Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4957, del 02-03-2005 (2005/1361)

RESOLUCIÓ de 31 de gener de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4957

Data del DOGV
:   02-03-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1361

CVE


Data del document
:   31-01-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [Vallibona](javascript:void(0))
    * [Sella](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Xert](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 31 de gener de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/Q1361]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 424/2000-AIA, 213/2003-AIA, 456/2002-AIA, 020/2003-AIA i 423/2000-AIA, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 31 de gener de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 424/2000-AIA
  
Títol Explotació porcina d'encebament
  
Promotor Nicolás Herrero Rodríguez
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Alpuente (València)
  
Objecte del projecte Legalització d'explotació porcina
  
 d'encebament
  
Localització: Partida de la Séquia del Moro, polígon 5,
  
 parcel·la 26, 32, 33, 34, 174 i 175,
  
 al terme municipal d'Alpuente (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
L'objecte del projecte és obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació naix de tres naus amb una capacitat total de 750 animals. L'ampliació consisteix en la construcció de dues noves naus amb capacitat per a 730 animals, per la qual cosa la capacitat total és de 1.480 animals. Es generen un total de 715,4 metres cúbics de purins/any, que s'acumulen en fosses de purins i bassa exterior. Els purins ha de ser sotmesos a tractament amb complex bacterià, i queden retinguts en fosses i bassa de purins, des d'on s'han de destinar com a adob orgànic a camps de cultiu. Es disposa de 29 ha de superfície agrícola per a aplicar purins com a adob orgànic, de les quals s'ha aportat autorització firmada pels propietaris, mitjançant la qual s'accepta la fertilització dels camps d'aquests amb purins. Els cadàvers han de ser retirar per una empresa autoritzada (s'hi inclou contracte).
  
Les mesures higièniques i sanitàries que s'han d'adoptar en l'explotació es basen, entre altres, en la construcció d'un gual sanitari, tanca perimetral de la granja i tela metàl·lica a les finestres per a evitar l'entrada de vectors.
  
L'explotació es localitza a 770 m del nucli urbà de Campo de Arriba (Alpuente).
  
Es considera menysvalorat en volum de purins generat anualment, ja que segons el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purins que es generarà anualment serà de 3.182 metres cúbics. Aquest volum necessitarà una superfície agrícola de 63,12 hectàrees on poder aplicar-lo com a adob orgànic.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
El projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal van ser remesos a través de la Comissió de Qualificació d'Activitats de València amb data de 3 d'octubre de 2000.
  
La informació pública s'ha realitzat als veïns confrontants a l'activitat, com també en el Butlletí Oficial de la Província de València número 88, de 13 d'abril de 2000, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària.
  
En data 10 d'octubre de 2000, se sol·licita al promotor, a través de l'ajuntament, l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental relativa a la justificació de la gestió de cadàvers i a l'existència o no de bassa de purins en l'explotació. Aquesta es va rebre el 15 de desembre de 2000 i s'hi aporta el plànol de les parcel·les que assenyala la ubicació de la bassa de purins i el contracte de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada.
  
El 20 de febrer de 2001 se sol·licita de nou una ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, ja que la superfície agrícola presentada, on s'han d'aplicar els purins generats en l'explotació, coincideix amb la presentada per a les tres naus inicials. L'ampliació sol·licitada es rep el 27 d'abril de 2001, i s'aporta justificació de superfície addicional suficient per a aplicar els purins que es generen en el total de l'activitat.
  
En data 17 d'octubre de 2001 se sol·licita de nou ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, relativa a la justificació del compliment de l'article 5.B.b.2, i es presenta com a ampliació únicament document de compromís, per part del promotor, del compliment de l'esmentat article (relatiu a la distància a respectar entre les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí i altres explotacions porcines, nucli urbà, cursos d'aigua, etc.).
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informació pública de l'expedient en el Butlletí Oficial de la Província de València número 88, de 13 d'abril de 2000, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.
  
- Informe favorable de veterinari.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Autorització prèvia de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
- Informe favorable de l'Alcaldia.
  
No s'ha inclòs informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
L'explotació se situa en un sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries d'Alpuente.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna, paisatge, medi socioeconòmic.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana.
  
Com a elements ambientals susceptibles de patir impacte cal destacar aire, sòl i aigua. Es consideren poc rellevants flora, fauna i paisatge, ja que l'explotació es troba situada en una zona agrícola, fortament antropitzada.
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat en la fase de funcionament estan associats a la contaminació atmosfèrica per emissió d'olors i contaminació de sòls i aigües per la gestió inadequada dels purins.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una succinta descripció dels possibles impactes que pot causar l'actuació, sense arribar a identificar-los clarament.
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, en alguns casos poc justificades, inclouen les següents:
  
- Per a millorar les característiques del purí com a adob orgànic, s'ha d'aplicar complex bacterià previ a la utilització d'aquest com a adob.
  
- S'han de llaurar o soterrar els purins aplicats en les finques agrícoles a fi de minimitzar la propagació de males olors a l'atmosfera.
  
- S'ha d'assegurar l'estanquitat de la bassa de purins.
  
Les mesures correctores es consideren insuficients, i s'ha de modificar el projecte pel que fa a:
  
- S'ha d'assegurar la impermeabilització de les naus com també de les fosses de purins.
  
- S'han d'aplicar els purins en camp i s'ha de considerar que no es poden sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. S'ha de tenir en compte que no s'han d'escampar en cap cas a les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants, s'han de distribuir de manera adequada en la parcel·la i soterrar-los per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purí.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Considerar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de granja porcina d'encebament, situada al terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per Nicolás Herrero Rodríguez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- L'explotació ha de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren de manera harmònica amb el paisatge.
  
- S'ha d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com per exemple malla metàl·lica o semblant.
  
- S'ha de disposar de gual sanitari en l'explotació correctament executat, i situat correctament, de manera que puga tenir la utilitat per a la qual s'ha construït.
  
- S'ha d'assegurar la impermeabilització de les naus, com també de les fosses i la bassa de purins.
  
- La instal·lació ha de disposar de bassa de fem encerclada i impermeabilitzada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, s'assegure l'impediment de pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- Prèviament a l'aplicació del purí com a adob en camps de cultiu, s'ha de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental presentat (a base de complex bacterià).
  
- Una vegada posat en marxa el tractament dels purins s'han de portar a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any. S'ha de realitzar una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc, tot això per al total de purins que es generen en l'explotació. Aquestes anàlisis, es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar han d'estar com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, PK, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'ha de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i s'en modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la correcta manipulació.
  
- S'han d'aplicar els purins en camps prèviament tractats amb un producte microbiològic per a millorar-ne les característiques per a aplicar-lo com a adob orgànic en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades. S'ha de considerar no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. No s'han d'escampar en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants i s'han de distribuir de manera adequada en la parcel·la i soterrar-los per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purí.
  
- La distància de les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial Decret 324/2000, de març del 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- La instal·lació ha de dissenyar-se de manera que s'evite l'entrada al recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins. Aquestes operacions s'han de realitzar des de fora de l'explotació, segons Reial Decret 324/2000, de 3 de març de 2000 pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'ha de comunicar a aquesta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 27 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 213/2003 AIA
  
Promotor Conselleria de Territori i Habitatge
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Xert i de Vallibona
  
Objecte projecte Construcció de pistes forestals
  
Localització A la serra del Turmell al terme municipal
  
 de Xert (Castelló), i que puntualment
  
 afecta el terme municipal de Vallibona
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'obertura de quatre pistes forestals a la zona de la serra del Turmell afectada per l'incendi de l'estiu de 2001 a fi de portar a terme treballs de conservació de sòls, tractaments silvícoles, repoblacions, fitació i apilada de fusta, defensa contraincendis i accessos a punts importants en la seua extinció o vigilància. Els camins permetran l'accés a zones on actualment no és possible.
  
S'executaran quatre pistes forestals:
  
1. Barranc del Frare: 963,32 metres. Permetrà unir la pista principal d'accés al pic Turmell amb la qual ascendeix al llarg del barranc de la Coveta la Tea.
  
2. Est, cresta pic Turmell: 1.189,88 metres. Descendirà des del pic Turmell fins al tallafocs que discorren entre els barrancs de Serreta Mijana i el de la Coveta la Tea.
  
3. Continuació mas de la Serra: 2.637,18 metres. Comunicació entre dues pistes existents que connecta dos muntanyes, i que evite desplaçaments llargs.
  
4. Barranc de Trijols: 333,99 metres. Permetrà la unió de tot el circuit pista coveta la Tea - pista barranc del Frare - pista principal d'accés al pic Turmell.
  
Característiques de les pistes i les obres:
  
· Amplària: 3 metres.
  
· Velocitat de la via: 30 km/h. Tipus de vehicles: tot terreny i camions cisterna.
  
· Pendent longitudinal màxim: 10%.
  
· Talussos de desmunt de 0,5/1 i de terraplé de 0,75/1.
  
· Volum de desmunt sobrant serà de 2.770,54 metres cúbics, majoritàriament de roca, que es portarà a abocador.
  
· El ferm del camí serà el resultant de l'explanació i la compactació del terreny del lloc, a què s'afegirà una capa de rebliment procedent de pedrera.
  
· Es construiran apartadors (15 m²) cada 150 metres per a permetre l'encreuament de vehicles.
  
· Es construiran passos d'aigua per mitjà de la instal·lació de canelles d'1 metres de diàmetre i 3 metres de longitud, amb embocadures i arquetes xapats en pedra.
  
· Construcció de murs de maçoneria a peu de desmunts per a evitar lliscaments del terreny.
  
· Construcció de faixetes de fusta per a subjectar el terreny en desmunts en zones amb pendent molt elevat.
  
· Es portaran a terme hidrosembres en els talussos generats.
  
· Separació prèvia de la capa de terra vegetal per a posteriorment ser utilitzada en el recobriment dels talussos.
  
· Es construiran cunetes de desguàs.
  
· S'instal·laran barreres llevadisses de seguretat per a permetre el tancament dels vials.
  
Tramitació administrativa
  
Es va remetre el projecte juntament amb el corresponent estudi d'impacte ambiental per la Direcció General de Recursos Forestals d'aquesta conselleria indicant que les pistes forestals permetran l'accés a les zones incloses dins del projecte de restauració ambiental de les forests afectades per l'incendi forestal de Xert i Canet lo Roig, comarca del Baix Maestrat, que està inclòs en el conveni subscrit entre el Ministeri de Medi Ambient i la Generalitat Valenciana per al desenvolupament del Pla Forestal Espanyol.
  
La direcció territorial d'aquesta conselleria va informar que no s'havia produït cap al·legació durant el període d'informació pública (DOGV núm. 4.401, de 18 de desembre de 2002).
  
Afeccions legals
  
La zona es troba dins de l'àmbit del lloc d'interés comunitari (LIC) denominat «Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana» proposat pel Govern Valencià per a formar part de la xarxa d'espais naturals Xarxa Natura 2000 (Acord de 10 de juliol de 2001).
  
Al pic del Turmell hi ha una microreserva vegetal denominada Cresta del Turmell declarada per mitjà d'Ordre de la Conselleria de Medi Ambient, de 6 de novembre de 2000, en la qual s'estableixen com a espècies prioritàries per a l'estudi i conservació les següents: Arenaria conimbricensis subsp. viridis, Armeria fontqueri, Biscutella fontqueri, Coronilla emerus, Daphne laureola, Ilex aquifolium, Lonicera pyrenaica, Polygonatum odoratum, Sorbus aria i Thymus willkommii. Com a unitats de vegetació prioritàries s'estableixen les següents: penyals i pedregals calcaris amb Armeria fontqueri i Thymus willkommii, pinars negres amb Ilex aquifolium i Daphne laureola i carrascars subhumits amb gal·lerar i auró. En aquest espai es limiten o regulen les actuacions que poden dur-se a terme. També hi ha limitacions en un perímetre de 100 metres al voltant d'aquest.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte.
  
La pista projectada de la Cresta del Turmell travessa una part important de la microreserva vegetal que es va declarar al cim. La zona travessada estava ocupada per un pinar de pi roig (Pinus sylvestris) amb pi bord o pinassa (Pinus nigra subsp. salzmannii), carrasca (Quercus rotundifolia) i gal·lerar (Quercus faginea). Aquesta zona va ser afectada per l'incendi de l'any 2001 i en la visita efectuada es va poder comprovar que no s'ha produït regeneració del pinar, igual que ha succeït a la resta de zones travessades per les pistes projectades i afectades per l'incendi. Sí es va poder observar regeneració, per rebrot, de carrasca i gal·lerar. La zona actualment està ocupada per un herbassar ?argelagar amb Helleborus foetidus de baix port i densitat mitjana. En la visita es va detectar en la traça del camí Arenaria conimbricensis ssp. viridis, prop de la traça Biscutella fontqueri i més allunyada Armeria fontqueri.
  
La pista del barranc del Frare i del barranc de Trijols afecta zones de pinars de pi negre cremades sense regeneració del pinar, que presenta pendents abruptes i en alguns trams afloraments rocosos importants.
  
La pista del mas de la Serra travessa zones sense cremar de carrascars amb càdec (Juniperus oxycedrus) i savina (Juniperus phoenicea), pinars de pi negre i zones d'herbassar afeixades, amb pendents de moderats a abruptes i amb trams molt rocosos.
  
La valoració ambiental de la zona és elevada.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
En relació amb la pista de la Cresta del Turmell que afectaria la microreserva ubicada en aquella zona, consultat el Servei de Conservació de la Biodiversitat, es va informar que aquesta no ha de dur-se a terme per l'afecció a l'hàbitat de les espècies que van motivar la declaració de la microreserva, tenint en compte a més que aquest servei té previstes una sèrie d'actuacions encaminades a la recuperació de la zona aplicant mètodes diferents als plantejats en el projecte referit. En aquest sentit també considera aquest servei que les actuacions de repoblació i conservació dels sòls en l'àmbit de la microreserva han de desestimar-se tenint en compte les actuacions que aquest té projectades.
  
La pista de la Cresta del Turmell serà una pista cega, que no permetria la comunicació amb altres, i l'única finalitat de la qual seria la de facilitar les actuacions en la vessant. Tenint en compte les circumstàncies excepcionals que a la zona d'actuació s'ubica una microreserva vegetal i que el Servei de Conservació de la Biodiversitat planteja una alternativa d'actuació de menor impacte ambiental en no contemplar l'execució de cap pista, es considera que la seua realització ha de desestimar-se.
  
La situació després de l'incendi és, en general, la de falta de regeneració dels pinars per germinació per la qual cosa es considera que els treballs de repoblació i conservació de sòls plantejats suposaran una millora substancial de l'actual estat de la vegetació, han de plantejar-se amb la inclusió d'espècies pròpies de la zona, utilitzant mètodes que intenten minimitzar l'impacte sobre el terreny però que al mateix temps siguen eficaços, depenent de la zona (mecanitzat per mitjà d'aclotadora helicoïdal i manual). Les actuacions plantejades permetran accelerar la successió vegetal, que de manera natural es preveu molt lenta a la zona, i en general, permetran la recuperació del pinar que d'una altra manera molt probablement no es donaria.
  
En relació amb la resta de pistes projectades es considera que el principal impacte serà el paisatgístic, i tenint en compte la qualitat ambiental de la zona, l'envergadura dels desmunts i terraplens i la capacitat d'absorció dels impactes pel terreny s'estima que l'impacte serà sever. Respecte de l'impacte sobre la vegetació i sòl s'estima de menor envergadura, ja que malgrat que produirà l'eliminació d'aquests de la traça, la superfície d'afecció, tenint en compte el conjunt de la zona, és xicoteta.
  
La utilitat d'aquestes pistes es considera justificada ja que a més de facilitar l'accés per a les actuacions de repoblació i conservació de sòls, permetran la comunicació amb altres pistes existents pel que compliran una funció des del punt de vista de la prevenció i l'extinció d'incendis.
  
La pista del barranc del Frare presenta segons projecte, en determinats trams, uns desmunts de gran envergadura. Visitada la zona es va poder comprovar que els perfils transversals del projecte no s'ajustaven a la realitat. No cal realitzar els desmunts de l'envergadura projectada, alguns de 7 i 8 metres, sinó que es va estimar que aquests probablement no serien majors de 3,5 metres.
  
La pista del mas de la Serra tindrà major impacte des del punt de vista de la vegetació, en transcórrer per zones no incendiades, carrascars i pinars, però s'estima justificada en connectar amb un altre camí i permetre crear un circuit de gran utilitat en la prevenció i l'extinció d'incendis.
  
En relació amb la fauna s'estima que l'impacte serà puntual i temporal.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi es destaquen les següents mesures correctores:
  
· En els talussos de major pendent s'efectuarà una plantació de llavors amb espècies pradenques de la zona i plantacions per a reduir la inestabilitat d'aquests i a més per a minorar l'impacte paisatgístic.
  
· A les zones en què siga possible o s'observen exemplars de Juniperus ssp. i quercines de port mitjà o elevat s'evitarà la seua destrucció de manera que entren a formar part dels laterals de les pistes.
  
En línies generals s'estimen adequades les mesures correctores previstes. Per a reduir l'impacte paisatgístic s'estima malgrat que el pendent dels terraplens ha en la mesura que es puga de suavitzar-se respecte del que indica el projecte, per a facilitar la colonització vegetal. La superfície dels desmunts i el seu pendent, amb caràcter general i en la mesura que ho permeta l'estabilitat dels materials, ha de ser el més irregular possible i el seu pendent major. Les sembres sobre talussos s'han de portar a terme en aquells terraplens de major envergadura, no només per motius d'erosió sinó també paisatgístics, sempre que s'estime que la colonització natural pot tenir problemes.
  
En relació amb els desmunts previstos en projecte en el barranc del Frare, aquests no s'executaran d'acord amb allò que s'ha projectat i han de reduir la seua envergadura el més possible.
  
En relació amb la repoblació no es considera adequat l'ús de Fraxinus ornus (freixe de flor) a la zona, es tracta d'un tàxon la distribució actual del qual es restringeix a les muntanyes més humides del nord d'Alacant i la província de València, de manera que està absent de la zona. En conseqüència no es considera adequat el seu ús, no obstant això pot utilitzar-se sorbus aria (maçanera borda).
  
Respecte de l'ús de Junglans regia (noguera) es tracta d'una espècie d'origen iranoturanià cultivada des de fa anys i actualment lligada a zones de cultiu i naturalitzat molt puntualment en ambients riparis. El seu ús en repoblacions forestals ha de ser molt puntual i lligat a zones amb influència humana.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 1.i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte de construcció de pistes forestals a la serra del Turmell als termes municipals de Xert i Vallibona (Castelló), el promotor dels quals és la Conselleria de Territori i Habitatge, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, sempre que es porte a terme d'acord amb el que indica l'estudi d'impacte ambiental.
  
Segon
  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. No es portarà a terme la pista del pic Turmell com tampoc les actuacions previstes en el projecte de repoblació i actuacions de conservació de sòls promogut per aquesta conselleria dins de l'àmbit de la microreserva pic del Turmell. En un perímetre de 100 metres al voltant d'aquesta les actuacions previstes en el projecte referit s'han d'ajustar als criteris que establisca el Servei de Conservació de la Biodiversitat.
  
2. En la pista del barranc del Frare no s'executaran els desmunts com es van projectar, han de reduir la seua envergadura de manera significativa d'acord amb les estimacions de la visita de camp.
  
3. Amb caràcter general, i en la mesura que l'estabilitat dels materials ho permeta, s'augmentarà el pendent del talús dels desmunts per a reduir la seua alçada, i la seua superfície serà el més irregular possible. Igualment, el pendent dels terraplens, en la mesura que es puga, se suavitzarà respecte del que projecta.
  
4. En els terraplens de major envergadura en què s'estime necessari es portaran a terme sembres.
  
5. No s'utilitzarà fraxinus ornus (freixe de flor) en les repoblacions projectades. Es pot utilitzar en determinades zones Sorbus aria (maçanera borda).
  
Tercer
  
Es recomana que l'ús de Junglans regia (noguera) en les repoblacions siga molt puntual, reservant-ho a zones pròximes a la influència humana.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 28 de novembre de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 456/2002-AIA
  
Títol: Modificació de les normes subsidiàries
  
 i del pla especial de reserva de sòl i
  
 ordenació d'usos de l'Horta Major
  
 de Vilamarxant
  
Promotor: Ajuntament de Vilamarxant
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori
  
 i Habitatge
  
Localització: Al nord del nucli urbà, en concret del
  
 centre d'Ensenyament Primari Horta
  
 Major, a la partida del mateix nom
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del projecte és la reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbà, per tal de permetre la construcció d'apartaments tutelats adaptats, serveis comuns i centre de dia, promoguts per l'Institut Valencià de l'Habitatge a instàncies de l'Ajuntament de Vilamarxant. Es tracta d'habitatges acollits al règim de protecció oficial, destinats a persones amb escassos recursos econòmics que hagen complit l'edat de jubilació.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
I. Els terrenys afectats per la present actuació es troben inclosos en l'àmbit del pla especial de reserva de sòl i ordenació d'usos de l'Horta Major, aprovat definitivament amb data 31 de gener de 2001. La classificació dels esmentats terrenys és la de sòl no urbanitzable i l'ús permés és el dotacional públic destinat als usos educatiu, cultural, esportiu, recreatiu, assistencial, servei administratiu o servei urbà d'infrastructures. L'ús assignat als terrenys afectats per la present modificació és el residencial amb destinació a apartaments tutelats de protecció oficial i centre de dia, amb destinació a programes d'integració social.
  
II. La zona objecte del projecte limita amb el centre d'Ensenyament Primari, un edifici municipal multiusos i amb el centre d'Ensenyament Secundari. En el moment de redacció del projecte, els vials que limiten la zona afectada es troben en construcció. Es tracta d'uns terrenys consolidats per l'edificació en tres dels quatre costats de què disposa, i aquest últim està format per un vial pendent d'urbanització.
  
III. L'actuació proposada comprén una superfície de 5.850 metres quadrats.
  
3. Alternatives.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que els terrenys elegits per a aquesta actuació han de ser de propietat municipal i s'han de trobar urbanitzats o en fase d'urbanització. L'emplaçament elegit és el millor dels dos disponibles, ja que l'altra opció és un terreny situat al polígon industrial d'Argilagar. A més, es destaca l'entorn on s'ubica el projecte, per la situació respecte de la població, el sòl no urbanitzable pròxim i els equipaments existents als voltants d'aquest.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 9 de desembre de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i còpia de l'expedient administratiu relatius al projecte modificació de les normes subsidiàries i del Pla Especial de Reserva de Sòl i Ordenació d'Usos de l'Horta Major, del municipi de Vilamarxant, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 5 d'agost de 2002, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.325, de 30 agost de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Vilamarxant sobre l'aprovació provisional del projecte.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària.
  
No s'ha sol·licitat documentació complementària a l'Ajuntament de Vilamarxant ni s'han demanat informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. La present modificació puntual no afecta cap element o espai natural protegit.
  
2. L'únic camí ramader classificat en el terme municipal, l'assagador de la Serra, no es veu afectada per la present actuació.
  
3. El llit més pròxim a l'àrea d'estudi discorre aproximadament a 1 quilòmetre al nord d'aquesta.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental afirma que, consultats els inventaris i catàlegs de jaciments arqueològics del Servei d'Investigació Prehistòrica de la Diputació de València i de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, com també diverses publicacions científiques, i realitzada una prospecció sistemàtica sobre els terrenys objecte d'estudi, no s'hi han trobat elements d'interés arqueològic ni etnològic. Tampoc hi ha patrimoni arquitectònic que s'haja vist afectat per l'actuació.
  
Sobre la base de la documentació i informació disponible per la Conselleria de Territori i Habitatge, no es pressuposen afeccions a béns immobles de valor cultural a què fa referència l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. No obstant això, a aquest respecte regiran els criteris que establisca la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en el marc de les funcions i competències d'aquesta a través de la Comissió Territorial d'Urbanisme.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'àrea d'actuació està constituïda per quatre parcel·les on s'observen restes d'antics cultius, actualment en estat d'abandó. No hi ha vegetació natural en les esmentades parcel·les, i hi predominen les comunitats vegetals arvenses i ruderals. L'estudi d'impacte ambiental expressa que la fauna existent en la zona és la característica de l'ecosistema de cultius. Així mateix s'assenyala que es tracta d'una fauna molt condicionada per la proximitat al nucli urbà, i que l'existència de cultius en producció als voltants de la parcel·la farà que les espècies animals es desplacen als camps veïns. Les espècies vegetals que s'empraran en l'enjardinament dels espais lliures són les característiques del clima mediterrani, i en concret les pròpies de l'entorn natural pròxim a l'actuació.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental destaca la vocació urbana de les citades parcel·les, ja que limiten amb nucli urbà i l'entorn d'aquestes es troba consolidat.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental assenyala que la parcel·la objecte d'estudi pertany a un sistema morfodinàmic al·luvial-col·luvial. Es tracta d'uns terrenys caracteritzats per la presència de graves i llims; en aquest cas destaca la presència de llims terrosos. Són terrenys amb una elevada permeabilitat i amb una capacitat portant mitjana. Amb aquest respecte, se cita que la zona presenta un risc elevat a la contaminació de les aigües subterrànies. No obstant això, la xarxa d'evacuació d'aigües residuals connectarà amb la xarxa de clavegueram municipal, que discorre pels nous vials perimetrals.
  
4. Es realitza una àmplia descripció climàtica de la zona, incloent-hi el règim de vents present, encara que els nous usos proposats no són potencialment contaminants per emissions atmosfèriques ni acústiques.
  
5. La zona objecte d'estudi no es troba afectada per risc d'inundació.
  
6. Ja que tres dels quatre límits de la parcel·la es troben consolidats per edificació, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que la construcció en els terrenys objecte d'estudi no ha d'incidir en la percepció paisatgística de l'entorn, sinó que ha de millorar, en tot cas, la qualitat paisatgística del conjunt del nucli.
  
7. El consum d'aigua potable s'ha de realitzar des de la xarxa municipal, i l'actuació prevista implica un augment mínim de la demanda actual.
  
8. L'estudi d'impacte ambiental identifica i avalua els impactes sobre la població humana, la fauna, la vegetació, el paisatge i el patrimoni històric.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte modificació de les normes subsidiàries i del pla especial de reserva de sòl i ordenació d'usos de l'Horta Major del municipi de Vilamarxant (València), promogut per l'Ajuntament de Vilamarxant, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Pel que fa a l'afecció del projecte a béns immobles de valor cultural, s'ha d'estar als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
II. S'ha de realitzar una recollida i amuntegament selectiu dels residus generats durant les obres d'edificació i urbanització dels espais lliures. Els residus que tinguen la consideració d'inerts han de ser traslladats a un abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres han de ser tractats per un gestor autoritzat d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques. L'emmagatzematge de materials, productes o residus s'ha de realitzar dins de l'àmbit d'actuació, i s'ha d'evitar l'afecció a les zones confrontants.
  
III. S'ha de reutilitzar la capa de terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres en l'enjardinament dels espais lliures de l'actuació o en altres zones fora de l'àmbit del projecte.
  
IV. S'ha de completar el programa de vigilància ambiental proposat amb, almenys, els següents controls:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de la gestió dels distints tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.
  
- Control dels nivells sonors durant les obres en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
Finalment, el Programa de Vigilància Ambiental ha de fixar el tipus de control a realitzar i la periodicitat d'aquests. Així mateix, s'han de realitzar informes periòdics en els quals s'haurà de donar compte del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores proposades.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 2 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 20/2003-AIA
  
Títol: Eixamplament i millora de la carretera
  
 CV-770, entre l'encreuament amb
  
 la CV-775 i la població de Sella
  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial d'Alacant
  
Objecte: Eixamplament i millora del ferm
  
Localització: Terme municipal de Sella (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.
  
L'objecte del projecte és la millora del traçat per a augmentar la seguretat vial per mitjà de l'eliminació de xicotetes revoltes de manera que el traçat de la carretera projectada coincideix en un 85% amb l'existent.
  
La plataforma actual consisteix bàsicament en una calçada de 6 m d'ample aproximadament, amb dos carrils de sentit contrari, i sense vorals pavimentats. La secció adoptada té un ample de 9 m, formada per 3 metres de carril, 1 metre de voral i 0,5 metres de berma per sentit de circulació.
  
El ferm està compost per les capes:
  
- 4 centímetres de capa de rodament (S-12 porfíric).
  
- 8 centímetres de capa de base bituminosa (S-20 calcari).
  
- 25 centímetres de base (sòl de ciment).
  
2. Alternatives.
  
En l'estudi d'alternatives es plantegen tres solucions al pas del barranc d'Almusent, punt on l'impacte paisatgístic és major a causa de l'alçada de fins a 10 metres dels terraplens que s'han d'executar.
  
De les alternatives plantejades es va adoptar la 3, perquè evita l'obra de pas existent sobre el barranc, a causa de l'estretor d'aquesta, fet que genera situacions de risc sobre la seguretat vial i, a més, comporta una millora del traçat en augmentar el radi de les revoltes existents.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 23 de gener de 2003, la Diputació Provincial d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'«Eixamplament i millora de la carretera CV-770, entre l'encreuament amb la CV-775 i la població de Sella».
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte d'«Eixamplament i millora de la carretera CV-770, entre l'encreuament amb la CV-775 i la població de Sella», ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 187, de data 16 d'agost de 2002, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.
  
En data 29 de maig de 2003, es va sol·licitar ampliació a la Diputació Provincial d'Alacant, sobre alguns aspectes de l'estudi d'impacte que havien sigut omesos o tractats parcialment.
  
L'esmentada documentació va ser rebuda en aquest servei el 20 de novembre de 2003.
  
Afeccions legals
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a :
  
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües, hi ha afecció al barranc d'Almusent.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de camins ramaders, el traçat afecta:
  
· Assagador del Taular.
  
· Assagador del Morro Ortiz.
  
· Sendera del Pere a Vista Bella.
  
- Segons les especificacions de la proposta del Govern Valencià (acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la Xarxa Natura 2000 de la Directiva d'Hàbitats (92/43/CEE), s'afecta el lloc d'interés comunitari denominat Aitana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
En el paisatge s'ha de distingir entre la zona rompuda per a bancals, actualment en desús, la zona de forest d'escassa vegetació i la zona de forest amb pinar i matoll. Aquesta última representa la unitat de major interés.
  
No hi ha en la zona monuments ni construccions d'interés arquitectònic que puguen ser afectats per la traça.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.
  
En aquest apartat es pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.
  
- L'aigua superficial pot sofrir modificacions en la dinàmica en disminuir la infiltració i drenar l'escorriment a través de la xarxa de recollida de pluvials. També es pot contaminar per la presència de residus sòlids i líquids incontrolats durant la fase de construcció i explotació.
  
- L'aigua subterrània és susceptible de contaminar-se si es realitzen abocaments incontrolats de residus o es produeixen accidents que provoquen l'abocament de substàncies contaminants.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infrastructures viàries. A continuació, només es fa referència a les més significatives:
  
- Els residus que es generen tant en la fase de funcionament com en la d'execució s'han de caracteritzar i gestionar adequadament segons les característiques intrínseques d'aquests.
  
- S'han d'efectuar regs periòdics en les àrees on es porten a terme moviments de terres, i tots els vehicles que transporten materials pulverulents han d'anar coberts amb lones durant el transport per tal d'evitar l'emissió de pols a l'atmosfera.
  
- Els treballs de manteniment de maquinària, proveïment i canvis d'oli, s'han de realitzar en una zona habilitada amb aquest fi, amb una superfície impermeabilitzada i un sistema de recollida de residus amb arquetes separadores de greixos i hidrocarburs.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de la zona d'ocupació del traçat, dels elements auxiliars i dels camins d'accés, per a minimitzar l'ocupació de sòl.
  
- Control de l'emissió de pols a l'atmosfera, per a minimitzar la presència de pols en la vegetació.
  
- Control i conservació de la capa vegetal de sòl retirada per al posterior ús d'aquesta en la fase de revegetació, de les àrees que hagen quedat degradades.
  
- Vigilància dels sistemes fluvials i de la qualitat de les aigües, per a evitar abocaments a llits procedents de les obres a realitzar en les proximitats d'aquests.
  
- Control del procés de revegetació, com també un seguiment de l'estabilitat dels talussos proporcionada per les sembres.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals es done compte del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Considerar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte d'«Eixamplament i millora de la carretera CV-770, entre l'encreuament amb la CV-775 i la població de Sella», promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria de Territori i Habitatge, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. En tots els trams de carretera que queden en desús s'ha de picar el ferm i després s'ha de cobrir amb terra vegetal amb un gruix suficient per a la revegetació posterior.
  
2. El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. També se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de forma que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establerts en aquest programa.
  
3. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, de no tractar-se d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
4. Durant l'execució de les obres no es poden desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans nocturn de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
5. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'aquesta direcció general, un informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.
  
6. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores d'aquest, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han de recollir al llarg del traçat en munts, l'alçada dels quals ha de garantir el manteniment de les propietats naturals. En cap cas aquestes recollides temporals es poden realitzar amb talls a la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents; d'igual manera, en finalitzar els treballs, s'ha de procedir a la descompactació per subsòl de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
7. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o un gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
8. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'han de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació.
  
9. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.
  
10. Atesa l'afecció a camins ramaders, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant per tal d'obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
  
11. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
12. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'ha de comunicar a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 2 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 423/00-AIA
  
Títol Legalització d'ampliació
  
 d'explotació porcina d'encebament
  
Promotor Sebastián Herrero Andrés
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Alpuente (València)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat
  
 per a l'ampliació d'explotació
  
 porcina d'encebament
  
Localització Polígon 19, parcel·les 407, a i b. p
  
 artida Pelapájaros. Terme municipal
  
 d'Alpuente (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat.
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a ampliar l'explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació de partida consta de dos naus d'una sola planta, amb coberta a dues aigües, en les quals s'allotgen un total de 1.070 animals. Es pretén legalitzar l'ampliació consistent en una tercera nau per a 1.000 animals de semblants característiques amb distribució tipus vagó de tren, amb un corredor lateral obert que dóna accés a cadascuna de les sales. La capacitat total de l'explotació és, per tant, de 2.070 animals.
  
Els porcs romanen en l'explotació uns 4 mesos, des dels 25 kg fins als 100 kg, i la producció anual és de 6.210.
  
La producció de purins és de 980 m³/any. Es recull en fosses interiors sota les sales on estan els animals i bassa general exterior, que en conjunt tenen una capacitat de 961 m³. Ambdues estan construïdes a base de bloc prefabricat de formigó i acabades amb arrebossat de morter de ciment i lluïda fina. La impermeabilització dels paraments està garantida pel producte hidròfug-1.000.
  
El purí rep un tractament amb un complex bacterià enzimàtic a les fosses de l'interior de la nau, per a rebaixar-ne la càrrega contaminant, reduir les males olors i millorar-ne el valor nutritiu, ja que s'empra com a adob orgànic. El purí es distribueix en parcel·les d'agricultors de la zona, en un total de 38 hectàrees.
  
Els animals morts són dipositats en un contenidor.
  
Els cadàvers són arreplegats i tractats per l'empresa Chinillach Ballester, SA, situada al Molí dels Canyars, número 10, de Carpesa (València). S'ha presentat fotocòpia del contracte.
  
Des de la primera fase de funcionament, l'explotació disposa de tanca perimetral, gual sanitari, llatzeret per a animals malalts i tela metàl·lica per a evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.
  
D'acord amb annex I del Reial Decret 324/2000, la quantitat de fem generada per una explotació de 2.070 places de porcs d'enceball és de 4.451 m³/any, superior a la calculada en l'estudi d'impacte ambiental.
  
En visita a camp realitzada el 25 de novembre de 2003, es comprova que no hi ha bassa exterior d'emmagatzematge de purins. El gual sanitari no presenta unes dimensions adequades per a desinfectar de manera eficaç els vehicles que entren en l'explotació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
L'expedient, constituït per estudi d'impacte ambiental, el projecte d'activitat i l'expedient municipal, va ser remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient el 3 d'octubre de 2000.
  
La informació pública de l'expedient s'ha realitzat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 90, de 15 d'abril de 2000, sense que s'hagen presentat al·legacions, així mateix s'ha notificat als veïns confrontants.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.
  
Es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament d'Alpuente, una primera ampliació de l'estudi d'impacte ambiental el 10 d'octubre de 2000, que va ser remesa completa el 15 de desembre de 2000, referent al contracte de retirada de cadàvers i l'autorització dels propietaris de les parcel·les on s'aplicarà el purí.
  
Se sol·licita al promotor, a través de l'ajuntament una segona ampliació el 6 de febrer de 2001, relativa a la necessitat de justificar el compliment de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental del 5 d'abril de 2000 de l'expedient 68/1999 de legalització de l'esmentada explotació porcina d'encebament.
  
En concret, en l'esmentada declaració d'impacte ambiental s'indica que han de presentar-se anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia del sistema de tractament dels purins, almenys durant el primer any, i que s'han de presentar davant d'aquesta direcció general. S'han d'adoptar les pertinents mesures correctores en funció dels resultats. S'indica a més la relació de paràmetres a analitzar.
  
El 18 de febrer de 2003 es reitera al promotor la petició d'ampliació del 6 de febrer de 2001.
  
L'ampliació és presentada pel promotor el 26 de març de 2003, i estableix que la superfície de les parcel·les autoritzades per a l'aplicació del purí ascendeix a 37,1168 hectàrees. Respecte a les anàlisis, el promotor fa referència a l'efectivitat del tractament i dels bons resultats de l'empresa Bayer, sense presentar cap tipus de justificació en aquest sentit del que ocorre en la seua explotació.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Autorització prèvia de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.
  
- Informe favorable del veterinari municipal.
  
- Informe favorable de l'Alcaldia.
  
- No s'inclou l'informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries del municipi d'Alpuente.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
L'estudi d'impacte ambiental no realitza la descripció dels elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte.
  
S'estima que els elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte són principalment el sòl (per contaminació associada a l'abocament de purins o per problemes de percolació per impermeabilització deficient), el paisatge (per introducció d'elements estranys), l'atmosfera (per emissions que produeixen problemes d'olors), l'aigua (per contaminació associada als residus generats en l'explotació).
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana.
  
La parcel·la afronta al nord amb terrenys declarats com a forest pública.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs una relació dels possibles impactes que pot causar l'actuació, en concret sobre el sòl, les aigües (superficials i subterrànies), l'atmosfera (sorolls i olors), la vegetació, la fauna, el paisatge i el medi socioeconòmic.
  
La relació d'impactes és superficial i incompleta, ja que no identifica ni valora els esmentats impactes, sinó que enumera una relació d'elements del medi, amb una breu descripció d'aquests.
  
En aquest cas, s'estima que els possibles impactes derivats de l'activitat poden ser:
  
- Contaminació atmosfèrica per emissió d'olors, encara que per la distància al nucli de població més pròxim no es considera necessari implantar mesures correctores addicionals, i é una afecció de menor grau.
  
- Contaminació de sòls per gestió inadequada de purins.
  
- Contaminació d'aigües superficials i subterrànies.
  
- Impacte paisatgístic, per la introducció d'elements permanents que alteren el paisatge.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Algunes de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Sobre l'atmosfera: retirada diària dels animals morts, que s'han de dipositar als contenidors instal·lats a l'efecte; retirada cada dos dies dels cadàvers per part de l'empresa autoritzada Chinillach Ballester, SA; aïllament de les fosses de purins (no s'explica el sistema d'aïllament).
  
- Sobre les aigües superficials: absoluta estanquitat de les basses de purins; construcció d'un drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir l'entrada d'aigua d'escorriment superficial de l'exterior de la parcel·la; drenatge de l'escorriment interior de la parcel·la cap a la bassa de purins; no abocar els purins a llits públics, perímetres de protecció de les captacions d'abastiment urbà i a les proximitats de brolladors.
  
- Sobre les aigües subterrànies: aplicació de purins com a adob orgànic quan la terra i les condicions meteorològiques ho aconsellen; no es pot aplicar el purí si el nivell freàtic està a menys de 15 metres de profunditat o afloren materials permeables per escletxes i carstificació.
  
- Sobre els sòls: no realitzar aplicacions superiors a les indicades en els càlculs de dosificació, per a evitar la contaminació d'aquest, disminució de la productivitat i fitotoxicitat en els cultius.
  
Respecte als drenatges perimetrals i interiors de parcel·la que condueixen les aigües d'escorriment, no s'adjunten dades tècniques, plànols o detalls d'aquests.
  
Les dosis d'adobament calculades en el punt 1.4.3, gestió dels purins, no queden plenament justificades. Els resultats de les anàlisis de N, P i K són els proporcionats per Bayer, i atés que la composició del purí és variable i heterogènia entre explotacions (en funció de l'alimentació, sistema productiu, etc.) es considera que hauria d'haver presentat una anàlisi del purí generat de l'explotació (tal com es va sol·licitar en la declaració d'impacte ambiental de 5 d'abril de 2000 de l'expedient 68/99 de legalització de l'esmentada explotació porcina d'encebament).
  
La producció de purí s'ha menysvalorat, per la qual cosa és necessària una major superfície agrària on aplicar-hi el purí com a adob orgànic.
  
L'activitat s'exerceix en una zona agrícola, amb construccions rurals semblants a l'explotació en les proximitats, però atés que la conca visual és molt àmplia en aquesta parcel·la, es recomana l'adopció de mesures correctores que tendeixen a disminuir l'impacte paisatgístic.
  
Les mesures correctores proposades han d'ampliar-se o completar-se amb les següents:
  
- S'ha d'adjuntar plànol de detall sobre el sistema de drenatge superficial proposat en l'estudi d'impacte ambiental (perimetral i interior a la parcel·la), amb les especificacions necessàries sobre la situació i característiques que el definisquen.
  
- Prèviament a l'aplicació del purí com a adob en camps de cultiu se'l sotmetrà al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental (a base de complex bacterià enzimàtic).
  
- S'han de presentar davant d'aquesta Direcció General, en el termini de tres mesos, les analítiques amb el corresponent seguiment sol·licitades en la declaració d'impacte ambiental de 5 d'abril de 2000 de l'expedient 68/99 de legalització de l'esmentada explotació porcina d'encebament. En funció dels resultats, i en cas de ser necessari, s'han de presentar les correccions oportunes al tractament, al càlcul de la dosi d'adob i al calendari de la dosi d'aplicació.
  
- S'ha de construir una bassa per a purins impermeabilitzada i encerclada, amb autonomia per a un mínim de tres mesos, fins a la retirada com a adob orgànic a camps de cultiu, tal com queda establert en el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Com a mesura higienicosanitària, no es pot acumular el purí durant llargs períodes de temps sota les reixes de les naus.
  
- La distribució del purí s'ha de fer de manera adequada a les parcel·les i s'ha de soterrar per a evitar l'evaporació de les fraccions amoniacals del purí. L'esmentada aplicació s'ha d'efectuar considerant no sobrepassar els 170 kg N/any indicats en el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries. L'adob amb el purí tractat només es pot realitzar sobre parcel·les dedicades a cultivar, i es rebutgen la resta de parcel·les. En el cas del cereal, l'adobat s'ha d'efectuar amb suficient antelació a la sembra.
  
- L'explotació ha de disposar de gual sanitari o sistema equivalent en l'accés a la parcel·la que desinfecte de forma eficaç els vehicles a l'entrada a l'explotació.
  
- Com a mesura d'integració paisatgística perimetralment s'han de plantar espècies arbòries i arbustives pròpies de la zona, aquesta barrera vegetal ha de complir també la funció d'evitar la dispersió de males olors.
  
No s'inclou programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de granja porcina d'encebament, situada en el terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per Sebastián Herrero Andrés, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha d'adjuntar plànol de detall sobre el sistema de drenatge superficial proposat en l'estudi d'impacte ambiental (perimetral i interior a la parcel·la), amb les especificacions necessàries sobre la situació i característiques que el definisquen.
  
- Prèviament a l'aplicació com a adob en camps de cultiu, el purí s'ha de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental (a base de complex bacterià enzimàtic).
  
- S'han de presentar davant d'aquesta direcció general en el termini de tres mesos les analítiques amb el corresponent seguiment sol·licitades en la declaració d'impacte ambiental de 5 d'abril de 2000 de l'expedient 68/1999 de legalització de l'esmentada explotació porcina d'encebament. En funció dels resultats, i en cas de ser necessari, s'han de presentar les correccions oportunes al tractament, al càlcul de la dosi d'adobat i al calendari de la dosi d'aplicació.
  
- S'ha de construir una bassa per a purins impermeabilitzada i encerclada, amb autonomia per a un mínim de tres mesos, fins a la retirada com a adob orgànic a camps de cultiu, tal com queda establert en el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Com a mesura higienicosanitària, no es pot acumular el purí durant llargs períodes de temps davall de les reixes de les naus.
  
- La distribució del purí s'ha de fer de manera adequada a les parcel·les i s'ha de soterrar per a evitar l'evaporació de les fraccions amoniacals del purí. L'esmentada aplicació s'ha d'efectuar considerant no sobrepassar els 170 kg N/any indicats en el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries. L'adob amb el purí tractat només es pot realitzar sobre parcel·les dedicades a cultivar, es rebutgen la resta de parcel·les. En el cas del cereal, l'adob s'ha d'efectuar amb suficient antelació a la sembra.
  
- La distància de les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial Decret 324/2000, de març del 2000, pel qual estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'ha de comunicar a aquesta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
- L'explotació ha de disposar de gual sanitari o sistema equivalent en l'accés a la parcel·la, que desinfecte de forma eficaç els vehicles a l'entrada a l'explotació.
  
- Com a mesura d'integració paisatgística perimetralment s'han de plantar espècies arbòries i arbustives pròpies de la zona, aquesta barrera vegetal compleix també la funció d'evitar la dispersió de males olors.
  
- S'ha d'obtenir l'autorització ambiental integrada, tal com s'estableix en la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, dins dels terminis establerts en aquesta.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 3 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martínez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4957, del 02-03-2005 (2005/1361)

RESOLUCIÓN de 31 de enero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4957

Fecha DOGV
:   02-03-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/1361

CVE


Fecha del documento
:   31-01-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [Vallibona](javascript:void(0))
    * [Sella](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Xert](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 31 de enero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/Q1361]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 424/2000-AIA, 213/2003-AIA, 456/2002-AIA, 020/2003-AIA, y 423/2000-AIA que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 31 de enero de 2005.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 424/00-AIA
  
Título Explotación porcina de cebo
  
Promotor Nicolás Herrero Rodríguez
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Alpuente (Valencia)
  
Objeto del proyecto Legalización de explotación porcina
  
 de cebo
  
Localización: Partida de la Acequia del Moro, polígono 5,
  
 parcela 26, 32, 33, 34, 174 y 175, en el
  
 término municipal de Alpuente (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
El objeto del proyecto es obtener la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de una explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación parte de tres naves con una capacidad total de 750 animales. La ampliación consiste en la construcción de dos nuevas naves con capacidad para 730 animales, por lo que la capacidad total es de 1.480 animales. Se genera un total de 715,4 metros cúbicos de purín/año, que se acumulan en fosas de purines y balsa exterior. Los purines serán sometidos a tratamiento con complejo bacteriano, quedando retenidos en fosas y balsa de purines, desde donde serán destinados como abono orgánico a campos de cultivo. Se dispone de 29 hectáreas de superficie agrícola para aplicar purines como abono orgánico, de las que se ha aportado autorización firmada por los propietarios, aceptando la fertilización de sus campos con purines. Los cadáveres serán retirados por empresa autorizada (se incluye contrato).
  
Las medidas higiéncio-sanitarias a adoptar en la explotación se basan, entre otras, en la construcción de un vado sanitario, vallado perimetral de la granja y tela metálica en ventanas para evitar la entrada de vectores.
  
La explotación se localiza a 770 metros del núcleo urbano de Campo de Arriba (Alpuente).
  
Se considera infravalorado en volumen de purín generado anualmente, ya que según el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, el volumen de purín que se generará anualmente será de 3.182 metros cúbicos, el que se necesitará una superficie agrícola de 63,12 hectáreas donde poder aplicarlo como abono orgánico.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
El proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal fueron remitidos a través de la Comisión de Calificación de Actividades de Valencia con fecha de 3 de octubre de 2000.
  
La información pública se ha realizado a los vecinos colindantes a la actividad, así como en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 88, de 13 de abril de 2000, sin que se haya presentado alegaciones.
  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 10 de octubre de 2000, se solicita al promotor, a través del ayuntamiento, ampliación al estudio de impacto ambiental relativa a la justificación de la gestión de cadáveres y a la existencia o no de balsa de purines en la explotación, recibiéndose el 15 de diciembre de 2000, en la que se aporta plano parcelario señalando la ubicación de la balsa de purines y contrato de cadáveres suscrito con empresa autorizada.
  
El 20 de febrero de 2001 se solicita de nuevo ampliación al estudio de impacto ambiental, ya que la superficie agrícola presentada, donde se aplicará los purines generados en la explotación, coincide con la presentada para las tres naves iniciales. La ampliación solicitada se recibe el 27 de abril de 2001, aportando justificación de superficie adicional, suficiente para aplicar los purines que se generan en el total de la actividad.
  
En fecha 17 de octubre de 2001 se solicita de nuevo ampliación al estudio de impacto ambiental, relativa a la justificación del cumplimiento del artículo 5.B.b.2, presentando como ampliación únicamente documento de compromiso, por parte del promotor, del cumplimiento de dicho artículo (relativo a la distancia a respetar entre las parcelas donde se aplicará el purín y otras explotaciones porcinas, núcleo urbano, cursos de agua, etc.).
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge la siguiente información:
  
- Información pública del expediente en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 88, de 13 de abril de 2000, sin que se haya presentado alegaciones.
  
- Informe favorable del aparejador municipal.
  
- Informe favorable de veterinario.
  
- Informe favorable del ingeniero agrónomo municipal.
  
- Autorización previa de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
No se ha incluido informe favorable del veterinario de área.
  
Afecciones legales
  
La explotación se ubica en un suelo no urbanizable común, según normas subsidiarias de Alpuente.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación de impactos.
  
En el estudio de impacto ambiental se han identificado elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: suelo, agua, flora, fauna, paisaje, medio socioeconómico.
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
Como elementos ambientales susceptibles de sufrir impacto, hay que destacar aire, suelo y agua, considerando poco relevantes la flora, fauna y paisaje, al encontrarse la explotación ubicada en una zona agrícola, fuertemente antropizada.
  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad en la fase de funcionamiento, están asociados a la contaminación atmosférica por emisión de olores y contaminación de suelos y aguas por la gestión inadecuada de los purines.
  
En el estudio de impacto ambiental se ha realizado una somera descripción de los posibles impactos que puede causar la actuación, sin llegar a identificarlos claramente.
  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se describen en el estudio de impacto ambiental, en algunos casos poco justificadas, incluyen las siguientes:
  
- Para mejorar las características del purín como abono orgánico, se aplicará complejo bacteriano previo a su utilización como abonado.
  
- Se labrará o enterrará los purines aplicados en las fincas agrícolas con el fin de minimizar la propagación de malos olores a la atmósfera.
  
- Se asegurará la estanqueidad de la balsa de purines.
  
Las medidas correctoras se consideran insuficientes, debiendo modificarse el proyecto en lo que respecta a:
  
- Deberá asegurarse la impermeabilización de las naves, así como de las fosas de purines.
  
- Se deberá aplicar los purines en campo considerando no sobrepasar los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/1996, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, considerando que no se esparcirán en ningún caso en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares, distribuyéndolo de manera adecuada en la parcela y enterrándolo para evitar la evaporación de fracciones amoniacales del purín.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de granja porcina de cebo, situada en el término municipal de Alpuente (Valencia), promovida por Nicolás Herrero Rodríguez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren de forma armónica con el paisaje.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vado sanitario en la explotación correctamente ejecutado, y ubicado correctamente, de manera que pueda tener la utilidad para la cual se ha construido.
  
- Deberá asegurarse la impermeabilización de las naves, así como de las fosas y balsa de purines.
  
- La instalación dispondrá de balsa de estiércol cercada e impermeabilizada, de manera que se evite el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.
  
- Previamente a su aplicación como abono en campos de cultivo, el purín se someterá al tratamiento propuesto en el estudio de impacto ambiental presentado (a base de complejo bacteriano).
  
- Una vez puesto en marcha el tratamiento de los purines se llevarán a cabo análisis que permitan conocer la eficacia del mismo, al menos durante el primer año, realizando un análisis antes de comenzar en tratamiento que sirva como blanco, todo ello para el total de purines que se generan en la explotación. Estos análisis, se presentarán ante esta dirección general y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación.
  
- Se deberá aplicar los purines en campo previamente tratados con producto microbiológico para mejorar las características del mismo con vistas a su aplicación como abono orgánico en parcelas agrícolas que estén cultivadas considerando no sobrepasar los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/1996, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, considerando que no se esparcirán en ningún caso en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares, distribuyéndolo de manera adecuada en la parcela y enterrándolo para evitar la evaporación de fracciones amoniacales del purín.
  
- La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000, de marzo del 2000, por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
- La instalación deberá diseñarse de manera que se evite la entrada en el recinto de vehículos de abastecimiento de piensos, cara y descarga de animales y retirada de purines, debiendo realizarse estas operaciones desde fuera de la explotación, según Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo del 2000, por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
- Se comunicará a esta dirección general cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia 27 de noviembre de 2003.- El director generalde Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martí.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 213/2003AIA
  
Promotor: Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Chert y de Vallibona
  
Objeto proyecto: Construcción de pistas forestales
  
Localización: En la sierra del Turmell, en el término
  
 municipal de Chert (Castellón),
  
 y puntualmente afectando al término
  
 municipal de Vallibona.
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la apertura de cuatro pistas forestales en la zona de la sierra del Turmell afectada por el incendio del verano de 2001 con el fin de llevar a cabo trabajos de conservación de suelos, tratamientos silvícolas, repoblaciones, apeo y apilado de madera, defensa contraincendios y accesos a puntos importantes en su extinción o vigilancia. Los caminos permitirán el acceso a zonas a las que actualmente no es posible.
  
Se ejecutarán cuatro pistas forestales:
  
1. Barranco del Frare: 963,32 metros. Permitirá unir la pista principal de acceso al pico Turmell con la que asciende a lo largo del barranco de la Coveta de la Tea.
  
2. Este, cresta pico Turmell: 1.189,88 metros. Descenderá desde el pico Turmell hasta el cortafuegos que discurre entre los barrancos de Serreta Mijana y el de la Coveta de la Tea.
  
3. Continuación Mas de la Serra: 2.637,18 metros. Comunicación entre dos pistas existentes conectando dos montes, evitando desplazamientos largos.
  
4. Barranco de Trijols: 333,99 metros. Permitirá la unión de todo el circuito pista Coveta de la Tea - pista barranco del Frare - pista principal de acceso al pico Turmell.
  
Características de las pistas y las obras:
  
· Anchura: 3 metros.
  
· Velocidad de la vía: 30 km/h. Tipo de vehículos: todoterreno y camiones cuba.
  
· Pendiente longitudinal máxima: 10%.
  
· Taludes de desmonte de 0,5/1 y de terraplén de 0,75/1.
  
· Volumen de desmonte sobrante será de 2.770,54 metros cúbicos, mayoritariamente de roca, que se llevará a vertedero.
  
· El firme del camino será el resultante de la explanación y compactación del terreno del lugar, al que se añadirá una capa de zahorras procedentes de cantera.
  
· Se construirán apartaderos (15 m²) cada 150 metros para permitir el cruce de vehículos.
  
· Se construirán pasos de agua mediante la instalación de caños de 1 metro de diámetro y 3 metros de longitud, con embocaduras y arquetas chapados en piedra.
  
· Construcción de muros de mampostería a pie de desmontes para evitar deslizamientos del terreno.
  
· Construcción de fajinas de madera para sujetar el terreno en desmontes en zonas con pendiente muy elevada.
  
· Se llevarán a cabo hidrosiembras en los taludes generados.
  
· Separación previa de la capa de tierra vegetal para posteriormente ser utilizada en el recubrimiento de los taludes.
  
· Se construirán cunetas de desagüe.
  
· Se instalarán barreras levadizas de seguridad para permitir el cierre de los viales.
  
Tramitación administrativa
  
Se remitió el proyecto junto con el correspondiente estudio de impacto ambiental por la Dirección General de Recursos Forestales de esta conselleria indicando que las pistas forestales permitirán el acceso a las zonas incluidas dentro del proyecto de restauración ambiental de los montes afectados por el incendio forestal de Chert y Canet lo Roig, Comarca de El Baix Maestrat, que está incluido en el convenio suscrito entre el Ministerio de Medio Ambiente y la Generalitat Valenciana para el desarrollo del Plan Forestal Español.
  
La dirección territorial de esta conselleria informó que no se había producido ninguna alegación durante el periodo de información pública (DOGV núm. 4.401, de 18 de diciembre de 2002).
  
Afecciones legales
  
La zona se encuentra dentro del ámbito del lugar de interés comunitario (L.I.C.) denominado «Tinença de Benifassa, Turmell y Vallivana», propuesto por el Gobierno Valenciano para formar parte de la red de espacios naturales Red Natura 2000 (Acuerdo de 10 de julio de 2001).
  
En el pico del Turmell existe una microrreserva vegetal denominada Cresta del Turmell declarada mediante Orden de la Conselleria de Medio Ambiente, de 6 de noviembre de 2000, en el que se establecen como especies prioritarias para el estudio y conservación las siguientes: Arenaria conimbricensis subsp. viridis, Armeria fontqueri, Biscutella fontqueri, Coronilla emerus, Daphne laureola, Ilex aquifolium, Lonicera pyrenaica, Polygonatum odoratum, Sorbus aria y Thymus willkommii. Como unidades de vegetación prioritarias se establecen las siguientes: roquedos y pedregales calizos con Armeria fontqueri y Thymus willkommii, pinares negrales con Ilex aquifolium y Daphne laureola y encinares subhúmedos con quejigo y arce. En este espacio se limitan o regulan las actuaciones que pueden llevarse a cabo. También hay limitaciones en un perímetro de 100 metros alrededor del mismo.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
La pista proyectada de la Cresta del Turmell atraviesa una parte importante de la microrreserva vegetal que se declaró en la cima. La zona atravesada estaba ocupada por un pinar de pino silvestre o rojo (Pinus sylvestris) con pino negral o laricio (Pinus nigra subsp. salzmannii), carrasca (Quercus rotundifolia) y quejigo (Quercus faginea). Esta zona fue afectada por el incendio del año 2001 y en la visita efectuada se pudo comprobar que no se ha producido regeneración del pinar, al igual que ha sucedido en el resto de zonas atravesadas por las pistas proyectadas y afectadas por el incendio. Sí se pudo observar regeneración, por rebrote, de carrasca y quejigo. La zona actualmente está ocupada por un herbazal ?aliagar con Helleborus foetidus de bajo porte y densidad media. En la visita se detectó en la traza del camino Arenaria conimbricensis subsp. viridis, cerca de la traza Biscutella fontqueri y más alejada Armeria fontqueri.
  
La pista del barranco del Frare y del barranco de Trijols afecta a zonas de pinares de pino negral quemadas sin regeneración del pinar, que presenta pendientes abruptas y en algunos tramos afloramientos rocosos importantes.
  
La pista del Mas de la Serra atraviesa zonas sin quemar de carrascales con enebro de miera (Juniperus oxycedrus) y sabina negral (Juniperus phoenicea), pinares de pino negral y zonas de herbazal abancaladas, siendo las pendientes de moderadas a abruptas y con tramos muy rocosos.
  
La valoración ambiental de la zona es elevada.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
En relación con la pista de la Cresta del Turmell que afectaría a la microrreserva ubicada en esa zona, consultado el Servicio de Conservación de la Biodiversidad, se informó que la misma no debe llevarse a cabo por la afección al hábitat de las especies que motivaron la declaración de la microrreserva, teniendo en cuenta además que este servicio tiene previstas una serie de actuaciones encaminadas a la recuperación de la zona aplicando métodos diferentes a los planteados en el proyecto referido. En el mismo sentido también considera este Servicio que las actuaciones de repoblación y conservación de los suelos en el ámbito de la microrreserva deben desestimarse teniendo en cuenta las actuaciones que el mismo tiene proyectadas.
  
La pista de la Cresta del Turmell será una pista ciega, que no permitiría la comunicación con otras, y cuya única finalidad sería la de facilitar las actuaciones en esa ladera. Teniendo en cuenta las circunstancias excepcionales de que en esa zona de actuación se ubica una microrreserva vegetal y que el Servicio de Conservación de la Biodiversidad plantea una alternativa de actuación de menor impacto ambiental al no contemplar la ejecución de ninguna pista, se considera que su realización debe desestimarse.
  
La situación tras el incendio es, en general, la de falta de regeneración de los pinares por germinación por lo que se considera que los trabajos de repoblación y conservación de suelos planteados supondrán una mejora sustancial del actual estado de la vegetación, habiéndose planteado con la inclusión de especies propias de la zona, utilizando métodos que intentan minimizar el impacto sobre el terreno pero que a la vez sean eficaces, dependiendo de la zona (mecanizado mediante ahoyadora helicoidal y manual). Las actuaciones planteadas permitirán acelerar la sucesión vegetal, que de manera natural se prevé muy lenta en la zona, y en general, permitirán la recuperación del pinar que de otra manera muy probablemente no se daría.
  
En relación con el resto de pistas proyectadas se considera que el principal impacto será el paisajístico, y teniendo en cuenta la calidad ambiental de la zona, la envergadura de los desmontes y terraplenes y la capacidad de absorción de los impactos por el terreno se estima que el impacto será severo. Respecto al impacto sobre la vegetación y suelo se estima de menor envergadura, ya que a pesar de que producirá la eliminación de los mismos de la traza, la superficie de afección, teniendo en cuenta el conjunto de la zona, es pequeña.
  
La utilidad de estas pistas se considera justificada ya que además de facilitar el acceso para las actuaciones de repoblación y conservación de suelos, permitirán la comunicación con otras pistas existentes por lo que cumplirán una función desde el punto de vista de la prevención y extinción de incendios.
  
La pista del barranco del Frare presenta según proyecto, en determinados tramos, unos desmontes de gran envergadura. Visitada la zona se pudo comprobar que los perfiles transversales del proyecto no se ajustaban a la realidad. No es necesario realizar los desmontes de la envergadura proyectada, algunos de 7 y 8 metros, sino que se estimó que los mismos probablemente no serían mayores de 3,5 metros.
  
La pista del Mas de la Serra tendrá mayor impacto desde el punto de vista de la vegetación, al transcurrir por zonas no incendiadas, carrascales y pinares, pero se estima justificada al conectar con otro camino y permitir crear un circuito de gran utilidad en la prevención y extinción de incendios.
  
En relación con la fauna se estima que el impacto será puntual y temporal.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Del estudio se destacan las siguientes medidas correctoras:
  
· En los taludes de mayor pendiente se efectuará un semillado con especies pratenses de la zona y plantaciones para reducir la inestabilidad de los mismos y además para aminorar el impacto paisajístico.
  
· En las zonas en las que sea posible o se observen ejemplares de Juniperus ssp. y quercíneas de porte medio o elevado se evitará su destrucción de manera que entren a formar parte de los laterales de las pistas.
  
En líneas generales se estiman adecuadas las medidas correctoras previstas. Para reducir el impacto paisajístico se estima no obstante que la pendiente de los terraplenes debe en la medida de lo posible suavizarse respecto a lo indicado en el proyecto, para facilitar la colonización vegetal. La superficie de los desmontes y su pendiente, con carácter general y en la medida que lo permita la estabilidad de los materiales, debe ser lo más irregular posible y su pendiente mayor. Las siembras sobre taludes se deben llevar a cabo en aquellos terraplenes de mayor envergadura, no sólo por motivos de erosión sino también paisajísticos, siempre y cuando se estime que la colonización natural va a tener problemas.
  
En relación con los desmontes previstos en proyecto en el barranco del Frare, estos no se ejecutarán de acuerdo con lo proyectado debiendo reducir su envergadura lo más posible.
  
En relación con la repoblación no se considera adecuado el uso de Fraxinus ornus (fresno de flor) en la zona, se trata de un taxon cuya distribución actual se restringe a las montañas más húmedas del norte de Alicante y la provincia de Valencia, estando ausente de la zona. En consecuencia no se considera adecuado su uso, podría utilizarse sin embargo Sorbus aria (mostajo).
  
Respecto al uso de Junglans regia (nogal) se trata de una especie de origen iranoturaniano cultivada desde antiguo y actualmente ligada a zonas de cultivo y naturalizada muy puntualmente en ambientes riparios. Su uso en repoblaciones forestales debe ser muy puntual y ligado a zonas con influencia humana.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I apartado 1.i del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de construcción de pistas forestales en la sierra del Turmell en los términos municipales de Chert y Vallibona (Castellón), cuyo promotor es la Conselleria de Territorio y Vivienda, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre y cuando se lleve a cabo de acuerdo con lo indicado en el estudio de impacto ambiental.
  
Segundo
  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:
  
1. No se llevará a cabo la pista del pico Turmell así como tampoco las actuaciones previstas en el proyecto de repoblación y actuaciones de conservación de suelos promovido por esta conselleria dentro del ámbito de la microrreserva pico del Turmell. En un perímetro de 100 metros alrededor de la misma las actuaciones previstas en el proyecto referido deberán ajustarse a los criterios que establezca el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.
  
2. En la pista del barranco del Frare no se ejecutarán los desmontes tal y como se proyectaron, deberán reducir su envergadura de manera significativa de acuerdo con lo estimado en visita de campo.
  
3. Con carácter general, y en la medida que la estabilidad de los materiales lo permita, se aumentará la pendiente del talud de los desmontes para reducir su altura, y su superficie será lo más irregular posible. Igualmente, la pendiente de los terraplenes, en la medida de lo posible, se suavizará respecto a lo proyectado.
  
4. En los terraplenes de mayor envergadura en los que se estime necesario se llevarán a cabo siembras.
  
5. No se utilizará Fraxinus ornus (fresno de flor) en las repoblaciones proyectadas. Se podría utilizar en determinadas zonas Sorbus aria (mostajo).
  
Tercero
  
Se recomienda que el uso de Junglans regia (nogal) en las repoblaciones sea muy puntual, reservándolo a zonas próximas a la influencia humana.
  
Cuarto
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Quinto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 28 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 456/2002-AIA
  
Título: Modificación de las normas subsidiarias
  
 y del Plan Especial de Reserva de Suelo
  
 y Ordenación de Usos Horta Major
  
 de Vilamarxant.
  
Promotor: Ayuntamiento de Vilamarxant
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria
  
 de Territorio y Vivienda
  
Localización: Al norte del núcleo urbano, en concreto
  
 del Centro de Enseñanza Primaria Horta
  
 Major, en la partida del mismo nombre
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
El objeto del proyecto es la reclasificación de suelo no urbanizable a suelo urbano, con el fin de permitir la construcción de apartamentos tutelados adaptados, servicios comunes y centro de día, promovidos por el Instituto Valenciano de la Vivienda a instancias del Ayuntamiento de Vilamarxant. Se trata de viviendas acogidas al régimen de protección oficial, destinadas a personas con escasos recursos económicos que hayan cumplido la edad de jubilación.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
I. Los terrenos afectados por la presente actuación se encuentran inclusos en el ámbito del Plan Especial de Reserva de Suelo y Ordenación de Usos de Horta Major, aprobado definitivamente con fecha 31 de enero de 2001. La clasificación de dichos terrenos es la de suelo no urbanizable, y el uso permitido es el dotacional público destinado a los usos educativo, cultural, deportivo, recreativo, asistencial, servicio administrativo o servicio urbano infraestructuras. El uso asignado a los terrenos afectados por la presente modificación es el residencial con destino a apartamentos tutelados de protección oficial y centro de día, con destino a programas de integración social.
  
II. La zona objeto del proyecto limita con el centro de Enseñanza Primaria, un edificio municipal multiusos y con el centro de Enseñanza Secundaria. En el momento de redacción del proyecto, los viales que limitan la zona afectada se encuentran en construcción. Se trata de unos terrenos consolidados por la edificación en tres de sus cuatro lados, y este último está formado por un vial pendiente de urbanización.
  
III. La actuación propuesta comprende una superficie de 5.850 metros cuadrados.
  
3. Alternativas.
  
El estudio de impacto ambiental indica que los terrenos escogidos para esta actuación deben ser de propiedad municipal y encontrase urbanizados o en fase de urbanización, siendo el emplazamiento elegido el mejor de los dos disponibles, al tratarse la otra opción de unos terrenos situados en el polígono industrial de Enchilagar. Además, se destaca el entorno donde se ubica el proyecto, por la situación respecto de la población, el suelo no urbanizable próximo y los equipamientos existentes en las inmediaciones del mismo.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública.
  
En fecha 9 de diciembre de 2002, el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia, remitió documentación técnica, estudio de impacto ambiental y copia del expediente administrativo relativos al proyecto modificación de las normas subsidiarias y del Plan Especial de Reserva de Suelo y Ordenación de Usos de L'Horta Major, del municipio de Vilamarxant, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias, de fecha 5 de agosto de 2002, y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.325, de 30 agosto de 2002.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Vilamarxant sobre la aprobación provisional del proyecto.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria.
  
No se ha solicitado documentación complementaria al Ayuntamiento de Vilamarxant ni se han requerido informes sectoriales.
  
Afecciones legales
  
1. La presente modificación puntual no afecta a ningún elemento o espacio natural protegido.
  
2. La única vía pecuaria clasificada en el término municipal, la vereda-azagador de la Sierra, no se ve afectada por la presente actuación.
  
3. El cauce más cercano al área de estudio discurre aproximadamente a un kilómetro al norte de la misma.
  
4. El estudio de impacto ambiental afirma que, consultados los inventarios-catálogos de yacimientos arqueológicos del Servicio de Investigación Prehistórica de la Diputación de Valencia y de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación, así como diversas publicaciones científicas, y realizada una prospección sistemática sobre los terrenos objeto de estudio, no se han encontrado elementos de interés arqueológico ni etnológico. Tampoco existe patrimonio arquitectónico que se vea afectado por la actuación.
  
En base a la documentación e información disponible por la Conselleria de Territorio y Vivienda, no se presuponen afecciones a bienes inmuebles de valor cultural a que hace referencia el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. No obstante, a este respecto se estará a los criterios que establezca la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte en el marco de sus funciones y competencias a través de la Comisión Territorial de Urbanismo.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El área de actuación está constituida por cuatro parcelas en las que se aprecian restos de antiguos cultivos, actualmente en estado de abandono. No existe vegetación natural en dichas parcelas, predominando las comunidades vegetales arvenses y ruderales. El estudio de impacto ambiental expresa que la fauna existente en la zona es la característica del ecosistema de cultivos. Asimismo se señala que se trata de una fauna muy condicionada por la proximidad al núcleo urbano, y que la existencia de cultivos en producción en las inmediaciones de la parcela hará que las especies animales se desplacen a los campos vecinos. Las especies vegetales que se emplearán en el ajardinamiento de los espacios libres serán las características del clima mediterráneo, y en concreto las propias del entorno natural próximo a la actuación.
  
2. El estudio de impacto ambiental destaca la vocación urbana de las citadas parcelas, puesto que limitan con casco urbano y el entorno de las mismas se encuentra consolidado.
  
3. El estudio de impacto ambiental señala que la parcela objeto de estudio pertenece a un sistema morfodinámico aluvial-coluvial. Se trata de unos terrenos caracterizados por la presencia de gravas y limos, destacando en este caso la presencia de limos pardos. Son terrenos con una elevada permeabilidad y con una capacidad portante media. A este respecto, se cita que la zona presenta un riesgo elevado a la contaminación de las aguas subterráneas. No obstante, la red de evacuación de aguas residuales conectará con la red de alcantarillado municipal, que discurre por los nuevos viales perimetrales.
  
4. Se realiza una amplia descripción climática de la zona, incluyendo el régimen de vientos presente en la misma, aunque los nuevos usos propuestos no son potencialmente contaminadores por emisiones atmosféricas ni acústicas.
  
5. La zona objeto de estudio no se encuentra afectada por riesgo de inundación.
  
6. Puesto que tres de los cuatro lindes de la parcela se encuentran consolidados por edificación, el estudio de impacto ambiental señala que la construcción en los terrenos objeto de estudio no incidirá en la percepción paisajística del entorno, mejorando en todo caso la calidad paisajística del conjunto del casco.
  
7. El consumo de agua potable se realizará desde la red municipal, y la actuación prevista implicará un aumento mínimo de la demanda actual.
  
8. El estudio de impacto ambiental identifica y evalúa los impactos sobre la población humana, la fauna, la vegetación, el paisaje y el patrimonio histórico.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto modificación de las normas subsidiarias y del Plan Especial de Reserva de suelo y Ordenación de Usos Horta Major del municipio de Vilamarxant (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Vilamarxant, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. En lo que respecta a la afección del proyecto a bienes inmuebles de valor cultural, se estará a los criterios que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte establezca en el marco de sus funciones y competencia en la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.
  
II. Se realizará una recogida y acopio selectivo de los residuos generados durante las obras de edificación y urbanización de los espacios libres. Aquellos residuos que tengan la consideración de inertes deberán ser trasladados a vertedero autorizado. El resto de los residuos generados durante las obras serán tratados por gestor autorizado conforme a sus características fisico-químicas. El almacenamiento de materiales, productos o residuos se realizará dentro del ámbito de actuación, y se evitará la afección a las zonas colindantes.
  
III. Se reutilizará la capa de tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras en el ajardinamiento de los espacios libres de la actuación o en otras zonas fuera del ámbito del proyecto.
  
IV. Se deberá completar el Programa de Vigilancia Ambiental propuesto con, al menos, los siguientes controles:
  
- Control de polvo sobre la vegetación adyacente.
  
- Control de la gestión de los distintos tipos de residuos generados y sobre los materiales empleados en las obras.
  
- Control de los niveles sonoros durante las obras en edificio habitado más cercano.
  
- Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar el tipo de control a realizar y la periodicidad de los mismos. Asimismo, se realizarán informes periódicos en los que se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras propuestas.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 2 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 20/2003-AIA
  
Título: Ensanche y mejora de la carretera
  
 CV-770, entre el cruce con la CV-775
  
 y la población de Sella
  
Promotor: Diputación Provincial de Alicante
  
Autoridad sustantiva: Diputación Provincial de Alicante
  
Objeto: Ensanche y mejora del firme
  
Localización: Termino municipal de Sella. Alicante
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.
  
El objeto del proyecto es la mejora del trazado para aumentar la seguridad vial, mediante la eliminación de pequeñas curvas de modo que la traza de la carretera proyectada coincide en un 85% con la existente.
  
La plataforma actual consiste básicamente en una calzada de 6 metros de ancho aproximadamente, con dos carriles de sentido contrario, y sin arcenes pavimentados. La sección adoptada tendrá un ancho de 9 metros, formada por 3 metros de carril, 1 metro de arcén y 0,5 metros de berma por sentido de circulación.
  
El firme está compuesto por las capas:
  
- 4 centímetros de capa de rodadura (S-12 porfídico).
  
- 8 centímetros de capa de base bituminosa (S-20 calizo).
  
- 25 centímetros de base (suelo cemento).
  
2. Alternativas.
  
En el estudio de alternativas se plantean tres soluciones al paso del barranco de Almusent, punto donde el impacto paisajístico es mayor debido a la altura de hasta 10 metros, de los terraplenes a ejecutar.
  
De las alternativas planteadas se adoptó la 3, porque evita la obra de paso existente sobre el barranco, debido a la estrechez de la misma lo que genera situaciones de riesgo sobre la seguridad vial, y además supone una mejora del trazado al aumentar el radio de las curvas existentes.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública.
  
En fecha 23 de enero de 2003, la Diputación Provincial de Alicante remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de «Ensanche y mejora de la carretera CV-770, entre el cruce con la CV-775 y la población de Sella».
  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto de «Ensanche y mejora de la carretera CV-770, entre el cruce con la CV-775 y la población de Sella», ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante número 187, de fecha 16 de agosto de 2002, no habiéndose presentado alegaciones.
  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 29 de mayo de 2003, se solicitó ampliación a la Diputación Provincial de Alicante, sobre ciertos aspectos del estudio de impacto que habían sido omitidos o parcialmente tratados.
  
Dicha documentación fue recibida en este servicio el 20 de noviembre de 2003.
  
Afecciones legales
  
Según el estudio de impacto ambiental, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a:
  
- Según el artículo 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas, existe afección al barranco de Almusent.
  
- En virtud de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a:
  
· Colada del Taular.
  
· Colada del Morro Ortiz.
  
· Vereda de El Pere a Vista Bella.
  
- Según lo especificado en la propuesta del Gobierno Valenciano (Acuerdo de Aprobación de 10 de julio de 2000), para formar parte de la Red Natura 2000 de la Directiva «Hábitats» (92/43/CEE), se afecta al lugar de interés comunitario denominado «Aitana».
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
En el paisaje cabe distinguir entre la zona roturada para bancales, actualmente en desuso, la zona de monte de escasa vegetación y la zona de monte con pinar y matorral, representando esta última la unidad de mayor interés.
  
No existen en la zona monumentos ni construcciones de interés arquitectónico que puedan ser afectadas por la traza.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.
  
En este apartado se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el estudio de impacto ambiental, presentan mayor relevancia.
  
- El agua superficial podrá sufrir modificaciones en su dinámica al disminuir la infiltración y drenar la escorrentía a través de la red de recogida de pluviales. También se podrá contaminar por la presencia de residuos sólidos y líquidos incontrolados durante la fase de construcción y explotación.
  
- El agua subterránea es susceptible de contaminarse si se realizan vertidos incontrolados de residuos o se producen accidentes que provoquen el vertido de sustancias contaminantes.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental
  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias. A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas:
  
- Los residuos que se generan tanto en la fase de funcionamiento como en la de ejecución se caracterizarán y se gestionarán adecuadamente según sus características intrínsicas.
  
- Se efectuarán riegos periódicos en las áreas donde se lleven a cabo movimientos de tierras, y todos los vehículos que transporten materiales pulverulentos deberán ir cubiertos con lonas durante el transporte, todo ello para evitar la emisión de polvo a la atmósfera.
  
- Los trabajos de mantenimiento de maquinaria, repostaje y cambios de aceite, se realizarán en una zona habilitada para tales menesteres, con una superficie impermeabilizada y un sistema de recogida de residuos con arquetas separadoras de grasas e hidrocarburos.
  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Control de la zona de ocupación del trazado, de los elementos auxiliares y de los caminos de acceso, para minimizar la ocupación de suelo.
  
- Control de la emisión de polvo a la atmósfera, para minimizar la presencia de polvo en la vegetación.
  
- Control y conservación de la capa vegetal de suelo retirada para su posterior uso en la fase de revegetación, de las áreas que hayan quedado degradadas.
  
- Vigilancia de los sistemas fluviales y de la calidad de las aguas, para evitar vertidos a cauces procedentes de las obras a realizar en sus proximidades.
  
- Control del proceso de revegetación, así como un seguimiento la estabilidad de los taludes proporcionada por las siembras.
  
Por último, el programa de vigilancia ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el estudio de impacto ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8.a del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Ensanche y mejora de la carretera CV-770, entre el cruce con la CV-775 y la población de Sella», promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Territorio y Vivienda, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. En todos los tramos de carretera que queden en desuso se procederá a picar el firme y luego cubrirlo con tierra vegetal con espesor suficiente para su posterior revegetación.
  
2. El director de las obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este programa.
  
3. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
4. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso nocturno de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.
  
5. El programa de vigilancia ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en los puntos anteriores. Como parte de dicho programa de vigilancia ambiental se presentará, ante esta dirección general, informe de las medidas de protección realizadas, acompañado de las primeras mediciones efectuadas.
  
6. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá garantizar el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.
  
7. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos.
  
8. Con el objeto de no aumentar la incidencia negativa sobre la vegetación y el suelo, las instalaciones auxiliares de obra (oficinas, talleres, parque de maquinaria, almacenes, etc.) se construirán sobre terrenos desprovistos de vegetación.
  
9. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.
  
10. Dada la afección a vías pecuarias, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
11. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
12. Igualmente, si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Territorio y Vivienda, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la Ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 2 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 423/00-AIA
  
Título Legalización de ampliación de
  
 explotación porcina de cebo
  
Promotor Sebastián Herrero Andrés
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Alpuente (Valencia)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia
  
 de actividad para la ampliación
  
 de explotación porcina de cebo
  
Localización Polígono 19, parcelas 407, a y b.
  
 Partida de Pelapájaros. Término
  
 municipal de Alpuente (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actividad.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para ampliar la explotación porcina de cebo, cuyas características según la documentación aportada, son:
  
La explotación de partida consta de dos naves de una sola planta, con cubierta a dos aguas, en las que se alojan un total de 1.070 animales. Se pretende legalizar la ampliación consistente en una tercera nave para 1.000 animales, de similares características, con distribución tipo vagón de tren, con un pasillo lateral abierto que da acceso a cada sala. La capacidad total de la explotación es por tanto de 2.070 animales.
  
Los cerdos permanecen en la explotación unos cuatro meses, desde los 25 kg hasta los 100 kg, siendo la producción anual de 6.210 cerdos.
  
La producción de purín es de 980 m³/año. Se recoge en fosas interiores bajo las salas donde están los animales y balsa general exterior, que en conjunto tienen una capacidad de 961 metros cúbicos. Ambas están construidas a base de bloque prefabricado de hormigón y acabadas con enfoscado de mortero de cemento y enlucido fino, garantizando la impermeabilización de los paramentos por el producto hidrófugo-1.000.
  
El purín recibe un tratamiento con un complejo bacteriano enzimático en las fosas del interior de la nave, para rebajar la carga contaminante del mismo, reducir los malos olores y mejorar su valor nutritivo, ya que se emplea como abono orgánico. El purín se distribuye en parcelas de agricultores de la zona, en un total de 38 hectáreas.
  
Los animales muertos son depositados en un contenedor.
  
Los cadáveres son recogidos y tratados por la empresa Chinillach Ballester, SA, situada en Molí dels Canyars, número 10, de Carpesa (Valencia), presentando fotocopia del contrato.
  
Desde la primera fase de funcionamiento, la explotación cuenta con vallado perimetral, vado sanitario, lazareto para animales enfermos y tela metálica para evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.
  
De acuerdo con anexo I del Real Decreto 324/2000, la cantidad de estiércol generada por una explotación de 2.070 plazas de cebo es de 4.451 m³/año, superior a la calculada en el estudio de impacto ambiental.
  
En visita a campo realizada el 25 de noviembre de 2003, se comprueba que no existe balsa exterior de almacén de purín. El vado sanitario no presenta unas dimensiones adecuadas para desinfectar de manera eficaz los vehículos que entran en la explotación.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
El expediente, constituido por estudio de impacto ambiental, proyecto de actividad y expediente municipal, fue remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente el 3 de octubre de 2000.
  
La información pública del expediente se ha realizado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 90, de 15 de abril de 2000, sin que se hayan presentado alegaciones, así mismo se ha notificado a los vecinos colindantes.
  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
Se solicitó al promotor, a través del Ayuntamiento de Alpuente, una primera ampliación del estudio de impacto ambiental el 10 de octubre de 2000, que fue remitida completa el 15 de diciembre de 2000, referente al contrato de retirada de cadáveres y la autorización de los propietarios de las parcelas donde va a aplicarse el purín.
  
Se solicita al promotor, a través del ayuntamiento una segunda ampliación el 6 de febrero de 2001, relativa a la necesidad de justificar el cumplimiento de las condiciones impuestas en la declaración de impacto ambiental del 5 de abril de 2000 del expediente 68/1999 de legalización de dicha explotación porcina de cebo.
  
En concreto, en dicha declaración de impacto ambiental se indica que deberán presentarse análisis que permitan conocer la eficacia del sistema de tratamiento de los purines, al menos durante el primer año, y que se presentarán ante esta dirección general, adoptando las pertinentes medidas correctoras en función de los resultados. Se indica además la relación de parámetros a analizar.
  
El 18 de febrero de 2003 se reitera al promotor la petición de ampliación del 6 de febrero de 2001.
  
La ampliación es presentada por el promotor el 26 de marzo de 2003, y establece que la superficie de las parcelas autorizadas para la aplicación del purín asciende a 37,1168 hectáreas. Respecto a los análisis, el promotor hace referencia a la efectividad del tratamiento y de los buenos resultados de la empresa Bayer, sin presentar justificación alguna en este sentido de lo que ocurre en su explotación.
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge la siguiente información:
  
- Autorización previa de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
- Informe favorable del ingeniero municipal.
  
- Informe favorable del veterinario municipal.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
- No se incluye el informe favorable del veterinario de área.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable común, según normas subsidiarias del municipio de Alpuente.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
El estudio de impacto ambiental no realiza la descripción de los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto.
  
Se estima que los elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto son principalmente, el suelo (por contaminación asociada al vertido de purines o por problemas de percolación por impermeabilización deficiente), paisaje (por introducción de elementos extraños), atmósfera (por emisiones que producen problemas de olores), agua (por contaminación asociada a los residuos generados en la explotación)
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
La parcela linda al norte con terrenos declarados como monte público.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el estudio de impacto ambiental se ha incluido una relación de los posibles impactos que puede causar la actuación, en concreto sobre el suelo, aguas (superficiales y subterráneas), atmósfera (ruidos y olores), vegetación, fauna, paisaje y medio socio-económico.
  
La relación de impactos es superficial e incompleta, ya que no identifica ni valora dichos impactos, sino que enumera una relación de elementos del medio, con una breve descripción de los mismos.
  
En este caso, se estima que los posibles impactos derivados de la actividad serán:
  
- Contaminación atmosférica por emisión de olores, aunque por la distancia al núcleo de población más cercano no se considera necesario implantar medidas correctoras adicionales, siendo una afección de menor grado.
  
- Contaminación de suelos por gestión inadecuada de purines.
  
- Contaminación de aguas superficiales y subterráneas.
  
- Impacto paisajístico, por la introducción de elementos permanentes que alteran el paisaje.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Algunas de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental son:
  
- Sobre la atmósfera: retirada diaria de los animales muertos, depositándolos en los contenedores instalados a tal efecto; retirada cada dos días de los cadáveres por parte de la empresa autorizada Chinillach Ballester, SA; aislamiento de las fosas de purines (no se explica el sistema de aislamiento).
  
- Sobre las aguas superficiales: absoluta estanqueidad de las balsas de purines; construcción de un dren perimetral a lo largo de los lindes de la parcela para impedir la entrada de agua de escorrentía superficial del exterior de la parcela; drenaje de la escorrentía interior de la parcela hacia la balsa de purines; no verter los purines a cauces públicos, perímetros de protección de las captaciones de abastecimiento urbano y en las proximidades de manantiales.
  
- Sobre las agua subterráneas: aplicación de purines como abono orgánico, cuando la tierra y las condiciones meteorológicas lo aconsejan; no se aplicara el purín si el nivel freático está a menos de 15 metros de profundidad o afloren materiales permeables por fisuración y karstificación.
  
- Sobre los suelos: no realizar aplicaciones superiores a las indicadas en los cálculos de dosificación, para evitar la contaminación del mismo, disminución de la productividad y fitotoxicidad en los cultivos.
  
Respecto a los drenes perimetrales e interiores de parcela que conducen las aguas de escorrentía, no se adjuntan datos técnicos, planos o detalles de los mismos.
  
Las dosis de abonado calculadas en el punto 1.4.3, gestión del purín, no quedan plenamente justificadas. Los resultados de los análisis de N, P y K son los proporcionados por Bayer, y dado que la composición del purín es variable y heterogénea entre explotaciones (en función de la alimentación, sistema productivo, etc.) se considera que debería haber presentado un análisis del purín generado de la explotación (tal y como se solicitó en la declaración de impacto ambiental de 5 de abril de 2000 del expediente 68/1999 de legalización de dicha explotación porcina de cebo).
  
La producción de purín se ha infravalorado, por lo que será necesaria mayor superficie agraria en la que aplicar el purín como abono orgánico.
  
La actividad se desarrolla en una zona agrícola, con construcciones rurales similares a la explotación en las proximidades, pero dado que la cuenca visual es muy amplia en esta parcela, se recomienda la adopción de medidas correctoras tendentes a disminuir el impacto paisajístico.
  
Las medidas correctoras propuestas deberán ampliarse o completarse con las siguientes:
  
- Se adjuntará plano de detalle acerca del sistema de drenaje superficial propuesto en el estudio de impacto ambiental (perimetral e interior a la parcela), con las especificaciones necesarias acerca de su situación y características que lo definan.
  
- Previamente a su aplicación como abonado en campos de cultivo el purín se someterá al tratamiento propuesto en el estudio de impacto ambiental (a base de complejo bacteriano enzimático).
  
- Se presentarán ante esta dirección general, en el plazo de tres meses, las analíticas y su seguimiento solicitadas en la declaración de impacto ambiental de 5 de abril de 2000 del expediente 68/1999 de legalización de dicha explotación porcina de cebo. En función de los resultados, y caso de ser necesario, se presentarán las correcciones oportunas al tratamiento, al cálculo de la dosis de abonado y al calendario de la dosis de aplicación.
  
- Se construirá una balsa para purines impermeabilizada y cercada, con autonomía para al menos tres meses, hasta su retirada como abono orgánico a campos de cultivo, tal y como queda establecido en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas. Como medida higiénico-sanitaria, no se acumulará el purín durante largos periodos de tiempo bajo los slats de las naves.
  
- La distribución del purín se hará de manera adecuada en las parcelas y se enterrará para evitar la evaporación de las fracciones amoniacales del purín. Dicha aplicación se efectuará considerando no sobrepasar los 170 kg N/año indicados en el Real Decreto 261/1996, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedente de fuentes agrarias. El abonado con el purín tratado sólo se realizará sobre parcelas dedicadas a cultivar, desechándose el resto de parcelas. En el caso del cereal, el abonado se efectuará con suficiente antelación a la siembra.
  
- La explotación deberá disponer de vado sanitario o sistema equivalente en el acceso a la parcela, que desinfecte de forma eficaz los vehículos a la entrada a la explotación.
  
- Como medida de integración paisajística perimetralmente se plantarán especies arbóreas y arbustivas propias de la zona, esta barrera vegetal cumplirá también la función de evitar la dispersión de malos olores.
  
No se incluye programa de vigilancia ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de granja porcina de cebo, situada en el término municipal de Alpuente (Valencia), promovida por Sebastián Herrero Andrés, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se adjuntará plano de detalle acerca del sistema de drenaje superficial propuesto en el estudio de impacto ambiental (perimetral e interior a la parcela), con las especificaciones necesarias acerca de su situación y características que lo definan.
  
- Previamente a su aplicación como abonado en campos de cultivo el purín se someterá al tratamiento propuesto en el estudio de impacto ambiental (a base de complejo bacteriano enzimático).
  
- Se presentarán ante esta dirección general, en el plazo de 3 meses, las analíticas y su seguimiento solicitadas en la declaración de impacto ambiental de 5 de abril de 2000 del expediente 68/1999 de legalización de dicha explotación porcina de cebo. En función de los resultados, y caso de ser necesario, se presentarán las correcciones oportunas al tratamiento, al cálculo de la dosis de abonado y al calendario de la dosis de aplicación.
  
- Se construirá una balsa para purines impermeabilizada y cercada, con autonomía para al menos tres meses, hasta su retirada como abono orgánico a campos de cultivo, tal y como queda establecido en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas. Como medida higiénico-sanitaria, no se acumulará el purín durante largos periodos de tiempo bajo los slats de las naves.
  
- La distribución del purín se hará de manera adecuada en las parcelas y se enterrará para evitar la evaporación de las fracciones amoniacales del purín. Dicha aplicación se efectuará considerando no sobrepasar los 170 kg N/año indicados en el Real Decreto 261/1996, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedente de fuentes agrarias. El abonado con el purín tratado sólo se realizará sobre parcelas dedicadas a cultivar, desechándose el resto de parcelas. En el caso del cereal, el abonado se efectuará con suficiente antelación a la siembra.
  
- La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000, de marzo de 2000, por el que establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
- Se comunicará a esta dirección general cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
- La explotación deberá disponer de vado sanitario o sistema equivalente en el acceso a la parcela, que desinfecte de forma eficaz los vehículos a la entrada a la explotación.
  
- Como medida de integración paisajística perimetralmente se plantarán especies arbóreas y arbustivas propias de la zona, esta barrera vegetal cumplirá también la función de evitar la dispersión de malos olores.
  
- Deberá obtener la autorización ambiental integrada, tal y como se establece en la ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, dentro de los plazos establecidos en la misma.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 3 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martínez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML