reposición de vallados, demolición acequias, obras menores de reposición, etc.), deberá justificarse con el correspondiente desglose presupuestario, siendo la base de precios la del Instituto Valenciano de la Edificación (IVE).
A su vez se indicaba en las bases generales que si las infraestructuras fuesen de titularidad distinta y no se hubiese podido determinar el precio de partida por parte de los servicios técnicos municipales, se excluiría expresamente del precio máximo fijado por este Ayuntamiento como precio de partida de la licitación a la baja. No obstante, cualquier otra obra que pueda afectar al suministro de energía eléctrica se entenderá que la conexión a redes de la compañía suministradora de energía eléctrica estará incluidas dentro de la obra urbanizadora, pudiéndose realizar incrementos económicos respecto de los precios fijados en estas bases particulares, en relación con dichas infraestructuras cuando el punto de conexión dado por dicha compañía esté a una distancia superior a 500 m del ámbito, y solo pudiendo ser objeto de incremento la parte de trazado exterior al ámbito de actuación.
Igualmente quedarán fuera de este límite económico aquellas mejoras en infraestructuras que siendo necesarias o convenientes no hayan sido previstas en las bases particulares y propongan los aspirantes.
Así mismo se fijó el siguiente criterio para definir el importe del PEC al establecerse que nunca podría superar el 19% del PEM.
Por otra parte se señalaba que no se admitirá el cobro con cargo a la propiedad por parte del agente urbanizador de honorarios profesionales técnicos en importes superiores a los establecidos como indicativos en las tarifas de los correspondientes colegios profesionales. El aspirante a agente urbanizador deberá justificar expresamente este extremo en sus proposiciones jurídico económicas.
También se estableció en las bases generales que como gastos generales un porcentaje máximo del 5% de la suma del PEC y de los honorarios profesionales técnicos. Con dicho porcentaje se entienden cubiertos los honorarios jurídicos, gastos de publicaciones, de notificaciones, actuaciones en notaría, Registro de la Propiedad, gastos financieros, etc. En el caso de que como consecuencia de la aplicación del anterior porcentaje resultase un importe inferior a 60.000 euros, en todo caso se considerará como importe a cobrar la cantidad citada de 60.000 euros.
Dado que se está ante un PAI cuya aprobación definitiva corresponde a la Generalitat, es preciso añadir un matiz respecto al concepto del precio cierto, total y cerrado y es el de que una vez que se fijen los importes por parte de este Ayuntamiento, por medio del acuerdo de aprobación provisional del PAI y hasta el momento en el que se adopte el acuerdo de aprobación definitiva del PAI por parte de la conselleria con competencias en materia de urbanismo, al importe fijado por el primero de los dos acuerdos ( el municipal) se le aplicará el IPC hasta la fecha del segundo acuerdo (el autonómico), operando a partir de esa fecha el concepto de precio cierto, total y cerrado.
Determinación vigesimotercera. La puntuación mínima que deberán superar las alternativas técnicas para poder ser valoradas las proposiciones jurídico-económicas que las desarrollen
Las bases generales establecen al respecto que sólo se procederá a la apertura de la proposición jurídico económica de aquellos aspirantes que hayan conseguido como mínimo el 30% de los puntos posibles de la alternativa técnica.
Determinación vigesimocuarta. La determinación de la cuantía y forma de la garantía definitiva a prestar por el Urbanizador
Habrá que estar a lo dispuesto en la base 13ª de las bases generales del presente PAI.
Determinación vigesimoquinta. Causas específicas de resolución adicionales a las previstas en la Ley Urbanística Valenciana, en este reglamento y en la legislación reguladora de los contratos de las administraciones públicas.
No se considera necesaria la fijación de ninguna con carácter adicional.
Determinación vigesimosexta. El alcance y límite de las posibles prórrogas para el desarrollo y ejecución del programa.
El Ayuntamiento se reserva el valorar cada caso concreto para decidir si es procedente o no la prórroga en función de las circunstancias que concurran.
Determinación vigesimoséptima. Relación de titulares catastrales
En las bases generales se establece que con pleno respeto a la confidencialidad de datos de carácter personal y a la normativa específica que rige los datos catastrales, se deberá incorporar necesariamente una relación de titulares catastrales que tengan que ser citados durante el período de información pública, así como sus domicilios.
Dicha relación no será de libre acceso en el expediente sino que sólo será facilitada a aquellos interesados que acrediten que han depositado en la notaría la documentación a la que se refiere el artículo 134 de la LUV, a los efectos de practicar la notificación de los mismos en el contexto de la preceptiva información pública.
Figura en el expediente dicha relación, facilitada por el Departamento de Rentas, con acceso restringido a los sujetos indicados en el párrafo anterior.
El agente urbanizador, en cumplimiento de lo dispuesto en la disposición adicional 9ª del Real Decreto Legislativo 2/2008, solicitará e incorporará al expediente, un certificado emitido por la administración titular de los datos catastrales, en el que se constaten quiénes han sido los titulares de las fincas afectadas en los últimos cinco años. Dicho certificado figurará en el expediente municipal en todo caso antes de la adopción del acuerdo de aprobación provisional del plan parcial».
Visto el informe de Secretaría emitido en fecha 30 de diciembre de 2009.
Sometido el asunto a votación resulta:
Total Concejales: 24. Concejales asistentes: 24; Concejales ausentes: ninguno. Votos a favor: 14, del alcalde y señores Muniesa, Vayá, Serrano, Martí, Murciano, Bono, Peláez, Peris, Fernández Chirivella, González, Paz, Navarro y Sánchez. Votos en contra: 10, de los señores y señoras Calero, José Luis Chover, Hernández, García Benítez Campayo, Miguel Chover, Fernández Carrasco, García Muñoz, López-Egea y Aguilar; por lo que, de conformidad con la Comisión Informativa de Política Territorial y Sostenibilidad el Pleno del Ayuntamiento, por 14 votos a favor de PP y SP y 10 votos en contra de PSOE, BLOC y EU, acuerda:
Primero
La aprobación de las presentes bases particulares de programación del ámbito denominado borde norte del Puerto de Sagunto.
Segundo
La iniciación del procedimiento de programación de dicho ámbito, en los términos del artículo 132 y siguientes de la LUV.
Este acto, de conformidad con lo establecido en el artículo 109 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, pone fin a la vía administrativa.
Contra el mismo podrá usted, interponer, con carácter potestativo, recurso de reposición o impugnarlo directamente ante la jurisdicción contencioso administrativa.
En el supuesto de que usted opte por la interposición del recurso de reposición, lo hará ante el órgano municipal que dictó el acto y en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente a aquel en que tenga lugar la publicación del mismo, debiendo tener en cuenta que su interposición impedirá, hasta su resolución expresa o desestimación presunta, la utilización de la vía contencioso-administrativa.
El recurso deberá resolverse y notificarse en el plazo de un mes, entendiéndose desestimado, y quedando expedita la vía contencioso-administrativa en caso contrario.
En el supuesto de que decida interponer recurso contencioso-administrativo directamente, lo hará, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 10, 14 y 46 de la ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa, ante la sala de lo contencioso-administrativo correspondiente del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, con sede en el Palacio de Justicia de la ciudad de Valencia, en el plazo de dos meses contados desde el siguiente a aquel en que tenga lugar la presente publicación.
Todo ello sin perjuicio de que pueda ejercitar cualquier otra acción o recurso que estime conveniente en defensa de sus derechos.
Lo que se publica a los efectos oportunos y a reserva de lo que resulte de la aprobación del acta correspondiente.
Sagunto, 26 de enero de 2010.- El alcalde: Alfredo Castelló Sáez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML