Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8623, del 29-08-2019 (2019/7484)

Notificació de la sentència dictada en el procediment de guarda i custòdia número 563/2017.
-------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8623

Data del DOGV
:   29-08-2019

Secció del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA

Número del document
:   2019/7484

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Jutjat de Primera Instància Número 6 d'Elx

Tipus de document
:   Edicte

Notificació de la sentència dictada en el procediment de guarda i custòdia número 563/2017. [2019/7484]  
Part demandant: Encarnación Teruel Doñate.  
Part demandada: Juan José Navarro Armengol.  
Sobre guarda, custòdia o aliments de fills menors no matrimonials no consensuats.  
En el judici de referència s'ha dictat la resolució el text literal de la qual és el següent:  
  
«Dispositiva  
Estime la demanda interposada i he d'establir les següents mesures en interés de la filla menor:  
1r. La filla menor queda sotmesa a la pàtria potestat de tots dos progenitors.  
L'exercici conjunt de la pàtria potestat implica la participació de tots dos progenitors en totes les decisions rellevants que afecten la seua filla, especialment en l'àmbit educatiu, sanitari, religiós i social.  
Per això, tots dos hauran d'intervindre necessàriament en l'elecció o canvi de centre o model educatiu o activitats extraescolars que calga realitzar; en l'autorització de qualsevol intervenció quirúrgica, tractament mèdic no banal o tractament psicològic, tant si comporta alguna despesa com si està cobert pel sistema públic de sanitat o per alguna assegurança privada, sempre que no siga suficient el mer consentiment del menor; en la decisió sobre la realització o no d'un acte religiós o social rellevant, així com en la manera de dur-lo a terme, sense que sobre aquest tema tinga prioritat el progenitor amb qui es trobara la menor en el moment de ser realitzat; en el canvi de domicili, sempre que siga rellevant, en el sentit de dificultar o impedir el compliment del règim de visites vigent, i en l'autorització per a l'eixida del territori nacional.  
A falta d'acord, haurà de sotmetre's la decisió a l'autoritat judicial corresponent promovent un expedient de jurisdicció voluntària per desacord en l'exercici conjunt de la pàtria potestat, conforme amb les previsions de l'article 156 del Codi Civil.  
No obstant això, el progenitor que es trobe en companyia de la filla podrà adoptar decisions respecte a això, sense prèvia consulta a l'altre progenitor, en els casos en què hi haja una situació d'urgència o es tracte de qüestions poc transcendents o rutinàries, que en el transcurs normal de la vida amb un menor poden produir-se.  
Tots dos progenitors tenen el deure d'informar-se, mútuament, de totes les qüestions rellevants que afecten la filla, sempre que el coneixement d'aquelles no el puga obtindre per si mateix el progenitor que no estiga en companyia de la menor en el moment en què aquelles es produïsquen (per exemple, malaltia), la qual cosa no succeeix en el cas de qüestions escolars, extraescolars o mèdiques ordinàries, entre d'altres, en les quals els professionals que s'ocupen dels menors tenen l'obligació de subministrar, tant al pare com a la mare, qualsevol informació que els sol·liciten sobre la filla, per ser tots dos titulars de la pàtria potestat d'aquella.  
2n. S'atribueix a la mare la guarda i custòdia de la filla menor.  
3r. Es fixa a favor del pare el següent règim de visites.  
A) Durant els períodes no vacacionals:  
- Caps de setmana alterns, des del divendres a l'eixida del centre escolar fins al diumenge a les 20 hores, i recollida del centre escolar (o del domicili matern, si es tracta d'un dia en què la menor no acudeix al centre escolar) i reintegrada al domicili matern.  
Els ponts escolars i els festius immediatament anteriors o posteriors al cap de setmana s'entendran units a aquest, i correspondran al progenitor que gaudisca del cap de setmana.  
B) Durant els períodes vacacionals:  
- Vacances d'estiu. Els anys parells: des de l'últim dia lectiu anterior a les vacances, a les 20.00 hores, fins al 30 de juny, a les 20.00 hores, amb la mare; des d'aquesta hora fins al 15 de juliol, a les 20.00 hores, amb el pare; des d'aquest moment al 31 de juliol, a les 20.00 hores, amb la mare; des de llavors al 15 d'agost, a les 20.00 hores, amb el pare, i passarà a estar amb la mare fins al 31 d'agost, a les 20.00 hores, i, finalment, amb el pare des de llavors fins al dia anterior al començament del curs escolar, a les 20.00 hores. Els anys imparells s'invertirà l'ordre.  
- Nadal. Anys parells: de l'últim dia lectiu anterior a aquestes vacances, a les 20.00 hores, fins al 30 de desembre, a les 20.00 hores, amb la mare; des de llavors fins a l'últim dia vacacional de Nadal, a les 20.00, hores amb el pare. Els anys imparells, al contrari.  
- Setmana Santa. Durant el període vacacional de Setmana Santa, compresos des de les 20.00 hores de l'últim dia lectiu fins a les 20.00 hores del dia anterior al primer dia lectiu, segons el calendari escolar de la localitat en què es trobe escolaritzat el menor, cada progenitor estarà amb el menor la meitat del període.  
La primera meitat s'inicia a les 20.00 hores de l'últim dia lectiu i finalitza a les 20.00 hores d'aquell dia que possibilite que el número de pernoctacions de què gaudeix cada progenitor siga el mateix (si no fora possible perquè el nombre de dies no lectius era imparell, la primera meitat tindrà una pernoctació més), i la segona meitat s'inicia des d'aquell moment fins a les 20.00 hores de l'últim dia lectiu. En cas de desacord per a determinar la meitat que gaudeix cada progenitor, el pare gaudirà de la primera els anys parells i de la segona els anys imparells, mentre que la mare gaudirà de la segona els anys parells i de la primera meitat els anys imparells.  
Aquest règim vacacional s'entendrà sense perjudici de l'assistència de la menor a campaments, cursos d'estiu o a l'estranger o similar; en aquest cas es dividirà el període vacacional restant per meitat en funció d'aquestes activitats, en el sentit altern indicat.  
Els períodes vacacionals interrompran el règim ordinari de visites de caps de setmana, i correspondrà el primer cap de setmana posterior al període vacacional al progenitor que no haja tingut el menor durant l'últim període vacacional.  
La recollida de la menor durant els períodes vacacionals haurà de realitzar-se pel progenitor que iniciarà el gaudi de la seua meitat vacacional o en reiniciarà la custòdia, personalment o per la persona de confiança en qui delegue, en el domicili de l'altre progenitor.  
C) Disposicions comunes a tots dos períodes.  
Quant als dies especials, amb independència del progenitor al qual li corresponguera el dia d'acord amb el règim de visites anteriorment exposat, el Dia del Pare, el Dia de la Mare i l'aniversari de cada progenitor, correspondrà al progenitor de què es tracte, en horari d'11.00 hores (des de l'eixida del col·legi, si és dia lectiu) a les 20.00 hores. El dia de l'aniversari del menor, el pare estarà en la seua companyia des de les 11.00 hores (des de l'eixida del col·legi/institut, si és un dia lectiu) fins a les 20.00 hores els anys parells i la mare els anys imparells.  
  
El menor, amb independència del règim establit i llevat que pertorbe greument activitats prèviament programades d'especial importància (com ara viatges, esdeveniments familiars similars o altres actes d'especial transcendència), podrà gaudir de qualsevol celebració familiar de transcendència (com ara noces, batejos, comunions, aniversaris especials i esdeveniments de similar transcendència) en companyia del progenitor de la línia familiar del qual es tracte; per a això, aquest haurà de preavisar l'altre progenitor, per correu electrònic, burofax o un altre mitjà que en permeta la constància, amb una antelació mínima de quinze dies, i quedarà en la seua companyia, si es tracta d'una celebració que incloga menjar, des de les 20.00 hores del dia anterior fins a les 20.00 hores del dia de la celebració, i si es tracta d'una celebració que incloga berenar o sopar, des de les 16.00 hores del dia de la celebració fins a les 16.00 hores de l'endemà o fins a l'entrada al centre escolar, si fora lectiu. S'entendrà que l'altre progenitor hi consent si no mostra oposició en els deu dies següents a la comunicació. En cas de desacord entre les parts sobre la naturalesa de l'esdeveniment o sobre si acudir a l'acte suposa o no pertorbació greu de les seues activitats, haurà de sotmetre's la decisió a l'autoritat judicial corresponent promovent un expedient de jurisdicció voluntària per desacord en l'exercici conjunt de la pàtria potestat, conforme amb les previsions de l'article 156 del Codi Civil.  
  
Cada progenitor haurà d'entregar al contrari, juntament amb el menor, documentació relativa a aquest que poguera necessitar durant l'estada amb aquest, com ara DNI, passaport, targeta sanitària, etc., així com la medicació que, si escau, necessite.  
Tots dos progenitors facilitaran la comunicació telefònica, postal o telemàtica del menor amb el progenitor que no el tinga en la seua companyia, i aquest haurà de respectar, en tot cas, els horaris de descans i estudi de la menor.  
En cas de malaltia, haurà de ser posat en coneixement de l'altre progenitor, i el que no es trobe en la companyia de la menor podrà visitar-la en el domicili de l'altre, avisant amb la deguda antelació i preservant la intimitat d'aquest progenitor. En cas d'hospitalització, tots dos progenitors podran estar en companyia del menor, des de les 9.00 hores del matí fins a les 20.00 hores en l'horari que desitgen, i haurà de pernoctar amb la menor, si no hi ha acord, el progenitor a qui li corresponga estar amb el menor. En cas que el menor tinguera restringides les visites per estar en l'UCI o en un altre servei amb visites limitades, tots dos pares s'alternaren en les vistes.  
4t. S'assenyala la quantitat de dos-cents vint euros (220 ?) mensuals en concepte d'aliments en favor de la filla menor, quantitat que el pare ingressarà els cinc primers dies de cada mes en el compte que designe la mare, que s'actualitzarà anualment conforme amb les variacions de l'índex de preus al consum, i haurà d'abonar cada progenitor el 50 % de les despeses extraordinàries que puga ocasionar la menor, sense incloure les despeses de col·legi entre aquestes despeses. La primera mensualitat per a abonar serà la corresponent a març de 2017.  
A l'efecte d'evitar futures discrepàncies entre els progenitors, ha d'indicar-se que la pensió alimentària cobreix exclusivament les necessitats bàsiques ordinàries i normals dels fills assenyalades en l'article 142 del Codi Civil, en relació amb l'article 154 del Codi Civil, és a dir, tot allò que cal per al manteniment, habitació, vestit, assistència mèdica, educació i instrucció i, en definitiva, formació integral, tot això entés d'acord amb l'estatus familiar.  
Les despeses extraordinàries integren també l'obligació alimentària, però naixen de necessitats dels fills de naturalesa excepcional, són eventuals i difícilment previsibles, raó per la qual no poden incloure's en la pensió ordinària, alhora que no poden ser costejats per un únic progenitor sense desequilibrar en el seu perjudici l'equivalència de les seues respectives contribucions. Això no significa que haja de ser sempre imprescindibles i necessaris (cadira de rodes, elements ortopèdics, assistència de terceres persones en cas de malaltia, etc.); és possible també que siguen accessoris (operacions quirúrgiques en centres privats, encara que estiguen cobertes per la Seguretat Social, etc.), o simplement complementaris (viatges d'estudis, classes particulars, etc.)  
  
Quant a les activitats extraescolars o d'oci, de caràcter no necessari o no recomanades, com ara reforç pel col·legi o per prescripció o consell mèdic o psicològic, els cursos a l'estranger o en una altra localitat diferent de la del domicili de la filla o el cost d'universitats privades, només s'haurà d'assumir el 50 %, de les que es realitzen per comú acord entre els progenitors; en cas contrari seran assumides quant al pagament per aquell que haja decidit la realització d'aquesta activitat.  
  
En tot cas, les despeses extraordinàries que no tinguen caràcter urgent hauran de ser consentides per tots dos progenitors, entenent-se que el contrari consent en la realització de la despesa quan, notificada la intenció de realitzar-la i assumir-ne l'import, amb els documents corresponents, per qualsevol mitjà fefaent, deixe transcórrer el termini de deu dies sense mostrar-hi oposició.  
En cas d'oposició expressa del progenitor consultat a la realització de l'activitat/acte, la realització d'aquest requerirà l'autorització judicial, la qual podrà obtindre's, si escau, a través del corresponent expedient de jurisdicció voluntària per desacord en l'exercici conjunt de la pàtria potestat, en el qual s'atorgarà la facultat de decidir a un dels progenitors (art. 156 C. C.).  
En cas d'oposició del progenitor consultat a l'assumpció de la meitat del cost de l'activitat/acte, la reclamació judicial d'aquell requerirà el reconeixement de la despesa com a extraordinària, el qual podrà obtindre's, si escau, a través del corresponent procediment de reconeixement de l'article 776.4 de la Llei d'enjudiciament civil.  
5é. No s'aprecien motius per a imposar les costes processals a cap dels litigants.  
Notifiqueu l'anterior resolució a les parts i feu-los saber que és susceptible de recurs d'apel·lació. El recurs haurà d'interposar-se per escrit en el termini de vint dies hàbils comptats a partir de l'endemà de la notificació, i que és necessària la prèvia consignació de 50 euros en el compte de consignacions i depòsits d'aquest jutjat, i que sense aquest requisit no s'admetrà a tràmit el recurs (disposició addicional 15a de l'LOPJ modificada per la Llei orgànica 1/2009 de 03.11.2009).  
  
Aquesta és la meua sentència, que pronuncie, mane i signe.»  
Publicació: donada i publicada va ser l'anterior sentència, i es va publicar en la manera prevista en l'article 212 de la Llei d'enjudiciament civil. En done fe.  
Atés que es desconeix el domicili o la residència actual de la part demandada, de conformitat amb el que es disposa en els articles 156.4 i 164 de la Llei 1/2000, d'enjudiciament civil, ha acordat la publicació del present edicte en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana per a portar a efecte la diligència de notificació de sentència.  
  
  
Elx, 19 de juny de 2019.- El lletrat de l'Administració de justícia: Jesús Larrosa Abellán.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8623, del 29-08-2019 (2019/7484)

Notificación de la sentencia dictada en el procedimiento de guarda y custodia número 563/2017.
----------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8623

Fecha DOGV
:   29-08-2019

Sección del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓN DE JUSTICIA

Número del documento
:   2019/7484

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Juzgado de Primera Instancia Número 6 de Elx

Tipo de documento
:   Edicto

Notificación de la sentencia dictada en el procedimiento de guarda y custodia número 563/2017. [2019/7484]  
Parte demandante: Encarnación Teruel Doñate.  
Parte demandada: Juan José Navarro Armengol.  
Sobre guarda, custodia o alimentos de hijos menores no matrimoniales no consensuados.  
En el juicio referenciado se ha dictado la resolución cuyo texto literal es el siguiente:  
  
«Fallo  
Que estimando la demanda interpuesta, debo establecer las siguientes medidas en interés de la hija menor:  
1º. La hija menor, queda sometida a la patria potestad de ambos progenitores.  
El ejercicio conjunto de la patria potestad implica la participación de ambos progenitores en cuantas decisiones relevantes afecten a su hija, especialmente, en el ámbito educativo, sanitario, religioso y social.  
Por ello, ambos deberán intervenir necesariamente en la elección o cambio de centro o modelo educativo o actividades extraescolares a realizar; en la autorización de cualquier intervención quirúrgica, tratamiento médico no banal o tratamiento psicológico, tanto si entraña algún gasto como si está cubierto por el sistema público de sanidad o por algún seguro privado, siempre que no sea suficiente el mero consentimiento del menor; en la decisión sobre la realización o no de un acto religioso o social relevante, así como en el modo de llevarlo a cabo, sin que al respecto tenga prioridad el progenitor con quién se encontrara la menor en el momento de ser realizado; en el cambio de domicilio, siempre que el mismo sea relevante, en el sentido de dificultar o impedir el cumplimiento del régimen de visitas vigente; y en la autorización para la salida del territorio nacional.  
En defecto de acuerdo, deberá someterse la decisión a la autoridad judicial correspondiente, promoviendo un expediente de jurisdicción voluntaria, por desacuerdo en el ejercicio conjunto de la patria potestad, conforme a las previsiones del artículo 156 del Código Civil.  
No obstante, el progenitor que se encuentre en compañía de su hija podrá adoptar decisiones respecto al mismo, sin previa consulta al otro progenitor, en los casos en que exista una situación de urgencia o se trate de cuestiones poco trascendentes o rutinarias, que en el normal transcurrir de la vida con un menor pueden producirse.  
Ambos progenitores tienen el deber de informarse, mutuamente, de todas las cuestiones relevantes que afecten a su hija, siempre que el conocimiento de aquellas no lo pueda obtener por sí mismo el progenitor que no esté en compañía de la menor en el momento en que las mismas se produzcan (por ejemplo, enfermedad), lo que no sucede en el caso de cuestiones escolares, extraescolares o médicas ordinarias, entre otras, en las que los profesionales que se ocupan de los menores tienen la obligación de suministrar, tanto al padre como a la madre, cualquier información que les soliciten sobre su hija, por ser ambos titulares de la patria potestad.  
2º. Se atribuye a la madre la guarda y custodia de la hija menor.  
3º. Se fija a favor del padre el siguiente régimen de visitas.  
A) Durante los periodos no vacacionales:  
- Fines de semana alternos, desde el viernes a la salida del centro escolar hasta el domingo a las 20 horas, siendo recogida en el centro escolar (o en el domicilio materno si se trata de un día en que el menor no acude al centro escolar) y reintegrada en el domicilio materno.  
Los puentes escolares y los festivos inmediatamente anteriores o posteriores al fin de semana se entenderán unidos a este, correspondiendo al progenitor que disfrute del fin de semana.  
B) Durante los periodos vacacionales:  
- Vacaciones de verano. Los años pares: desde el último día lectivo anterior a las vacaciones a las 20.00 horas hasta el 30 de junio a las 20.00 horas, con la madre, desde dicha hora hasta el 15 de julio a las 20.00 horas, con el padre, desde dicho momento al 31 de julio a las 20.00 horas con la madre, desde entonces al 15 de agosto a las 20.00 horas con el padre, pasando a estar con la madre hasta el 31 de agosto a las 20.00 horas y finalmente con el padre desde entonces hasta el día anterior al comienzo del curso escolar a las 20.00 horas. Los años impares se invertirá el orden.  
- Navidad. Años pares: del último día lectivo anterior a dichas vacaciones a las 20.00 horas hasta el 30 de diciembre a las 20.00 horas con la madre; desde entonces hasta el último día vacacional de navidades, a las 20.00 horas con el padre. Los años impares al contrario.  
- Semana Santa. Durante el periodo vacacional de Semana Santa, comprendidos desde las 20.00 horas del último día lectivo hasta las 20.00 horas del día anterior al primer día lectivo, según el calendario escolar de la localidad en que se encuentre escolarizado el menor, cada progenitor estará con el menor la mitad del periodo.  
La primera mitad se inicia a las 20.00 horas del último día lectivo y finaliza a las 20.00 horas de aquel día que posibilite que el número de pernoctas que disfruta cada progenitor sea el mismo (si no fuese posible porque el número de días no lectivos fuese impar, la primera mitad tendrá una pernocta más) y la segunda mitad se inicia desde ese momento hasta las 20.00 horas del último día lectivo. En caso de desacuerdo para determinar la mitad que disfruta cada progenitor, el padre disfrutará de la primera los años pares y de la segunda los años impares, mientras que la madre disfrutará de la segunda los años pares y de la primera mitad los años impares.  
El presente régimen vacacional se entenderá sin perjuicio de la asistencia de la menor a campamentos, cursos de verano o en el extranjero o similar, en cuyo caso se dividirá el periodo vacacional restante por mitad en función de dichas actividades, en el sentido alterno indicado.  
Los periodos vacacionales interrumpirán el régimen ordinario de visitas de fines de semana, correspondiendo el primer fin de semana posterior al periodo vacacional a aquel de los progenitores que no haya tenido al menor durante el último periodo vacacional.  
La recogida de la menor durante los periodos vacacionales deberá realizarse por el progenitor que vaya a iniciar el disfrute de su mitad vacacional o a reiniciar la custodia, personalmente o por persona de confianza en quien delegue, en el domicilio del otro progenitor.  
C) Disposiciones comunes a ambos periodos.  
En cuanto a los días especiales, con independencia del progenitor al que le correspondiera el día de acuerdo con el régimen de visitas anteriormente expuesto, el Día del Padre, el Día de la Madre y el cumpleaños de cada progenitor, le corresponderá al progenitor de que se trate, en horario de 11:00 (desde la salida del colegio, si es día lectivo) a las 20.00 horas. El día del cumpleaños del menor, el padre estará en su compañía desde las 11.00 horas (desde la salida del colegio/instituto, si es un día lectivo) hasta las 20.00 horas los años pares y la madre los años impares.  
El menor, con independencia del régimen establecido y salvo que perturbe gravemente actividades previamente programadas de especial importancia (como viajes, eventos familiares similares, u otros actos de especial trascendencia), podrá disfrutar de cualquier celebración familiar de trascendencia (como bodas, bautizos, comuniones, cumpleaños especiales y eventos de similar trascendencia) en compañía del progenitor de cuya línea familiar se trate, para lo cual este deberá preavisar al otro progenitor, por correo electrónico, burofax u otro medio que permita su constancia, con una antelación mínima de quince días, quedando en su compañía, si se trata de una celebración que incluya comida, desde las 20.00 horas del día anterior hasta las 20.00 horas del día de la celebración, y si se trata de una celebración que incluya merienda o cena, desde las 16.00 horas del día de la celebración hasta las 16.00 horas del día siguiente o hasta la entrada al centro escolar si fuera lectivo. Se entenderá que el otro progenitor consiente si no muestra oposición en los 10 días siguientes a la comunicación. En caso de desacuerdo entre las partes sobre la naturaleza del evento o sobre si acudir al mismo supone o no perturbación grave de sus actividades, deberá someterse la decisión a la autoridad judicial correspondiente, promoviendo un expediente de jurisdicción voluntaria, por desacuerdo en el ejercicio conjunto de la patria potestad, conforme a las previsiones del artículo 156 del Código Civil.  
Cada progenitor, deberá de entregar al contrario, junto con el menor documentación relativa a los mismos que pudiera necesitar durante la estancia con el mismo, como DNI, pasaporte, tarjeta sanitaria, etc, así como la medicación que, en su caso, necesite.  
Ambos progenitores facilitarán la comunicación telefónica, postal o telemática del menor con el progenitor que no lo tenga en su compañía, debiendo este respetar, en todo caso los horarios de descanso y estudio de la menor.  
En caso de enfermedad, deberá ser puesto en conocimiento del otro progenitor y el que no se encuentre en la compañía de la menor podrá visitarlo en el domicilio del otro, avisando con la debida antelación y preservando la intimidad de este progenitor. En caso de hospitalización, ambos progenitores podrán estar en compañía del menor, desde las 9 de la mañana hasta las 20 horas en el horario que deseen, debiendo pernoctar con la menor, a falta de acuerdo, el progenitor a quien le corresponda estar con el menor. En caso de que el menor, tuviera restringidas las visitas, por estar en la UCI, o en otro servicio con visitas limitadas, ambos padres se alternaran en las vistas.  
4º. Se señala la cantidad de doscientos veinte euros (220 ?) mensuales en concepto de alimentos en favor de la hija menor, cantidad que el padre ingresará los primeros 5 primeros días de cada mes en la cuenta que designe la madre, que se actualizará anualmente conforme a las variaciones del Índice de Precios al Consumo, debiendo abonar cada progenitor el 50 % de los gastos extraordinarios que pueda ocasionar la menor, sin incluir los gastos de colegio entre dichos gastos. La primera mensualidad a abonar será la correspondiente a marzo de 2017.  
A los efectos de evitar futuras discrepancias entre los progenitores, ha de indicarse que la pensión alimenticia cubre exclusivamente las necesidades básicas ordinarias y normales de los hijos señaladas en el artículo 142 del Código Civil, en relación con el artículo 154 del código civil, es decir, todo aquello que es preciso para el sustento, habitación, vestido, asistencia médica, educación e instrucción y, en definitiva, formación integral, todo ello entendido conforme al status familiar.  
Los gastos extraordinarios integran también la obligación alimenticia, pero nacen de necesidades de los hijos de naturaleza excepcional, son eventuales, y difícilmente previsibles, razón por la cual no pueden incluirse en la pensión ordinaria, a la vez que no pueden ser costeados por uno solo de los progenitores sin desequilibrar en su perjuicio la equivalencia de sus respectivas contribuciones. Ello no significa que haya de ser siempre imprescindibles y necesarios (silla de ruedas, elementos ortopédicos, asistencia de terceras personas en caso de enfermedad, etc.), cabe también que sean accesorios (operaciones quirúrgicas en centros privados aunque estén cubiertas por la Seguridad Social, etc.), o simplemente complementarios (viajes de estudios, clases particulares, etc.)  
En lo relativo a las actividades extraescolares o de ocio, de carácter no necesario o no recomendadas como refuerzo por el colegio o por prescripción o consejo médico o psicológico, los cursos en el extranjero o en otra localidad distinta a la del domicilio de la hija o el coste de universidades privadas, solo se deberá asumir el 50 %, de las que se realicen por común acuerdo entre los progenitores, siendo en caso contrario asumido su pago por aquel que haya decidido la realización de dicha actividad.  
En todo caso, los gastos extraordinarios que no tengan carácter urgente deberán de ser consentidos por ambos progenitores, entendiéndose que el contrario consiente en la realización del gasto cuando, notificada la intención de realizar el mismo y su importe, con los documentos correspondientes, por cualquier medio fehaciente, dejare transcurrir el plazo de diez días sin mostrar oposición al mismo.  
En caso de oposición expresa del progenitor consultado a la realización de la actividad/acto, la realización del mismo requerirá autorización judicial, la cual podrá obtenerse, en su caso, a través del correspondiente expediente de jurisdicción voluntaria, por desacuerdo en el ejercicio conjunto de la patria potestad, en el que se otorgará la facultad de decidir a uno de los progenitores (art. 156 C.C.).  
En caso de oposición del progenitor consultado a la asunción de la mitad del coste de la actividad/acto, la reclamación judicial del mismo requerirá el reconocimiento del gasto como extraordinario, el cual podrá obtenerse, en su caso, a través del correspondiente procedimiento de reconocimiento del artículo 776.4 de la Ley de enjuiciamiento civil.  
5º. No se aprecian motivos para imponer las costas procesales a ninguno de los litigantes.  
Notifíquese la anterior resolución a las partes, haciéndoles saber que la misma es susceptible de recurso de apelación. El recurso deberá interponerse por escrito en el plazo de 20 días hábiles, contados desde el día siguiente de la notificación. Siendo necesaria la previa consignación de 50 euros, en la cuenta de consignaciones y depósitos de este juzgado, sin cuyo requisito no se admitirá a trámite el recurso (disposición adicional 15ª de la LOPJ modificada por la Ley orgánica 1/2009 de 03.11.2009).  
Así por esta mi sentencia, lo pronuncio, mando y firmo.»  
Publicación: Dada y publicada fue la anterior sentencia, se publicó en el modo previsto en el artículo 212 de la Ley de enjuiciamiento civil. Doy fe.  
En atención al desconocimiento del actual domicilio o residencia de la parte demandada, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 156.4 y 164 de la Ley 1/2000, de enjuiciamiento civil, ha acordado la publicación del presente edicto en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana para llevar a efecto la diligencia de notificación de sentencia.  
  
Elche, 19 de junio de 2019.- El letrado de la Administración de justicia: Jesús Larrosa Abellán.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML