Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8103, del 10-08-2017 (2017/6638)

RESOLUCIÓ de 16 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 48/16-EAE Benagéber i 57-16-EAE Sierra Engarcerán.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8103

Data del DOGV
:   10-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/6638

CVE


Data del document
:   16-06-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 48/16-EAE Benagéber i 57-16-EAE Sierra Engarcerán. [2017/6638]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 48/16-EAE Benagéber i 57/15-EAE Sierra Engarcerán.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del decret de declaració del paratge natural municipal Los Picachos.  
Promotor: Direcció General de Gestió del Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat.  
Localització: municipi de Benagéber (València).  
Expedient: 48-16-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del decret de declaració del paratge natural municipal Los Picachos en el municipi de Benagéber, en els termes següents:  
  
Documentació aportada.  
El 3 de juny de 2016 es rep del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits la documentació següent: còpia en paper de l'expedient administratiu, còpia en paper i digital de la memòria justificativa i de la proposta de decret.  
La documentació aportada, tenint en compte l'objecte i característiques de la proposta de decret, es considera suficient per a poder dur a terme el procediment d'avaluació ambiental estratègica simplificada.  
  
  
Planejament vigent.  
El municipi de Benagéber disposa, com a document de planejament urbanístic, d'un Pla general d'ordenació urbana aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 29 de març de 2004, sobre el qual es va emetre declaració d'impacte ambiental de data 11 d'octubre de 2011 i resolució complementària favorable de 18 de juliol de 2003.  
  
Imatge I - Classificació i qualificació planejament urbanístic vigent de Benagéber. Color verd: sòl no urbanitzable de protecció forestal-paisatgística. Color blau: sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
  
L'àmbit del paratge natural municipal està classificat en el vigent planejament urbanístic quasi en la seua totalitat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal-paisatgística, a excepció del tram de l'embassament inclòs en aquest, que es qualifica de sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
En el pla vigent la regulació d'usos en el sòl no urbanitzable de protecció paisatgística-forestal és la següent:  
- Usos possibles: preservació estricta, conservació activa, regeneració de l'ecosistema, activitats cientificoculturals, repoblació forestal, excursionisme i passeig, recreació concentrada, acampada i càmping, caça, habitatge unifamiliar, ramaderia extensiva, magatzems vinculats a activitat agrícola, ramadera o forestal i les instal·lacions necessàries per a la seua explotació. Infraestructures i serveis.  
- Habitatge unifamiliar: aquest ús es podrà desenvolupar únicament i exclusivament en edificacions existents. Sobre les construccions existents -legalment implantades o sobre les quals per la seua antiguitat no pertoque l'adopció de mesures de restabliment de l'ordre urbanístic-, en aquesta classe de sòl, podran realitzar-se obres de conservació, reforma, manteniment i ampliacions, segons el que estableixen els punts següents, amb llicència municipal prèvia.  
Excepcionalment es podran considerar ampliacions d'habitatge o construccions complementàries sobre rasant, sense superar el 25 % de la superfície construïda existent sempre que es justifique que és necessària per a la seua millor conservació i per al gaudi públic compatible amb els específics valors justificatius de la seua protecció. Per a això s'haurà d'obtindre un informe favorable de la secció forestal de la direcció territorial de la conselleria de medi ambient.  
Per a edificacions d'altres usos (casetes d'apers, corrals, etc.) es permet l'ampliació de les edificacions, o construccions complementàries de l'ús principal, una única vegada, en un 50 % quant a ocupació i en un 50 % quant a edificabilitat.  
No s'admetrà l'ampliació de magatzems existents.  
- Recreació concentrada: és la disposició dins d'un terreny determinat d'activitats recreatives de diferent tipus que inclou la disposició de taules i bancs rústics, punts per a focs, coberts o rafals, papereres, lavabos, recreatius infantils, acampada, etc. autoritzats per l'ajuntament i integrats en el medi.  
Es podran realitzar construccions de titularitat municipal que en cap cas podran sobrepassar els 200 m² d'ocupació de parcel·la i 2 plantes para cada un dels emplaçaments indicats, i seran destinades a berenadors, allotjaments o semblants de marcat caràcter rural per a la seua total harmonització amb l'ambient.  
- Activitats turístiques: es defineix com activitats en establiments d'allotjament de turisme rural que únicament i exclusivament es podran desenvolupar en edificacions legalment implantades o sobre les quals per la seua antiguitat no pertoque l'adopció de mesures de restabliment de l'ordre urbanístic, i tendeix a les limitacions imposades per als habitatges unifamiliars en aquesta classe de sòl.  
- Infraestructures i serveis: s'inclouen en aquest apartat les línies aèries de conducció elèctrica, telefònica; parcs eòlics; les antenes de comunicacions, etc.; les plantes potabilitzadores o depuradores d'aigües i els transports per canonada d'elements líquids o gasosos, com a oleoductes, gasoductes, etc., així mateix, en aquest àmbit es permetran les construccions que siguen auxiliars dels aprofitaments forestals i aquelles instal·lacions fixes o provisionals, d'interés social que, inexcusablement, hagen d'ubicar-se en aquest espai.  
En el sòl no urbanitzable de protecció de llits la regulació d'usos és la següent: sense perjuí d'allò que estableixen altres normatives sectorials es delimitaran bandes de protecció en les quals es restringisquen les intervencions en sòl no urbanitzable d'acord amb el següent:  
  
- Llits:  
a) Zona de servitud amb una amplària de 20 metres. És la zona d'ús públic en què es prohibeix qualsevol construcció.  
b) Zona de policia de 100 m d'ample. És la zona en què les construccions o altres activitats que suposen l'alteració substancial del relleu estan sotmeses a autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica.  
  
- Barrancs: 5 m a cada costat. S'hi prohibeix qualsevol tipus d'edificació.  
- Séquies: 5 m a cada costat. S'hi prohibeix qualsevol tipus d'edificació.  
- Torrenteres i barrancs tributaris: 5 m a cada costat. S'hi prohibeix qualsevol tipus d'edificació.  
  
- Condicions d'ús:  
1. En les bandes de protecció abans descrites queden prohibides les obres de fàbrica i tancaments que impedisquen l'accés des dels camins als llits i barrancs o interrompen el lliure discurs de les aigües que hi circula de forma natural i en avingudes.  
2. Les bandes de protecció de llits, barrancs i séquies es consideraran inedificables a tots els efectes.  
  
- Construccions existents:  
1. Les construccions existents dins de la zona de domini públic de 5 m es consideraran fora d'ordenació i només s'hi podran realitzar obres de conservació i manteniment amb l'autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. Les construccions existents dins de la zona de protecció, però fora de la de domini públic de 5 m legalment implantades o sobre les quals per la seua antiguitat no pertoque l'adopció de mesures de restabliment de l'ordre urbanístic, quedaran igualment subjectes a les restriccions previstes per a les edificacions fora d'ordenació.  
D'acord amb l'article 8 del Decret 15 2016/, de 19 de febrer, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals de la Comunitat Valenciana: «El planejament urbanístic dels municipis inclosos en l'àmbit del paratge haurà d'adaptar-se a la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos establida pel corresponent decret de declaració del paratge natural municipal. Mentre la dita adaptació no es produïsca, en cas de conflicte prevaldran les determinacions establides en l'esmentat decret de declaració.»  
  
Objecte del decret.  
El decret de declaració té el contingut següent mínim, d'acord amb la legislació reguladora d'aquesta figura de protecció:  
a) Una exposició de motius.  
b) La delimitació textual i gràfica del paratge.  
c) L'aprovació de la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos del paratge natural municipal.  
d) La composició del Consell de Participació del paratge natural municipal, com a òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor en la gestió de l'espai protegit. En aquest òrgan hi haurà representació de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'ajuntament o ajuntaments promotors.  
e) L'habilitació a l'ajuntament per a dictar una ordenança de gestió del paratge natural.  
  
El present decret pretén la declaració com a paratge natural municipal, amb la denominació «Los Picachos», d'un espai constituït pels relleus muntanyosos situats en el marge dret de l'embassament de Benagéber, en el seu extrem nord-oest, en el municipi de Benagéber (comarca dels Serrans), amb una superfície de 586 hectàrees.  
  
Imatge II - Delimitació gràfica de l'àmbit del paratge natural municipal Los Picachos (annex II del projecte de decret). Línia roja delimita l'àmbit.  
Imatge III - Delimitació escrita de l'àmbit del paratge natural municipal Los Picachos d'acord la delimitació escrita de l'àmbit (annex I del projecte de Decret), la rectificació sol·licitada per l'ajuntament en data 10.12.2015 i la delimitació gràfica (annex II): polígons 20 i 21, polígon 19, parcel·les: 95, 98, 103, 104, 105 i 108, i xicoteta porció de l'embassament de Benagéber (aigües amunt de línia roja). Números polígons en cercle roig números de parcel·les en cercle verd i parcel·la 98 en color groc.  
El decret regula l'administració, gestió i assessorament del paratge, les dues primeres corresponen a l'ajuntament, i l'última a la Direcció General del Medi Natural.  
Regula també el Consell de Participació del paratge, així com els mitjans econòmics i el règim d'infraccions i sancions.  
El decret estableix el règim de protecció del paratge prohibint aquells usos i activitats el desenvolupament dels quals puga suposar un deteriorament o regressió dels valors naturals la protecció dels quals es pretén. Se n'exclou en tot cas la utilització urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
Estableix també unes normes d'ordenació bàsica que desenvolupa en el seu annex III, i faculta l'ajuntament perquè en el marc d'aquestes desenvolupe una ordenança municipal de gestió del paratge que contindrà l'ordenació detallada dels usos i activitats en el seu àmbit.  
  
De les normes bàsiques de protecció, annex III, es destaca el següent:  
Les normes seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal, s'haurà d'adaptar a aquestes el que s'aprove amb posterioritat. Igualment, s'aplicaran aquestes normes amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no entren en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
Estableix un règim d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent, i disposa que haurà de consultar-se l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits i l'òrgan gestor del paratge natural municipal.  
Es distingeixen dos grans grups de normes, el primer sobre la protecció de recursos de domini públic (capítol I) i el segon sobre regulació d'activitats i infraestructures (capítol II).  
1) Respecte a la protecció de recursos es regulen els següents en nou seccions: recursos hidrològics, sòls, vegetació silvestre, fauna, Xarxa Natura 2000, paisatge, patrimoni cultural, interés geològic, geomorfològic i coves i protecció vies pecuàries.  
Es fa referència en línies generals a la regulació existent en la matèria, però s'estableixen una sèrie d'especificacions respecte d'això.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació respecte d'aquestes matèries:  
- Recursos hidrològics: es prohibeixen les canalitzacions o dragatges de llits excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja.  
En les zones de domini públic hidràulic (dph), de servitud i policia es conservarà la vegetació de ribera i no es permetrà la transformació a cultiu de terrenys erms o destinats a usos forestals.  
Es prohibeix l'ocupació del dph i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals.  
  
S'estableix que les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del paratge hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat capaç d'evitar el risc per a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
- Sòls: es prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen com a finalitat la recuperació amb fins ecològics, d'antics camps de cultiu abandonats.  
Es prohibeix la destrucció de bancals i dels seus marges.  
- Vegetació silvestre: s'indiquen les formacions vegetals d'interés.  
  
S'estableixen els criteris per a realitzar l'extracció de fusta o llenya, sense perjuí de la necessària obtenció de la corresponent autorització de l'administració forestal amb l'informe previ de l'òrgan competent en espais naturals.  
- Fauna: es regulen els períodes de realització d'actuacions que siguen potencialment pertorbadores de la fauna.  
- Xarxa Natura 2000: indica que les normes de gestió de Xarxa Natura 2000 prevaldran en cas de contradicció sobre les del decret.  
- Paisatge: estableix que l'ajuntament en les seues autoritzacions o informes respecte al paratge haurà de tindre en compte els efectes sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: fa referència fonamentalment a la legislació sectorial. S'estableix que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics i recreatius amb l'obtenció prèvia d'un informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
- Interés geològic geomorfològic i coves: fa referència a la legislació sectorial.  
- Vies pecuàries: fa referència a la legislació sectorial.  
  
2) En relació amb la regulació d'activitats i infraestructures es regulen les següents en deu seccions: activitats extractives i mineres, activitats agràries, apicultura, gestió forestal, activitat cinegètica, activitat industrial, ús públic, activitats d'urbanisme i edificació, infraestructures i activitats d'investigació.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació respecte d'aquestes matèries:  
· Activitats extractives i mineres: es prohibeixen.  
· Activitats agràries: amb caràcter general es prohibeixen les pràctiques agrícoles en la modalitat d'hivernacle o túnel. Els terrenys forestals no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.  
  
Es prohibeix amb caràcter general tot tipus d'edificació de nova planta, així com noves construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).  
Les construccions o instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries existents en el moment d'aprovació d'aquestes normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable. Però no podran ampliar la superfície ocupada per aquestes.  
- Apicultura, gestió forestal i activitat cinegètica: es fa referència a la legislació sectorial.  
No obstant això, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar limitacions específiques respecte a espècies abatibles i períodes hàbils. Els aprofitaments forestals requeriran autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del paratge i queda subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica.  
Es prohibeix amb caràcter general la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.  
- Activitat industrial: es prohibeix.  
- Ús públic: regula diferents activitats com ara senderisme, muntanyisme, circulació motoritzada, actes públics, etc.  
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats llevat que ja existiren a l'entrada en vigor del present decret, l'acampada, la construcció d'edificacions turístiques i recreatives i la construcció d'instal·lacions esportives.  
- Activitats d'urbanisme i edificació: es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta, i amb caràcter general es permet la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que l'ús a què es destinen estiga permés per les presents normes de protecció, especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge natural municipal o amb les activitats de gestió dels recursos naturals.  
Els terrenys del paratge hauran de qualificar-se en la normativa urbanística de Benagéber com a sòl no urbanitzable protegit paratge natural municipal.  
- Infraestructures: en l'àmbit del paratge es prohibeix, amb caràcter general, la realització de noves infraestructures de qualsevol tipus com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària, o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com, aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment. Hauran d'obtindre a més informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
L'Ajuntament de Benagéber iniciarà les actuacions necessàries per a minimitzar l'impacte derivat de les torres de comunicacions actualment existents en el paratge, promourà el seu desplaçament a una altra ubicació de menor impacte o unificarà totes les instal·lacions en una única antena.  
  
Justificació del decret.  
La figura dels paratges naturals municipals, establida per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'orienta a la creació d'espais naturals protegits d'àmbit municipal, promoguts i gestionats per les mateixes corporacions locals, amb la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'article 9 de l'esmentada Llei 11/1994 fixa la definició d'aquesta figura com les «zones compreses en un o més termes municipals que presenten especials valors naturals d'interés local que requerisquen la seua protecció, conservació i millora i siguen declarades com a tals a instàncies de les entitats locals». Aquest mateix article estableix que únicament s'admetran en aquests paratges els usos i activitats compatibles amb les finalitats que van motivar la seua declaració, i exclou de manera expressa la utilització urbanística dels seus terrenys.  
Aquesta figura permet, per tant, habilitar mecanismes de protecció, ordenació i gestió per a valors significatius del patrimoni natural dels municipis, a fi de preservar-los per a les generacions futures i de valorar-los com a recurs ambiental. En el règim jurídic dels paratges, aquests mecanismes es tradueixen en normes d'ús, en directrius de gestió i en programes d'actuació concrets, dirigits tots ells a la conservació, l'aprofitament sostenible i l'ús públic ordenat d'aquests valors.  
  
L'espai proposat com a paratge natural Los Picachos posseeix valors ecològics, paisatgístics, geomorfològics i socioculturals per a la seua declaració com a paratge natural municipal, i disposa de resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiva a la proposta.  
La declaració com a paratge natural municipal es realitza mitjançant un decret del Consell, amb informe de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, en un procediment que s'inicia a proposta de l'ajuntament, d'acord amb la legislació sectorial que ho regula.  
El decret permet la declaració com a paratge natural municipal d'aquest espai al mateix temps que estableix el seu règim de protecció, les normes bàsiques d'ús, i les qüestions relatives a la seua gestió.  
  
Consultes realitzades.  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta les administracions següents:  
Els informes rebuts junt amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la següent pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
S'efectua un breu resum allò que s'ha indicat en els informes rebuts conseqüència de les consultes efectuades:  
- Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (24.06.2016): S'informa que la proposta de decret no es troba afectada per risc d'inundació.  
- Servei Territorial d'Indústria i Energia de València; Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball (28.06.2016): s'indica que es valore l'afecció industrial i minera de la zona, tenint en compte la zonificació minera per a possibles explotacions de recursos minerals, i les afeccions ambientals que aquestes activitats puguen suposar, i es consideren, si és que poguera afectar-los, tots els drets miners adjuntats, i es complisca estrictament la normativa urbanística quant a perímetres de protecció, cartografia dels recursos minerals existents en el terme municipal, etc., així com l'article 122 de la vigent llei de mines.  
En el referit article 122 s'indica que: «Qualsevol prohibició continguda en els instruments d'ordenació sobre les activitats incloses en la Llei de mines haurà de ser motivada i no podrà ser de caràcter genèric.»  
  
L'article195 apartat c de la LOTUP estableix que és imprescindible el manteniment d'una franja de com a mínim 500 m d'ample al voltant de tot l'àmbit de l'explotació amb prohibició expressa de l'ús residencial, llevat que l'adopció de mesures correctores permeta reduir l'ample.  
  
- Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (22.06.2016): s'indica que la declaració de paratge natural municipal no suposarà una millora de la protecció del dit espai forestal enfront de la que actualment disposa per ser forest d'utilitat pública.  
S'indica que la declaració de forest d'utilitat pública suposa una mesura superior de protecció que la declaració de paratge natural municipal.  
També s'indica que hi ha una duplicitat de competències respecte a aquest espai (forest d'utilitat pública i paratge natural municipal) i que en el projecte no es menciona la participació del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en la gestió d'aquest espai natural, no formen part del Consell de Participació del Paratge. S'afig que el projecte de paratge no té en compte la legislació forestal estatal i autonòmica i delega de manera genèrica la gestió d'una forest d'utilitat pública en l'ajuntament sense especificar l'abast de la delegació i sense que es justifiquen els mitjans de què es disposa per a l'assumpció d'aquestes competències i sense especificar que el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal ha d'assumir les mesures de control de la gestió delegada.  
  
S'afig a més que tota referència al planejament urbanístic ja es preveu en la normativa de gestió de la forest d'utilitat pública (qualificació de sòl no urbanitzable protegit). A més s'indica que la delimitació geogràfica es realitza utilitzant el sistema de referència ED50 en compte del sistema ETRS89 que utilitza la Generalitat.  
S'indica que en el dit espai forestal hi ha una reserva de fauna i vegetació, «Reserva de Valdeserrillas» amb una superfície de 338 hectàrees de les quals 330 ha són objecte d'una concessió de l'ajuntament a una empresa privada per un període de 20 anys, que no es menciona en el projecte de decret. La reserva esmentada ha d'estar exclosa de tota activitat cinegètica i per tant ha d'estar fora del vedat de caça, ja que és incompatible amb els usos didàctics i recreatius planificats en la reserva.  
  
- Direcció General de Turisme (20.07.2016): s'informa que no s'observa que se'n deriven efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del turisme, valora positivament determinades regulacions establides en la proposta de decret.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (28.07.2016): s'indica que es considera que la proposta de decret no pareix, des de la visió de les competències urbanístiques del servei, que haja de tindre efectes significatius sobre el medi ambient.  
En el document definitiu haurà d'adequar-se el contingut de l'article 47 en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i aclarir si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.  
  
- Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències (18.07.2016): no creu oportú efectuar cap al·legació.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (30.10.2015): es remet informe de 30.10.2015 amb data 9 d'agost de 2016 amb la indicació que continua sent vàlid.  
S'indica que d'acord amb els articles 9.2 i 49.1 de les normes bàsiques d'ordenació del paratge ha de resultar compatible la protecció del paratge amb les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics del riu Túria i de tots els llits, així com la realització d'obres d'infraestructura en aquests.  
S'indica que hauria de tindre's en compte el principi rector de la legislació d'aigües, fonamentalment quant al domini públic hidràulic. S'afig que han de quedar fora de perill totes les competències que la legislació atribueix a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.  
  
S'indica que en la zona de flux preferent (art. 9 del Reglament del DPH) dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desaigüe de l'esmentada zona de flux preferent.  
  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (19.01.2017): s'indica que és de preveure que tinga efectes positius en el paisatge, informa favorablement sobre el decret, sempre que s'esmenen les consideracions arreplegades en l'informe en els termes plantejats, ha d'elaborar-se l'estudi d'integració paisatgística previst en l'apartat 6 de la LOTUP.  
  
S'indica el següent:  
«L'estudi d'integració paisatgística tindrà en compte els següents condicionants:  
a) Haurà d'ajustar-se conceptualment i metodològicament al que estableix el Conveni Europeu del Paisatge ratificat per Espanya el 26 de novembre de 2007 i a la legislació reguladora de la matèria.  
b) D'acord amb el que estableix l'apartat c.1 de l'annex II de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge per referència al b.1 de l'annex I de l'esmentada llei, l'àmbit d'estudi de l'instrument de paisatge inclourà unitats de paisatge completes, amb independència de qualsevol límit de naturalesa administrativa.  
c) A fi de determinar el valor i la fragilitat del paisatge d'acord amb el que estableix l'apartat c.3 de l'annex II LOTUP i per remissió d'aquest al b.4 de l'annex I haurà de constar l'opinió del públic interessat deduïda dels processos de participació pública.  
d) Les normes d'ordenació bàsica han d'entendre's com a mesures d'integració paisatgística previstes en l'apartat g de l'annex II LOTUP. La memòria justificativa conté un Pla d'actuacions que podria ser la base del Programa d'implementació previst en l'apartat i de l'annex II.  
  
e) Respecte de les normes bàsiques d'ordenació es fan les observacions següents:  
· En l'apartat 1 de l'article 21, referit a impacte paisatgístic s'opta exclusivament per mesures de camuflament i mimetització per a la integració dels usos i activitats que puguen generar un important impacte. L'apartat g de l'annex II LOTUP preveu les mesures d'integració de forma més complexa, sense recórrer a les solucions proposades en el decret. Per a abordar el tractament de la integració paisatgística caldrà remetre al que estableix la llei en el referit punt g de l'annex II.  
  
· Seria convenient fer referència expressa al manteniment de cobertura, la topografia i del patró parcel·lari per al manteniment del caràcter del lloc.»  
  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (25.01.2017): s'indica que s'haurà de realitzar un inventari i catalogació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit amb l'objecte de garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs turístic.  
Indiquen que en la mateixa memòria s'indica l'existència de nombrosos jaciments arqueològics i béns etnològics en l'entorn del paratge, la majoria sense catalogar.  
En l'expedient administratiu remés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits consten informes, es destaquen els següents:  
  
  
- Informe del Servei de Caça i Pesca (22.10.2015):  
· Existència de vedat de caça, s'ha de donar tràmit d'audiència. Consta sol·licitud d'al·legacions a la societat de caçadors.  
· Incorrecta denominació del Pla tècnic: s'ha de denominar Pla tècnic d'ordenació cinegètica en compte de Pla tècnic d'aprofitament cinegètic. No s'ha corregit de moment.  
· Es proposa modificar la redacció del paràgraf final de l'article 36.2, on diu: «Adequades a les existències censals de les poblacions cinegètiques» hauria de dir: «Adequades a l'estat cinegètic actual i previsible durant el període d'aplicació del pla tècnic d'ordenació cinegètica.» No s'ha efectuat de moment.  
  
- Informe del Servei de Vida Silvestre (16.10.2015):  
· S'utilitza el sistema de referència ED50 en compte del sistema ETRS 89. No s'ha corregit de moment.  
· Respecte als hàbitats d'interés cal afegir almenys els següents:  
  
- 5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
- 8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica.  
· S'indica que cal tindre en compte respecte a Xarxa Natura que l'article 45 de la Llei 42/2007 s'ha modificat per la Llei 33/2015, ha canviat de redacció i de número d'article (46). No s'ha corregit de moment.  
· Recomana un document més senzill i que evite duplicitats d'autoritzacions  
No s'ha corregit.  
  
- Al·legacions club esportiu Los Tornajos de Benagéber: Indiquen que els terrenys que s'inclouran en l'àmbit del paratge estan inclosos en el vedat de caça V-10.370 del qual és titular el club de caçadors. Sol·liciten que es paralitze la declaració de paratge natural municipal mentre no s'aclarisquen els límits del paratge, siguen avisats els propietaris amb parcel·les incloses i siguen tingudes en compte les al·legacions.  
Al·legacions:  
· La delimitació cartogràfica aportada no coincideix amb les parcel·les ressenyades en el text.  
· Algunes parcel·les són de propietat privada i els seus propietaris no han sigut informats de la pretensió que la declaració de paratge natural municipal incloga les seues parcel·les.  
· Se sol·licita que s'elimine la prohibició de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.  
· En relació amb la limitació d'accions en llocs en què es tinga constància de la cria d'espècies novelles en els mesos de gener i febrer, s'indica que aquests mesos són d'activitat cinegètica i no han de veure's afectats per cap restricció.  
· S'està en desacord amb qualsevol limitació de l'activitat cinegètica diferent de la normativa sectorial. En relació amb la necessitat d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espècies protegides per al control d'espècies potencialment perjudicials.  
  
- L'Ajuntament de Benagéber sol·licita (10.12.2017) l'exclusió de la memòria descriptiva d'una sèrie de parcel·les, i indica que la delimitació gràfica del paratge ascendeix a 586 hectàrees. Les parcel·les que sol·licita que s'excloguen de la relació que consta en la memòria descriptiva són parcel·les que estan situades fora de la delimitació gràfica de l'àmbit del paratge que figura en el decret, i sobre la qual s'emet el present informe.  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP  
El paratge està constituït pels relleus muntanyosos situats al nord-oest de l'embassament de Benagéber, incloent-hi el riu Regajo. Es tracta de relleus abruptes coberts per pinedes de cobertura elevada de pi blanc o blanc (Pinus halepensis). Respecte a la fauna destaquen els grans rapaços com l'àguila de panxa blanca i l'àguila serpera i els ungulats com la cabra salvatge, el cérvol, la daina i el cabirol.  
L'àmbit del paratge es troba inclòs en la seua totalitat en l'espai Xarxa Natura 2000, zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) Alt Túria i Sierra del Negrete, i una part d'aquest en el LIC Alt Túria.  
Des del punt de vista recreatiu cal destacar en l'extrem oest la zona del bassal negre amb un edifici d'una sola planta utilitzat fa anys com a dutxes.  
En l'extrem est hi ha la reserva de fauna de Valdeserrillas que d'acord amb la memòria descriptiva està completament tancada i té la prohibició de no caçar a menys de 100 metres de l'àrea tancada (llei 1372004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana) i a més es considera àrea de reserva del vedat amb la prohibició expressa de caça, excepte acords explícits i puntuals.  
Els terrenys són forestals, quasi en la seua totalitat estratègics, i forests d'utilitat pública.  
L'àmbit no està afectat per via pecuària. Els terrenys han sigut afectats per incendis forestals molt puntualment.  
Diferents zones de l'àmbit estan afectades per riscos de lliscament mitjà i alt, i per despreniment. D'acord amb el SIG d'aquesta conselleria en el llit del Regajo, en la zona del bassal negre, hi ha perillositat geomorfològica. L'article 18.4 del PATRICOVA indica que en el sòl no urbanitzable afectat per perillositat geomorfològica es pot eximir justificadament de la prohibició d'algun dels usos regulats en l'apartat 2, sempre que per mitjà d'un estudi específic i detallat de la zona, es justifique l'escassa incidència del risc d'inundació amb l'activitat a implantar.  
  
En relació amb la delimitació de l'àmbit del paratge s'indica el següent:  
- La delimitació de l'àmbit del paratge escrita o descriptiva (annex I) i gràfica (annex II) no coincideix.  
- L'Ajuntament de Benagéber, promotor del paratge natural municipal, en escrit de data 10 de desembre de 2015 sol·licitava a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la rectificació de les següents parcel·les de la memòria descriptiva:  
· Totes les parcel·les del polígon 17 que s'havien inclòs s'han d'eliminar de l'àmbit. En aquesta relació de parcel·les a excloure l'ajuntament es refereix a la parcel·la 19 (parcialment) com fora de l'àmbit quan entenem que hauria de referir-se a la 139 (parcialment), atés que aquesta sí que s'incloïa en la relació tant de la memòria descriptiva com del projecte de decret.  
· De les parcel·les del polígon19 que s'hi havien inclòs, només quedarien dins de l'àmbit del paratge les següents: 95, 98, 103, 104, 105 i 108.  
- En la relació de parcel·les del projecte de decret respecte dels polígons 20 i 21 figuren les següents:  
Polígon 20: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 i 14.  
Polígon 21: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25 i 26.  
- De les següents parcel·les indicades en el projecte de decret (annex I), s'observa el següent: de les indicades en el polígon 20, algunes parcel·les no existeixen en la capa del cadastre rústic del SIG d'aquesta conselleria: parcel·les 5, 6, 8 i 9.  
- La superfície de 586 hectàrees indicada en l'annex I (delimitació descriptiva) es correspon aproximadament amb la delimitació gràfica de l'annex II (delimitació gràfica), però no es correspondria amb la delimitació descriptiva que es dedueix dels apartats 1 i 2 de l'annex I, excloent inclús les parcel·les indicades per l'ajuntament en el seu escrit de 10.12.2015. La superfície resultant en aquest cas seria molt superior, aproximadament 841 hectàrees.  
- L'article 2, àmbit territorial, del projecte de decret indica en el seu apartat 2 que en cas d'eventual discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica prevaldrà la primera.  
Tenint en compte la delimitació escrita (descriptiva) de l'àmbit efectuada en l'annex I amb les correccions sol·licitades per l'ajuntament abans indicades, les consideracions abans realitzades i la delimitació gràfica efectuada en l'annex II, el present informe es realitza, la seua anàlisi i conclusions, respecte a l'àmbit següent: tota la superfície inclosa en la delimitació gràfica de l'àmbit presentada en el projecte del decret (inclou al complet els polígons 20 i 21) i les parcel·les següents del polígon 19: 95, 98, 103, 104, 105 i 108 (vegeu imatge de l'annex III).  
Es procedeix a analitzar la proposta de decret fonamentalment en relació a les normes bàsiques d'ordenació, atés que aquestes concreten el règim de protecció i tindran una repercussió sobre el medi.  
Respecte a les característiques del decret, i en concret respecte a les normes bàsiques d'ordenació: el decret no suposarà un canvi de classificació i qualificació de la totalitat de l'àmbit del paratge, en el sentit que continuarà sent sòl no urbanitzable protegit. La proposta actual és, en molts aspectes, més precisa i detallada que la vigent.  
  
Es considera que l'actual proposta encara que menys restrictiva en usos compatibles que el vigent planejament, és igualment acceptable des d'un punt de vista ambiental, i permetrà conservar els valors de la zona.  
D'acord amb l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme s'adequarà l'article 47 de les normes de protecció (annex III) en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i es precisarà si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 %de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge. És a dir, no podrà estar permés per a construccions i instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries atés que no es permet expressament la seua ampliació.  
En relació amb la definició de terrenys forestals (article 27.5 del projecte de decret) s'ha de fer referència el que estableix el PATFOR (títol tercer del Decret 58/2013, de 3 de maig pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana).  
Es considera necessari modificar la redacció de l'article 49.1 en el sentit de l'exigència de l'avaluació d'impacte ambiental:  
On diu: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
Ha de dir: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
El decret regula en el paratge, en l'àmbit de les seues competències, els usos i activitats per a aconseguir una adequada conservació dels valors que posseeix la zona. La regulació establida fa referència a la legislació sectorial, matisant i establint una sèrie d'especificacions respecte d'això amb la finalitat de millorar la conservació dels valors de la zona. Estableix que se seguirà el que estableixen les normes proposades sempre que siguen més detallades o protectores que la legislació sectorial i no entren en contradicció amb la finalitat d'aquesta.  
Es recomana per a millorar l'eficàcia de l'aplicació del decret que es faça insistència en la coordinació amb els diferents organismes amb competències en l'espai, així com la inclusió de representant de la titularitat del vedat de caça.  
La regulació establida suposa un marc per a projectes, tal com l'actual planejament també ho suposa, i alguns d'ells es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, el decret recorda la seua regulació.  
La regulació establida respecte a l'avaluació ambiental de plans i projectes s'estima adequada, però la terminologia utilitzada ha d'adaptar-se a la legislació sectorial vigent: s'ha de fer referència al règim d'avaluació ambiental i no d'avaluació d'impacte ambiental en fer referència a plans i projectes, i en conseqüència modificar-se la redacció de l'article 5.  
Es modificaran les referències a la necessitat d'informe de l'article 48.4 de l'òrgan competent en matèria de medi ambient per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada: la regulació proposada en el decret (annex III) tindrà en tot cas efectes positius sobre els elements del medi que pretenen protegir-se (vegetació, fauna, flora, paisatge, etc.). La magnitud dels efectes positius dependrà de l'adequada aplicació d'aquests.  
  
La proposta de decret regula els usos ajustant-los a la capacitat d'acollida del territori, estableix la prohibició de determinats usos incompatibles com l'activitat minera i en altres s'estableixen determinades limitacions. La regulació efectuada serà beneficiosa per a la conservació dels valors de la zona.  
Per la distància existent entre l'àmbit del paratge i els drets miners referits en l'informe del Servei Territorial d'Indústria i Energia, aquests no es veuran afectats per la regulació del paratge ni al contrari, i no s'estima necessari l'establiment d'un perímetre.  
  
En relació amb la prohibició d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge establida en l'article 25 de la proposta de decret, es considera justificada aquesta per no estimar-se compatible amb la conservació dels valors aquest tipus d'activitat. S'estima que aquests usos no s'ajusten a la capacitat d'acollida de l'àmbit del paratge, la vocació d'ús del qual és la conservació.  
En relació amb la secció de Xarxa Natura 2000 cal modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015 que va canviar la redacció i el número de l'article (46) i igualment la inclusió d'una sèrie d'hàbitats d'interés en l'article 14.  
En relació amb el patrimoni cultural la regulació establida en el decret es remet fonamentalment a la legislació sectorial, i s'estableix a més que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics i recreatius, sempre que aquests no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals i amb l'obtenció prèvia d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura. En conseqüència no són previsibles afeccions negatives al pla. No obstant això, l'informe de la Conselleria de Cultura indica que haurà de realitzar-se un inventari i catalogació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit.  
  
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge es preveuen efectes positius en el paisatge en tant se li proporciona un règim jurídic per a la protecció dels valors ambientals, no obstant això, ha d'elaborar-se un estudi d'integració paisatgística per a adoptar les mesures que se'n deriven.  
El projecte de decret regula l'activitat cinegètica (article 36) i l'ús públic del paratge natural (secció setena). En l'article 36.5 s'estableix que l'ús cinegètic del paratge haurà de compatibilitzar-se amb els usos didàctics i recreatius.  
Tenint en compte el que s'ha indicat no es considera que en el pla s'hagen de produir efectes negatius significatius sobre el medi ambient, al contrari, tindrà efectes positius sobre el medi, devent no obstant dur-se a terme les modificacions apuntades en el present punt de l'informe.  
  
  
Consideracions jurídiques.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el Decret de declaració del paratge natural municipal «Los Picachos» en el municipi de Benagéber (València) d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el referit decret no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als següents condicionants:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del decret es modificarà el següent:  
1.1. Respecte a la proposta de decret:  
a) La delimitació gràfica i escrita (descriptiva) de l'àmbit del paratge natural municipal hauran de coincidir, per a això es duran a terme les correccions necessàries, tenint en compte allò que s'ha indicat en el present informe (apartat C).  
b) La redacció de l'article 5 en el sentit següent:  
On diu: «Article 5. Règim d'avaluació d'impactes ambientals».  
  
Ha de dir «Article 5. Règim d'avaluació ambiental.»  
On diu: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aqueix moment.»  
Ha de dir el següent: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre aqueixa matèria vigent en aqueix moment.»  
On diu: «2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetran a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del Paratge Natural Municipal.»  
Ha de dir el següent: «2. En tots els procediments d'avaluació ambiental (ja es tracte de plans o projectes, que seguisquen la legislació sectorial autonòmica o estatal en aquesta matèria) que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetrà a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
c) Es corregirà la redacció de l'article 49.1 de les normes, que quedarà de la manera següent:  
On diu: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
Ha de dir: «[...] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general propostes per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
d) La redacció de l'article 48.4:  
On diu: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.»  
Ha de dir: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.»  
  
e) S'adequarà l'article 47 de les normes de protecció (annex III) en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i es precisarà si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge.  
  
f) En relació amb la secció de Xarxa Natura cal modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015.  
g) En l'article 14 s'inclouran com a hàbitats d'interés a més dels proposats, els següents:  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica.  
h) Es modificarà l'article 27.5 del projecte de decret per a fer referència al PATFOR en la definició de terrenys forestals.  
  
2. Prèviament a l'aprovació definitiva s'elaborarà un estudi d'integració paisatgística sobre el qual emetrà informe el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge amb el contingut de l'informe del referit servei de data 19.01.2017, i haurà d'incorporar les determinacions que s'hi indiquen.  
  
3. Es realitzarà un inventari i catalogació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit amb l'objecte de garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs i reclam turístic.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del decret en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Decret de declaració del paratge natural municipal «Los Picachos» en el municipi de Benagéber, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe Ambiental i Territorial Estratègic.  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 3 del Pla general.  
Promotor: Ajuntament de Sierra Engarcerán.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Sierra Engarcerán (Castelló).  
Expedient: 57/2016-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada.  
En data 21 de juny de 2016 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Sierra Engarcerán, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, per a iniciar el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán.  
La sol·licitud s'acompanya del document inicial estratègic. La documentació aportada, en format paper i digital, és concorde amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Planejament vigent.  
El planejament municipal vigent és el Pla general de Sierra Engarcerán aprovat definitivament el 30 de juliol de 2009, per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló. El dit planejament va ser sotmés a avaluació ambiental (exp. 78/2005-AIA) i va obtindre declaració d'impacte ambiental positiva amb condicionants el 17 de febrer de 2009 (DOGV 10.08.2012).  
  
C) Modificació puntual núm. 3 del Pal general de Sierra Engarcerán: Objecte i justificació.  
L'objecte de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán és redelimitar el sòl no urbanitzable de protecció forestal per a adaptar-lo a la cartografia determinada en el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), aprovat, pel Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, així com redefinir l'article 43 de les normes urbanístiques del Pla general d'ordenació urbana, relatiu a l'ordenança de sòl no urbanitzable de Protecció Forestal (SNU-PF).  
  
 Segons la documentació presentada, la modificació puntual núm. 3 proposada es justifica basant-se en les raons següents:  
1. Necessitat d'adaptar l'ordenació prevista del sòl no urbanitzable de protecció forestal en el planejament actual a la cartografia dels terrenys forestals del PATFOR, per ser aquest l'instrument de planificació forestal i ordenació del territori, l'objectiu del qual és definir el nou model forestal valencià basat en la seua integració amb el desenvolupament rural, en la gestió sostenible, la multifuncionalitat de les forests i la conservació de la diversitat biològica i paisatgística.  
2. Necessitat d'adaptar la regulació del SNU-PF a la normativa d'usos vigent en el PATFOR.  
Tal com indica el DIE, l'oportunitat de la modificació naix del nou règim legal sorgit amb l'entrada en vigor de la LOTUP, i del PATFOR i la conveniència d'adaptar-se a aquestes.  
  
D) Característiques de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán.  
D.1. Àmbit de l'actuació.  
L'àmbit de la modificació puntual núm. 3 el constitueix el sòl no urbanitzable protegit forestal que representa un 61,82 % de tot el terme municipal de Sierra Engarcerán, si bé l'afecció es concreta sobre xicotetes àrees enclavades en sòl forestal que a penes poden representar l'1 % de la superfície del terme.  
D.2. Alternatives.  
No es presenta estudi d'alternatives, ja que la proposta de modificació núm. 3 proposa adaptar-se a la cartografia prevista en el PATFOR.  
  
D.3. Descripció de la modificació núm. 3.  
D.3.1. Modificació cartogràfica. Classificació del SNU-PF.  
El Pla general d'ordenació urbana estableix per al sòl no urbanitzable les categories següents:  
SNU-C1 SÒL NO URBANITZABLE COMÚ 1.  
SNU-C2 SÒL NO URBANITZABLE COMÚ 2 (ASSENTAMENTS HISTÒRICS).  
SNU-CP SÒL NO URBANITZABLE D'ÚS POSSIBLE INDUSTRIAL, TERCIARI O PRODUCTIU.  
SNU-PA SÒL NO URBANITZABLE PROTECCIÓ PATRIMONI ARQUEOLÒGIC I ETNOLÒGIC.  
SNU-PP SÒL NO URBANITZABLE PROTECCIÓ PAISATGÍSTICA I ECOLÒGICA.  
SNU-PF SÒL NO URBANITZABLE PROTECCIÓ FORESTAL.  
SNU-PFI SÒL NO URBANITZABLE PROTECCIÓ FORESTAL D'INCENDIS.  
SNU-PC SÒL NO URBANITZABLE PROTECCIÓ DEL SISTEMA DE COMUNICACIONS.  
SNU-PVP SÒL NO URBANITZABLE PROTECCIÓ DE VIES PECUÀRIES.  
  
  
  
El Pla general vigent (2009) regula les condicions del sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF) en l'article 43 de les normes urbanístiques. El dit article referia aquest tipus de sòl a l'article 2 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
La Llei 10/2012, 21 desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat Valenciana (DOCV 27 de desembre), en l'article 156 va modificar la Llei 3/1993 en diversos articles, entre ells el 2 i 3, que defineixen les que són forests o terrenys forestals i els terrenys que no tindran la consideració de terrenys forestals.  
El PATFOR, com a instrument de planificació forestal, conté informació relativa als terrenys forestals per a facilitar la redacció de qualsevol instrument de planificació del territori. Per això, la modificació núm. 3 del Pla general adopta la cartografia dels terrenys forestals del PATFOR el que comporta la modificació dels plans núm. 15. Classificació del sòl. Terme municipal - àmbit nord i núm. 16. Classificació del sòl. Terme municipal - àmbit sud del vigent Pla general de Sierra Engarcerán.  
  
D.3.2. Modificació normativa.  
La modificació núm. 3 del Pla general proposa una nova redacció de l'article 43 de les normes urbanístiques que fa referència a la regulació d'usos en sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
Amb la modificació, la regulació d'usos s'estableix basant-se en els usos i serveis determinats en el títol IV del PATFOR.  
D.4. Efectes previsibles de la modificació sobre el medi ambient.  
El document inicial estratègic indica que la modificació puntual que es redacta és coherent amb el compliment dels objectius ambientals perquè la seua finalitat és l'adaptació a un Pla d'acció territorial d'àmbit major que el municipi, el qual pretén respondre a les demandes i necessitats de la societat.  
  
E) Consultes.  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
SDG MEDI NATURAL - SERV. ORD. I GESTIÓ FORESTAL - SERV. VIDA SILVESTRE 02.11.2016   
C. AGRICULTURA - ST MEDI AMBIENT CASTELLÓ 02.11.2016   
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE (PAISATGE) 02.11.2016 08.05.2017  
C. HABITATGE - ST URBANISME CASTELLÓ 07.07.2016 16.05.2017  
  
  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
El municipi de Sierra Engarcerán, que ocupa una superfície de 82.91 quilòmetres quadrats, està situat en la cresta de la comarca de la Plana Alta, a 42 km de distància al nord-oest de Castelló, és el límit natural amb la comarca de l'Alt Maestrat. Es caracteritza per trobar-se sobre el massís de serra d'en Galceran que recorre el terme de nord a sud, configurant un relleu abrupte i accidentat.  
En el terme trobem tres nuclis de població, el principal Sierra Engarcerán, en el centre, més dos xicotets nuclis de població que són: els Ivarsos, al sud-oest, i els Rosildos, al nord-oest, si bé poden trobar-se nombrosos nuclis rurals escampats per tot el terme.  
  
Les superfícies classificades en el vigent Pla general, resulten:  
  
El sòl no urbanitzable de 82.439.366 m² suposa el 99,43 % de la superfície del terme, el sòl no urbanitzable protegit és de 57.643.483 m² (69,53 % del terme) i la resta, el sòl no urbanitzable comú, de 24.795.883 m² (29,91 % del terme).  
La modificació núm. 3 proposada afecta el sòl no urbanitzat del Pla general de Sierra Engarcerán, en concret, suposa una nova redelimitació de les classificacions de sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF) i, conseqüentment, del sòl no urbanitzable comú 1 (SNU-C1).  
  
En aquest sentit, amb la modificació cartogràfica es produeixen els següents canvis de classificació:  
- Determinades àrees que en el planejament urbanístic vigent apareixien com a sòl no urbanitzable comú 1 (SNU-C1) es reclassifiquen directament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF). S'incrementa, per tant, la protecció dels dits àmbits.  
- Determinades àrees que en el planejament urbanístic vigent apareixien com a sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF) es reclassifiquen directament com a sòl no urbanitzable comú (SNU-C1). Es produeix, per tant, una pèrdua de protecció.   
El Pla general de Sierra Engarcerán va ser sotmés a avaluació ambiental (expedient 78/2005-AIA) i va obtindre declaració d'impacte ambiental positiva amb condicionants el 17 de febrer de 2009 (DOGV 10.08.2012).  
En la declaració d'impacte ambiental del Pla general s'arreplega en l'apartat 2.1.a dels condicionants:  
«a) El sòl classificat com a sòl comú dins de la LIC, que apareix rodejat en la seua totalitat per sòl forestal es classificarà com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, i per tant, només estaran permesos aquells usos vinculats a l'ús forestal establits en la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana i el seu Reglament. Excepte en aquells casos en què quede demostrada la seua vocació agrícola, sempre que no coincidisquen amb algun hàbitat, que es podran classificar com enclavaments de vocació agrícola dins de sòl de protecció forestal i en els quals estarà permés l'ús agropecuari, sempre que ja existira o es destine a un ús tradicional.»  
  
Amb motiu de la tramitació per a l'aprovació del Pla general de Sierra Engarcerán, respecte a l'informe de data 20 de juliol de 2009 del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica (posterior a la DIA), en l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, de 30 de juliol de 209, pel qual s'aprova definitivament el Pla general, s'indica en el fonament de dret cinqué, el següent:  
«Cinqué. D'altra banda s'haurà d'avaluar, allò que s'ha assenyalat en l'informe de 20 de juliol de 2009, del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica en relació amb determinades qüestions que podrien obligar a l'adaptació i ajust del document en concret en els aspectes següents:  
- En l'informe s'indica que la superfície de sòl forestal s'ha incrementat en classificar-se com a tal xicotets enclavaments que en la proposta anterior s'havien classificat com SNU comú. Aquest increment, a priori, donaria resposta al condicionat 2.1.a), no obstant això, l'informe de 20 de juliol de 2009, del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica assenyala que encara hi ha xicotets enclavaments, quasi sense entitat pròpia, dins del sòl forestal que, inclús, afectant algun dels hàbitats existents, segueixen classificant-se com SNU comú, i no com a enclavaments de vocació agrícola dins d'un sòl de protecció forestal. No obstant això, s'assenyala de manera expressa en l'article 39 de les normes urbanístiques del pla general relatiu al sòl no urbanitzable comú SNU-C1, que les zones de cultiu englobades en les masses forestals s'hauran de mantindre en les seues característiques actuals, evitant l'afecció sobre les zones arbòries que les rodegen. D'altra banda també s'assenyala en el mateix article que els usos permesos no deterioraran l'estat del territori, i mantindran especialment el paisatge i la funció de corredor biològic entre les masses forestals que el circumden. Per tot això aquestes cauteles són ja suficients a l'hora de preservar aquests enclavaments en la seua utilització actual [...]»  
Respecte d'això de la proposta de modificació núm. 3 del Pla general cal indicar:  
a) En la proposta de modificació núm. 3 del Pla general no s'aporta estudi específic que avalue les circumstàncies ambientals que permeten que determinades àrees del territori en sòl no urbanitzable perden la seua protecció, és a dir, puguen passar de sòl no urbanitzable de protecció forestal a sòl no urbanitzable comú-1 (SNU-C1).  
b) De la mateixa manera, tampoc s'aporta estudi en què es justifique la situació contrària, és a dir, que àmbits classificats com SNU-C1 passen a ser directament classificats com SNU-PF.  
En el cas a, àrees que modifiquen la seua classificació de SNU-PF a SNU-C1, vista la documentació aportada i la consulta al visor cartogràfic de la conselleria, s'observa que, en general, es corresponen amb xicotetes àrees que, en global, representen una superfície relativament xicoteta respecte a la del terme municipal, de característiques forestals per la seua orografia accidentada, d'elevat pendent, rodejades per massa arbòria i/o arbustiva, en què queda patent la seua vocació agrícola per la presència d'abancalaments amb presència, en alguns casos, de plantacions arbòries de secà. Aquestes àrees s'ubiquen totes elles en l'àmbit del LIC Sierra Engarcerán, localitzades en els següents àmbits del terme municipal (vegeu pla, en l'annex I):  
1. Un àmbit al nord del nucli urbà, constituït per tres xicotetes àrees: Mas de la Bassa de la Fita, les Talaies i Tossal de la Bassa. S'aprecia que es tracta de zones abancalades, amb vocació agrícola.  
2. Un àmbit en la zona central est del terme, on es concentren diverses xicotetes zones que, en conjunt, constitueixen l'àmbit de major superfície reclassificada. En general, es tracten de zones abancalades de terrenys forestals, amb vocació agrícola. Entre aquestes, l'àmbit ubicat al nord de l'ermita de Sant Miquel (la Foiassa) s'aprecia que alguns d'abancalaments d'antigues explotacions agrícoles es troben reforestats de forma natural.  
3. Un xicotet àmbit en la zona central oest del terme, Mas de la Rodera, on s'aprecien els bancals cultivats.  
En el cas b, àrees que es reclassifiquen a SNU-PF, l'única justificació que aporta el DIE, per a la dita protecció, és la seua consideració com a terreny forestal pel PATFOR.  
Vist l'abast de la proposta de la modificació núm. 3 del Pla general, pertoquen les consideracions següents:  
A. Per a aquells àmbits que, com a conseqüència de la modificació núm. 3 del Pla general incrementen la seua protecció ambiental, passant a classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF), es considera que, des del punt ambiental, suposa un reconeixement dels valors ecològics que el PATFOR els assigna, per la qual cosa cal estimar que la seu reclassificació pot tindre efectes favorables.  
B. Pel que fa als àmbits que, com a conseqüència de la modificació núm. 3 del Pla general disminueixen la seua protecció ambiental, passant a classificar-se com a sòl no urbanitzable comú C1, cal indicar:  
1. Tenint en compte que no s'ha presentat cap estudi específic que justifique la desprotecció dels àmbits que es proposen reclassificar com SNUC-1, o si els dits àmbits afecten alguns hàbitats, no pot analitzar-se l'afecció que qualsevol altre canvi d'ús podria causar sobre l'entorn natural i paisatgístic, per la qual cosa no poden ser admissibles els usos que el vigent art. 39 de les normes urbanístiques estableix per a les activitats constructives:  
«Art. 39. Ordenança sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola, ramader i cinegètic.  
Activitats constructives:  
Són autoritzables les instal·lacions agropecuàries, forestals, avícoles, etc., els habitatges no vinculats a explotacions agrícoles, els habitatges vinculats a l'explotació agrícola, les edificacions destinades al suport de la ramaderia, les edificacions vinculades a serveis públics i les edificacions destinades a hotels, centres recreatius, esportius, d'oci així com les necessàries per a la generació d'energia renovable. En el cas de les edificacions vinculades a serveis públics, en el projecte tècnic que presente l'administració promotora haurà de justificar-se i expressar-se l'adequació estètica de l'edificació al seu entorn així com la minoració de l'impacte paisatgístic. La resta de les activitats constructives no són autoritzables».  
2. La desprotecció dels dits àmbits per a la seua reclassificació com a sòl no urbanitzable comú 1 (SNU-C1) podria ser ambientalment admissible sempre que es mantinguera el seu ús actual, és a dir, mantenint la vocació agrícola dels dits àmbits pel sistema tradicional de cultiu per abancalament que, tal com especifica la regulació d'usos genèrica de l'article 39 de la normativa urbanística del Pla general vigent, «les zones de cultiu englobades en masses forestals han de mantindre les seues característiques actuals, evitant tota afecció sobre les zones arbòries que les rodegen».  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe, rebut en data 8 de maig de 2017, en què s'estima procedent informar favorablement sobre la modificació puntual núm. 3 per no introduir modificacions sobre el caràcter del paisatge forestal del municipi ni la seua percepció respecte de l'ordenat en el Pla d'acció territorial forestal vigent.  
  
El Servei Territorial d'Urbanisme, en el seu informe, rebut en data 16 de maig de 2017, indica que la modificació afecta aspectes de l'ordenació estructural per la qual cosa l'aprovació definitiva serà autonòmica, i posa de manifest que en la tramitació del procediment serà determinant l'informe que haurà d'emetre l'administració forestal, que és el que haurà de determinar la delimitació del sòl no urbanitzable de protecció forestal que es du a terme a través d'aquesta modificació.  
  
Consideracions jurídiques.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord.  
Analitzada la proposta de modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán, cal considerar que la dita actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del Pla general.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la dita llei, que la proposta de modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán no té incidència significativa en el model territorial del dit municipi, no suposa afecció sobre elements del patrimoni cultural i, havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient tenint en compte les determinacions que més avant s'assenyalen.  
  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació del pla d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. Els àmbits que modifiquen la seua classificació de SNU-PF a SNU-C1 podran mantindre l'ús actual agrícola, evitant l'afecció sobre les zones forestals que els rodegen, no seran admissibles altres usos ni construccions que els existents en el moment de l'aprovació del Pla general de Sierra Engarcerán.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generaltat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
  
  
Annex I  
  
ÀMBIT TERRITORIAL MOD. NÚM. 3 PG SIERRA ENGARCERÁN  
  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 3 del Pla general de Sierra Engarcerán, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8103, del 10-08-2017 (2017/6638)

RESOLUCIÓN de 16 de junio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 48/16-EAE Benagéber y 57-16-EAE Sierra Engarcerán.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8103

Fecha DOGV
:   10-08-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/6638

CVE


Fecha del documento
:   16-06-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de junio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 48/16-EAE Benagéber y 57-16-EAE Sierra Engarcerán. [2017/6638]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 48/16-EAE Benagéber y 57/15-EAE Sierra Engarcerán.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: evaluación ambiental del decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Los Picachos.  
Promotor: Dirección General de Gestión del Medio Natural y Evaluación Ambiental.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat.  
Localización: municipio de Benagéber (Valencia).  
Expediente: 48-16-EAE.  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de mayo de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico del decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Los Picachos en el municipio de Benagéber, en los siguientes términos:  
  
Documentación aportada.  
El 3 de junio de 2016 se recibe del servicio de gestión de espacios naturales protegidos la siguiente documentación: copia en papel del expediente administrativo, copia en papel y digital de la memoria justificativa y de la propuesta de decreto.  
La documentación aportada, teniendo en cuenta el objeto y características de la propuesta de decreto, se considera suficiente para poder llevar a cabo el procedimiento de evaluación ambiental estratégica simplificada.  
  
Planeamiento vigente.  
El municipio de Benagéber dispone, como documento de planeamiento urbanístico, de un Plan General de Ordenación Urbana aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia el 29 de marzo de 2004. Sobre el mismo se emitió declaración de impacto ambiental de fecha 11 de octubre de 2011 y resolución complementaria favorable de 18 de julio de 2003.  
  
Imagen I - Clasificación y calificación planeamiento urbanístico vigente de Benagéber. Color verde: suelo no urbanizable de protección paisajístico-forestal. Color azul: suelo no urbanizable de protección de cauces.  
El ámbito del paraje natural municipal está clasificado en el vigente planeamiento urbanístico casi en su totalidad como suelo no urbanizable de protección forestal-paisajística, a excepción del tramo del embalse incluido en el mismo, que se califica como suelo no banizable de protección de cauces.  
En el plan vigente la regulación de usos en el suelo no urbanizable de protección paisajística-forestal es la siguiente:  
- Usos posibles: preservación estricta, conservación activa, regeneración del ecosistema, actividades científico-culturales, repoblación forestal, excursionismo y paseo, recreo concentrado, acampada y camping, caza, vivienda unifamiliar, ganadería extensiva, almacenes vinculados a actividad agrícola, ganadera o forestal y las instalaciones necesarias para su explotación. Infraestructuras y servicios.  
- Vivienda unifamiliar: única y exclusivamente se podrá desarrollar este uso en edificaciones existentes. Sobre las construcciones existentes-legalmente implantadas o sobre las que por su antigüedad no quepa la adopción de medidas de restablecimiento del orden urbanístico-, en esta clase de suelo, podrán realizarse obras de conservación, reforma, mantenimiento y ampliaciones, según lo establecido en los puntos siguientes, previa licencia municipal.  
Excepcionalmente se podrán contemplar ampliaciones de vivienda o construcciones complementarias sobre rasante, sin superar el 25 % de la superficie construida existente siempre y cuando se justifique ser necesaria para su mejor conservación y para el disfrute público compatible con los específicos valores justificativos de su protección. Para ello se deberá obtener un informe favorable de la sección forestal de la dirección territorial de la Conselleria de Medio Ambiente.  
Para edificaciones de otros usos (casetas de aperos, corrales, etc.) se permite la ampliación de las edificaciones, o construcciones complementarias del uso principal, una única vez, en un 50 % en cuanto a ocupación y en un 50 % en cuanto a edificabilidad.  
No se admitirá la ampliación de almacenes existentes.  
- Recreo concentrado: es la disposición dentro de un terreno determinado de actividades recreativas de diferente tipo que incluye la disposición de mesas y bancos rústicos, puntos para fuegos, cobertizos o sombrajos, papeleras, aseos, recreativos infantiles, acampada, etc. autorizados por el ayuntamiento e integrados en el medio.  
Se podrán realizar construcciones de titularidad municipal que en ningún caso podrán rebasar los 200 m² de ocupación de parcela y 2 plantas para cada uno de los emplazamientos indicados, y serán destinadas a merenderos, alojamientos o similares de marcado carácter rural para su total armonización con el ambiente.  
- Actividades turísticas: se define como actividades en establecimientos de alojamiento de turismo rural que única y exclusivamente se podrán desarrollar en edificaciones legalmente implantadas o sobre por las que por su antigüedad no quepa la adopción de medidas de restablecimiento del orden urbanístico, a tendiendo a las limitaciones impuestas para las viviendas unifamiliares en esta clase de suelo.  
- Infraestructuras y servicios: se incluyen en este apartado las líneas aéreas de conducción eléctrica, telefónica; parques eólicos; las antenas de comunicaciones, etc.; las plantas potabilizadoras o depuradoras de aguas y los transportes por tubería de elementos líquidos o gaseosos, como oleoductos, gasoductos, etc. asimismo, en este ámbito se permitirán las construcciones que sean auxiliares de los aprovechamientos forestales y aquellas instalaciones fijas o provisionales, de interés social que deban, inexcusablemente, ubicarse en este espacio.  
En el suelo no urbanizable de protección de cauces la regulación de usos es la siguiente: sin perjuicio de lo establecido en otras normativas sectoriales se acotarán bandas de protección en las cuales se restrinjan las intervenciones en suelo no urbanizable de acuerdo con los siguiente:  
  
- Cauces:  
a) Zona de servidumbre con una anchura de 20 metros. Es la zona de uso público en la que se prohíbe cualquier construcción.  
b) Zona de policía de 100 m. de ancho. Es la zona en las que las construcciones u otras actividades que supongan la alteración sustancial del relieve están sometidas a autorización previa de la Confederación Hidrográfica.  
- Barrancos: 5 m. a cada lado. Se prohíbe en ellas cualquier tipo de edificación.  
- Acequias: 5 m. a cada lado. Se prohíbe en ellas cualquier tipo de edificación.  
- Torrenteras y barrancos tributarios: 5 m. a cada lado. Se prohíbe en ellos cualquier tipo de edificación.  
  
- Condiciones de uso:  
1. En las bandas de protección antes descritas quedan prohibidas las obras de fábrica y cerramientos que impidan el acceso desde los caminos a los cauces y barrancos o interrumpan el libre discurso de las aguas que circula por ellos de forma natural y en avenidas.  
2. Las bandas de protección de cauces, barrancos y acequias se considerarán inedificables a todos los efectos.  
  
- Construcciones existentes:  
1. Las construcciones existentes dentro de la zona de dominio público de 5 m, se considerarán fuera de ordenación y en ellas solo se podrán realizar obras de conservación y mantenimiento previa autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
2. Las construcciones existentes dentro de la zona de protección, pero fuera de la de dominio público de 5 m legalmente implantadas o sobre las que por su antigüedad no quepa la adopción de medidas de restablecimiento del orden urbanístico, quedarán igualmente sujetas a las restricciones previstas para las edificaciones fuera de ordenación.  
De acuerdo con el artículo 8 del Decreto 15/2016, de 19 de febrero, del Consell, de regulación de los parajes naturales municipales de la Comunitat Valenciana: «El planeamiento urbanístico de los municipios incluidos en el ámbito del paraje deberá adaptarse a la normativa básica de protección y ordenación de usos establecida por el correspondiente decreto de declaración del paraje natural municipal. Mientras dicha adaptación no se produzca, en caso de conflicto prevalecerán las determinaciones establecidas en el citado decreto de declaración.»  
  
Objeto del decreto  
Los decretos de declaración tiene el siguiente contenido mínimo, de acuerdo con la legislación reguladora de estas figuras de protección:  
a) Una exposición de motivos.  
b) La delimitación textual y gráfica del paraje.  
c) La aprobación de la normativa básica de protección y ordenación de usos del paraje natural municipal.  
d) La composición del Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal, como órgano colegiado consultivo, colaborador y asesor en la gestión del espacio protegido. En dicho órgano existirá representación de la conselleria competente en materia de medio ambiente y del ayuntamiento o ayuntamientos promotores.  
e) La habilitación al ayuntamiento para dictar una ordenanza de gestión del paraje natural.  
  
El presente decreto pretende la declaración como paraje natural municipal, con la denominación de Los Picachos, de un espacio constituido por los relieves montañosos situados en la margen derecha del embalse de Benagéber, en su extremo noroeste, en el municipio de Benagéber (comarca de Los serranos), con una superficie de 586 hectáreas.  
  
Imagen II - Delimitación gráfica del ámbito del paraje natural municipal Los Picachos (anexo II del proyecto de Decreto). Línea roja delimita el ámbito.  
Imagen III - Delimitación escrita del ámbito del paraje natural municipal Los Picachos de acuerdo la delimitación escrita del ámbito (anexo I del proyecto de Decreto), la rectificación solicitada por el ayuntamiento en fecha 10.12.2015 y la delimitación gráfica (anexo II): polígonos 20 y 21, polígono 19, parcelas: 95, 98, 103, 104, 105 y 108, y pequeña porción del embalse de Benagéber (aguas arriba de línea roja). Números polígonos en círculo rojo números de parcelas en círculo verde y parcela 98 color amarillo.  
El decreto regula la administración, gestión y asesoramiento del paraje correspondiendo las dos primeras al ayuntamiento, y la última a la Dirección General del Medio Natural.  
Regula igualmente el consejo de participación del paraje, así como los medios económicos y el régimen de infracciones y sanciones.  
El decreto establece el régimen de protección del paraje prohibiendo aquellos usos y actividades cuyo desarrollo pueda suponer un deterioro o regresión de los valores naturales cuya protección se pretende. Se excluye en todo caso la utilización urbanística de los terrenos incluidos en el ámbito del espacio natural protegido.  
Establece igualmente unas normas de ordenación básica que desarrolla en su anexo III, y faculta al ayuntamiento para que en el marco de ellas desarrolle una ordenanza municipal de gestión del paraje que contendrá la ordenación pormenorizada de los usos y actividades en el ámbito del mismo.  
De las normas básicas de protección, anexo III, se destaca lo siguiente:  
Las normas serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal, debiéndose adaptar a las mismas el que se apruebe con posterioridad. Igualmente, se aplicarán estas normas con preferencia sobre la legislación sectorial siempre que sean más detalladas o protectoras, y que no entren en contradicción con la finalidad de la legislación sectorial.  
Establece un régimen de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente, estableciendo que deberá consultarse al órgano competente en materia de espacios naturales protegidos y el órgano gestor del paraje natural municipal.  
Se distinguen dos grandes grupos de normas, el primero sobre protección de recursos de dominio público (capítulo I) y el segundo sobre regulación de actividades e infraestructuras (capítulo II).  
1) Respecto a la protección de recursos se regulan los siguientes en nueve secciones: recursos hidrológicos, suelos, vegetación silvestre, fauna, Red Natura 2000, paisaje, patrimonio cultural, interés geológico, geomorfológico y cuevas y protección vías pecuarias.  
Se hace referencia en líneas generales a la regulación existente en la materia, pero se establecen una serie de especificaciones al respecto.  
Se destaca por su interés la siguiente regulación al respecto de estas materias:  
- Recursos hidrológicos: se prohíben las canalizaciones o dragados de cauces excepto en los casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza.  
En las zonas de dominio público hidráulico (dph), de servidumbre y policía se conservará la vegetación de ribera no permitiéndose la transformación a cultivo de terrenos baldíos o destinados a usos forestales.  
Se prohíbe la ocupación del dph y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales.  
Se establece que las edificaciones e instalaciones en el ámbito del paraje deberán disponer de un sistema de depuración adecuado capaz de evitar el riesgo para la calidad de las aguas superficiales y subterráneas.  
- Suelos: se prohíbe con carácter general la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo, salvo aquellas que tengan por finalidad la recuperación con fines ecológicos, de antiguos campos de cultivo abandonados.  
Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de estos.  
- Vegetación silvestre: se indican las formaciones vegetales de interés.  
Se establecen los criterios para realizar la extracción de madera o leña, sin perjuicio de la necesaria obtención de la correspondiente autorización de la administración forestal con el informe previo del órgano competente en espacios naturales.  
- Fauna: se regulan los períodos de realización de actuaciones que sean potencialmente perturbadoras de la fauna.  
- Red Natura 2000: indica que las normas de gestión de Red Natura 2000 prevalecerán en caso de contradicción sobre las del decreto.  
- Paisaje: Establece que el ayuntamiento en sus autorizaciones o informes respecto al paraje deberá tener en cuenta los efectos sobre el paisaje.  
- Patrimonio cultural: hace referencia fundamentalmente a la legislación sectorial. Se establece que los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos previa obtención de informe favorable de la conselleria competente en materia de cultura.  
- Interés geológico geomorfológico y cuevas: Hace referencia a la legislación sectorial.  
- Vías pecuarias: hace referencia a la legislación sectorial.  
  
2) En relación a la regulación de actividades e infraestructuras se regulan las siguientes en diez secciones: actividades extractivas y mineras, actividades agrarias, apicultura, gestión forestal, actividad cinegética, actividad industrial, uso público, actividades de urbanismo y edificación, infraestructuras y actividades de investigación.  
Se destaca por su interés la siguiente regulación al respecto de estas materias:  
- Actividades extractivas y mineras: se prohíben.  
- Actividades agrarias: con carácter general se prohíben las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel. Los terrenos forestales no se podrán transformar en agrícolas ni ser considerados como tales.  
Se prohíbe con carácter general todo tipo de edificación de nueva planta, así como nuevas construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.) o a la primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.).  
Las construcciones o instalaciones vinculadas a las explotaciones agropecuarias existentes en el momento de aprobación de estas normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable. Pero no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.  
- Apicultura, gestión forestal y actividad cinegética: se hace referencia a la legislación sectorial.  
No obstante, la conselleria competente en materia de medio ambiente podrá determinar limitaciones específicas respecto a especies abatibles y períodos hábiles. Los aprovechamientos forestales requerirán de autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del paraje quedando sujeta a los períodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica.  
Se prohíbe con carácter general la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.  
- Actividad industrial: se prohíbe.  
- Uso público: regula diferentes actividades como senderismo, montañismo, circulación motorizada, actos públicos, etc.  
Se prohíben los campings y campamentos públicos y privados salvo que ya existieran a la entrada en vigor del presente decreto, la acampada, la construcción de edificaciones turísticas y recreativas y la construcción de instalaciones deportivas.  
- Actividades de urbanismo y edificación: se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta, y con carácter general se permite la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, siempre y cuando el uso al que se destinen esté permitido por las presentes normas de protección, especialmente aquellas edificaciones que puedan preverse como equipamiento público y edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del paraje natural municipal o con las actividades de gestión de los recursos naturales.  
Los terrenos del paraje deberán calificarse en la normativa urbanística de Benagéber como suelo no urbanizable Protegido Paraje Natural Municipal.  
- Infraestructuras: En el ámbito del paraje se prohíbe, con carácter general, la realización de nuevas infraestructuras de cualquier tipo tales como tendidos eléctricos, de comunicaciones, red viaria, o vertederos, con excepción de las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como, aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente. Deberán obtener además informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
El Ayuntamiento de Benagéber iniciará las actuaciones necesarias para minimizar el impacto derivado de las torres de comunicaciones actualmente existentes en el paraje, promoviendo su desplazamiento a otra ubicación de menor impacto o unificando todas las instalaciones en una única antena.  
  
Justificación del decreto.  
La figura de los parajes naturales municipales, establecida por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, se orienta a la creación de espacios naturales protegidos de ámbito municipal, promovidos y gestionados por las propias corporaciones locales, con la colaboración de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
El artículo 9 de la citada Ley 11/1994 fija la definición de esta figura como «las zonas comprendidas en uno o varios términos municipales que presenten especiales valores naturales de interés local que requieran su protección, conservación y mejora y sean declaradas como tales a instancias de las entidades locales». Establece, este mismo artículo, que únicamente se admitirán en estos parajes los usos y actividades compatibles con las finalidades que motivaron su declaración, excluyendo de manera expresa la utilización urbanística de sus terrenos.  
Esta figura permite, por tanto, habilitar mecanismos de protección, ordenación y gestión para valores significativos del patrimonio natural de los municipios, con el fin de preservarlos para las generaciones futuras y de ponerlos en valor como recurso ambiental. En el régimen jurídico de los parajes, estos mecanismos se traducen en normas de uso, en directrices de gestión y en programas de actuación concretos, dirigidos todos ellos a la conservación, el aprovechamiento sostenible y el uso público ordenado de estos valores.  
El espacio propuesto como paraje natural «Los Picachos» posee valores ecológicos, paisajísticos, geomorfológicos y socioculturales para su declaración como paraje natural municipal, disponiendo de resolución de la Dirección General del Medio Natural que le otorga el criterio de conformidad positivo a la propuesta.  
La declaración como paraje natural municipal se realiza mediante decreto del Consell, con informe de la Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental, en un procedimiento que se inicia a propuesta del ayuntamiento, de acuerdo con la legislación sectorial que lo regula.  
El decreto permite la declaración como paraje natural municipal de este espacio a la vez que establece su régimen de protección, las normas básicas de uso, y las cuestiones relativas a su gestión.  
  
Consultas realizadas.  
Por parte de esta Dirección General se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el Anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la modificación presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
Los informes recibidos junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico se publicarán en la siguiente página web: www.agroambient.gva.es/eae  
Se efectúa un breve resumen lo indicado en los informes recibidos consecuencia de las consultas efectuadas:  
- Servicio de Ordenación del Territorio, Subdirección General de Territorio y Paisaje; Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio (24.06.2016): Se informa que la propuesta de Decreto no se encuentra afectada por riesgo de inundación.  
- Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia; Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo (28.06.2016): Se indica que se valore la afección industrial y minera de la zona, teniendo en cuenta la zonificación minera para posibles explotaciones de recursos minerales, y las afecciones ambientales que estas actividades puedan suponer, y se contemplen, si es que pudiera afectarles, todos los derechos mineros adjuntados, y se cumpla estrictamente con la normativa urbanística en cuanto a perímetros de protección, cartografía de los recursos minerales existentes en el término municipal, etc., así como con el artículo 122 de la vigente ley de minas.  
En el referido artículo 122 se indica que: «Cualquier prohibición contenida en los instrumentos de ordenación sobre las actividades incluidas en la Ley de Minas deberá ser motivada y no podrá ser de carácter genérico.»  
El artículo 195 apartado c de la LOTUP establece que es imprescindible el mantenimiento de una franja de al menos 500 m. de ancho alrededor de todo el ámbito de la explotación con prohibición expresa del uso residencial, salvo que la adopción de medidas correctoras permita reducir el ancho.  
- Servicio de Ordenación y Gestión Forestal (22.06.2016): Se indica que la declaración de paraje natural municipal no va a suponer una mejora de la protección de dicho espacio forestal frente a la que actualmente dispone por ser monte de utilidad pública.  
Se indica que la declaración de monte de utilidad pública supone una medida superior de protección que la declaración de paraje natural municipal.  
También se indica que existe una duplicidad de competencias con respecto a este espacio (monte de utilidad pública y paraje natural municipal) y que en el proyecto no se menciona la participación del servicio de ordenación y gestión forestal en la gestión de este espacio natural, no formando parte del Consejo de Participación del Paraje. Se añade que el proyecto de paraje no tiene en cuenta la legislación forestal estatal y autonómica y delega de manera genérica la gestión de un monte de utilidad pública en el ayuntamiento sin especificar el alcance de la delegación y sin que se justifiquen los medios de que se dispone para la asunción de estas competencias y sin especificar que el servicio de ordenación y gestión forestal debe asumir las medidas de control de la gestión delegada.  
Se añade además que toda referencia al planeamiento urbanístico ya se contempla en la normativa de gestión del monte de utilidad pública (calificación de suelo no urbanizable protegido). Además se indica que la delimitación geográfica se realiza utilizando el sistema de referencia ED50 en lugar del sistema ETRS89 que utiliza la Generalitat.  
Se indica que en dicho espacio forestal se encuentra una reserva de fauna y vegetación, «Reserva de Valdeserrillas» con una superficie de 338 hectáreas de las que 330 ha. son objeto de una concesión del ayuntamiento a una empresa privada por un período de 20 años, que no se menciona en el proyecto de Decreto. Dicha reserva ha de estar excluida de toda actividad cinegética y por tanto debe estar fuera del coto de caza ya que es incompatible con los usos didácticos y recreativos planificados en la reserva.  
- Dirección General de Turismo (20.07.2016): Se informa que no se observa que del mismo se deriven efectos negativos significativos sobre el medio ambiente en el ámbito del turismo, valorando positivamente determinadas regulaciones establecidas en la propuesta de Decreto.  
  
- Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia (28.07.2016): Se indica que se considera que la propuesta de decreto no parece, desde la visión de las competencias urbanísticas del servicio, que vaya a tener efectos significativos sobre el medio ambiente.  
En el documento definitivo deberá adecuarse el contenido del artículo 47 en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y clarificar si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP.  
- Agencia de Seguridad y Respuesta a las Emergencias (18.07.2016): No estima oportuno efectuar ninguna alegación.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (30.10.2015): Se remite informe de 30.10.2015 con fecha 9 de agosto de 2016 de indicando que sigue siendo válido.  
Se indica que de acuerdo con los artículos 9.2 y 49.1 de las normas básicas de ordenación del paraje debe resultar compatible la protección del paraje con las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos del río Turia y de todos los cauces, así como la realización de obras de infraestructura en los mismos.  
Se indica que debería tenerse en cuenta el principio rector de la legislación de aguas, fundamentalmente en lo relativo al dominio público hidráulico. Se añade que deben quedar a salvo todas las competencias que la legislación atribuye al Estado en relación al dominio público hidráulico.  
Se indica que en la zona de flujo preferente (art. 9 del Reglamento del DPH) de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente.  
  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje (19.01.2017): se indica que es de prever que tenga efectos positivos en el paisaje, informando favorablemente el decreto, siempre que se subsanen las consideraciones recogidas en el informe en los términos planteados, debiendo elaborarse el estudio de integración paisajística contemplado en el apartado 6 de la LOTUP.  
Se indica lo siguiente:  
«El Estudio de Integración Paisajística tendrá en cuenta los siguientes condicionantes:  
a) Deberá ajustarse conceptual y metodológicamente a lo establecido en el convenio Europeo del Paisaje ratificado por España el 26 de noviembre de 2007 y a la legislación reguladora de la materia.  
b) Conforme a lo establecido en el apartado c.1 del anexo II de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje por referencia al b.1 del anexo I de la citada ley, el ámbito de estudio del instrumento de paisaje incluirá unidades de paisaje completas, con independencia de cualquier límite de naturaleza administrativa.  
c) A los efectos de determinar el valor y la fragilidad del paisaje conforme a lo establecido en el apartado c.3 del anexo II LOTUP y por remisión de este al b.4 del anexo I deberá constar la opinión del público interesado deducida de los procesos de participación pública.  
d) Las Normas de Ordenación Básica deben entenderse como medidas de integración paisajística contempladas en el apartado g del Anexo II LOTUP. La memoria justificativa contiene un Plan de Actuaciones que podría ser la base del Programa de Implementación previsto en el apartado i del anexo II.  
e) Respecto de las Normas Básicas de Ordenación se hacen las siguientes observaciones:  
- En el apartado 1 del artículo 21, referido a impacto paisajístico se opta exclusivamente por medidas de enmascaramiento y mimetización para la integración de los usos y actividades que puedan generar un importante impacto. El apartado g del anexo II LOTUP prevé las medidas de integración de forma más compleja, sin recurrir a las soluciones propuestas en el decreto. Para abordar el tratamiento de la integración paisajística sería necesario remitir a le establecido por la ley en el referido punto g del anexo II.  
- Sería conveniente hacer referencia expresa al mantenimiento de cobertura, la topografía y del patrón parcelario para el mantenimiento del carácter del lugar.»  
  
- Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (25.01.2017): Se indica que se deberá realizar un inventario y catalogación de los elementos del patrimonio cultural presentes en el ámbito con el objeto de garantizar su protección y prever su posible uso como recurso turístico.  
Indican que en la propia memoria se indica la existencia de numerosos yacimientos arqueológicos y bienes etnológicos en el entorno del paraje, la mayoría sin catalogar.  
En el expediente administrativo remitido por el servicio de gestión de espacios naturales protegidos constan informes, destacándose los siguientes:  
  
- Informe del servicio de caza y pesca (22.10.2015):  
· Existencia de coto de caza, debiendo dar trámite de audiencia. Consta solicitud de alegaciones a la sociedad de cazadores.  
· Incorrecta denominación del Plan técnico: Se debe denominar Plan Técnico de Ordenación Cinegética en vez de Plan Técnico de aprovechamiento cinegético. No se ha corregido de momento.  
· Se propone modificar la redacción del párrafo final del artículo 36.2. donde dice: «Adecuadas a las existencias censales de las poblaciones cinegéticas» decir: «Adecuadas al estado cinegético actual y previsible durante el período de aplicación del plan técnico de ordenación cinegética.» No se ha efectuado de momento.  
  
- Informe del servicio de vida silvestre (16.10.2015):  
· Se utiliza el sistema de referencia ED50 en lugar del sistema ETRS 89. No se ha corregido de momento.  
· Respecto a los hábitats de interés hay que añadir al menos los siguientes:  
- 5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
- 8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica.  
· Se indica que hay que tener en cuenta respecto a Red Natura que el artículo 45 de la Ley 42/2007 se ha modificado por la Ley 33/2015 cambiando de redacción y de número de artículo (46). No se ha corregido de momento.  
· Recomienda un documento más sencillo y que evite duplicidades de autorizaciones  
No se ha corregido.  
  
- Alegaciones club deportivo Los Tornajos de Benagéber: Indican que los terrenos que se van a incluir en el ámbito del Paraje están incluidos en el coto de caza V-10.370 del que es titular el club de cazadores. Solicitan se paralice la declaración de paraje natural municipal mientras no se clarifiquen los límites del paraje, sean avisados los propietarios con parcelas incluidas y sean tenidas en cuenta las alegaciones.  
Alegaciones:  
· La delimitación cartográfica aportada no coincide con las parcelas reseñadas en el texto.  
· Algunas parcelas son de propiedad privada y sus propietarios no han sido informados de la pretensión de que la declaración de paraje natural municipal que incluya sus parcelas.  
· Se solicita se elimine la prohibición de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.  
· En relación con la limitación de acciones en lugares en los que se tenga constancia de la cría de especies primerizas en los meses de enero y febrero, se indica que esos meses son de actividad cinegética y no deben verse afectados por ninguna restricción.  
· Se está en desacuerdo con cualquier limitación de la actividad cinegética diferente a la normativa sectorial. En relación a la necesidad de informe favorable previo del órgano competente en materia de especies protegidas para el control de especies potencialmente perjudiciales.  
  
- El ayuntamiento de Benagéber solicita (10.12.2017) la exclusión de la memoria descriptiva de una serie de parcelas, e indica que la delimitación gráfica del paraje asciende a 586 hectáreas. Las parcelas que solicita se excluyan de la relación que consta en la memoria descriptiva son parcelas que están situadas fuera de la delimitación gráfica del ámbito del paraje que figura en el decreto, y sobre la que se emite el presente informe.  
Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP  
El paraje está constituido por los relieves montañosos situados al Noroeste del embalse de Benagéber, incluyendo el río Regajo. Se trata de relieves abruptos cubiertos por pinares de cobertura elevada de pino carrasco o blanco (Pinus halepensis). Respecto a la fauna destacan las grandes rapaces como el águila azor perdicera y el águila culebrera y los ungulados como la cabra montés, el ciervo, el gamo y el corzo.  
El ámbito del paraje se encuentra incluido en su totalidad en el espacio Red Natura 2000, zona de especial protección de aves (ZEPA) Alto Turia y Sierra del Negrete, y una parte del mismo en el LIC Alto Turia.  
Desde el punto de vista recreativo es de destacar en el extremo Oeste la zona del charco negro con con un edificio de una sola planta utilizado hace años como duchas.  
En el extremo Este existe la reserva de fauna de Valdeserrillas que de acuerdo con la memoria descriptiva está completamente vallada teniendo la prohibición de no cazar a menos de 100 metros del área vallada (ley 1372004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunidad Valenciana) y además se considera área de reserva del coto con la prohibición expresa de caza, salvo acuerdos explícitos y puntuales.  
Los terrenos son forestales, casi en su totalidad estratégicos, y montes de utilidad pública.  
El ámbito no está afectado por vía pecuaria. Los terrenos han sido afectados por incendios forestales muy puntualmente.  
Diferentes zonas del ámbito están afectadas por riesgos de deslizamiento medio y alto, y por desprendimiento. De acuerdo con el SIG de esta Conselleria en el cauce del Regajo, en la zona del Charco Negro, existe peligrosidad geomorfológica. El artículo 18.4 del PATRICOVA indica que en el suelo no urbanizable afectado por peligrosidad geomorfológica se puede eximir justificadamente de la prohibición de alguno de los usos regulados en el apartado 2, siempre que mediante un estudio específico y detallado de la zona, se justifique la escasa incidencia del riesgo de inundación con la actividad a implantar.  
En relación con la delimitación del ámbito del paraje se indica lo siguiente:  
- La delimitación del ámbito del paraje escrita o descriptiva (anexo I) y gráfica (anexo II) no coincide.  
- El Ayuntamiento de Benagéber, promotor del paraje natural municipal, en escrito de fecha 10 de diciembre de 2015 solicitaba a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la rectificación de las siguientes parcelas de la memoria descriptiva:  
· Todas las parcelas del polígono 17 que se habían incluido se deben eliminar del ámbito.En esta relación de parcelas a excluir el ayuntamiento se refiere a la parcela 19 (parcialmente) como fuera del ámbito cuando entendemos debería referirse a la 139 (parcialmente), dado que esta sí que se incluía en la relación tanto de la memoria descriptiva como del proyecto de decreto.  
· De las parcelas del polígono19 que se habían incluido, solo quedarían dentro del ámbito del paraje las siguientes: 95, 98, 103, 104, 105 y 108.  
- En la relación de parcelas del proyecto de decreto respecto de los polígonos 20 y 21 figuran las siguientes:  
Polígono 20: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 y 14.  
Polígono 21: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25 y 26.  
- De las siguientes parcelas indicadas en el proyecto de decreto (anexo I), se observa lo siguiente: de las indicadas en el polígono 20, algunas parcelas no existen en la capa del catastro rústico del SIG de esta Conselleria: parcelas 5, 6, 8 y 9.  
- La superficie de 586 hectáreas indicada en el anexo I (delimitación descriptiva) se corresponde aproximadamente con la delimitación gráfica del anexo II (delimitación gráfica), pero no se correspondería con la delimitación descriptiva que se deduce de los apartados 1 y 2 del anexo I, excluyendo incluso las parcelas indicadas por el ayuntamiento en su escrito de 10.12.2015. La superficie resultante en este caso sería muy superior, aproximadamente 841 hectáreas.  
- El artículo 2, ámbito territorial, del proyecto de decreto indica en su apartado 2 que en caso de eventual discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica prevalecerá la primera.  
Teniendo en cuenta la delimitación escrita (descriptiva) del ámbito efectuada en el anexo I con las correcciones solicitadas por el ayuntamiento antes indicadas, las consideraciones antes realizadas y la delimitación gráfica efectuada en el anexo II, el presente informe se realiza, su análisis y conclusiones, respecto al ámbito siguiente: toda la superficie incluida en la delimitación gráfica del ámbito presentada en el proyecto del decreto (incluye al completo los polígonos 20 y 21) y las parcelas siguientes del polígono 19: 95, 98, 103, 104, 105 y 108 (ver imagen anexo III).  
Se procede a analizar la propuesta de decreto fundamentalmente en relación a las normas básicas de ordenación, dado que las mismas concretan el régimen de protección y tendrán una repercusión sobre el medio.  
Respecto a las características del decreto, y en concreto respecto a las normas básicas de ordenación: el decreto no supondrá un cambio de clasificación y calificación de la totalidad del ámbito del paraje, en el sentido de que seguirá siendo suelo no urbanizable protegido. La propuesta actual es, en muchos aspectos, más precisa y detallada que la vigente.  
Se considera que la actual propuesta aunque menos restrictiva en usos compatibles que el vigente planeamiento, es igualmente aceptable desde un punto de vista ambiental, y permitirá conservar los valores de la zona.  
De acuerdo con el informe del servicio territorial de urbanismo se adecuará el artículo 47 de las normas de protección (Anexo III) en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y se precisará si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite o no la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP, pero siempre que se trate para actuaciones y usos permitidos en el paraje. Es decir, no podrá estar permitido para construcciones e instalaciones vinculadas a las explotaciones agropecuarias dado que no se permite expresamente su ampliación.  
En relación con la definición de terrenos forestales (art. 27.5 del proyecto de Decreto) se debe hacer referencia lo establecido en el PATFOR (Título tercero Decreto 58/2013, de 3 de mayo por el que se aprueba el Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana).  
Se considera necesario modificar la redacción del artículo 49.1 en el sentido de la exigencia de la evaluación de impacto ambiental:  
Donde dice: «[?] con excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
Debe decir: «[?] con excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre, en ambos casos, de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
El decreto regula en el paraje, en el ámbito de sus competencias, los usos y actividades para conseguir una adecuada conservación de los valores que posee la zona. La regulación establecida hace referencia a la legislación sectorial, matizando y estableciendo una serie de especificaciones al respecto con la finalidad de mejorar la conservación de los valores de la zona. Establece que se seguirá lo establecido en las normas propuestas siempre que sean más detalladas o protectoras que la legislación sectorial y no entren en contradicción con la finalidad de la misma.  
Se recomienda para mejorar la eficacia de la aplicación del decreto que se haga hincapié en la coordinación con los diferentes organismos con competencias en el espacio, así como la inclusión de representante de la titularidad del coto de caza.  
La regulación establecida supone un marco para proyectos, tal y como el actual planeamiento también lo supone, y algunos de ellos se encuentran sometidos a evaluación de impacto ambiental, recordando el decreto su regulación.  
La regulación establecida respecto a la evaluación ambiental de planes y proyectos se estima adecuada, pero la terminología utilizada debe adaptarse a la legislación sectorial vigente: se debe hacer referencia al régimen de evaluación ambiental y no de evaluación de impacto ambiental al hacer referencia a planes y proyectos, y en consecuencia modificarse la redacción del artículo 5.  
Se modificarán las referencias a la necesidad de informe del artículo 48.4 del órgano competente en materia de medio ambiente por el órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.  
En relación con las características de los efectos y del área probablemente afectada: La regulación propuesta en el decreto (anexo III) tendrá en todo caso efectos positivos sobre los elementos del medio que pretenden protegerse (vegetación, fauna, flora, paisaje, etc.). La magnitud de los efectos positivos dependerá de la adecuada aplicación de los mismos.  
La propuesta de decreto regula los usos ajustándolos a la capacidad de acogida del territorio, estableciendo la prohibición de determinados usos incompatibles como la actividad minera y en otros se establecen determinadas limitaciones. La regulación efectuada será beneficiosa para la conservación de los valores de la zona.  
Por la distancia existente entre el ámbito del paraje y los derechos mineros referidos en el informe del servicio territorial de industria y energía, los mismos no se verán afectados por la regulación del paraje ni al contrario, y no se estima necesario el establecimiento de un perímetro.  
En relación con la prohibición de actividades extractivas y mineras en el ámbito del paraje establecida en el artículo 25 de la propuesta de Decreto, se considera justificada la misma al no estimarse compatible con la conservación de los valores este tipo de actividad. Estos usos se estima que no se ajustan a la capacidad de acogida del ámbito del paraje, cuya vocación de uso es la conservación.  
En relación con la sección de Red Natura 2000 es necesario modificar las referencias al artículo 45 de la Ley 42/2007 dado que no han tenido en cuenta la modificación efectuada por la Ley 33/2015 que cambió la redacción y el número del artículo (46) e igualmente la inclusión de una serie de hábitats de interés en el artículo 14.  
En relación con el patrimonio cultural la regulación establecida en el decreto se remite fundamentalmente a la legislación sectorial, estableciendo además que los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos, siempre que estos no impliquen la pérdida de sus valores científico y culturales y previa la obtención de informe favorable de la conselleria competente en materia de cultura. En consecuencia no es previsible afecciones negativas a nivel de plan. No obstante el informe de la conselleria de cultura indica que deberá realizarse un inventario y catalogación de los elementos del patrimonio cultural presentes en el ámbito.  
De acuerdo con el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje se prevén efectos positivos en el paisaje en tanto se le proporciona un régimen jurídico para la protección de los valores ambientales, no obstante debe elaborarse un estudio de integración paisajística para adoptar las medidas que se deriven del mismo.  
El proyecto de decreto regula la actividad cinegética (art. 36) y el uso público del paraje natural (sección séptima). En el artículo 36.5 se establece que el uso cinegético del paraje deberá compatibilizarse con los usos didácticos y recreativos del mismo.  
Teniendo en cuenta lo indicado no se considera que se vayan a producir efectos negativos significativos sobre el medio ambiente a nivel de plan, al contrario, tendrá efectos positivos sobre el medio, debiendo no obstante llevarse a cabo las modificaciones apuntadas en el presente punto del informe.  
  
Consideraciones jurídicas.  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
Propuesta de acuerdo.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, en relación al Decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Los Picachos en el municipio de Benagéber (Valencia), de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, y teniendo en cuenta las consultas realizadas y el análisis efectuado, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que el referido decreto no presentará efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre que se ajuste a los siguientes condicionantes:  
1. Previamente a la aprobación definitiva del decreto se modificará lo siguiente:  
1.1. Respecto a la propuesta de decreto:  
a) La delimitación gráfica y escrita (descriptiva) del ámbito del paraje natural municipal deberán coincidir, llevándose a cabo para ello las correcciones necesarias, teniendo en cuenta lo indicado en el presente informe (apartado C).  
b) La redacción del artículo 5 en el siguiente sentido:  
Donde dice: «Artículo 5. Régimen de evaluación de impactos ambientales».  
Debe decir «Artículo 5. Régimen de evaluación ambiental.»  
Donde dice: «1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento.»  
Debe decir lo siguiente: «1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre esa materia vigente en ese momento.»  
Donde dice: «2. Todas las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito del Paraje Natural Municipal se someterán a consulta del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos, así como al órgano gestor del Paraje Natural Municipal.»  
Debe decir lo siguiente:« 2. En todos los procedimientos de evaluación ambiental (ya se trate de planes o proyectos, que sigan la legislación sectorial autonómica o estatal en esta materia) que afecten al ámbito del Paraje Natural Municipal se someterá a consulta del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos, así como al órgano gestor del Paraje Natural Municipal.»  
c) Se corregirá la redacción del artículo 49.1 de las normas, que quedará de la siguiente manera:  
Donde dice: «[?] con excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
Debe decir: «[...] con excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre, en ambos casos, de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
d) La redacción del artículo 48.4:  
Donde dice: «[?] siendo necesario la obtención de informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente.»  
Debe decir: «[?] siendo necesario la obtención de informe favorable previo del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.»  
  
e) Se adecuará el artículo 47 de las normas de protección (anexo III) en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y se precisará si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite o no la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP, pero siempre que se trate para actuaciones y usos permitidos en el paraje.  
f) En relación con la sección de Red Natura es necesario modificar las referencias al artículo 45 de la Ley 42/2007 dado que no han tenido en cuenta la modificación efectuada por la Ley 33/2015.  
g) En el artículo 14 se incluirán como hábitats de interés además de los propuestos, los siguientes:  
5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica.  
h) Se modificará el artículo 27.5 del proyecto de Decreto para hacer referencia al PATFOR en la definición de terrenos forestales.  
  
2. Previamente a la aprobación definitiva se elaborará un estudio de integración paisajística que será informado por el servicio de infraestructura verde y paisaje con el contenido del informe del referido servicio de fecha 19.01.2017, debiendo incorporar las determinaciones que en el mismo se indiquen.  
  
3. Se realizará un inventario y catalogación de los elementos del patrimonio cultural presentes en el ámbito con el objeto de garantizar su protección y prever su posible uso como recurso y reclamo turístico.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del decreto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del decreto.  
  
Órgano competente.  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Decreto de Declaración del Paraje Natural Municipal «Los Picachos» en el municipio de Benagéber, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 6 de junio de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico.  
Trámite: evaluación ambiental de la modificación puntual núm. 3. del Plan General.  
Promotor: Ayuntamiento de Sierra Engarcerán.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo.  
Localización: Sierra Engarcerán (Castellón).  
Expediente: 57/2016-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de mayo de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 3 del Plan General de Sierra Engarcerán, en los siguientes términos:  
  
A) Documentación aportada.  
En fecha 21 de junio de 2016 tuvo entrada, en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, la solicitud del Ayuntamiento de Sierra Engarcerán, remitida por el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón, para iniciar el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica de la Modificación Puntual núm. 3 del Plan General de Sierra Engarcerán.  
La solicitud se acompaña del Documento Inicial Estratégico. La documentación aportada, en formato papel y digital, es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Planeamiento vigente.  
El planeamiento municipal vigente es el Plan General de Sierra Engarcerán aprobado definitivamente el 30 de julio de 2009, por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón. Dicho planeamiento fue sometido a evaluación ambiental (expte 78/2005-AIA) obteniendo declaración de impacto ambiental positiva con condicionantes el 17 de febrero de 2009 (DOGV 10.08.2012).  
  
C) Modificación puntual núm. 3 del PG Sierra Engarcerán: Objeto y justificación.  
El objeto de la modificación puntual núm. 3 del PG de Sierra Engarcerán es redelimitar el suelo no urbanizable de Protección Forestal para adaptarlo a la cartografía determinada en el Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunidad Valenciana (PATFOR), aprobado por el Decreto 58/2013, de 3 de mayo del Consell, así como redefinir el artículo 43 de las Normas Urbanísticas del Plan General de Ordenación Urbana, relativo a la ordenanza de suelo no urbanizable de Protección Forestal (SNU-PF).  
Según la documentación presentada, la modificación puntual núm. 3 propuesta se justifica en base a las siguientes razones:  
1. Necesidad de adaptar la ordenación prevista del suelo no urbanizable de Protección Forestal en el planeamiento actual a la cartografía de los terrenos forestales del PATFOR, por ser este el instrumento de Planificación Forestal y Ordenación del Territorio, cuyo objetivo es definir el nuevo modelo forestal valenciano basado en su integración con el desarrollo rural, en la gestión sostenible, la multifuncionalidad de los montes y la conservación de la diversidad biológica y paisajística.  
2. Necesidad de adaptar la regulación del SNU-PF a la normativa de usos vigente en el PATFOR.  
Tal como indica el DIE, la oportunidad de la modificación nace del nuevo régimen legal surgido con la entrada en vigor de la LOTUP, y del PATFOR y la conveniencia de adaptarse a las mismas.  
  
D) Características de la modificación puntual núm. 3 del PG de Sierra Engarcerán.  
D.1. Ámbito de la actuación.  
El ámbito de la modificación puntual núm. 3, lo constituye el suelo no urbanizable protegido forestal que representa un 61,82 % de todo el término municipal de Sierra Engarcerán, si bien, la afección se concreta sobre pequeñas áreas enclavadas en suelo forestal que apenas pueden representar el 1 % de la superficie del término.  
D.2. Alternativas.  
No se presenta estudio de alternativas puesto que la propuesta de Modificación núm. 3 propone adaptarse a la cartografía prevista en el PATFOR.  
D.3. Descripción de la modificación núm. 3.  
D.3.1.Modificación cartográfica. Clasificación del SNU-PF.  
El Plan General de Ordenación Urbana establece para el suelo no urbanizable las siguientes categorías:  
SNU-C1 SUELO NO URBANIZABLE COMÚN 1.  
SNU-C2 SUELO NO URBANIZABLE COMÚN 2 (ASENTAMIENTOS HISTÓRICOS).  
SNU-CP SUELO NO URBANIZABLE DE USO POSIBLE INDUSTRIAL, TERCIARIO O PRODUCTIVO.  
SNU-PA SUELO NO URBANIZABLE PROTECCIÓN PATRIMONIO ARQUEOLÓGICO Y ETNOLÓGICO.  
SNU-PP SUELO NO URBANIZABLE PROTECCIÓN PAISAJÍSTICA Y ECOLÓGICA.  
SNU-PF SUELO NO URBANIZABLE PROTECCIÓN FORESTAL.  
SNU-PFI SUELO NO URBANIZABLE PROTECCIÓN FORESTAL DE INCENDIOS.  
SNU-PC SUELO NO URBANIZABLE PROTECCIÓN DEL SISTEMA DE COMUNICACIONES.  
SNU-PVP SUELO NO URBANIZABLE PROTECCIÓN DE VÍAS PECUARIAS.  
  
  
  
El Plan General vigente (2009) regula las condiciones del suelo no urbanizable de Protección Forestal (SNU-PF) en el artículo 43 de las Normas Urbanísticas. Dicho artículo refería este tipo de suelo al artículo 2 de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
La Ley 10/2012, 21 diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat Valenciana (DOCV 27 de diciembre), en su artículo 156 modificó la Ley 3/1993 en diversos artículos, entre ellos el 2 y 3, que definen lo que son montes o terrenos forestales y los terrenos que no tendrán la consideración de terrenos forestales.  
El PATFOR, como instrumento de planificación forestal, contiene información relativa a los terrenos forestales para facilitar la redacción de cualquier instrumento de planificación del territorio. Por dicho motivo, la modificación núm. 3 del PG adopta la cartografía de los terrenos forestales del PATFOR lo que conlleva la modificación de los planos núm. 15. Clasificación del Suelo. Término municipal - Ámbito Norte y núm. 16. Clasificación del Suelo. Término Municipal - Ámbito Sur del vigente Plan General de Sierra Engarcerán.  
  
D.3.2. Modificación normativa.  
La modificación núm. 3 del PG propone una nueva redacción del artículo 43 de las Normas Urbanísticas que hace referencia a la regulación de usos en suelo no urbanizable de Protección Forestal.  
Con la modificación, la regulación de usos se establece en base a los usos y servicios determinados en el Título IV del PATFOR.  
D.4.Efectos previsibles de la modificación sobre el medio ambiente.  
El Documento Inicial Estratégico indica que la modificación puntual que se redacta es coherente con el cumplimiento de los objetivos ambientales pues su finalidad es la adaptación a un plan de acción territorial de ámbito mayor que el municipio, el cual pretende responder a las demandas y necesidades de la sociedad.  
  
E) Consultas.  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas  
.  
ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
SDG MEDIO NATURAL - SERV. ORD. Y GESTION FORESTAL - SERV. VIDA SILVESTRE 02.11.2016   
C. AGRICULTURA - ST MEDIO AMBIENTE CASTELLÓN 02.11.2016   
C. VIVIENDA - SDG ORDENACION TERRITORIO Y PAISAJE (PAISAJE) 02.11.2016 08.05.2017  
C. VIVIENDA - ST URBANISMO CASTELLÓN 07.07.2016 16.05.2017  
  
  
  
F) Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.   
El municipio de Sierra Engarcerán, que ocupa una superficie de 82.91 kilómetros cuadrados, se encuentra situado en la cresta de la comarca de la Plana Alta, a 42 km de distancia al Noroeste de Castellón, siendo el límite natural con la comarca de l'Alt Maestrat. Se caracteriza por encontrarse sobre el macizo de Sierra Engarcerán que recorre el término de Norte a Sur, configurando un relieve abrupto y accidentado.  
En el término encontramos tres núcleos de población, el principal Sierra Engarcerán, en el centro, más dos pequeños núcleos de población que son: Els Ibarsos, al Suroeste, y Els Rosildos, al Noroeste, si bien pueden encontrarse numerosos núcleos rurales esparcidos por todo el término.  
Las superficies clasificadas en el vigente Plan General, resultan:  
  
El suelo no urbanizable de 82.439.366 m² supone el 99,43 % de la superficie del término, siendo el suelo no urbanizable Protegido de 57.643.483 m² (69,53 % del término) y el resto, el suelo no urbanizable común, de 24.795.883 m² (29,91 % del término).  
La modificación número 3 propuesta afecta al suelo no urbanizado del Plan General de Sierra Engarcerán, en concreto, supone una nueva redelimitación de las clasificaciones de suelo no urbanizable de protección forestal (SNU-PF) y, consecuentemente, del suelo no urbanizable común 1 (SNU-C1).  
En ese sentido, con la modificación cartográfica se producen los siguientes cambios de clasificación:  
- Determinadas áreas que en el planeamiento urbanístico vigente aparecían como suelo no urbanizable común 1 (SNU-C1) se reclasifican directamente como suelo no urbanizable de Protección Forestal (SNU-PF). Se incrementa, por tanto, la protección de dichos ámbitos.  
- Determinadas áreas que en el planeamiento urbanístico vigente aparecían como suelo no urbanizable de protección forestal (SNU-PF) se reclasifican directamente como suelo no urbanizable común (SNU-C1). Se produce, por tanto, una pérdida de protección.  
El Plan General de Sierra Engarcerán fue sometido a evaluación ambiental (expediente 78/2005-AIA) obteniendo Declaración de Impacto Ambiental positiva con condicionantes el 17 de febrero de 2009 (DOGV 10.08.2012).  
En la Declaración de Impacto Ambiental del PG se recoge en el apartado 2.1.a de los condicionantes:  
«a) El suelo clasificado como Suelo Común dentro de la LIC, que aparece rodeado en su totalidad por suelo forestal se clasificará como suelo no urbanizable de protección forestal, y por tanto, solo estarán permitidos aquellos usos vinculados al uso forestal establecidos en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunidad Valenciana y su Reglamento. Salvo en aquellos casos en los que quedando demostrada su vocación agrícola, siempre que no coincidan con algún hábitat, que se podrán clasificar como enclavados de vocación agrícola dentro de suelo de protección forestal y en los que estará permitido el uso agropecuario, siempre y cuando ya existiera o se destine a un uso tradicional.»  
Con motivo de la tramitación para la aprobación del PG de Sierra Engarcerán, respecto al informe de fecha 20 de julio de 2009 del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica (posterior a la DIA), en el Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, de 30 de julio de 209, por el que se aprueba definitivamente el plan general, se indica en el fundamento de derecho quinto, lo siguiente:  
«Quinto. Por otra parte se deberá evaluar, lo señalado en el informe de 20 de julio de 2009, del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica en relación a determinadas cuestiones que podrían obligar a la adaptación y ajuste del documento en concreto en los siguientes aspectos:  
- En el informe se indica que la superficie de suelo forestal se ha incrementado al clasificarse como tal pequeños enclaves que en la propuesta anterior se habían clasificado como SNU Común. Este incremento, a priori, daría respuesta al condicionado 2.1.a, no obstante, el informe de 20 de julio de 2009, del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica señala que aún existen pequeños enclaves, casi sin entidad propia, dentro del suelo forestal que, incluso, afectando a alguno de los hábitatsexistentes, siguen clasificándose como SNU Común, y no como enclaves de vocación agrícola dentro de un suelo de protección forestal. No obstante se señala de modo expreso en el artículo 39 de las normas urbanísticas del plan general relativo al suelo no urbanizable común SNU-C1, que las zonas de cultivo englobadas en las masas forestales se deberán mantener en sus características actuales, evitando la afección sobre las zonas arbóreas que las rodean. Por otra parte también se señala en el mismo artículo que los usos permitidos no deteriorarán el estado del territorio, manteniendo especialmente el paisaje y la función de corredor biológico entre las masas forestales que lo circundan. Por todo ello estas cautelas son ya suficientes a la hora de preservar estos enclaves en su utilización actual [...]»  
Al respecto de la propuesta de modificación núm. 3 del PG cabe indicar:  
a) En la propuesta de modificación núm. 3 del PG no se aporta estudio específico que evalúe las circunstancias ambientales que permitan que determinadas áreas del territorio en suelo no urbanizable pierdan su protección, es decir, puedan pasar de suelo no urbanizable de protección forestal a suelo no urbanizable común-1 (SNU-C1).  
b) De igual modo, tampoco se aporta estudio en el que se justifique la situación contraria, es decir, que ámbitos clasificados como SNU-C1 pasen a ser directamente clasificados como SNU-PF.  
En el caso a, áreas que modifican su clasificación de SNU-PF a SNU-C1, vista la documentación aportada y la consulta al visor cartográfico de la conselleria, se observa que, en general, se corresponden con pequeñas áreas que, en global, representan una superficie relativamente pequeña con respecto a la del término municipal, de características forestales por su orografía accidentada, de elevada pendiente, rodeadas por masa arbórea y/o arbustiva, en las que queda patente su vocación agrícola por la presencia de abancalamientos con presencia, en algunos casos, de plantaciones arbóreas de secano. Dichas áreas se ubican todas ellas en ámbito del LIC Sierra Engarcerán, localizadas en los siguientes ámbitos del término municipal (ver plano, en el Anexo I):  
1. Un ámbito al Norte del núcleo urbano, constituido por tres pequeñas áreas: Mas de la Bassa de la Fita, Les Atalayes y Tossal de la Bassa. Se aprecia que se trata de zonas abancaladas, con vocación agrícola.  
2. Un ámbito en la zona central este del término, donde se concentran varias pequeñas zonas que, en conjunto, constituyen el ámbito de mayor superficie reclasificada. En general, se tratan de zonas abancaladas de terrenos forestales, con vocación agrícola. Entre ellas, el ámbito ubicado al norte de la Ermita de San Miguel (La Foiassa) se aprecia que algunos de abancalamientos de antiguas explotaciones agricolas se encuentran reforestados de forma natural.  
3. Un pequeño ámbito en la zona central oeste del término, Mas de la Rodera, donde se aprecian los bancales cultivados.  
En el caso b, áreas que se reclasifican a SNU-PF, la única justificación que aporta el DIE, para dicha protección, es su consideración como terreno forestal por el PATFOR.  
Visto el alcance de la propuesta de la modificación núm. 3 del Plan General, caben las siguientes consideraciones:  
A. Para aquellos ámbitos que, como consecuencia de la modificación núm. 3 del PG, incrementan su protección ambiental, pasando a clasificarse como suelo no urbanizable de protección forestal (SNU-PF), se considera que, desde el punto ambiental, supone un reconocimiento de los valores ecológicos que el PATFOR asigna a los mismos, por lo que cabe estimar que su reclasificación puede tener efectos favorables.  
B. Por lo que respecta a los ámbitos que, como consecuencia de la modificación núm. 3 del PG, disminuyen su protección ambiental, pasando a clasificarse como suelo no urbanizable Común C1, cabe indicar:  
1. Teniendo en cuenta que no se ha presentado ningún estudio específico que justifique la desprotección de los ámbitos que se proponen reclasificar como SNUC-1, o si dichos ámbitos afectan a algún hábitat, no puede analizarse la afección que cualquier otro cambio de uso pudiera causar sobre el entorno natural y paisajístico, por lo que no pueden ser admisibles los usos que el vigente art. 39 de las Normas Urbanísticas establece para las actividades constructivas:  
«Art. 39. Ordenanza Suelo No Urbanizable común de uso agrícola, ganadero y cinegético.  
Actividades constructivas:  
Son autorizables las instalaciones agropecuarias, forestales, avícolas, etc., las viviendas no vinculadas a explotaciones agrícolas, las viviendas vinculadas a la explotación agrícola, las edificaciones destinadas al apoyo de la ganadería, las edificaciones vinculadas a servicios públicos y las edificaciones destinadas a hoteles, centros recreativos, deportivos, de ocio así como las necesarias para la generación de energía renovable. En el caso de las edificaciones vinculadas a servicios públicos, en el proyecto técnico que presente la administración promotora deberá justificarse expresarse la adecuación estética de la edificación a su entorno así como la minoración del impacto paisajístico. El resto de las actividades constructivas no son autorizables».  
2. La desprotección de dichos ámbitos para su reclasificación como suelo no urbanizable común 1 (SNU-C1) podría ser ambientalmente admisible siempre y cuando se mantuviera el uso actual de los mismos, es decir, manteniendo la vocación agrícola de dichos ámbitos por el sistema tradicional de cultivo por abancalamiento que, tal como especifica la regulación de usos genérica del artículo 39 de la Normativa Urbanística del Plan General vigente, «las zonas de cultivo englobadas en masas forestales deben de mantener sus características actuales, evitando toda afección sobre las zonas arbóreas que las rodean».  
Por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, se emite informe, recibido en fecha 8 de mayo de 2017, en el que se estima procedente informar favorablemente la modificación puntual núm. 3 por no introducir modificaciones sobre el carácter del paisaje forestal del municipio ni su percepción respecto del ordenado en el Plan de Acción Territorial Forestal vigente.  
El Servicio Territorial de Urbanismo, en su informe, recibido en fecha 16 de mayo de 2017, indica que la modificación afecta a aspectos de la ordenación estructural por lo que la aprobación definitiva será autonómica, poniendo de manifiesto que en la tramitación del procedimiento va a ser determinante el informe que deberá emitir la administración forestal, siendo dicho informe el que deberá determinar la delimitación del suelo no urbanizable de protección forestal que se lleva a cabo a través de esta modificación.  
Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
Propuesta de acuerdo.  
Analizada la propuesta de modificación puntual núm. 3 del Plan General de Sierra Engarcerán, cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del Plan General.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, y considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, que la propuesta de modificación puntual núm. 3 del Plan General de Sierra Engarcerán no tiene incidencia significativa en el modelo territorial de dicho municipio, no supone afección sobre elementos del patrimonio cultural y, habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta de la modificación puntual núm. 3 del Plan General de Sierra Engarcerán no presentará efectos significativos sobre el medio ambiente teniendo en cuenta las determinaciones que más adelante se señalan.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 3 del Plan General de Sierra Engarcerán, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la modificación del plan conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. Los ámbitos que modifican su clasificación de SNU-PF a SNU-C1 podrán mantener el uso actual agrícola, evitando la afección sobre las zonas forestales que los rodean, no siendo admisibles otros usos ni construcciones que los existentes en el momento de la aprobación del Plan General de la Sierra Engarcerán.  
  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la Modificación Puntual núm. 3 del Plan General de Sierra Engarcerán en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
  
  
  
ANEXO I  
  
ÁMBITO TERRITORIAL MOD. Núm. 3 PG SIERRA ENGARCERÁN  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 3 del Plan General de Sierra Engarcerán, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 6 de junio de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de junio de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML